prop · GT031d4 · 2006-01-01 00:00:00 — Regeringen redovisade i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) riktlinjer för och krav på den statliga förvaltningen. Utöver propositionen har ett flerårigt handlingsprogram legat till grund för regeringens förvaltningspolitik. Regeringen kan konstatera att i stort sett alla åtgärder som programmet tar upp antingen är avslutade eller under fördjupad beredning. har fokus legat på att utveckla enskilda myndigheter och verksamhetsområden. Regeringen anser att detta fokus nu behöver skifta mot att modernisera statsförvaltningen som helhet att skapa en sammanhållen förvaltning i medborgarnas tjänst. Utmaningen ligger i att bevara den svenska modellens fördelar och stärka helheten, bl.a. genom bättre utnyttjande av kunskap, teknik och nya arbetsformer, men också klokare styrning och ett klimat som främjar innovation, lärande och nytänkande i förvaltningen. Inriktningen för förvaltningspolitiken formuleras i tre sammanhängande strategier: En sammanhållen förvaltning 2010. En effektiv och rättssäker förvaltning. En innovativ och lärande förvaltning. Staten en fördömlig och attraktiv arbetsgivare Myndigheternas förmåga att möta de kommande generationsväxlingarna och förse organisationen med kompetens är en av förvaltningens större utmaningar de första decennierna av . En förvaltning som förmår att konkurrera om arbetskraften kan bara skapas om myndigheterna även i fortsättningen vinnlägger sig om att vara stimulerande och kreativa arbetsplatser, med en god arbetsmiljö och en genomtänkt personal- och lönepolitik. Centrala mål för arbetsgivarpolitiken är att öka andelen kvinnor på ledande befattningar liksom den etniska och kulturella mångfalden. Arbetsmiljön skall vara god så att sjukfrånvaron minskar. Staten skall totalt sett inte vara löneledande. Arbetsgivarpolitiken är ett medel för att uppnå verksamhetens mål. Regeringen har delegerat stora delar av arbetsgivarpolitiken till myndigheternas chefer. Myndigheterna skall verka för en långsiktig och god personalförsörjning. Regeringen bedömer att myndigheternas arbete med arbetsgivarpolitiska frågor fungerar i huvudsak väl. Medvetenheten om att staten måste vara en föredömlig och attraktiv arbetsgivare är hög. Kompetensförsörjningsfrågorna prioriteras allt högre och allt fler myndigheter bedriver ett strategiskt arbete för att säkerställa att verksamheten har rätt kompetens. I budgetpropositionen informeras samlat om utvecklingen på det förvaltningspolitiska området. Denna skrift utgör ett särtryck av utveckling, bilaga 1 utgiftsområde 2. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Inriktningen av förvaltningspolitiken ......................................................................... Organisations- och strukturförändringar ................................................................... Antalet myndigheter har minskat något ...................................... Bedömningar av framtida personalkonsekvenser........................................... Kompetensförsörjningen i staten .............................................................................. Antal anställda i staten ................................................................................... Antal uppsägningar i staten ........................................................................... Övergripande insatser avseende kompetensförsörjningen .......................... Åldersstruktur i staten ................................................................................... Jämställdhet och könsfördelning i staten...................................................... Etnisk och kulturell mångfald i staten .......................................................... Personalomsättning i staten........................................................................... Arbetsmiljö och sjukfrånvaro i staten........................................................... Lönenivåer och lönebildning i staten ............................................................ 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Antal statliga myndigheter 2005 fördelat efter myndighetskategori ....................... Bedömningar av personalkonsekvenser inom resp. departements ansvarsområden Personalkonsekvenser i Försvarsmakten ................................................................. Andel uppsagda respektive total andel i staten fördelade på kvinnor och män, Uppsagda i staten som fick nya arbeten 2004 ......................................................... Antal individer med nybeviljad ålderspension, 19982004..................................... Antal individer med nybeviljad tillfällig respektive definitiv sjukpension, 1998 Beviljade delpensioner, 20032004........................................................................... Myndighetschefer fördelade på kvinnor och män ......................... Andel med utländsk bakgrund bland statsanställda, samtliga förvärvsarbetande och i hela befolkningen, 20002004..................................................................... Andel anställda med utländsk bakgrund fördelade på kompetenskategorier, 2003 Andel anställda med utländsk bakgrund inom olika sektorer och kompetenskategorier, 2004................................................................................... 4.10 Sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid fördelad på sektor och kön, 4.11 Nominell och real löneutveckling, 19972004 ...................................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Antal anställda i olika statliga verksamheter, 19812004 ....................................... Antal uppsägningar fördelade per sektor, 2003 och 2004 ...................................... Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt, 2004............................ Fördelning av kvinnor och män inom ledningskompetens, 19982004................ Personalomsättning fördelad på kvinnor och män, 19972004 ............................. Personalomsättning fördelad på kompetenskategori och ålder, 20032004 ......... Sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid, 20032004 ............................. Sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid fördelad på sektor och ålder, Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden, 2003 ................. 4.10 Löneutvecklingen i staten, ......................... 4.11 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, Grunden för en gemensam förvaltningskultur redovisades i regeringens proposition Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294). beslutade regeringen om ett förvaltningspolitiskt handlingsprogram En förvaltning i demokratins tjänst. Programmet innehåller dels regeringens grundläggande värden för en långsiktig utveckling av förvaltningen, dels de åtgärder som regeringen genomför för att uppnå de förvaltningspolitiska målen. Regeringen redogör i denna bilaga kortfattat för den fortsatta inriktningen av förvaltningspolitiken. Regeringen ger också en allmän beskrivning av statsförvaltningens utveckling i termer av organisations- och strukturförändringar med särskild inriktning på perioden 2004. Vidare redovisas bedömningar när det gäller framtida personalkonsekvenser för staten. Regeringen redovisar i budgetpropositionen sin bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utveckling till , se avsnitt 6. I denna bilaga redovisas regeringens övergripande iakttagelser . Regeringen redovisade i den ovan nämnda propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst riktlinjer för och krav på den statliga förvaltningen. Utöver propositionen har ett flerårigt handlingsprogram legat till grund för regeringens förvaltningspolitik. Av de omkring 40 åtgärder som programmet tar upp har i stort sett alla vidtagits och är antingen avslutade eller under fördjupad beredning. Svensk statsförvaltning fungerar bra. har tyngdpunkten legat på att utveckla enskilda myndigheter och verksamhetsområden. Denna inriktning behöver nu skifta mot att modernisera statsförvaltningen som helhet att skapa en sammanhållen förvaltning i medborgarnas tjänst. Syftet är att åstadkomma mer med samma resurser för medborgare och företag samt att tydliggöra och stärka som en enhetlig aktör i internationella sammanhang, inte minst i EU-arbetet. Det handlar också om att motverka sektorisering och fragmentering. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Utmaningen ligger i att bevara den svenska modellens fördelar och stärka helheten, bl.a. genom bättre utnyttjande av kunskap, teknik och nya arbetsformer, men också genom förbättrad styrning och ett klimat som främjar innovation, lärande och nytänkande i förvaltningen. Inriktningen för förvaltningspolitiken formuleras i tre sammanhängande strategier: En sammanhållen förvaltning 2010. En effektiv och rättssäker förvaltning. En innovativ och lärande förvaltning. Regeringens riktlinjer för organisering av statsförvaltningen Renodlingen av den statliga verksamheten bör fortsätta och det statliga åtagandet prövas med stor omsorg. Syftet med att omstrukturera den statliga verksamheten är att öka dess effektivitet och ändamålsenlighet, samt att anpassa den interna och externa verksamheten till förändringarna i samhället. Inte minst den tekniska utvecklingen skapar nya möjligheter att förbättra servicen till medborgarna. Detta ställer nya krav på sättet att organisera olika verksamheter och på samverkan mellan myndigheter. Det finns fortfarande effektivitetsproblem som beror på att myndigheter inte är ändamålsenligt organiserade, att myndigheter har överlappande uppgifter o.s.v. Vissa tjänster som utförs i egen regi bör kunna effektiviseras om de upphandlas i konkurrens. En ökad samverkan mellan myndigheter behövs för att hindra fragmentering och stärka en sammanhållen förvaltning. När det gäller den regionala nivån är utgångspunkten att, där så är lämpligt, inordna regional statlig verksamhet i . Antalet små myndigheter bör också minska. Nämndmyndighetsformen bör användas i begränsad omfattning. När inrättandet av en liten myndighet övervägs skall en noggrann prövning göras om det finns andra alternativ att välja, t.ex. att ge ansvaret för uppgiften till en befintlig myndighet. Myndigheter med färre än tio anställda bör förekomma endast i undantagsfall. Regeringens arbete med att se över småmyndigheternas verksamhet kommer att intensifieras. kommer flera små myndigheter att avvecklas och verksamheterna, i den mån det bedöms motiverat, föras över till större myndigheter. Följande exempel kan nämnas: Statens bostadsnämnds verksamhet slås samman med , 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Turistdelegationen inordnas i , Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU inordnas som ett sekretariat i och delar av verksamheten vid utvecklingsstöd läggs in i . Den statliga myndighetsstrukturen måste ständigt omprövas och förändras. Detta har resulterat i en kraftig minskning av antalet statliga myndigheter. mer än halverades det totala antalet myndigheter från 1 360 till 590. Antalet har därefter fortsatt att minska och trenden håller i sig. Den främsta orsaken är att små regionala och lokala myndigheter slås samman eller upphör att vara egna myndigheter för att i stället ingå i en gemensam myndighet. Statskontoret har regeringens uppdrag att redovisa utvecklingen inom statsförvaltningen, främst beträffande antalet myndigheter och den statliga sysselsättningen. I den delredovisning som överlämnades (dnr Fi2005/3425) lyfter Statskontoret fram några förändringar av statsförvaltningen första år som är särskilt framträdande: sammanslagning av lokala och regionala myndigheter, bildande respektive nedläggning av allmänna förvaltningsmyndigheter, ökning av sysselsättningen inom högskoleväsendet och minskning av sysselsättningen inom försvaret. 3.1Antalet myndigheter har minskat något Statskontoret konstaterar i sin rapport att antalet myndigheter har minskat marginellt under 2000- talet. Som framgår av betänkandet Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23) saknas en allmänt vedertagen definition av myndighetsbegreppet. Statskontoret har avgränsat myndighetsbegreppet till att avse myndigheter som lyder under regeringen eller och som följaktligen styrs av en instruktion eller en särskild lag. Med den definitionen fanns det 552 statliga myndigheter . Tabell 3.1 Antal statliga myndigheter 2005 fördelat efter myndighetskategori Myndigheter utan egen personal Enligt denna definition räknas också som egna myndigheter sådana myndigheter som ingår i myndighetskoncerner, domstolar och myndigheter utan egen personal. Utan en särredovisning av dessa myndigheter uppgick antalet myndigheter till 2004. har antalet myndigheter enligt detta sätt att räkna sjunkit något. Lokala och regionala myndigheter slås samman har flera stora myndighetskomplex, som i sig inrymt flera myndigheter, slagits samman till sammanhållna myndigheter. gäller detta , , och . Förslag finns även om att bilda sammanhållna myndigheter för bl.a. kriminalvården och kronofogdemyndigheterna. Syftet med sammanslagningarna är att uppnå bättre styrning av verksamheten, ökad effektivitet, större enhetlighet och ökad rättssäkerhet. Även inom domstolsväsendet har det pågått ett omfattande arbete med koncentration av verksamheten. Arbetet har inneburit både ett minskat antal myndigheter och lägre antal sysselsatta inom området jämfört med . har antalet domstolar minskat med 33. Syftet med reformerna är att utveckla rättsväsendet för att bättre kunna sörja för medborgarnas rättssäkerhet utifrån krav på snabbhet, kvalitet och service. För de allmänna förvaltningsmyndigheterna är det svårare att peka ut en lika entydig trend som för myndigheter i myndighetskoncerner och för domstolar. Strukturförändringarna är mer mångfasetterade. Att enbart redovisa antalet myndigheter ger inte en korrekt och rättvisande bild av de strukturförändringar som pågår. Många viktiga reformer sker inom ramen för den befintliga förvaltningsstrukturen, utan att myndighetsantalet för den skull ändras. Nyskapande och nedläggning hör ihop I flera fall hänger nyskapande och nedläggning av de allmänna förvaltningsmyndigheterna ihop. Ett exempel är avvecklingen av för internationella adoptionsfrågor och bildandet av Myndigheten för internationella adoptionsfrågor . Ett annat exempel är den nya organisationen för handikappolitisk samordning som också visar komplexiteten i en strukturförändring. En ny handikappolitisk myndighet inrättas som utvecklingsstöd (Sisus) avvecklas. Vissa delar av Sisus verksamhet förs över till den nya myndigheten medan andra delar läggs in i som ett särskilt beslutsorgan. sker en renodling av verksamhet genom att viss verksamhet förs över till den nya handikappolitiska myndigheten. verksamhet påverkas också. En grupp myndigheter bland de nybildade är de tillsynsorgan som brutits loss från större förvaltningsmyndigheter och bildat fristående myndigheter. Dessa myndigheter har bildats för att säkerställa medborgarnas rättssäkerhet och tydliggöra statens ansvar för granskning av verksamheten. Exempelvis inledde Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen sin verksamhet 2004. Myndigheten skall bl.a. utöva tillsyn över arbetslöshetskassorna och granska i frågor som rör arbetslöshetsförsäkringen. Nya myndigheter har också inrättats för att svara för verksamhet som knyter an till EU. EU- myndigheter som är placerade i de europeiska länderna genererar också allt fler uppdrag till den 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 svenska förvaltningen, både utifrån formella skyldigheter och på frivillig basis. 3.2Bedömningar av framtida personalkonsekvenser Nedan redovisas respektive departements bedömningar av framtida personalkonsekvenser som följer av förslagen i denna budgetproposition (exkl. sysselsättningsåtgärder enligt tabell 3.4) och andra särpropositioner som förelagts . Tabell 3.2 Bedömningar av personalkonsekvenser inom resp. departements ansvarsområden för 20052008 Nedan följer övergripande kommentarer till de bedömningar som gjorts. Siffrorna inom parentes avser bedömningar 2008. Bedömningarna avser nettoförändringar. Bedömningarna är preliminära eftersom det finns många osäkra faktorer. Huruvida bedömda minskningar av personalen faktiskt leder till uppsägningar och arbetslöshet är något som inte kan förutses. I övrigt anges kommentarer under respektive utgiftsområde. : (+ 736) Förändringarna inom polisväsendet är en följd av regeringens mål om att utbilda 4 000 nya poliser . Antalet poliser beräknas öka med 1 084 åren 20052008. Som ett led i effektiviseringsarbetet bedöms antalet civilanställda minska . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Den nya instans- och processordningen för utlännings- och medborgarskapsärenden beräknas leda till att totalt ca 500 personer anställs vid tre länsrätter och en kammarrätt. minskar antalet anställda inom domstolsväsendet till följd av strukturförändringar och organisationsförändringar. Försöket med trängselskatt i beräknas leda till en tillfällig ökning av antalet anställda inom domstolsväsendet. Denna ökning ingår inte i tabellen ovan. Antalet anställda inom kriminalvården beräknas öka till följd av den planerade platsutbyggnaden. pågår arbete för att bl.a. effektivisera användandet av personalresurserna. Det är för tidigt att kvantifiera vilka nettoeffekter detta kommer att ge. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering tillförs ytterligare medel. Detta kan i förlängningen leda till ytterligare anställningar. : (- 543) Regeringen har till föreslagit en ny instans- och processordning för utlännings- och medborgarskapsärenden (prop. 2004/05:170). Förslaget innebär att upphör . Antalet personer som söker asyl i fortsätter att minska. Detta leder till successiva minskningar av såväl personal som boendeplatser inom hela asylprocessen. Ett institut för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete kommer att inrättas i . Den beräknade personalstyrkan vid fullt utbyggd verksamhet är 1520 personer. Försvarsdepartementet: (- 2 730) genomförs de beslut om försvarspolitikens inriktning som fattade (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143, prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143, prop. 2004/05:1, utg.omr. 6, bet. 2004/05:FöU1, rskr. 2004/05:130). Trots att omfattningen av den personella omstruktureringen inom Försvarsmakten är betydande förutser regeringen ett visst behov av nyrekrytering. Detta beror främst på att systemet med anställda soldater nu införs och på behovet av att rekrytera inom de kompetensområden där det redan är eller uppstår brist på personal. Tabell 3.3 Personalkonsekvenser i Försvarsmakten För perioden 20062008 beräknas antalet anställda vid () öka från ca 180 till ca 200 anställda. Ökningen sker med anledning av arbetet med den nationella portalen och det webbaserade informationssystemet, utvecklingen av myndighetens tekniska kompetens, dess övningsverksamhet samt utbyggnad, drift och förvaltning av (Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet). Den säkerhetspolitiska utvecklingen medger att inskrivning av bl.a. totalförsvarspliktiga räddningsmän till den kommunala krigsorganisationen kan avbrytas och att utbildningen skall upphöra från . Det medför för Statens räddningsverks (SRV) del att antalet anställningar vid verket minskas med 10 och med ca 40 . På grund av neddragningar inom det militära försvaret, med utfästelse om nya arbetstillfällen i , fick SRV i uppdrag av regeringen att genomföra utvecklingsprojektet från olyckor. har antalet anställda ökat med ca fem personer. SRV:s förstärkning av beredskapen för att hjälpa svenskar utomlands sammanfaller med att regeringen har beslutat att utöka verkets internationella verksamhet. Med början 2006 kommer SRV:s internationella verksamhet att utökas till att omfatta upp till 130 personer, mot nuvarande ca 25. Personalökningen kommer att ske successivt och SRV beräknar att ca 15 personer kommer att anställas . gick 15 personer från kommittén Nationellt råd för samordning och stöd till drabbade med anledning av naturkatastrofen i över till Styrelsen för psykologiskt försvar. kommer antalet anställda att minskas med sex personer, varav tre från Estoniaarbetet och tre från det nationella rådet. För att möta de pensionsavgångar som uppstår inom och för att kunna säkerställa bemanningen på de nya kombinationsfartygen rekryteras 25 aspiranter Under 20062007 rekryteras ytterligare 75 aspiranter. kommer att utöka antalet anställda med fem personer . Införandet av EU:s säkerhetsdirektiv inom spårbunden trafik innebär en utökad utredningsskyldighet. : (- 1 065) Förändringarna inträffar främst vid den nya myndigheten , där en minskning av antalet anställda beräknas ske med totalt ca 1 095 . Den främsta orsaken till personalminskningarna är pensionsavgångar om cirka 900 personer. Dessutom beräknas personalen minska med i storleksordningen 700 personer till följd av organisationsöversyner inom huvudkontoret och länsorganisationerna i och med att bildats samt på grund av kravet på omlokalisering och övriga krav på effektivisering av verksamheten. har fem nyrekryteringar av chefer skett till huvudkontoret. Personalökningar framöver kommer att ske till följd av nyrekryteringar såväl för en del av kommande pensionsavgångar som till de orter dit delar av verksamheten flyttar. Pensionsavgångarna beräknas efter 2008 att öka kraftigt och beräknas under ett tiotal år uppgå till 650 . En nybildad myndighet för handikappolitisk samordning kommer att inrättas . Myndigheten kommer att ta över vissa uppgifter från befintliga myndigheter inom området, () och utbildningsstöd (Sisus). Beroende av tidigare arbetsuppgifter och ansvar kommer således vissa anställda vid dessa myndigheter att erbjudas övergång till den nyinrättade myndigheten. Övrig personal vid Sisus kommer att erbjudas övergång till eftersom Sisus avvecklas . Verksamheten med bidragsgivning inom utbildningsområdet övergår då till ett särskilt beslutsorgan inom . Omstruktureringen innebär att antalet myndigheter inom området förblir oförändrat och eventuella förändringar i det totala antalet anställda i de berörda myndigheterna bedöms bli marginella. Med anledning av regeringens beslut att omlokalisera till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 väntas de personalpolitiska konsekvenserna på myndigheten bli omfattande . I enkätundersökningar som myndigheten har gjort har framkommit att mycket få medarbetare avser att flytta med till . I ovanstående bedömningar har antagits att tio personer flyttar med till . Myndigheten skall ha genomfört flytten till . På myndigheten arbetar 138 personer. Regeringen har utlovat 150 arbetstillfällen, dvs. en ökning med tolv personer. Om endast tio personer flyttar med till innebär det att 128 personer slutar före . har räknat med att hälften (64) slutar och hälften . Vidare har antagits att inga nyrekryteringar görs utan att de nyrekryteringar som behöver göras för att nå de av regeringen utlovade 150 arbetstillfällena görs successivt under 20062008. : ( 1 035) Huvuddelen av personalförändringarna på område härrör från utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Strukturförändringar som en följd av tidigare fattade beslut medför minskningar av personal inom . En organisationskommitté har tillsatts för att vidta de åtgärder som krävs för att en ny förvaltningspolitisk myndighet skall kunna inrättas , som avvecklas. Vilka eventuella personalkonsekvenser detta får för berörda stabsmyndigheter (Statskontoret, och den förvaltningspolitiska myndigheten) går f.n. inte att bedöma. Inom och kronofogdemyndigheterna minskar personalen vilket till största delen beror på skillnaden mellan naturliga avgångar och en beräknad återrekrytering på . Personalökningar p.g.a. uppgiftsförändringar till följd av förslag i budgetpropositionen , utg.omr. 2 resp. utg.omr. 18 beräknas ske vid resp. Utbildnings- och : (+ 2 370)