prop · GT03200 · 2006-04-18 00:00:00 — Förslaget om en rikstäckande kronofogdemyndighet innebär bl.a. att det kommer att finnas bara en sådan myndighet i landet. Paragrafen har ändrats i enlighet med detta. 10.39Förslaget till lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334) Förslaget om en rikstäckande kronofogdemyndighet innebär bl.a. att det kommer att finnas bara en sådan myndighet i landet. Första stycket har ändrats i enlighet med detta. 10.40Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler 4 och 5 a §§ Se kommentaren till 53 och 53 b §§ förslaget till lag om ändring i kon- kurrenslagen (1993:20), avsnitt 10.35. 10.41Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:439) om beskattning, förtullning och folkbokföring under krig eller krigsfara m.m. 13 och 14 §§ Propositionens förslag om en rikstäckande kronofogdemyndighet bygger på att myndigheten, när det gäller operativ ledning och materiell styrning, skall ha en fristående ställning i förhållande till . I linje med detta bör det ankomma på att med- dela föreskrifter beträffande utsöknings- och indrivningsdatabasen. Paragraferna har ändrats i enlighet med detta. Förslaget till lag om ändring i rättshjälpslagen Förslaget om en rikstäckande kronofogdemyndighet innebär bl.a. att det kommer att finnas bara en sådan myndighet i landet. Detta innebär i sin tur att rubriken till förordningen (1992:1094) om avgifter vid krono- fogdemyndigheterna kommer att behöva ändras. Detta kan inte ske . I stället ges bestämmelsen en ny utformning men med samma innehåll utan direkt hänvisning till den nämnda förordningen. 10.43Förslaget till lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1997:306) Ändringen är en direkt följd av att 16 kap. 10 § utsökningsbalken föreslås bli upphävd. Någon särskild behörighetsregel behövs inte här när det finns en rikstäckande myndighet. 10.44Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument Förslaget om en rikstäckande kronofogdemyndighet innebär bl.a. att det kommer att finnas bara en sådan myndighet i landet. I stället för att det på ett avstämningskonto anges uppgift om vilken kronofogdemyndighet som vidtar vissa verkställighetsåtgärder skall anges om verkställighetsåt- gärder vidtas av . 10.45Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet Propositionens förslag om en rikstäckande kronofogdemyndighet bygger på att myndigheten, när det gäller operativ ledning och materiell styrning, skall ha en fristående ställning i förhållande till . I linje med detta bör det ankomma på att vara personuppgiftsansvarig för den behandling som myndigheten skall ut- föra. Paragrafen har ändrats i enlighet med detta. Förslaget om en rikstäckande kronofogdemyndighet innebär bl.a. att det kommer att finnas bara en sådan myndighet i landet. Paragrafen har ändrats i enlighet med detta. Även om förslaget om en rikstäckande kronofogdemyndighet bygger på att myndigheten, när det gäller operativ ledning och materiell styrning, skall ha en fristående ställning i förhållande till behöver verket ha tillgång till i princip samma uppgifter som för att verket skall kunna fullgöra sin uppgift att svara för ledning och styrning av i strategiska frågor. Paragrafen har utformats i enlighet med detta. Propositionens förslag om en rikstäckande kronofogdemyndighet bygger på att myndigheten, när det gäller operativ ledning och materiell styrning, skall ha en fristående ställning i förhållande till . I linje med detta bör det också ankomma på att ta ut avgifter för att lämna ut uppgifter ur någon av myndighetens databaser. Paragrafen har ändrats i enlighet med detta. 10.46 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:845) om upplösning av stiftelser i vissa fall Förslaget om en rikstäckande kronofogdemyndighet innebär bl.a. att det kommer att finnas bara en sådan myndighet i landet. Paragrafen har ändrats i enlighet med detta. 10.47Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation Förslaget om en rikstäckande kronofogdemyndighet innebär bl.a. att det kommer att finnas bara en sådan myndighet i landet. Paragrafen har änd- rats i enlighet med detta. Ändringen i andra stycket föranleds av att 16 kap. 10 § utsökningsbalken föreslås bli upphävd. Den bestämmelsen är en forumregel som gäller för annan verkställighet än avhysning av förpliktelser som inte avser betalningsskyldighet. Genom hänvisning till paragrafen har det varit möjligt att ange vilka av utsökningsbalkens regler som är tillämpliga. Hänvisningen till denna paragraf ersätts nu med en explicit regel om att bestämmelserna i utsökningsbalken om verkställighet av förpliktelser Prop. 2005/06:200 som inte avser betalningsskyldighet eller avhysning skall gälla. 10.48Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:487) om sjöfartsskydd Ändringen i andra stycket föranleds av att 16 kap. 10 § utsökningsbalken föreslås bli upphävd. Den bestämmelsen är en forumregel som gäller för annan verkställighet än avhysning av förpliktelser som inte avser betalningsskyldighet. Genom hänvisning till paragrafen har det varit möjligt att ange vilka av utsökningsbalkens regler som är tillämpliga. Hänvisningen till denna paragraf ersätts nu med en explicit regel om att bestämmelserna i utsökningsbalken om verkställighet av förpliktelser som inte avser betalningsskyldighet eller avhysning skall gälla. 10.49Förslaget till lag om ändring i järnvägslagen (2004:519) Ändringen i tredje stycket föranleds av att 16 kap. 10 § utsökningsbalken föreslås bli upphävd. Den bestämmelsen är en forumregel som gäller för annan verkställighet än avhysning av förpliktelser som inte avser betalningsskyldighet. Genom hänvisning till paragrafen har det varit möjligt att ange vilka av utsökningsbalkens regler som är tillämpliga. Hänvisningen till denna paragraf ersätts nu med en explicit regel om att bestämmelserna i utsökningsbalken om verkställighet av förpliktelser som inte avser betalningsskyldighet eller avhysning skall gälla. 10.50Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag Förslaget om en rikstäckande kronofogdemyndighet innebär bl.a. att det kommer att finnas bara en sådan myndighet i landet. Paragrafen har ändrats i enlighet med detta. 10.51 Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:1100) om luftfartsskydd Ändringen i andra stycket föranleds av att 16 kap. 10 § utsökningsbalken föreslås bli upphävd. Den bestämmelsen är en forumregel som gäller för annan verkställighet än avhysning av förpliktelser som inte avser Genom hänvisning till paragrafen har det varit möjligt att ange vilka av utsökningsbalkens regler som är tillämpliga. Hänvisningen till denna paragraf ersätts nu med en explicit regel om att Prop. 2005/06:200 bestämmelserna i utsökningsbalken om verkställighet av förpliktelser som inte avser betalningsskyldighet eller avhysning skall gälla. 10.52Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) 20 kap. 26 §, 23 kap. 22 § och 24 kap. 24 § Förslaget om en rikstäckande kronofogdemyndighet innebär bl.a. att det kommer att finnas bara en sådan myndighet i landet. Paragraferna har ändrats i enlighet med detta. 10.53Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:74) med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden Förslaget om en rikstäckande kronofogdemyndighet innebär bl.a. att det kommer att finnas bara en sådan myndighet i landet. Något reservforum för ansökan om betalningsföreläggande eller handräckning behövs således inte. Paragrafen har ändrats i enlighet med detta. 10.54Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:671) om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning Lagen avser en ändring i 6 § lagen (1990:746) om betalnings- föreläggande och handräckning. Ändringen föreslogs i samband med regeringens förslag att skulle godkänna den reviderade Eurocontrolkonventionen (prop. 2003/04:67). Bestämmelsen anses obehövlig när det kommer att finnas en rikstäckande kronofogde- myndighet (jfr kommentaren till förslaget till lagen om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning, avsnitt 10.30). Författningen (SFS 2004:671), som ännu inte trätt i kraft, skall därför utgå. 10.55Förslaget till lag om ändring i skuldsaneringslagen (2006:000) 10 och 27 §§ Förslaget om en rikstäckande kronofogdemyndighet innebär bl.a. att det kommer att finnas bara en sådan myndighet i landet. Paragrafen har ändrats i enlighet med detta. 10.56Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:000) om ändring i lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringar m.m. Förslaget om en rikstäckande kronofogdemyndighet innebär bl.a. att det kommer att finnas bara en sådan myndighet i landet. Paragrafen har ändrats i enlighet med detta. Sammanfattning av utredningens förslag (SOU 2003:97) Huvuddragen i utredningens förslag Utredningens överväganden mynnar ut i följande förslag. En fristående, rikstäckande bildas. Borgenärsuppgifterna flyttas från kronofogdemyndigheterna till och övriga debiterande myndigheter. Allmänna mål hanteras på samma sätt som enskilda mål. Begreppen enskilt mål och allmänt mål utmönstras därför ur utsökningsbalken. Den debiterande myndigheten avgör själv om det finns skäl att ansöka om verkställighet av en obetald fordran. En offentligrättslig fordran handläggs, i likhet med en privaträttslig fordran, för ansökan och återredovisas därefter om inte en förnyelseansökan görs. Pågår löneutmätning vid den ettåriga handläggningstidens utgång förlängs handläggningstiden med . får bevilja anstånd med utmätning eller med vidare åtgärd. Ett sådant beslut får förenas med avbetalnings- plan och tagande av säkerhet. Den debiterande myndigheten får träffa betalningsuppgörelser. En betalningsuppgörelse får förenas med avbetalningsplan och tagande av säkerhet. får genomföra s.k. säkerhetsutmätning. får besluta om preskriptionsförlängning. Svarandens hemvist är avgörande för vilken tingsrätt som är rätt forum vid överklagande av beslut. Kronofogdemyndigheterna är vid sidan av sin roll som borgenärs- neutral verkställande myndighet, tillsynsmyndighet i konkurser samt beslutsmyndighet i fråga om summarisk process och frivillig skuld- sanering företrädare för statens borgenärsintressen. De myndigheter som debiterar olika offentligrättsliga krav, skattemyndigheter, försäk- ringskassor, , m.fl., är i princip skyldiga att överlämna obetalda fordringar till kronofogdemyndigheten för verk- ställighet. Fordringarna handläggs därefter hos kronofogdemyndigheten till dess att de preskriberas om de inte betalas . Krono- fogdemyndigheten är behörig att för statens räkning t.ex. ansöka om konkurs och föra talan om företrädaransvar. dubbla roll har varit föremål för diskussion. I takt med att kronofogdemyndigheten tilldelats nya arbetsuppgifter har den dubbla rollen blivit allt tydligare. har fattat beslut om att avskaffa skatteförmånsrätten och att införa en ny företagsinteckning med begränsad förmånsrätt (prop. 2002/03:49, bet. 2002/03:LU17, rskr. 2002/03:222, SFS 2003:528 m.fl.). Dessa föränd- ringar kommer med nödvändighet att leda till en mer aktiv såväl borgenärsroll som verkställande roll. Den konflikt som redan finns inom kronofogdeorganisationen kommer således att accentueras. En utgångspunkt för utredningens förslag är att kronofogdemyn- dighetens opartiskhet i det verkställande och i övrigt borgenärsneutrala arbetet inte skall kunna ifrågasättas. Utredningen menar att kravet på opartiskhet nödvändiggör att samtliga borgenärsuppgifter skiljs från kronofogdemyndighetens verkställande och i övrigt borgenärsneutrala uppgifter genom att flyttas över till annan myndighet eller på annat sätt. Utredningen har undersökt olika alternativa placeringar av borgenärs- uppgifterna. Det minst långtgående alternativet är att borgenärsuppgifterna skiljs från de övriga uppgifterna hos myndigheten genom en brandvägg. Med brandvägg åsyftas sådana regleringar som gör att olika verksamheter inom en och samma myndighet helt eller delvis hålls åtskilda. Åtskillnaden kan uppnås på olika sätt, t.ex. genom fysisk separation, begränsningar i åtkomsten till respektive verksamhets datasystem och skilda instruktioner. Andra alternativ är att samtliga borgenärsuppgifter flyttas till (som ersätter skattemyndigheterna och ), till Kammarkollegiet eller till respektive debiterande myndighet. Utredningen har kommit fram till att de offensivt inriktade borgenärs- uppgifterna, såsom bl.a. ansökan om konkurs eller företagsrekonstruk- tion, beslut i fråga om ackord och talan om företrädaransvar, skall handhas av . Därigenom samordnas de debiterande myndig- heternas agerande i förhållande till gäldenären och gäldenären behöver endast ha kontakter med en myndighet när offensiva borgenärsuppgifter kommer i fråga. har också god kännedom om gäldenärernas ekonomiska förhållanden och är förtrogen med åtskilliga av de offensiva borgenärsuppgifterna. Övriga borgenärsuppgifter skall hanteras av den debiterande myn- digheten. Det är således den debiterande myndigheten som precis som påminner gäldenären om en fordran inte betalas och ansöker om verkställighet hos . En rikstäckande, fristående De nuvarande tio kronofogdemyndigheterna slås samman till en myndighet. Även om borgenärsuppgifterna flyttas från Kronofogdemyn- digheten menar utredningen att ett inordnande av Kronofogdemyn- digheten i inte är acceptabelt. Det finns flera skäl till detta ställningstagande. är företrädare för statens fiskala intressen och kommer med utredningens förslag att handha borgenärsfunktioner vad gäller andra offentligrättsliga fordringar än skatter och allmänna avgifter. inordnande av i skulle innebära en organisation med inbyggda intressekonflikter, där enskilda borgenärer för verkställighet av en fordran skulle bli hänvisade till en myndighet som ofta är deras huvudkonkurrent om de medel som kan tas i anspråk. Anordningar för att tillskapa avgränsningar inom myndigheten mellan de verkställande och borgenärsneutrala uppgifterna och myndighetens borgenärsuppgifter och beskattningsverksamhet och därmed opar- tiskheten kan i en sådan organisation alltid komma att ifrågasättas. Ett inordnande skulle också innebära komplikationer från lednings- och styrningssynpunkt, eftersom de verkställande och borgenärsneutrala uppgifterna måste hållas skilda från beskattningsverksamheten även på ledningsnivå. Placeringen av andra verksamheter, tillsyn i konkurser, summarisk process och skuldsanering, kan komma att äventyras vid ett inordnande av kronofogdemyndigheten i . Ett inordnande kan också omöjliggöra framtida placering av ytterligare judiciella uppgifter på kronofogdemyndigheten. Inte heller de problem ur internationell synvin- kel som ett inordnande kan innebära skall underskattas. Med en fristående undviks dessa negativa effekter. kan agera effektivt i sin verkställande roll och kan med kraft driva borgenärsuppgifterna. Genom utredningens ställningstagande att inte skall hantera några borgenärsuppgifter utan endast handha verkställande och övriga partsneutrala uppgifter avskaffas huvuddelen av de skillnader i handläggningen som finns mellan allmänna mål och enskilda mål. Särreglerna i utsökningsbalken vad gäller allmänna mål föreslås med något marginellt undantag slopade. Därmed kan begreppen enskilt mål och allmänt mål i utsökningsbalken utmönstras. Det är i princip obligatoriskt för den debiterande myndigheten att överlämna obetalda offentligrättsliga fordringar till kronofogdemyndig- heten för verkställighet. En konsekvens av förslaget att borgenärsupp- gifterna skall ligga på den debiterande myndigheten är att myndigheten själv skall avgöra i vilka fall en ansökan om verkställighet av en obetald fordran skall göras och att myndigheten, i likhet med andra ingivare, bör ansvara mot staten för kostnaderna i målet i den mån de inte kan tas ut av gäldenären. Därigenom uppnås framför allt en sovring av materialet: i de fall där det redan från början står klart att ett försök till verkställighet med all sannolikhet skulle bli resultatlöst kommer någon ansökan om verkställighet inte att göras. På det sättet besparas Kronofogdemyndig- heten onödigt arbete och den debiterande myndighetens medvetenhet om behovet av tidiga åtgärder vad gäller fordringsbevakning ökar. Visst undantag från det som sagts bör göras för fordringar av sanktionskaraktär. Utredningens utgångspunkt är att de olika typerna av mål skall hante- ras lika. Ett enskilt mål handläggs normalt för ansökan. Därefter återredovisas målet till sökanden. För allmänna mål gäller däremot som huvudregel inte någon särskild handläggningstid. är anhängiga hos kronofogdemyndigheten så länge det finns en obetald fordran eller fordringen har preskriberats. Utredningen föreslår att även mål rörande offentligrättsliga fordringar skall handläggas för ansökan och därefter återredovisas till sökanden om inte en förnyelseansökan görs. För att underlätta hanteringen hos såväl som debiterande myndighet föreslår utred- ningen en regel att, om utmätning av lön pågår vid den ettåriga hand- läggningstidens utgång, handläggningstiden förlängs med . Ett regelverk som ger myndigheten möjligheter att få grepp om sina fordringar måste också innefatta befogenhet för myndigheten att träffa betalningsuppgörelser med den enskilde. Myndigheten skall inte behöva ansöka om verkställighet för att få en uppgörelse med den enskilde till stånd. En betalningsuppgörelse föreslås få träffas om det kan antas vara till fördel för det allmänna eller om det är påkallat med hänsyn till den enskildes personliga förhållanden. En betalningsuppgörelse kan innefatta en avbetalningsplan och tagande av säkerhet. Är gäldenären föremål för offensiva borgenärsuppgifter får träffa en betalnings- uppgörelse. föreslås få bevilja anstånd med utmätning eller med vidare åtgärd om det kan antas vara till fördel för borgenären eller i avvaktan på att frågan om betalningsuppgörelse eller anstånd prövas av borgenären. Vidare föreslås ett återinförande av den möjlighet till s.k. säkerhetsutmätning som kronofogdemyndigheten hade tidigare. Beslut om preskriptionsförlängning fattas av länsrätten efter ansökan av kronofogdemyndigheten. En ansökan om preskriptionsför- längning är enligt utredningens mening en sådant offensivt inriktad åtgärd som bör ligga på . Utredningen föreslår att Skatte- verket självt skall få fatta beslut om preskriptionsförlängning. Beslutet kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Förslaget om en rikstäckande föranleder även förändringar i forumreglerna. gäller att beslut som meddelats vid ett kontor beläget i visst län överklagas hos en tingsrätt med domkrets inom länet. Utredningen föreslår att svarandens hemvist skall vara avgörande för vilken tingsrätt som är rätt forum vid överklagande av Kronofogde- myndighetens beslut. En utgångspunkt för de förslag som läggs fram skall enligt direktiven vara att den framtida verksamheten inom skatteförvaltningens och exekutionsväsendets ansvarsområden skall rymmas inom den totala resursram som gäller för , skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna. Förslaget att borgenärsuppgifterna skall flyttas över till och till debiterande myndighet innebär en mer effektiv borgenärsfunktion och en förbättrad uppbördseffektivitet. Även verkställigheten effektivi- seras genom att kronofogdemyndigheten kan koncentrera sig på sin verkställande roll utan sidohänsyn. Förslaget innebär dock vissa kostnader, främst av engångsnatur, för uppbyggnad av IT-stöd m.m. Dessa kostnader uppstår oberoende av om en fristående Kronofogde- myndighet bildas. Även förslaget om en fristående medför mer- kostnader. innebär sammanslagningen av de 21 myndigheterna , tio skattemyndigheter och tio kronofogdemyndighe- ter till två myndigheter kostnadsbesparingar och effektivitetsvinster. Merkostnaderna avser i huvudsak administrativa stödfunktioner och IT- stöd. En omedelbar delning av IT-stödet skulle innebära betydande merkostnader för såväl skattemyndigheten som kronofogdemyndigheten. För att undvika dessa högre kostnader bör, även efter en utbrytning av från , myndigheterna samutnyttja IT-stödet. Övriga kostnader bedöms kunna finansieras inom nuvarande resursram. Utredningens förslag innebär genomgripande förändringar både vad gäller organisation och arbetsuppgifter. Förändringarna involverar många myndigheter. Det utredningsarbete som redovisas är inte tillräckligt för att inrätta en fristående . Efter det att ett principbeslut i frågan fattats bör utformningen av den nya organisationen och dess lokalisering utredas ytterligare. En fristående Kronofogde- myndighet bör dock kunna komma till stånd eller i vart fall . Förslag till lag med anledning av inrättande av Härigenom föreskrivs följande. Det som är föreskrivet i eller annars följer av en lag eller annan författning beträffande kronofogdemyndigheter, kronofogdemyndighet i viss region eller exekutionsväsendet skall efter utgången av år 200x i stället tillämpas på . Denna lag träder i kraft den ---. Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken2 dels att 1 kap. 6 §, 2 kap. 3, 4 och 30 §§, 4 kap. 8, 32 och 36 §§, 8 kap. 19 §, 10 kap. 24 §, 12 kap. 69 §, 16 kap. 10 §, 17 kap. 13 § samt 18 kap. 4 § skall upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 2 kap. 30 §, 3 kap. 23 §, 4 kap. 32 och 36 §§, 8 kap. 19 §, 10 kap. 24 §, 12 kap. 69 §, 13 kap. 21 § samt 17 kap. 13 § skall utgå, dels att i 1 kap. 3 § samt 3 kap. 1 och 6 §§ ordet kronofogde- myndighet i olika böjningsformer skall bytas ut mot Kronofogde- myndigheten i motsvarande form, dels att 2 kap. 1, 15, 16 och 24 §§, 3 kap. 23 §, 4 kap. 9, 9 f och 27 §§, 7 kap. 14 och 23 §§, 13 kap. 21 §, 17 kap. 3 § samt 18 kap. 1 och 17 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sex nya paragrafer, 4 kap. 10 a 10 d §§, 7 kap. 3 a § och 18 kap. 1 a §, samt närmast före 4 kap. 10 a § en ny rubrik av följande lydelse. Ansökan om verkställighet görs Ansökan om verkställighet görs muntligen eller skriftligen. muntligen eller skriftligen. ringen eller den myndighet som kan avseende fordran som avses regeringen bestämmer får dock 1 kap. 2 c § första stycket skatte- medge att ansökan görs på (1997:483) får medium för automatisk databe- göras på medium för automatisk ansökan avseende annan fordran görs på detta sätt. Skriftlig ansökan skall vara undertecknad av sökanden eller hans ombud. Utslag i mål om betalningsföreläggande eller handräckning verkställs självmant av , om inte sökanden i målet angett att verkställighet inte skall ske. Ansökan om verkställighet anses gjord när utslaget meddelades. 1 kap. 6 § 1993:893 2 kap. 3 § 1995:298 2 kap. 4 § 1993:1650 3 kap. 1 § 1991:848 4 kap. 8 § 1996:1438 16 kap. 10 § 1996:1438 3 Senaste lydelse 1991:849. Efterkommer ej gäldenären eller tredje man föreläggande enligt 4 kap. 14 eller 15 § eller 16 kap. 13 § jämförd med nämnda lagrum, får han häktas, om synnerliga skäl föreligger. Fråga om häktning prövas, efter framställning av kronofogdemyndigheten, av en tingsrätt i den region där krono- fogdemyndigheten finns. Ansökan avseende fordran som avses i 1 kap. 2 c § första stycket skattebetalningslagen anses gjord när uppdraget har förts in i ut- sökningsdatabasen och upp- gifterna är tillgängliga för Krono- fogdemyndigheten. När enligt 4 kap. 14 eller 15 § eller 16 kap. 9 eller 12 § eller 13 § jämförd med 4 kap. 14 och 15 §§ förelägger svaranden eller tredje man att fullgöra eller underlåta något, får myndigheten föreskriva vite till belopp som finnes behövligt. Fråga om utdömande av vite Fråga om utdömande av vite som har förelagts enligt första som har förelagts enligt första stycket prövas, på talan av stycket prövas, på talan av kronofogdemyndigheten, av en tingsrätt i den region där krono- tingsrätt som enligt 18 kap. 1 § prövar överklagande av Krono- målet med vitet förfallit, får det ej ändamålet med vitet förfallit, får