prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Om man önskar utveckla förutsättningarna för vuxnas lärande framstår således inte den nuvarande myndighetsstrukturen som rationell. En helhetsbild av vuxnas lärande främjas inte. Frågor som rör vuxnas lärande till en form av för hanteras av flera myndigheter. Politikområdets utveckling och förändring har medfört att nya uppgifter och behov har tillkommit och tillgodosetts genom att nya myndigheter inrättats. uppstår svårigheter för såväl enskilda som huvudmän att orientera sig bland de nationella aktörerna. Ansvaret inom området vuxnas lärande behöver förtydligas. Regeringen har tillkallat en särskild utredare (dir. 2005:70) för att klargöra hur en ändamålsenlig myndighetsstruktur skall kunna utformas för området vuxnas lärande samt hur utvärdering av verksamheten skall lyftas fram och få en tydligare roll. Utredaren skall överväga hur kvalitetsgranskning, tillsyn och utvärdering kan ges en oberoende ställning i förhållande till myndighetens främjande- och utvecklingsuppdrag inom eller i nära anslutning till myndigheten. Utgångspunkten är att en sektorsmyndighet för vuxnas lärande bör inrättas genom sammanslagning av vissa myndigheter inom utbildningsområdet eller genom omfördelning av uppgifter mellan dem. I första hand berörs uppgifter som hanteras av Nationellt centrum för flexibelt lärande, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Myndigheten för skolutveckling och . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 framför allt leda till att utbildningarna som erbjuds tillgodoser krav på yrkesmässig relevans och pedagogisk kvalitet samt leder till arbete och får en volym som svarar mot behoven på arbetsmarknaden. och högskolor är det framför allt inom den kvalificerade yrkesutbildningen som ett sådant arbete bedrivs på ett programmatiskt sätt. Besluten om statsbidrag för sådan verksamhet grundar sig på att ett flertal kvalitetskriterier är uppfyllda. Det kvalitetsarbete som bedrivs inom den kommunala vuxenutbildningen innefattar även påbyggnadsutbildningen för vilken har tillsynsansvaret. De inspektioner som verket gör i kommunerna förväntas innefatta den kommunala vuxenutbildning som där bedrivs. För de kommunala påbyggnadsutbildningar som kommer att drivas vidare med statligt ekonomiskt ansvar förväntas bedömningsgrunder som liknar de som tillämpas inom den kvalificerade yrkesutbildningen att bli aktuella. Regeringen avser att besluta om de närmare bestämmelser som skall gälla för dessa påbyggnadsutbildningar. Avgörande för verksamheten med kvalificerad yrkesutbildning är arbetslivets inflytande över utbildningens innehåll och former. Inflytandet garanteras genom att varje utbildning skall ha en ledning där en majoritet är arbetslivsföreträdare. Pågående utbildningar omprövas regelbundet av Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Myndigheten följer genom tillsynsbesök och studerandeenkäter upp hur anordnaren uppfyller de krav som ställs och hur verksamheten överensstämmer med den utbildningsplan som fastställts. Den ökande tillströmningen av goda och välunderbyggda ansökningar om att få bedriva kvalificerad yrkesutbildning visar på fortsatt stort intresse från arbetslivet. Utbildningarnas yrkesrelevans och kvalitet har fortsatt att öka. Sammantaget pekar resultaten på att den kvalificerade yrkesutbildningen kan bedömas hålla en god kvalitet. Kvalitetsarbetet inom de eftergymnasiala yrkesutbildningarna vid sidan av högskolan bör Det finns ett antal aspekter på jämställdhet inom vuxenutbildningen i . Jämställdhet innebär bl.a. att kvinnor och män skall ha samma rättigheter och möjligheter till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildning, arbete och fritid. Det kan konstateras att kvinnor i högre grad än män är benägna att se utbildning som en väg att förändra sin livssituation och att män är underrepresenterade i vuxenutbildningen. Män med kort tidigare utbildning är en grupp som har och får det allt svårare på arbetsmarknaden och behöver motivation och stimulans för att söka sig till studier. Totalt sett är dock män en gynnad grupp eftersom de har betydligt större tillgång till fort- och vidareutbildning i arbetslivet än kvinnor. Det är övervägande kvinnor som söker sig till utbildning inom den kommunala vuxenutbildningen och folkbildningen. Anledningarna till detta är flera. Kvinnor har generellt sett en större benägenhet att studera och utbudet av utbildningar inom den kommunala vuxenutbildningen och folkbildningen verkar framför allt tilltala kvinnor. De kommuner som lyckats rekrytera större andel män än rikssnittet har vanligen gjort det genom att satsa på områden av mer traditionellt manlig karaktär, t.ex. data, teknik, skog och jord. Den konstaterade minskningen av påbyggnadsutbildningar bör kunna motverkas av att det riktade statsbidraget för utbildning av vuxna även bör kunna användas för genomförande av påbyggnadsutbildningar. I denna del av den kommunala vuxenutbildningen är andelen män förhållandevis hög, . Detta tyder på att just dessa utbildningar motsvarar de behov männen har. Regeringen bedömer att möjligheten att använda statsbidraget även för påbyggnadsutbildningar skulle innebära dels att fler män får sina yrkesutbildningsbehov tillgodosedda, dels att arbetsmarknaden skulle kunna förses med ytterligare kompetens. Inom den kvalificerade yrkesutbildningen har det från en övervikt av män skett en utjämning totalt sett så att de båda könen är lika företrädda (vardera) i utbildningsformen. Inom de olika utbildnings- och yrkesområdena sker dock ännu traditionellt könsbundna val. Inom området Bygg är andelen kvinnor och inom Teknik och tillverkning , medan kvinnornas andel är inom Turism inkl. restaurang och inom Vård. Trots att det uppmärksammats att en majoritet av de utbildningar som erbjuds tilltalar det ena könet mer än det andra och att ambitionen att förändra detta faktum är tydlig, kvarstår problemet. Myndigheten för skolutveckling har jämställdhet som ett nationellt prioriterat mål. Myndigheten har påbörjat arbete för att ta fram goda exempel på jämställdhetsarbete inom verksamhetsområdet. Regeringen avser att fortsätta att noggrant följa utvecklingen av jämställdheten inom vuxenutbildningsområdet. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning (KY) Myndigheten, som inledningsvis hade svårigheter att rekrytera personal med erfarenhet från statlig förvaltning, har utvecklat en god kompetens anpassad till dess uppgifter. De svårigheter som varit förenade med att bygga upp en ny, specialiserad, statlig verksamhet i en mindre kommun har övervunnits. Nationellt centrum för flexibelt lärande () har genomgått en genomgripande omställning från statliga skolor för distansutbildning utvecklingsstöd. I samband därmed har antalet anställda minskat kraftigt. Behovet att utveckla ny kompetens har varit stort. Regeringen bedömer att myndigheten har genomfört ett svårt förändringsarbete på ett bra sätt. Regeringen anser att myndigheten har verkat för en rekrytering med för verksamheten ändamålsenlig kompetens. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringens långsiktiga mål är att av en årskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning . kommer ungdomskullarna att öka. Därför krävs en utbyggnad av antalet högskoleplatser. Regeringen föreslår en permanent utökning av antalet högskoleplatser med 15 820 och beräknas ytterligare 1 533. för utbyggnaden beräknas till 1 2006 och ytterligare 2007 inklusive studiestödskostnader. Regeringen föreslog ekonomiska vårproposition en fortsatt satsning på högre utbildning. Bedömningen var att det för att kunna behålla antalet högskoleplatser krävs rimliga ekonomiska förutsättningar för de lärosäten som har haft en stor tillströmning av studenter. Regeringen föreslår mot bakgrund av detta i tilläggsbudget i samband med föreliggande proposition att tillförs . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.1 Fördelning av nya platser FÖRDELNING AV PLATSER 2006 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utökning av läkarutbildning och tandläkarutbildning har i uppdrag av regeringen att fortlöpande ta fram underlag för bedömning av hälso- och sjukvårdens behov av bl.a. läkare och tandläkare. I rapporten bedömer att det är obalans på arbetsmarknaden för läkare och föreslår en utökning av läkarutbildningen. Obalansen beror framför allt på att pensionsavgångarna kommer att överstiga antalet nyutbildade läkare som kommer ut på arbetsmarknaden. kommer till samma slutsats i sin , sjuksköterskor, tandläkare, sjukgymnaster och arbetsterapeuter (2004:31 R). Enligt verket bör läkarutbildningen byggas ut med upp till 300 platser . Även Kommuner och Landsting gör bedömningen att grundutbildningen av läkare måste öka för att landstingen skall kunna rekrytera det antal läkare som behövs för att erbjuda en säker vård. har en viss efterfrågan kunnat tillgodoses genom inflyttning av läkare från andra länder. utfärdades över 1 000 legitimationer för läkare som var utbildade utomlands. Genom avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården lämnar staten ersättning för landstingens medverkan i grundutbildningen av läkare. I bilagan till det nya avtalet som undertecknades bestämdes det antal helårsstudenter som staten lämnar ersättning för per landsting. Om beslutar om en förändrad dimensionering finns i avtalet reglerat hur denna förändring påverkar ersättningen. Regeringen föreslår inom ramen för den nu aktuella utbyggnaden att läkarutbildningen byggs ut med ytterligare tio nybörjarplatser vid , och , dvs. en total utbyggnad motsvarande 165 helårsstudenter. föreslås som en planeringsförutsättning en ytterligare utökning av läkarutbildningen med totalt 185 helårsstudenter. Utbyggnaden föreslås ske vid , , och . och har i ovan nämnda rapporter också beräknat tillgång och efterfrågan på tandläkare. Antalet verksamma tandläkare bedöms nu vara drygt 7 000. En förbättrad tandhälsa och en mer effektiv arbetsfördelning inom tandvården mellan tandläkare och tandhygienister gör att behovet beräknas bli ca 6 000 tandläkare. kommer emellertid en allt större andel av tandläkarna att gå i pension. Med dagens dimensionering av tandläkarutbildningen finns det en stor risk att det uppstår brist på tandläkare. Därför föreslås en viss utökning av tandläkarutbildningen . Regeringen föreslår inom ramen för den nu aktuella utbyggnaden att tandläkarutbildningen utökas med tio nybörjarplatser vid och , dvs. en total utbyggnad motsvarande 100 helårsstudenter. föreslås som en planeringsförutsättning en ytterligare utökning av tandläkarutbildningen med totalt 50 helårsstudenter. Utbyggnaden föreslås ske vid och . I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) gjorde regeringen bedömningen att det kunde bli svårt för vissa lärosäten att rekrytera tillräckligt många studenter för att fullgöra utbildningsuppdraget och nå takbeloppet. Med anledning av detta föreslog regeringen att resurser motsvarande ca 3 900 helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena skulle föras bort från lärosätenas grundutbildningsanslag. Härigenom möjliggjordes angelägna satsningar på utbildning av obehöriga lärare, uppbyggnad av samt kompletterande utbildning för utländska akademiker. Flertalet av de lärosäten som i budgetpropositionen bedömdes ha svårigheter att rekrytera studenter har därefter rapporterat en god efterfrågan på högre utbildning. Mot den bakgrunden föreslog regeringen i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1) att medel skulle återföras till de berörda lärosätenas anslag för grundutbildning med start . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I föreliggande proposition föreslås en fortsatt återföring av medel som i föregående års budgetproposition angavs som planeringsförutsättningar för vissa angivna lärosäten. föreslår regeringen att ytterligare återförs i enlighet med tabell 7.2. Som en planeringsförutsättning bör gälla att prisnivå återförs till anslaget 16 25:47 : Grundutbildning. Tabell 7.2 Återföring av under 20022004 tillfälligt indragna medel för grundläggande högskoleutbildning 7.1.3Kvalitetsförstärkning av den grundläggande högskoleutbildningen Tilldelningen till den grundläggande högskoleutbildningen grundar sig på antalet helårsstudenter och helårsprestationer inom olika utbildningsområden, för vilka regeringen fastställer ersättningsnivåer, s.k. prislappar. De besparingar som genomfördes i syfte att sanera statsfinanserna, och som även gällde den högre utbildningen, innebar minskade ersättningsnivåer och minskade anslag till följd av detta. beslutade med anledning av budgetpropositionen (prop. 2002/03:1) om att ersättningsnivåerna till utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi skulle förstärkas med 2002 och ytterligare . föreslås att tillförs som ett resurstillskott för att förstärka ersättningsbeloppen för utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik, teologi, naturvetenskap, teknik och farmaci. Som en planeringsförutsättning bör gälla att ytterligare prisnivå fördelas till berörda lärosäten. Genom dessa resurstillskott föreslås en fortsatt ökning av ersättningsnivåerna till ovan nämnda utbildningsområden . Frågan om pension till kombinationsanställda läkare avser pensionskonstruktionen för de läkare som innehar kliniska lärartjänster med lön och arvode från såväl staten som kommunala undervisningssjukhus. Villkoren omfattar ca 800 läkare på sex universitetssjukhus. Denna typ av tjänstgöring regleras i lagen (1982:764) om viss anställning som läkare vid upplåtna enheter, m.m., i högskolelagen (1992:1434) samt i högskoleförordningen (1993:100). Läkaren har således en statlig anställning som lärare vid ett universitet. I denna anställning har denne statlig pensionsrätt. Om en sådan anställning vid ett universitet är fast förenad med kliniska uppgifter vid kommunalt sjukhus betalas arvode enligt kommunala bestämmelser för den del av anställningen som avser tjänstgöringen vid det kommunala sjukhuset. Vad som får beaktas för beräkning av pensionsgrundande lön följde tidigare av förordningen (SAVFS 1993:1 B1) om pensionsberäkning för universitetslärare med tjänstgöring vid kommunalt undervisningssjukhus. Denna förordning upphävdes fr.o.m. . Förordningen reglerade pensionsrätt till innehavare av tjänst vid ett universitet eller en högskola som professor, högskolelektor eller klinisk lärare, om tjänsten var fast förenad med kliniska arbetsuppgifter vid ett kommunalt undervisningssjukhus. Pensionen betalades via det statliga tjänstepensionsanslaget. Konsekvenser till följd av avsaknad av avtal De läkare som gått i pension fr.o.m. och därefter får inte beräknat något pensionsunderlag på den del av sin inkomst som härrör sig till det s.k. befattningsarvodet. Det åligger parterna på arbetsmarknaden att ingå ett avtal som reglerar pensionerna och fördelningen av kostnaderna för dessa. har, efter att berörda landsting meddelat att de är beredda att finansiera sin andel av pensionskostnaderna, arbetat fram ett förslag till pensionsvillkor för kombinationsläkare. Genom en avtalslösning föreslås att universitet och landsting finansierar var sin del av pensionskostnaderna. I samband med att frågan löses genom avtal ökar universitetens kostnader för pensionerna jämfört med tidigare. En retroaktivitet uppstår i premieinbetalningen eftersom inte har betalats in samt . Gruppen kombinationsläkare ingick inte i det beräkningsunderlag som togs fram inför genomförandet av ålderspensionsreformen under 19982000, vilket innebär att universiteten i föreliggande proposition föreslås kompenseras för de extra kostnader som uppstår. har utvärderat den nya lärarutbildningen och lämnade rapporten av den nya lärarutbildningen vid svenska universitet och högskolor (2005:17 R). I rapporten konstaterar att den genomförda förändringen av lärarutbildningen svarar mot ett behov av att komma till rätta med tidigare utbildningars tillkortakommanden. Verket har i sin utvärdering pekat på vissa brister i reformen och på brister som ligger i dess genomförande och som respektive lärosäte har att åtgärda (se vidare kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Lärarutbildning). Utvärderingen föranledde utbildnings- och kulturministern samt skolministern att bjuda in rektorer för berörda lärosäten till ett möte för en generell diskussion om utvärderingens slutsatser och rekommendationer. Vidare har berörda lärosäten i myndighetsdialogerna redovisat för Utbildnings- och vilka specifika åtgärder som vidtagits med anledning av utvärderingen. Åtgärderna för att komma till rätta med de brister som lyft fram har visat sig ha hög prioritet inom lärosätena. Dialogen med lärosätena om åtgärder inom lärarutbildningen med anledning av utvärdering kommer att fortsätta inför den aviserade nya utvärderingen . De brister som särskilt lyftes fram i utvärderingen beträffande lärarstudenternas kunskaper om läs- och skrivinlärning samt om 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 betygssättning har också föranlett en ändring i examensbeskrivningen för lärarexamen i examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). Syftet är att garantera att examinerade lärare har relevanta kunskaper i såväl läs- och skrivinlärning som i matematikinlärning och betygssättning. I examensbeskrivningen anges också vilken kunskap den utexaminerade läraren skall ha för att motverka diskriminering och annan kränkande behandling. Ändringen tillgodoser därmed också kraven att införa kunskaper om mobbning och konflikthantering som ett mål för lärarexamen enligt tillkännagivande från (bet. 2004/05:UbU4, rskr. 2004/05:168). På uppdrag av regeringen gör en prognos över behov av och tillgång på lärare. Prognosen görs i samarbete med och . Till stöd för arbetet finns en referensgrupp med representanter för lärarutbildningarna, lärarnas fackliga organisationer, Kommuner och Landsting, samt enskilda kommuner. Den prognos som lämnade omfattar femårsperioderna 20052009, 20102014 och 2015 2019. prognos visar enligt basalternativet ett beräknat årligt rekryteringsbehov av lärare på i genomsnitt 9 500 , med en tyngdpunkt . Detta beror bl.a. på att basalternativet grundas på målet att lärare utan pedagogisk högskoleutbildning skall ha ersatts med lärare som har sådan utbildning. Eftersom alla som utbildas till lärare inte väljer läraryrket är det prognostiserade behovet av examinerade större än det prognostiserade rekryteringsbehovet. Prognosen anger behovet på nationell nivå. En nedbrytning till regional nivå visar avsevärda skillnader i lärartillgången mellan olika delar av landet. Regeringen har för perioden 20052008 angivit ett mål på drygt 7 000 lärarexamina som det lägsta antalet examina . Målet för antalet examina den kommande fyraårsperioden 20092012 kommer att sättas högre än för perioden 20052008. Faktorer som påverkar rekryteringsbasen av lärare är 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 -antalet antagna till utbildningen, -antalet avhopp från utbildningen, -antalet examinerade studenter, -benägenheten att efter genomgången, utbildning välja läraryrket, och -kvarvaron i läraryrket, sjukskrivning, arbetsmiljö och andra arbetsvillkor, ålder Enligt regeringen bör åtgärder sättas in på alla dessa områden. Mot bakgrund av det skisserade rekryteringsläget är det allvarligt att antagningen till lärarutbildningen sjunkit och trots ett ökat antal förstahandssökande till utbildningen. Rekryteringsbehovet varierar för lärare med olika inriktningar. För perioden 20052008 har regeringen fastställt mål för minsta antal lärarexamina med inriktning mot , med delmål för examina med inriktning mot verksamhet i förskola och förskoleklass, samt mål för minsta antal examina med inriktning mot senare år, dvs. senare delen av samt gymnasieskolan. Ett behov av ett ökat antal examinerade i förhållande till 20052008 avser framför allt lärarexamina med inriktning mot . Målet för antalet lärarexamina med inriktning mot senare år bör ligga på minst samma nivå perioden 20092012 som 2008. Behovet av lärare med inriktning mot förskola och förskoleklass ökar. minskade antalet examinerade med denna inriktning kraftigt , från 1 580 till 1 270. Endast en tredjedel av lärarexamina med inriktning mot förskola och förskoleklass hade 2004 en inriktning i första hand mot denna verksamhet. Övriga examinerade hade en vidare behörighet, där förskola och förskoleklass ingick. Med hänsyn till behovet av lärare i förskola och förskoleklass har högskolor och universitet med lärarutbildning ett särskilt ansvar att beakta behovet av lärare som utbildar sig med sådan inriktning. Särskild insats för rekrytering av akademiker till lärarutbildning Det råder fortfarande en generell brist på lärare med inriktning mot matematik, naturvetenskap och teknik. En särskild satsning föreslås därför för att öka denna lärargrupp. En kompletterande lärarutbildning omfattande 60 poäng, motsvarande det allmänna utbildningsområdet, kommer att erbjudas personer med tillräcklig högskoleutbildning i matematik, naturvetenskap eller teknik för att dessa skall nå en lärarexamen. Utbildningen skall leda till en lärarexamen med inriktning främst på undervisning i senare år och gymnasiet. Utbildningen skall vända sig till bl.a. arbetslösa akademiker eller akademiker som önskar byta yrke. Inom högskolan finns olika erfarenheter av lärarutbildning för personer med tidigare högskoleutbildning och yrkeserfarenhet inom matematik, naturvetenskap eller teknik. Här kan nämnas t.ex. (arbetslösa telekomingenjörer utbildade vid i ) och den för i och Kungl. Tekniska högskolan gemensamma lärare/ingenjörsutbildningen som skall leda till dubbla examina och som fortfarande pågår. En särskild utvecklingsinsats har också genomförts 2002 av i samarbete med i , för att rekrytera naturvetare till lärarutbildning och som leder till lärarexamen med inriktning mot arbete i gymnasieskolan. Den här föreslagna utbildningssatsningen kan utifrån lärosätenas erfarenheter och rekryteringsbas läggas upp på olika sätt. Den s.k. tillgodoräknandemodellen innebär att en individuell studieplan görs upp för varje antagen student med de moment/kurser som behöver kompletteras. Vissa lärosäten erbjuder det s.k. korta lärarprogrammet, dvs. i huvudsak det allmänna utbildningsområdet, vilket kan utgöra en stomme i denna komplettering. I utbildningen skall också ingå verksamhetsförlagda delar. Utbildning på distans, med verksamhetsförlagd utbildning förlagd i närheten av bostadsorten är en möjlighet för lokalt bundna studenter. Enligt regeringens bedömning bör insatsen med hänsyn till behovet av lärare, rekryteringsbas och lärosätenas kapacitet omfatta 300 studenter. Utbildningen beräknas starta tidigast och vara slutförd . Som ett led i regeringens åtgärdspaket för att få ned arbetslösheten föreslås att anslaget 16 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor ökas med 2006 för den kompletterande lärarutbildningen. Särskild utbildning av lärare i yrkesämnen pågår en satsning på särskilda lärarutbildningar () där obehöriga lärare som är verksamma i en skola får möjlighet att på halvtid studera till en lärarexamen. har visat sig vara en framgångsrik modell för att öka andelen behöriga lärare i skolan. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1) och i efterföljande regleringsbrev framhållit behovet av fler behöriga yrkeslärare i gymnasieskolan. Regeringen föreslog därför i tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100) en särskild satsning på vidareutbildning av obehöriga yrkeslärare. Den nya satsningen bygger på erfarenheterna från den pågående SÄL- utbildningen och genomförs med start och planeras pågå till och med . Satsningen omfattar ca 1 000 studenter och genomförs enligt bestämmelserna i förordning (2005:568) om särskild utbildning av lärare i yrkesämnen. Ansvaret för denna utbildnings genomförande ligger på , , , , , , i , och Stiftelsen . svarar för samordningen. För den särskilda utbildningen av yrkeslärare beräknas sammanlagt .