prop · GT031d9 · 2006-01-01 00:00:00 — Eftersom hiv/aidssituationen ser så olika ut i olika länder krävs en beredskap att ge olika slags stöd. Fokus ligger på det förebyggande arbetet, i linje med FN-deklarationen om hiv/aids . Ett av flera grundläggande och väldokumenterat fungerande inslag i preventionen är tillgång till kondomer, något som trots detta ifrågasätts av många. Det förebyggande arbetet måste också ta tag i andra frågor som är svåra och känsliga, så som frågor kring sexualitet, jämställdhet och maktförhållanden i samhället. Satsning på bromsmediciner och annan behandling ökar människors vilja att låta testa sig och är en viktig del av det förebyggande arbetet. Ett hiv-test behöver inte längre innebära en dödsdom utan en väg till fortsatt liv. Behandling av aids innebär livslånga åtaganden vilket gör att finansieringen av sådana program inte får vara 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 De omfattande behandlingsprogram som krävs visar dock snabbt på komplexiteten i arbetet med hiv/aids. En central faktor som måste hanteras är de svaga hälsosystemen i många länder samt avsaknaden av utbildad hälsopersonal. Allt detta har visat sig tydligt i genomförandet av WHO:s program 3 by 5 (att tre miljoner människor ska få tillgång till behandling med bromsmediciner mot aids vid utgången av ), ett mål som troligen inte kommer att nås. Ytterligare insatser krävs därför för att öka möjligheterna för fattiga människor i utvecklingsländer att få sådan behandling. bistår exempelvis i genomförandet av en behandlingsplan som utvecklat med stöd av . stöd i kampen mot hiv/aids kommer fortsatt i hög grad att kanaliseras via multilaterala aktörer såsom FN och Globala fonden mot hiv/aids, tbc och malaria (GFATM). I det multilaterala arbetet är det FN:s gemensamma program för hiv/aids () som är grundbulten för allt hiv/aids-arbete. är medlem av (vice ordförande 2005 och ordförande) vilket ger stora möjligheter att påverka och förändra. Stödet till FN:s insatser mot hiv/aids kommer att öka, framför allt till inklusive dess initiativ The Global Coalition on Women and AIDS, men också till WHO, UNFPA, och . I Globala fonden (GFATM) pågår på svenskt initiativ ett omfattande förändringsarbete med införandet av ett nytt finansieringssystem liknande utvecklingsbankernas påfyllnadsmekanismer. Avsikten är att säkerställa en mer långsiktig och stabil finansiering, på en högre nivå och med en bättre bördefördelning. avsikt är att söka bibehålla den andel vi haft av fondens finansiering (2,) och vi kommer därför att öka vårt bidrag till Globala fonden . I linje kommer också att, i tillägg till det långsiktiga stöd som ges genom Sida, ge extra bidrag till forskning och metodutveckling på hiv/aids-området. Bilateralt samarbete mot hiv/aids Frågor kring hiv/aids kommer att få en alltmer framskjuten plats i det bilaterala samarbetet med de länder som sjukdomen redan drabbat hårt, framför allt södra , men också i förebyggande syfte i länder där antalet smittade är lägre. Sida kommer därför också att få i uppdrag att ytterligare förstärka sina åtgärder mot hiv/aids på landnivå. Av de människor som lever i fattigdom är majoriteten kvinnor trots att kvinnor ofta arbetar mer än män. Kvinnors fattigdom yttrar sig både i kvinnors avsaknad av ekonomiska resurser och i att kvinnor har sämre möjlighet än män att påverka sina livsvillkor. Andelen kvinnor bland jordens fattiga ökar. Könsdiskriminering är både en av orsakerna till fattigdom och ett hinder för utveckling. Makten över sin egen kropp och sitt eget liv och möjligheten till inflytande i samhället är ojämt fördelad i alla samhällen. Ojämlikheten mellan könen förstärks av andra maktordningar som finns i olika samhällen bl.a. etnicitet, klass, kast, ålder, trosuppfattning, sexuell läggning, funktionshinder och ursprung. Kvinnors och flickors integritet och åtnjutande av de mänskliga rättigheterna samt deras möjlighet till deltagande och inflytande på samma villkor som män och pojkar måste därför säkerställas. Detta är viktigt dels med hänsyn till målet för utvecklingssamarbetet, dels med hänsyn till att rättighetsperspektivet och de fattigas perspektiv på utveckling ska prägla politiken. Jämställdhet och en förbättring av kvinnors och flickors situation är en förutsättning för att uppnå millenniemålen. Rapporten från den arbetsgrupp som arbetat med millenniemålet om jämställdhet (MDG 3 Task Force) identifierar sju prioriterade och strategiska områden: utbildning (vidareutbildning såväl som grundutbildning), sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), investeringar i infrastruktur, kvinnors och flickors rätt till egendom och arv, arbete och sysselsättning, ökad kvinnorepresentation i nationella och lokala parlament samt bekämpningen av könsrelaterat våld. arbetar också aktivt som ordförande i det särskilda FN-initiativet för att främja flickors utbildning agerande internationellt, inklusive i utvecklingssamarbetet, har sin utgångspunkt i den svenska jämställdhetspolitiken och de jämställdhetspolitiska målen. Det övergripande målet är att båda könen ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. överlämnades den Jämställdhetspolitiska utredningens betänkande till regeringen. Utredningen föreslår nya mål, en ny myndighet samt ett antal riktade insatser i syfte att öka systematiken och effektiviteten i genomförandet av jämställdhetspolitiken. Det nya övergripande jämställdhetsmålet föreslås vara att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Fyra nya delmål som rör aktivt medborgarskap, arbete och ekonomisk självständighet, omsorg utan underordning, kroppslig integritet samt mäns våld mot kvinnor föreslås. De nya jämställdhetspolitiska målen överensstämmer väl med politiken för global utveckling. Uppfattningen att vilja och förmågan och ansvaret att skapa ett jämställt samhälle speglar andan i politiken för global utveckling och i arbete i internationella sammanhang inklusive i utvecklingssamarbetet för att genomföra denna politik. I syfte att förbättra verksamhetens effektivitet i förhållande till målet har arbetet med att systematiskt införliva ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten intensifierats. enheter har genomfört jämställdhetsanalyser. Processen med att ta fram analyserna och med identifiering av slutsatser, mål, och åtgärder med utgångspunkt i dem har dokumenterats. Analyserna som aktivt ska följas upp ska utgöra en handlingsplan för jämställdhetsintegrering inom Ut- rikesförvaltningens hela verksamhet. Vidare kommer en av Sidas strategiska prioriteringar för utvecklingssamarbetet att utgöras av fattigdomsbekämpning med en stärkt fokus på jämställdhet. ska regeringen särskilt lyfta fram förstärkta och fördjupade insatser på huvudsakligen tre områden när det gäller jämställdhetsarbetet: arbetet med jämställdhetsintegrering, kvinnors och flickors hälsa och SRHR, inklusive forskning samt könsrelaterat våld. Dessa representerar prioriterade verksamheter som ligger väl i linje med internationella åtaganden och de profilfrågor som kännetecknar svenskt engagemang såväl internationellt som nationellt. In- satser på dessa områden är avgörande för fattigdomsbekämpning och för att uppnå millenniemålen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 På området jämställdhetsintegrering vill regeringen satsa på stöd till och förstärkning av analyskapacitet och metodutveckling för jämställdhet. Detta gäller bl.a. arbetet med att genomföra och följa upp resultatet från de jämställdhetsanalyser som gjorts. Analyserna har identifierat flera sak- och ämnesområden som kan anses vara nya som föremål för en systematisk analys och integrering av ett jämställdhetsperspektiv. Ett exempel är export- och näringslivsfrämjande, ett annat är handel. På området kvinnors och flickors hälsa och SRHR, inklusive forskning ska intensifierade satsningar genomföras i syfte att bidra till att minska mödradödligheten och spridningen av hiv/aids samt att stödja kvinnors, flickors och ungdomars rätt att bestämma över sin egen kropp, sexualitet och reproduktion. Trots att många länder gjort framsteg sedan om befolkning och utveckling i och uppföljningskonferensen driver några tongivande länder en mer restriktiv syn i dessa frågor. Det medför att dialogen kring sexualitet, säkra aborter, maskuliniteter, mäns roller och ansvar, samt unga människors behov och rättigheter är svår att föra. Av denna anledning är det viktigt att tillsammans med likasinnade fortsätter driva just dessa frågor. Regeringen avser fortsatt driva dessa frågor inom EU och i det regionala och internationella samarbetet med betoning på alla människors lika värde och rättigheter oavsett bl.a. ålder, kön, etnicitet och sexuell läggning. avser regeringen fortsätta stärka detta arbete genom ökat stöd till området och i dialog med berörda aktörer, inklusive samarbetsländer, , , UNA- IDS, () och svenska och internationella enskilda organisationer. Den nya policyn för SRHR kommer att spela en viktig roll. Detta innebär att resurser måste avsättas för verkställandet av policyn. Ut- landsmyndigheternas roll i den politiska dialogen kommer särskilt att betonas i syfte att stärka frågorna inte bara globalt utan även i fält. Den särskilda satsningen på SRHR 2004 och 2005 och tioårsuppföljningen 2004 av handlingsprogrammet från samt det internationella högnivåmötet i har föranlett ett ökat svenskt engagemang i dessa frågor. Ett internationellt seminarium om 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 sexuella rättigheter med koppling till SRHR och hiv/aids kommer att anordnas. Seminariet syftar till att stärka länken mellan sexuella rättigheter och utvecklingssamarbetet. En uppföljning av slutsatserna från studien om HBT-frågor, SRHR, mänskliga rättigheter och fattigdom som regeringen gett Sida i uppdrag att genomföra 2005, kommer att ske. Regeringen har tagit initiativ till en komparativ studie om de nordiska och internationella erfarenheterna på jämställdhetsområdet. Ett av syftena med studien är att dra viktiga och operationaliserbara lärdomar av den roll som den statliga politiken kan spela, vilket har betydelse både när det gäller höginkomstländer och utvecklingsländer. Studien planeras presenteras i samband med 50:e session i samt vid ett internationellt seminarium i . På området könsrelaterat våld ska förstärkta satsningar göras när det gäller bl.a. bekämpning av sexuellt våld inklusive våldtäkter, såväl i konflikt- som i fredstider. Insatser omfattar stärkt stöd, inklusive psykosocialt stöd, till offren. Un- der 2006 kommer UD att ge särskilt stöd till UNIFEM för att utveckla kapaciteten för ett intensifierat arbete med frågor kring kvinnors och flickors utsatthet i konfliktsituationer samt kvinnors roll i postkonfliktsituationer och deltagande i återuppbyggnadsarbete inklusive i konstitutionella processer och val. Konflikthantering gemensam säkerhet, konfliktförebyggande, krishantering Regeringen kommer fortsatt att arbeta med ett integrerat synsätt där konflikthantering, inklusive konfliktförebyggande, krishantering och fredsbyggande ses som en absolut förutsättning för utveckling. Det finns ett tydligt samband mellan säkerhet och utveckling. Att skapa fred och säkerhet är en grundläggande förutsättning för fattigdomsbekämpning och för att uppnå millenniemålen och i ett vidare perspektiv hållbar ekonomisk, social och politisk utveckling. Regeringen avser att prioritera det omfattande arbete som pågår för att ytterligare stärka engagemang inom området konflikthantering och konfliktlösning. Arbetet kommer att fokusera på hur , och särskilt utrikesförvaltningen som helhet, arbetar med dessa frågor. Att förebygga potentiella konflikter liksom att förhindra en eskalation av våld i en postkonfliktsituation ska prioriteras. har under 20042005 successivt stärkt sin position som en stark aktör inom området konflikthantering. Arbetet sker genom att stödja internationella och regionala organisationer och genom att göra enskilda insatser för att främja en stabil och fredlig utveckling i potentiella konflikter och postkonflikter i världen. Målen måste anpassas efter behoven Regeringen kommer att bedriva konfliktförebyggande och konflikthanteringsinsatser med fokus på specifika mål för olika geografiska regioner i världen. Utveckla metoder och policyer För att uppnå god effekt av ett integrerat och flexibelt arbetssätt i kriser och konflikter kommer regeringen fortsatt att stödja det internationella samfundet med policy- och metodstöd, som komplement till operationella och konkreta konflikthanteringsinsatser. Samarbete med internationella organisationer Regeringens samarbete med internationella organisationer kommer att bedrivas på flera olika plan. samarbetar i stor utsträckning med och bidrar finansiellt, personellt och tekniskt med stöd till FN, EU, Organisationen för samarbete och säkerhet i (), och andra internationella, regionala och nationella organisationer för att förhindra att väpnade konflikter utbryter och fortgår. Regeringen lägger även stor vikt vid deltagande i EU:s civila krishantering inom ramen för EU:s säkerhets- och försvarspolitik (ESFP). Satsning på civila insatser De civila insatserna ska öka. En förutsättning för långsiktig hållbar utveckling är att lag, ordning och säkerhet etableras och stärks. med personal inom freds- och säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser är ett viktigt bidrag till detta. Efterfrågan på svensk civil personal såsom poliser, observatörer, personal från rättsväsendet, experter på utvecklingssamarbete liksom räddningspersonal förväntas växa, bl.a. som ett led i en satsning på uppbyggnad och reformering av säkerhetssektorn i samband med fredsbevarande operationer. Svensk civil personal är efterfrågad och betraktas i fredsbevarande och andra konflikt- och konflikthanteringsoperationer som välutbildad, icke korrupt och med god kunskapsbas. kommer fortsatt sträva efter att i stor utsträckning ställa efterfrågad personal till förfogande, inklusive när sådan civil personal efterfrågas med kort varsel. Bland annat förutses särskilt en ökad efterfrågan på civila observatörer, som kommer att sträva efter att bidra med. kommer fortsatt att bidra med god kompetens och utbildning för att stärka och utveckla den svenska och internationella förmågan för personal i katastrof-, konflikthanterings- och fredsinsatser eller andra liknande uppdrag. har inom ramen för EU:s civila krishanteringsförmåga framgångsrikt drivit arbetet med att införa s.k. civila snabbinsatsgrupper. Genom att förbättra och stärka det svenska arbetet med konfliktförebyggande, medling, Good Offices och Security Sector Reform kan driva att arbetet med att respekten för rättstatens principer, kvinnor i fred och säkerhet enligt FN:s resolution , barn i väpnad konflikt enligt FN:s resolution och utvecklingen av demokratiska rättstater, fördjupas i det internationella samfundet. Återanpassning av soldater etc. En annan del av de utvecklade civila insatserna och satsningen på en hållbar fred är ett fortsatt svenskt engagemang i arbetet med avväpning, demobilisering och återanpassning av för detta soldater, liksom kvinnor och barn som varit knutna till de stridande i postkonfliktsituationer. Att återanpassa och återintegrera soldater är avgörande för att bygga fredliga och säkra samhällen som kan utvecklas till demokratiska rättsstater. Arbetet med att förhindra spridningen av små och lätta vapen (SALW) är också av stor vikt i det konfliktförebyggande och fredsbyggande arbetet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 fortsatt att, tillsammans med FN-organ, andra givarländer, forskare och andra relevanta aktörer, såsom t.ex. det civila samhället, att satsa på insatser som säkerställer att det finns incitament för en god utveckling i arbetet med återanpassning och återintegrering av före detta soldater. är en av de 10 största statliga givarna av humanitärt bistånd i absoluta tal men regeringen avser att ytterligare söka stärka sitt arbete på området. Det sker i enlighet med de grunder regeringen redovisade för i skrivelsen Regeringens politik för humanitärt bistånd (rskr. 2004/05:52) . Regeringen vill härvidlag fortsätta att verka för den humanitära rättens och humanitära principers efterlevnad, för en förstärkt internationell samordning under främst FN:s ledning och för underbyggande av multilateralt samarbete överlag. Stöd till FN genom och () har bistått framför allt FN-systemet med transport, telekommunikationer och annat tekniskt underhåll till humanitära biståndsinsatser. Myndighetens insatser har kommit att bli mycket uppskattade inom FN, och myndigheten anlitas regelbundet av bland andra sekretariatets samordningskontor OCHA, () och livsmedelsprogrammet (WFP). Regeringen avser förstärka SRV som myndigheten flyttar sin verksamhet till . FN har på ledningsnivå engagerat sig i det s.k. Challenges of Peace . samordnar en svensk styrgrupp bestående av Försvarsmakten, Försvarshögskolan och samt en internationell partnerkrets omfattande organisationer från 13 andra länder. Arbetet syftar till att identifiera och föreslå rekommendationer rörande framtida utmaningar för internationella fredsinsatser. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Sysselsättning utgör en avgörande men ofta försummad länk mellan ekonomisk tillväxt och fattigdomsminskning liksom en nyckelfråga för en rättvis globalisering. Genom att göra produktiv sysselsättning till ett mål på makronivå kan sysselsättningsskapande strategier integreras i olika politikområden. erfarenheter av arbetsmarknadspolitik kan utnyttjas mer än i utvecklingssamarbetet. En väl fungerande arbetsmarknad bidrar till minskad fattigdom och påverkar ett lands inkomstfördelning positivt. Nationella system för att registrera, äga och ärva egendom behöver utvecklas i de många länder där principer kring äganderätten är oklara, vilket hämmar enskilda människors möjligheter att ta sig ur fattigdom. En förutsättning för fler arbetstillfällen är ett fungerande näringsliv och en stabil tillväxt. Den privata sektorn står för den helt dominerande andelen av arbetstillfällen i de fattigaste länderna. Att förbättra förutsättningar för företagande och drägliga arbetsvillkor i näringslivet är avgörande. Av särskild betydelse är att ge kvinnor ökade möjligheter att försörja sig och att arbeta under rimliga villkor. Insatser behövs också på utbudssidan så att arbetskraften är utbildad och rörlig nog att få tillträde till arbetsmarknaden. Förnyelse av den formella sektorn ger möjligheter I flertalet utvecklingsländer domineras arbetslivet av den informella sektorn, där lönesättning och arbetsförhållanden är oreglerade och där trygghetssystemen är svagt utvecklade. En alltför snabb och långtgående reglering och formalisering av den informella sektorn riskerar dock att slå ut funktioner som utgör människors ända inkomst. I syfte att öka sysselsättningen i den formella sektorn är det därför nödvändigt att åtgärder inriktas på att reducera hinder som gör det svårt för små- och medelstora företag att utvecklas och växa. Frågor som rör handel, äganderätt, investeringar och möjligheter att låna pengar behöver belysas i förhållande till arbetsmarknad och den informella sektorn. Ett samarbete kommer att inledas när det gäller informella ekonomi tillsammans med regionala organisationer. Ett av största problem är bristen på inkomstbringande arbetstillfällen, särskilt på landsbygden. Ett samarbetsavtal mellan Sida och () ska utarbetas . Avtalet lägger grunden för ett flerårigt partnerskap som inriktas på sysselsättning, rättigheter i arbetslivet samt utveckling av analytiska kapacitet. Samarbetet är ett led i regeringens försök att tillsammans med organisationer som , FN, och Afrikanska Unionen stärka ställningen för frågor om arbetsmarknad och sysselsättning på den internationella dagordningen för fattigdomsbekämpning. Konventioner för arbetsrätt gynnar fattiga människor Regeringen kommer att förstärka sina ansträngningar för att förmå länder att ratificera konventioner och efterleva dem. En förutsättning är att fattiga länder själva identifierar arbetsmarknadsfrågornas plats i den ekonomiska politiken. Sysselsättning bör därför återspeglas också i samarbetsstrategier med utvecklingsländerna. Människors frihet att organisera sig fackligt tillhör de grundläggande mänskliga rättigheterna. Föreningsfrihet för arbetare och näringsidkare samt kollektiv förhandlingsrätt är av största vikt för en fungerande arbetsmarknad. Att bidra till arbete med att försvara fri- och rättigheter hos medlemmar i arbetsgivarorganisationer och fackföreningar kommer därför att vara ett viktigt inslag i regeringens satsning. Fler arbeten för unga ger stabila samhällen Unga kvinnors och mäns möjligheter på arbetsmarknaden måste förbättras. Ungdomar mellan är världen över drabbade av högre arbetslöshet än vuxna. I är ungdomsarbetslösheten högre än bland vuxna och högre bland unga kvinnor än bland unga män. Förutom det mänskliga lidandet innebär ungdomsarbetslösheten ett hot mot en stabil och långsiktig samhällsekonomisk utveckling. Fattiga unga arbetslösa riskerar dessutom att hamna i prostitution eller illegal verksamhet. Det kan i sin tur leda till ökad spridning av smittsamma sjukdomar och instabilitet. förstärker därför stödet till , som är ett samarbete mellan FN, och . Sida kommer att ges i uppdrag att fortsätta sitt arbete med att ytterligare stärka inslaget av arbetsmarknadsfrågor i utvecklingssamarbetet samt att genomföra insatser som bidrar till att skapa förutsättningar för sysselsättning för såväl kvinnor som män. En fortsättning av satsningen på samverkan mellan arbetsmarknadens parter i utvecklingsländer görs inom projektet . I Sidas uppgift ingår också att bygga upp ökad kunskap om ekonomisk tillväxt och sysselsättningspolitik så att åtgärder för bättre fungerande arbetsmarknader blir effektiva redskap för fattigdomsminskning. En miljömässigt hållbar utveckling politik för global utveckling har som övergripande mål en rättvis och hållbar utveckling. Miljömässig hållbarhet har allt tydligare hamnat i fokus som en viktig förutsättning för framgångsrikt internationellt utvecklingssamarbete. Ett av de globalt överenskomna millenniemålen handlar om en miljömässigt hållbar utveckling men vill också betona miljötillståndet och miljöbelastningens nära koppling också till de övriga utvecklingsmålen. Insikten om nödvändigheten att bättre integrera miljöhänsyn i alla strävanden för en global utveckling har ökat bland givare, både enskilda länder och i de multilaterala organisationerna. Behovet av rent vatten och sanitet, utarmningen av naturresurser, klimatförändringarna och ökade krav på kemikaliesäkerhet är exempel på frågor som har direkt bäring på möjligheterna att skapa gynnsamma inhemska villkor för utveckling och tillväxt i fattiga länder. Mänskligheten står inför ett tudelat problem, dels att bekämpa fattigdomen, dels att undvika att den fortsatta ekonomiska utvecklingen förvärrar miljösituationen. Miljöfrågorna har inte bara ökat i betydelse, utan har också blivit mer komplexa. Sambanden mellan miljöfrågor och andra utvecklingsfrågor demokrati och mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning, ekonomisk utveckling, produktion, mat- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 försörjning, hälsa, demokrati, migration, naturkatastrofer, konflikter är nödvändiga att förstå. En ökad satsning på miljö utgör en unik möjlighet för att ytterligare bidra till en långsiktigt hållbar fattigdomsbekämpning genom nya strategiska insatser. Som ett första steg har regeringen för avsikt att öka de särskilda satsningarna inom miljöområdet med 2006. Satsningarna ska göras inom fält där står starkt och kan ge värdefulla bidrag. Bland annat kommer en särskild miljötekniksatsning att genomföras. På detta sätt väver politiken samman solidaritet, ekologiska hänsyn och ekonomisk tillväxt, både i och i våra samarbetsländer. Satsning på sex områden