prop · GU031d28 · 2006-10-16 00:00:00 — Allmänna bidrag till 25 kommuner 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Allmänna bidrag till kommuner Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Allmänna bidrag till kommuner ............................................................................ Insatser inom politikområdet................................................................. Insatser inom andra politikområden.................................................... 48:1 Kommunalekonomisk utjämning ................................................ 48:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader.............................. 2.9.348:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 25/politikområde Allmänna bidrag till Härledning av ramnivån 20072009. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till Skatteutgifter inom utgiftsområde 25........................................................................ Tillskott, ekonomiska regleringar m.m., anslaget 48:1 Kommunalekonomisk Specifiering av anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning ............................. Härledning av anslagsnivån 20072009, för 48:1 Kommunalekonomisk 2.11 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 48:2 Statligt utjämningsbidrag för 2.13 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 48:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området .................................................................... 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för 2007 anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning: Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2 Allmänna bidrag till kommuner Det budgetförslag som lämnas till har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik inte har varit möjlig. Regeringen kan därför på tilläggsbudget behöva återkomma till med ytterligare förslag som påverkar . Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar politikområdet Allmänna bidrag till kommuner. Utgiftsområdet/politikområdet omfattar tre anslag. Kommunalekonomisk utjämning infördes . Inom ramen för detta anslag redovisas flera olika bidrag och avgifter (se avsnitt 2.9.1). De övriga anslagen avser utjämningsbidrag för LSS- kostnader respektive bidrag till vissa organisationer inom det kommunalekonomiska området. Med LSS-kostnader avses kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Det statliga utjämningsbidraget för LSS-kostnader finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, vilken redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Inom ramen för utjämningsbidraget för LSS-kostnader föreslås 2007 även ingå ett tillfälligt bidrag till vissa kommuner (se avsnitt 2.9.2). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 25/politikområde Allmänna bidrag till kommuner 48:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 48:3 Bidrag till organisationer inom det 2006 25 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa Totalt för utgiftsområde/politikområde Allmänna bidrag till kommuner 1Hela ingående överföringsbelopp (94,) på äldreanslaget (2004) 25 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting, drogs in . 2Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Ramen för utgiftsområde 25/politikområde Allmänna bidrag till kommuner (anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning) höjs med 2007 och i förhållande till nivån 2006. Därtill kommer ett tillskott på 2007 avseende en förstärkning av vårdgarantin. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20072009. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. tillförs utgiftsområdet/politikområdet därutöver , vilket motsvarar det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting som finns kvar på statsbudgetens inkomstsida. tillförs utgiftsområdet från det tidigare anslaget 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, från det tidigare anslaget 25:9 Bidrag till personalförstärkningar i förskola inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitets-forskning samt från det tidigare anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Dessa anslag avskaffas därmed. Sammanlagt ökar därmed utgiftsområdet med 2007 samt med 2008 och 2009 i förhållande till ramnivån 2006. avskaffas bidraget till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Anslaget, som uppgick till statsbudget (exklusive beslut på tilläggsbudget), skulle 2007 ha tillförts som tidigare tillfälligt överförts till Utgiftsområde 19 Regional utveckling. Till detta kommer ett antal ekonomiska regleringar m.m. som sammantaget ökar ramen i förhållande till nivå med 2007 samt minskar den med 2008 och 2009. Genom budgetförslaget beräknas utgiftsområdet/politikområdet till utgöras av transfereringar till kommuner och landsting. utgör verksamhetskostnader ca . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Statens stöd till kommunsektorn inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och inom andra utgiftsområden redovisas som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifter finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. De nettoberäknade skatteutgifterna med politikområdesanknytning, som kan hänföras till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, utgörs av de tillfälliga sysselsättningsstöd till kommuner och landsting som infördes enligt lagen (2002:179) om kreditering på skattekonto av tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. Stöden tillgodoförs, efter ansökan hos , kommuner och landsting genom en kreditering av deras skattekonton. uppgick stödet till , vilket var något lägre än den beräknade ramen på . Tabell 2.3 Skatteutgifter inom utgiftsområde 25 Totalt för utgiftsområde 25 har kommuner och landsting kunnat ansöka om ett generellt sysselsättningsstöd motsvarande av lönekostnadsunderlaget, inklusive beräknade kostnader för köp av tjänster. Ramen för stödet har beräknats till . skall besluta om sysselsättningsstöd . Med hänsyn tagen till den prognostiserade kostnadsutvecklingen i kommunsektorn bedöms stödet hålla sig inom den angivna ramen . Det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting upphör efter 2006. I stället höjs anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning med . Målet för politikområdet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. Ovanstående mål är beslutat av (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU3, rskr. 2001/02:131). I den mån regeringen bedömer att indelningen i politikområden eller målen för dessa bör ändras återkommer regeringen . Inom politikområdet utgör främst anslaget för kommunalekonomisk utjämning ett instrument för uppfyllandet av målet (avsnitt 2.9.1). höjdes de generella statsbidragen (anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning) med . har bidragen höjts med ytterligare . Därutöver har förändringar av anslagsnivån 2005 och 2006 gjorts till följd av ekonomiska regleringar, överföringar från andra anslag m.m. Förutom att statsbidragen har höjts, har kommuner och landsting kunnat ansöka om tillfälligt sysselsättningsstöd (se avsnitt 2.4). Sysselsättningsstödet upphör efter 2006. Det finns även andra styrmedel än de finansiella som staten kan använda för att skapa förutsättningar för en god ekonomisk utveckling i kommunsektorn. I kommunallagen infördes en bestämmelse om att kommuner och landsting senast skulle balansera sina budgetar. För att framhålla och underlätta uppfyllandet av det mer långsiktiga målet om god ekonomisk hushållning finns i kommunallagen en bestämmelse om att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 budgeten skall innehålla en plan för verksamheten och ekonomin. skall för verksamheten även anges mål och riktlinjer som är av betydelse för god ekonomisk hushållning. För ekonomin skall anges de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Det är viktigt att såväl verksamhet som ekonomi genomsyras av detta både i ett kortsiktigt och långsiktigt perspektiv. Vilka finansiella mål, verksamhetsmål och riktlinjer som skall anges i budgeten regleras inte i kommunallagen utan det är upp till varje enskild kommun och enskilt landsting att precisera dessa utifrån sina egna förutsättningar. Genom att krav införts att fullmäktige även skall behandla delårsrapporten förbättras möjligheterna till en bedömning av det ekonomiska läget och förutsättningarna att upprätthålla en god ekonomisk hushållning under verksamhetsåret. Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Den tidigare regeringen beslutade att bevilja bidrag till med . En överenskommelse tecknades med . Målet var att bidra till att skulle uppnå det lagstadgade kravet på ekonomisk balans. Efter att inkommit med delårsbokslut och en redovisning av prognos för årets resultat 2004 samt en redogörelse för hur beslutade åtgärder genomförts utbetalades hälften av bidraget. inkom med en ansökan om slutlig utbetalning av bidraget. Regeringen bedömde att hade uppfyllt villkoren för slutlig utbetalning och beslutade därför att utbetala den återstående delen () av det bidrag som överenskommits mellan staten och (dnr Fi2006/1759). var ett av de landsting och kommuner med vilka den tidigare regeringen träffade överenskommelser och beviljade bidrag på grund av att de hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation. Målet var att därigenom uppnå ekonomisk balans. begärde förlängning av överenskommelsen, vilket regeringen godkände. begärde en ytterligare förlängning av överenskommelsen. Regeringen beslutade att förlänga överenskommelsen och att reducera tidigare beviljat bidrag. Det kvarstående bidragsbeloppet på skall betalas ut i två omgångar, varav avseende 2005 har utbetalats (dnr Fi2005/2688). Samverkan mellan och sammanläggning av kommuner I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 25 avsnitten 2.7 och 2.8.2) bedömde den tidigare regeringen att av anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting behövde disponeras 2006 för detta ändamål. beviljades , och kommuner i bidrag till en förstudie om sammanläggning och ett projekt om fördjupad samverkan som ett led i processen inför en eventuell sammanläggning av kommunerna (dnr Fi2006/365). beviljades , och kommuner i bidrag till en studie för att belysa effekterna av oförändrad samverkan, ytterligare fördjupad samverkan eller sammanläggning av kommunerna (dnr Fi2006/3254). tillsattes en arbetsgrupp inom med uppdrag att bl.a. lämna förslag om hur det skall åstadkommas en väl fungerande uppföljning av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting. Som ett led i arbetet startades ett projekt i med uppgift att ta fram förslag till en databas med uppgifter som beskriver vad kommunerna gör, hur mycket detta kostar och med vilken kvalitet verksamheten bedrivs. Projektet avslutades och redovisades i rapporten och riktigt, utvalt och viktigt (Ds 2000:48). En särskild utredare tillsattes för att hantera den fortsatta utvecklingen av en databas samt vissa frågor som gäller 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 tvärsektoriell uppföljning och utvärdering av verksamhet (dir. 2000:69). Utredaren överlämnade 2001 betänkandet (SOU 2001:75) till regeringen. Betänkandet remissbehandlades och merparten av remissinstanserna ställde sig positiva till inrättandet av en databas. Ett råd, Rådet för kommunala analyser och jämförelser, tillkallades 2002 för att hantera frågan om fortsatt utveckling av databasen (dir. 2002:91). Rådets arbete avslutades . Rådet hade till uppgift att ansvara för att ett system tillskapas för att hantera informationen i databasen och som möjliggör att informationen finns tillgänglig på Internet, att kvalitetssäkra nyckeltal och vidareutveckla innehållet, att främja nyckeltalsbaserade analyser och jämförelser av verksamhet samt att lämna förslag om organisatorisk anknytning för databasen efter uppbyggnadsskedet. Arbetet med den kommunala databasen bedrivs inom Rådet för främjande av kommunala analyser (se avsnitt 2.9.3). Åren 20052007 överförs bidraget successivt till utgiftsområdet 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. För att möjliggöra mer personal även i förskolan har ett särskilt bidrag, riktat till kommunerna, införts inom samma utgiftsområde. Bidraget uppgår till 2005 och 2006. Även detta bidrag föreslås inordnas i anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning . Den tidigare regeringen och tecknade en överenskommelse om en nationell vårdgaranti inom sjukvården. Med anledning av detta tillfördes anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning 2005 och . Ett särskilt bidrag inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg utgår med och 2006 med 2.6.2Insatser inom andra politikområden i form av ett riktat bidrag Förutom från anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner utbetalades bidrag till kommuner och landsting från 110 anslag inom andra utgiftsområden (skr. 2005/06:102). Totalt uppgick dessa specialdestinerade bidrag till , varav var hänförligt till två utgiftsområden, utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Enbart anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånerna uppgick till . Därutöver tillkom 2005 även insatser på statsbudgetens inkomstsida, utöver det tillfälliga sysselsättningsstödet, som riktades till kommunsektorn om sammanlagt . Bidrag till personalförstärkningar i skolor och fritidshem respektive förskolan infördes ett riktat statsbidrag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för att underlätta för kommunerna att anställa mer personal i skolor och fritidshem. till psykiatrin och stöd och service till personer med psykiska funktionshinder. Under 20052007 har totalt avsatts till kvalitetsutveckling inom den kommunala vården och omsorgen om äldre genom kompetensutveckling av personalen. presenterades en nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre (prop. 2005/06:115, bet. 2005/06:SoU26, rskr. 2005/06:301). Bland annat riktades 2006 till att förbättra vården av och omsorgen om de mest sjuka äldre. Den tidigare regeringen överlämnade skrivelsen Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2005/06:102) till . I skrivelsen redovisas översiktligt hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . En sammanfattning, som i vissa delar har uppdaterats i förhållande till skrivelsen, ges nedan. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Kommunerna och landstingen förbättrade sina resultat kraftigt . Det sammantagna resultatet före extraordinära poster uppgick till . Kommunerna redovisade ett överskott på jämfört med 2004. Landstingens resultat före extraordinära poster förbättrades från ett underskott på 2004 till ett överskott på 2005. Kommunsektorn som helhet har därmed beräkningsmässigt klarat att återställa det underskott som ackumulerats sedan balanskravet infördes . Den kraftiga resultatförbättringen 2005 förklaras främst av låga kostnadsökningar, höjda statsbidrag och förbättrad tillväxt i skatteunderlaget. redovisade av kommunerna och av landstingen positiva resultat. Trots den goda resultatutvecklingen finns det emellertid fortfarande vissa kommuner och landsting som inte har återställt underskotten . En kartläggning av hur kommuner och landsting i budgetdokumenten beskriver de mål som skall fastställas avseende god ekonomisk hushållning redovisas i en rapport utgiven av Föreningen (God ekonomisk hushållning). Av de 65 kommuner och 5 landsting som utgör underlaget för kartläggningen redovisar finansiella mål i budgeten , varav har relaterat målen till god ekonomisk hushållning. De vanligaste finansiella målen är olika resultatrelaterade mål. redovisar övergripande verksamhetsmässiga mål. Endast ett mindre antal kommuner och landsting kopplar vissa av verksamhetsmålen till god ekonomisk hushållning. av de anställda i kommuner och landsting är kvinnor. Kvinnors lön som andel av männens var 2004 för hela arbetsmarknaden. Den största påverkan på löneskillnaderna mellan könen har skillnaderna mellan olika yrkesgrupper, vilket också förklarar de stora olikheterna mellan könen i landstingen. Den officiella lönestatistiken kan inte ge svar på frågan om det förekommer lönediskriminering i jämställdhetslagens mening. Lagen tar sikte på förhållandena hos den enskilde arbetsgivaren, medan statistiken avspeglar andra nivåer. I ett internationellt perspektiv presterar den svenska hälso- och sjukvården väl på ett flertal områden. Områden där den svenska hälso- och sjukvården kan bli bättre är exempelvis tillgängligheten till primärvården, olikheterna i vård mellan landstingen samt rehabilitering inom psykiatri och missbruksvård. Att åstadkomma kortare väntetider och kortare vårdköer är det som befolkningen anser vara viktigast i sitt eget landsting. En fortsatt positiv trend finns när det gäller tillgången till vård och behandling av de stora folksjukdomarna som hjärtinfarkt, stroke, diabetes, m.fl. Också de medicinska resultaten av vården visar successiva förbättringar. tillkallades en nationell psykiatrisamordnare vars genomgång av situationen inom psykiatrin visar att tillgången på vård- och stödinsatser inte svarar mot målgruppens behov. Med utgångspunkt från psykiatrisamordnarens förslag beslutades om en satsning på psykiatri och socialtjänst för personer med psykisk sjukdom eller psykiska funktionshinder. satsas totalt i riktade statsbidrag till insatser för dessa grupper. Läkemedel har i viss utsträckning kompletterat annan terapi och har därmed medverkat till att antalet vårdplatser såväl inom den psykiatriska som inom den somatiska hälso- och sjukvården kunnat minskas. Efter ändringar i reglerna för läkemedelsförmånerna 2002 har kostnaderna varit nästan oförändrade. skriver i Lägesrapport att det inte finns någon nationell bild av hur de äldre och deras anhöriga uppfattar vården och omsorgen. Lokala undersökningar visar dock att både äldre och anhöriga generellt ger positiva omdömen. Men de uppger att olika kvalitetsaspekter inte alltid infrias. Vidare kommer kritik från de äldre och deras anhöriga mot det stora antalet personer som ger hjälpen. De begränsade möjligheterna att kunna påverka hur hjälpen skall utföras kritiseras också. Boendet för äldre förändras och målgrupperna för särskilda boendeformer är allt oftare personer med demenssjukdom och svårt sjuka äldre. har antalet personer som är eller äldre i särskilt boende minskat. Antalet äldre med hemtjänst har ökat men inte i samma omfattning. Många och sjukhem har avvecklats. Skillnaderna mellan olika kommuners kostnader för de äldres vård och omsorg är stora. Till stor del beror skillnaderna på andelen ensamboende med hjälpbehov, men det finns även skillnader som beror på olika ambitionsnivå och effektivitet. Insatser för personer med funktionshinder I senaste lägesrapport om tillståndet och utvecklingen för stöd och service till människor med funktionshinder konstateras att det finns stora variationer mellan kommuner när det gäller verksamhetens omfattning. Vissa kommuner har specialinriktad verksamhet som vänder sig till funktionshindrade inom hela eller delar av landet. En utbyggnad av verksamheter för psykiskt funktionshindrade pågår. Men trots ett varierat utbud av boende- och sysselsättningsinsatser får många individer inte det stöd de behöver och har rätt till. Antalet personer som får insatser i kommunernas stöd och service till funktionshindrade fortsätter dock att öka. har antalet personer med insatser enligt LSS ökat i av landets kommuner. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 familjehem eller på institution . uppskattar att ungefär en tredjedel av kostnaderna för kommunernas barn- och ungdomsvård samt av kostnaderna för ekonomiskt bistånd är missbruksrelaterade. följer vart annat år upp hur kommunerna uppfyller kravet på plats utan oskäligt dröjsmål, dvs. efter det att föräldrarna anmält att barnet behöver plats i förskoleverksamhet (förskola och familjedaghem). Uppföljningen visar att nästan alla kommuner uppfyllde detta krav. Personaltätheten i förskolan har varit oförändrad , men minskade antalet barn per årsarbetare med 0,2 till 5,4. Av dem som lämnat har varit behöriga till gymnasieskolan. Antalet elever i har efter /02 minskat och antalet beräknas fortsätta att minska . Andelen elever i fristående skolor har ökat och uppgår nu till . Koncentrationen av fristående skolor är särskilt stor i landets tre storstadskommuner med kranskommuner. Kostnaden för ekonomiskt bistånd har minskat kraftigt . Antalet barn som lever i ett biståndshushåll varierar kraftigt i landet. Nära en tredjedel av alla hushåll som fick bistånd var barnfamiljer. ökade det omedelbara omhändertagandet av barn med . Ökningen är särskilt stor när det gäller tonårsflickor. Antalet personer med missbruksproblem som fått bistånd till vård har i stort sett legat på samma nivå . Fler får öppna insatser och färre får dygnsvård i Den genomsnittliga betygspoängen i gymnasieskolan /05 var 14,1 poäng, vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Kvinnorna hade 14,7 poäng och männen hade 13,4 poäng. För elever med utländsk bakgrund var motsvarande siffror 13,7 poäng för kvinnor och 12,6 poäng för män. Under samma läsår uppnådde av de elever som fick slutbetyg grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier, en minskning jämfört med föregående läsår. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 /05 studerade av befolkningen i åldrarna i vuxenutbildning. Antalet studerande har stabiliserats efter att ha minskat i början av 2000- talet. Antalet studerande födda utomlands har ökat och deras andel av de studerande var . Av de studerande inom den kommunala vuxenutbildningen var . Inom den kommunala vuxenutbildningen var kvinnor och män, en fördelning som har varit ungefär densamma . Viktiga utvecklingsområden för vuxenutbildningen är att tillgodose behovet av kompetensförnyelse i arbetsliv och samhällsliv. Rekrytering av prioriterade målgrupper som utrikes födda och geografisk likvärdighet är andra viktiga frågor. En god ekonomi i kommunsektorn är avgörande för välfärden. Den kommunala ekonomin har utvecklats positivt . redovisade kommunsektorn som helhet ett resultat före extraordinära poster på . Resultatet torde behöva ligga på ungefär denna nivå för att konsolidera ekonomin, dvs. uppfylla kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning. Det innebär att kostnader för bland annat reinvesteringar och pensionsåtaganden som uppstår till följd av dagens konsumtion av kommunala tjänster inte kommer att belasta framtida generationer. Det är därför viktigt att kommunerna och landstingen långsiktigt kan bibehålla en tillräckligt hög resultatnivå. Även om många kommuner och landsting har kommit en bra bit på väg att utforma mål och riktlinjer för vad som är god ekonomisk hushållning är det viktigt att detta arbete fortsätter. Regeringen prioriterar generella statsbidrag framför specialdestinerade statsbidrag. De riktade statsbidragen till personalförstärkningar i förskolan respektive vuxenutbildning föreslås tillföras anslaget 48:1