prop · GU031d3 · 2006-10-16 00:00:00 — I riktlinjerna angavs även att skulden i utländsk valuta oförändrat skall amorteras med under 20062008 och att den genomsnittliga löptiden i den nominella kron- och valutaskulden skall behållas oförändrad för åren 20062008. Statsskuldspolitikens inriktning och närmare utformning (20072009) sker i riktlinjebeslut . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 15 Statliga garantier och särskilda åtaganden Statliga garantier och särskilda åtaganden omfattar de garantier och lån med kreditrisk som utfärdas och förvaltas av och . Vid sidan av dessa garantier finns statliga garantier som utfärdas och förvaltas av , och . Regeringen redogör för dessa garantier under respektive utgiftsområde. Förutom den ordinarie garantireserven för garantier som utfärdas av finns två särskilda garantireserver, dels en reserv för Venantius AB:s upplåning, dels en reserv som omfattar åtaganden gentemot vissa internationella finansiella institutioner. () administrerar insättningsgarantin och investerarskyddet. Till IGN:s huvudsakliga uppgifter hör att fastställa, debitera och förvalta garantiavgifter samt att i förekommande fall hantera ersättningsfall. Regleringen avseende insättningsgarantin och investerarskyddet har sin utgångspunkt i varsitt EG-direktiv och har utformats utifrån de minimikrav som fastställs i direktiven. skall bedriva garanti- och kreditverksamhet på ett för staten effektivt och riskbegränsande sätt. Garantier skall hanteras inom ramen för garantimodellen. för verksamheten skall motsvaras av dess intäkter över en längre tidsperiod genom att avgiftssättningen sker till försäkringsmässiga principer. Kontoret skall verka för att garanti- och kreditverksamheten i andra myndigheter bedrivs på ett effektivt sätt och att statens kreditverksamhet fortsätter att utvecklas. Målet för IGN:s verksamhet är att bidra till konsumentskyddet avseende insättningar och till stabiliteten i det finansiella systemet. Nämnden skall också bidra till konsumentskyddet avseende värdepapper och andra medel som hanteras för kunders räkning. Ovanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen och resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. genomförde omvandlingen av Stockholmsleder AB:s och trafikleder AB:s skulder enligt regeringsbeslut . Bolagens statsgaranterade upplåning omvandlades då till direkta lån i . beräknas omläggningen minska statens räntekostnader med . Drygt hälften av bolagens skuldstock på har ersatts av nya lån i . Övriga lån med bundna räntor och längre löptider övertogs 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 av kontoret som ny låntagare i stället för bolagen. På regeringens uppdrag har betalat ut lån på till Aero som delfinansiering av bolagets FoU- kostnader i projektet . Projektet är ett samarbete med Rolls för att ta fram en flygmotor till superjumbon . har infört ett nytt systemstöd för garantier och regressfodringar som medför en förbättrad internkontroll. Kontoret har även uppdaterat modeller för riskbedömning och prissättning samt infört nya rutiner för riskuppföljning inom garanti- och kreditverksamheten. lämnade en rapport om gemensam kostnads- och riskredovisning för statens garantimyndigheter. Rapporten togs fram i samarbete med övriga garantimyndigheter, dvs. , , och . I rapporten föreslås en rad åtgärder för en mer enhetlig och samlad garantiredovisning till regeringen och . Arbetet ledde bl.a. till att regeringen gav bostadskreditnämnden i uppdrag att införa en riskbaserad redovisning av sin garantiverksamhet i återrapporteringen till regeringen. Arbetet bedöms även ha medfört ett tätare samarbete mellan statens garantimyndigheter. lämnade en rapport som syftar till att få till stånd en gemensam redovisning av kostnader och risker inom det statliga kreditområdet. Rapporten var ett resultat av ett samarbete med , , , och . Arbetet har sökt tydliggöra gränsen mellan lån och bidrag samt fastställa enhetliga värderingsprinciper för lån. Tanken är att utlåningsmyndigheternas redovisningar skall utgöra ett bättre underlag för statsmakternas uppföljning och utvärdering av kreditverksamheten samt ett bättre beslutsunderlag för framtida kreditgivning. Rapporten bereds i . De förslag beträffande bl.a. ett reformerat garantisystem som lämnades i betänkandet Reformerat system för insättningsgaranti (SOU 2005:16) har remissbehandlats (Fi2005/1477) och bereds inom . Insättningsgarantidirektivet (94/19/EEG) är ett minimidirektiv, vilket har medfört att det finns en mängd olika former av insättningsgarantisystem inom EU. Sådana olikheter ger upphov till konkurrenssnedvridning och kan utgöra etableringshinder för institut som vill driva verksamhet i filialform i flera länder. Delvis mot bakgrund av de problem som uppmärksammats med anledning av Nordeas planerade ombildning till europabolag har det därför inom EU inletts en översyn av det EG-direktiv som ligger till grund för de europeiska insättningsgarantiordningarna. Kommissionen genomförde en bred konsultation och resultaten av denna skall enligt tidsplanen redovisas . garantiportfölj uppgick till 2005, varav avser den särskilda garantireserven för bostadsfinansieringsföretaget (se tabell nedan). Därtill tillkommer garantikapital till internationella finansieringsinstitutioner på som hanteras av och samt garantiåtaganden av affärsverken på . Kontorets portfölj är i hög grad koncentrerad till ett fåtal stora objekt; står för drygt hälften av åtagandena och ännu mer i riskhänseende. Tabell 15.1 Uppgifter om garantiverksamhet 2001-2005 1Ej periodiserade avgifter. 2Avsatta anslagsmedel motsvarande subventionerade avgifter . 3Avser kosnader för administration och infrianden. 4Avser de medel som avsatts på räntekonto i för framtida infrianden av garantier, inklusive räntor. Inbetalda avgifter till den ordinarie garantireserven uppgick till 2005, varav anslagsmedel som ersätter garantiavgifter stod för . Kostnaderna i garantisystemet steg till där kostnaderna för garantiinfrianden uppgick till endast . återvanns i fodringar för infriade garantier vilket innebär att totalt återvunnits . I resterande fodringar, , är möjligheterna till återvinning begränsad. Sammantaget uppgick det ackumulerade belopp i den ordinarie garantireserven till . har i sin löpande bevakning av garantier reviderat ned förväntade förluster i den ordinarie garantiportföljen med till . Förändringen beror dels på att riskerna i garantier till hypoteksinstitut har minskat, dels på att riskbufferten i Nordiska Investeringsbanken fortsatt att öka. Nuvarande saldo på ordinarie garantireserv (1,) tillsammans med nuvärdet av de avgifter som beräknas inflyta (1,) summerar garantitillgångarna till . Garantitillgångarna är därmed större än förväntade förluster. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Venantius AB:s huvudsakliga uppgift är att på ett ansvarsfullt sätt hantera obeståndssituationer i den övertagna stocken av bostadskrediter och att i det arbetet beakta statens totala kostnader i samband med låneförvaltningen. I uppdraget ingår att, i den takt det är möjligt, återföra kreditengagemang till den reguljära kreditmarknaden, så att staten kan få tillbaka det kapital som avsatts till verksamheten. har fortsatt att utvecklas väl och utlåningsportföljen har genom försäljning av lån till banker och hypoteksbolag fortsatt att minska. Sannolikheten för att utställda kreditgarantier på skall infrias bedöms därmed som små. sänkte därför avsättningen för förväntad förluster från 2004 till 2005. uppgick reserveringen till . De medel som finns avsatta i särskild garantireserv för , totalt , bedöms därmed som mer än tillräckliga. Regeringens ambition är att slutreglera den separata garantireserven när garantierna till helt har avvecklats. års positiva utvecklingen i Venantius AB:s finanser innebar att regeringen i regleringsbrev minskade ramen för de garantiåtaganden som bolaget kan i kläda sig . Garantikapital till internationella finansiella institutioner Förutom garantireserven för Venantius finns en särskild reserv för garantikapital till internationella finansiella institutioner. Ett infriande av en sådan garanti medför att reserven belastas vartefter motsvarande belopp avräknas från anslag inom respektive departements ansvarsområde. Förfarandet innebär att saldot på denna särskilda garantireserv normalt kommer att vara noll kronor. Kostnaden för dessa åtaganden görs synlig genom att ändamålet för de anslag som täcker kapitaltillskottet har vidgats till att även gälla infrianden av garantikapital. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 lån med kreditrisk uppgick till . De största låntagarna är (7,) och Svensk-Danska broförbindelsen AB (, ). Tabell 15.2 lån med kreditrisk Miljoner kronor, per i prisnivå jämte kapitaltjänstkostnader och mervärdesskatt. redovisar sina lån till verkligt värde i stället för till nominellt belopp, bl.a. som ett resultat av synpunkter från . Utlåningen till skrevs därför ned med /05 på grund av förväntade kreditförluster. Denna värdering kvarstår. tar ut avgifter för kreditrisken i de nya lån som ges. Inbetalda kreditriskavgifter (9,2005) förs tills statsbudgeten. Det finns dock inga reserver som kan täcka eventuella framtida kreditförluster. Insättningsgarantin och investerarskyddet finansieras genom avgifter från de institut som omfattas av systemen. Reglerna avseende avgiftsuttaget för insättningsgarantin ändrades . Från och med detta datum gäller att den sammanlagda årliga avgiften skall uppgå till av de garanterade insättningarna. har IGN beslutat att det sammanlagda avgiftsbeloppet för de institut som omfattas av insättningsgarantin uppgår till . Nämnden kommer att besluta om avgifter för del av avseende de institut som då påbörjade sin verksamhet. I IGN:s uppdrag ingår att förvalta de avgifter som på förhand tas ut för att täcka framtida ersättningsfall inom insättningsgarantin. Målet för förvaltningen är att uppnå en god avkastning som riskspridning och betalningsberedskap upprätthålls. Marknadsvärdet på de förvaltade medlen uppgick till . Mot bakgrund av att avkastningen i den förvaltningsmodell som IGN valt inte nådde upp till uppställda mål under ett flertal år, trots höga kostnader för förvaltningen, fick IGN i regleringsbrevet i uppdrag av den tidigare regeringen att se över formerna för förvaltningen av de avgifter som tas ut för insättningsgarantin. Enligt beslut av nämnden förvaltas därför avgiftsmedlen av Kammarkollegiet, som fått i uppdrag att bedriva en passiv förvaltning (indexförvaltning) (Fi2005/1351). gav förvaltningen en avkastning på jämfört för jämförelseindex. Anledningen till att resultatet översteg index var att den aktiva förvaltning som bedrevs under inledningen av 2005 genererade en överavkastning i förhållande till index. För investerarskyddet tas avgifter enbart ut för att täcka IGN:s kostnader för att administrera skyddet. Utbetalningar av ersättningsfall finansieras temporärt med investerarskyddets (IGN:s) lagstadgade obegränsade kredit i och genom att instituten i efterhand betalar in avgifter. försattes det svenska värdepappersbolaget i konkurs då det upptäcktes att kundklientmedel hade frånhänts bolaget. IGN fick därmed sitt första ersättningsfall, sedan skyddet infördes . IGN inledde ett omfattande utredningsarbete till följd av de oegentligheter som hade försiggått i bolaget, något som komplicerades av att den del av bolagets verksamhet som ersättningsfallet avser, har bedrivits i och att vederbörlig bokföring saknas. Utbetalning av ersättning på totalt till omkring 1 200 italienska investerare har påbörjats och kommer att fortsätta . IGN:s kostnader för att administrera ersättningsfallet har uppgått till 5,5 , varav belöper på 2005. försattes Custodia i konkurs, vilket innebär att IGN hanterar ytterligare ett ersättningsfall. Förberedelser inför att ta emot Custodia har pågått inom IGN sedan återkallade bolagets tillstånd att som kreditmarknadsbolag driva finansieringsrörelse. Återkallelsen skedde till följd av allvarliga brister i hanteringen av kreditgivningen, samt bristande intern styrning och kontroll. En viktig del i nämndens arbete är att samarbeta med företrädare för utländska ersättningssystem där gemensamma intressen finns. Detta gäller särskilt i de fall då eventuella ersättningsfall omfattas både av hemlandets och av värdlandets ersättningssystem. Nämnden söker löpande ökade kontakter med företrädare för utländska garantisystem. IGN har etablerat samarbetsavtal med de ersättningssystem, där ett eventuellt ersättningsfall kan komma att generera utbetalningar från både det svenska och det utländska systemet. Även i relation till vissa andra ersättningssystem har IGN upprättat samarbetsavtal. arbetade få till stånd samarbetsavtal med insättningsgarantisystemen i och . Något nytt samarbetsavtal har dock ännu inte slutits. 15.4.2 Analys och slutsatser Målet för verksamhetsområdet har i allt väsentligt uppfyllts. bedöms ha uppfyllt målet om en ekonomiskt ansvarsfull prövning och hantering av garantier. Målet om långsiktig kostnadstäckning har varit styrande i garantiverksamheten och planenliga reservationer av medel för att täcka framtida infrianden har avsatts. Regeringen noterar dock att de avgifter som förväntas ackumuleras väsentligen överstiger förväntade förluster i garantiåtagandena. är man medveten om att målet om full kostnadstäckning är av långsiktig karaktär och att kostnadsutvecklingen för infrianden har varit särskilt förmånlig . Det är därför för tidigt att bedöma om kontoret är framgångsrik i sin avgiftssättning eller ej. Man får heller inte glömma att sammansättningen av 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 garantiportfölj, med en rad stora engagemang, gör det svårt att uppfylla målet om full kostnadstäckning. I ljuset av detta är kontorets arbete med att fortlöpande utveckla och förbättra metoder för prissättning och riskbedömning av särskilt värde. har även i övrigt fortsatt att utveckla garantihanteringen i staten och agera professionellt i de frågor som uppstått. Bland annat bedöms arbetet med en samordnad hantering av statens garantier leda till en ökad helhetsbild och överblick över statens samlade garantiåtagande. Även kontorets (och övriga myndigheters) arbete med att utveckla kreditverksamheten är av stort värde och leder till en bättre överblick och styrning av kredithanteringen i staten. IGN har redovisat verksamheten i enlighet med uppställda krav. Målen för verksamheten har i allt väsentligt uppnåtts även om hanteringen av ersättningsfallen av olika skäl tagit . Det förvaltningsanslag som IGN anvisas är inte anpassat efter den verksamhet som skall bedrivas när ersättningsfall uppkommer. Det är inte möjligt att i förväg göra en uppskattning av förvaltningskostnaderna vid ersättningsfall då förekomsten av dessa beror på omständigheter som IGN inte själva råder över. För att lösa problemet med IGN:s förvaltningsanslag bör anslaget höjas med , som ställs till regeringens disposition på en särskild anslagspost. I händelse av ersättningsfall kan dessa medel, efter regeringsbeslut, ställas till IGN:s disposition. kommer således inte att kunna utnyttjas av IGN i situationer utan ersättningsfall. En ny garantimodell för staten infördes (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) och trädde garantiförordningen (1997:1006) i kraft. Avsikten med garantimodellen är dels att kostnaderna för statens garantigivning skall vara synliga, dels att verksamheten skall vara långsiktigt finansiellt självbärande. omfattar principerna i den nya garantimodellen även s.k. äldre garantier som utfärdats före införandet av 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 den nya modellen. En närmare redovisning av garantimodellen och av statens totala garantigivning återfinns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2005 (skr. 2005/06:101). Regeringens inriktning är att fortsatt värna de principer som ligger till grund för garantimodellen och arbeta för en ökad översikt och kontroll av de risker som finns i statens samlade garantiportfölj. Motsvarande inriktning gäller för statens krediter där inriktningen är att söka nå mer enhetliga principer i värdering och prissättning av de krediter som ingår i statens kreditportfölj. Syftet är även här att staten skall nå ökad risktransparens och helhetssyn och därigenom få underlag för en bättre styrning och uppföljning av den statliga kreditgivningen. För del är uppdraget, liksom tidigare, att se till att statens risk i samband med garantier begränsas, att statens rätt med anledning av garantier tryggas och att uppföljning och redovisning sker. I stort handlar det om att fortsätta värna de grundläggande principerna i garantimodellen samt kontinuerligt utveckla och effektivisera statens risktagande i de garantier som staten ställer ut. För IGN:s del är uppdraget, liksom tidigare, att fatta beslut om uttag av de årliga avgifterna och att förvalta avgiftsmedlen så att en långsiktigt god avkastning erhålls, att hantera ersättningsfall på ett korrekt och effektivt sätt och att ha ett etablerat samarbete med företrädare för utländska ersättningssystem. 15.6Överföring av Venantius AB:s statsgaranterade lån Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ge i uppdrag att mot fullt vederlag överta gäldenärsansvaret för Venantius AB:s statsgaranterade obligationslån jämte samtliga bolagets utestående åtaganden på derivatmarknaden och förvalta övertagna skuldinstrument intill dess de förfaller. Skälen för regeringens förslag: är ett kreditmarknadsbolag som ägs av staten. Bolaget bildades i syfte att från ta över vissa statliga bostadslån med hög risk för kreditförluster och hantera dessa på ett för staten så förmånligt sätt som möjligt. har Venantius även i uppdrag att driva och avveckla resterande tillgångar och åtaganden inom /. När Venantius har avvecklat sina åtaganden från den ursprungliga kreditstocken samt från /, skall bolaget avvecklas. Venantius uppdrag är att återföra kreditengagemang till kreditmarknaden, så att staten kan få tillbaka det kapital som tidigare satts in i verksamheten. De senaste årens förmånliga utveckling har inneburit att bolaget genom försäljning av lån till banker och hypoteksbolag kontinuerligt kunnat reducera sin kreditportfölj. Bolagets utlåning till allmänheten är betydligt mindre än bolagets eget kapital och är således helt finansierad med eget kapital. Eftersom Venantius, som är ett avvecklingsbolag, inte bedriver någon nyutlåning föreligger inte längre något behov externt av finansiering av bolagets verksamhet. Venantius har därför i en skrivelse (daterad ) till regeringen föreslagit att staten övertar gäldenärsansvaret för bolagets kvarvarande statsgaranterade obligationslån jämte utestående ränte- och valutasäkringar på derivatmarknaden och att biträder vid övertagandet. Genom övertagandet minskar bl.a. Venantius kostnader för administration. Utställda obligationer med tillhörande ränte- och valutasäkringar uppgår till ca (marknadsvärdet på obligationerna samt övriga åtagande bestäms per dagen för övertaget) med varierande löptid fram . Möjligheterna att lösa in lånen anses vara begränsade. Regeringen anser att staten, som en naturlig del i avvecklingen av Venantius, genom bör överta gäldenärsansvaret för bolagets statsgaranterade skuldinstrument. Skuldinstrumenten skall förvaltas av in till dess de förfaller . Övertagandet sker mot att Venantius till betalar ett kontantbelopp motsvarande marknadsvärdet för åtagandena, beräknat utifrån kontorets upplåningskostnader. Även övriga kostnader hänförliga till övertagandet skall täckas med medel från Venantius. Regeringen avser att ge det uppdrag som behövs för denna förvaltningsuppgift. Det totala beloppet för den obligationsstock och utestående åtaganden på derivatmarknaden som staten föreslås överta beräknas uppgå till ca . Exakt värde på åtagandena fastställs per dagen för övertagandet. Transaktionen har inga effekter på statsskulden, eftersom skulden ökar med ett belopp motsvarande övertagandet och sedan minskar med samma belopp genom betalningen från Venantius. Övertagandet påverkar däremot statsbudgetens saldo (lånebehovet) positivt med ca då betalningen från Venantius redovisas på inkomsttitel på statsbudgeten. Venantius emissioner på marknaden har i olika former garanterats av 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 inom ramen för ett totalbelopp. De senaste årens förmånliga finansiella utveckling i bolaget innebar att regeringen beslöt att minska tilldelad garantiram från till . I samband med flytten av obligationsstocken och åtaganden på derivatmarknaden till kommer nämnda garantier att avvecklas. Detsamma gäller inbetalda garantiavgifter på ca som för Venantius del satts av på en särskild garantireserv i . Som en följd av övertagandet återförs detta belopp på ca till statsbudgeten. Beloppet redovisas såväl på inkomsttitel som under nettoutlåning och påverkar därför inte statsbudgetens saldo (lånebehovet). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 16 Tillsyn av spelmarknaden Tillsyn av spelmarknaden omfattar frågor om tillsyn och reglering av spelmarknaden. Lotteriinspektionen är central förvaltningsmyndighet på spel- och lotteriområdet. Myndighetens uppgifter innefattar bl.a. tillståndsgivning och typgodkännande samt tillsyn av spelmarknaden. I detta ingår bl.a. åtgärder för att motverka illegalt spel och utfärdande av förelägganden samt yttranden till domstol. Lotteriinspektionen ansvarar även för utbildning och information, bl.a. till handläggare hos länsstyrelser och kommuner. Inspektionen skall också informera regeringen om utvecklingen på spelmarknaden såväl nationellt som internationellt. Målet för spelpolitiken är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Överskottet från spel bör värnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten. Ovanstående mål är fastlagt av (prop. 2002/03:93, bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:212). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . Lotteriinspektionen har fortsatt den utveckling som inleddes och som inneburit att verksamheten allt mer inriktats på att säkerställa att de sociala skyddsintressena tillgodoses. Detta har bland annat inneburit att myndighetens tillsynsinsatser i allt större utsträckning kommit att omfatta frågor som rör åldersgränser och spelansvar samt motverkande av kreditspel och kriminalitet. Myndigheten har även deltagit i ett antal tillsynsärenden inom ramen för den s.k. krogsaneringsgruppens arbete. Myndigheten har också haft kontakter med polisen bland annat i fråga om misstänkt olagligt spel på automater. Inspektionen genomförde 6 553 kontroller , vilket är en ökning jämfört med . Internetpoker erbjuds i stor skala av kommersiella spelbolag som bedriver gränsöverskridande verksamhet. Dessa bolag riktar omfattande marknadsföringsåtgärder mot den svenska marknaden. har sådant spel således ökat mycket kraftigt. Mot denna bakgrund beslutade den tidigare regeringen att lämna AB tillstånd att anordna poker över Internet med förhoppningen att det växande spelintresset skulle kanaliseras till ett annat alternativ som i högre grad tog hänsyn till sociala skyddsintressen. Tillståndet är förenat med ett antal villkor i syfte att i största möjliga utsträckning motverka sociala skadeverkningar och underårigt spel. Avsikten är att utvärdera verksamheten . presenterade sitt slutbetänkande Spel i en föränderlig värld (SOU 2006:11). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 hade i uppdrag att se över lagstiftningen inom en stor och enligt vissa ökande andel av spelområdet mot bakgrund av utvecklingen på spelmarknaden och utvecklingen av EG-rätten. dock inte att med säkerhet uttala sig om hur stor denna andel är. utgångspunkt i det gällande regelverket, men Den tidigare regeringen gav AB lämnar även förslag på en alternativ modell till och ATG i uppdrag att senast i samband med reglering som innebär införandet av ett årsredovisningen redovisa de åtgärder som