prop · GT031d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Även insatser inom andra politikområden bidrar direkt eller indirekt till att öka medborgarnas deltagande i de politiska processerna. Regeringens bedömning är att de statliga insatserna i flera avseenden har stärkt medborgarnas möjligheter till deltagande i den demokratiska processen samt bidragit till att valen har kunnat genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet. Vidare har andra aktörer än staten viktiga roller för att måluppfyllelsen skall uppnås. 3.7Resultat för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning Målet för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning är att värna integriteten, yttrandefriheten samt rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Genom sin tillsynsverksamhet, bevakning på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området, reglering av skadestånd och andra ersättningsanspråk mot staten samt genom sina övriga funktioner bidrar Justitiekanslern till att målen uppfylls. Även Datainspektionen bidrar till att målen uppfylls genom sin tillsyn av behandling av personuppgifter. En utförligare resultatredovisning sker under avsnittet 3.10. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende , Datainspektionen och Justitiekanslern. Demokrati förutsätter förverkligande av de mänskliga rättigheterna. förutsätter de mänskliga rättigheterna ett demokratiskt styrelseskick och stärks av en demokrati baserad på ett brett medborgerligt deltagande. I regeringens skrivelse Demokratipolitik (skr. 2003/04:110) slår regeringen fast att demokratipolitiken bör omfatta såväl insatser för ett ökat och mer jämlikt medborgerligt deltagande som insatser för att främja de mänskliga rättigheterna. Insatserna för att underlätta och främja medborgerligt deltagande skall präglas av ett rättighetsperspektiv. Ett rättighetsperspektiv innebär bl.a. att de mänskliga rättigheterna skall ligga till grund för vilka prioriteringar som görs mellan olika insatser. När de mänskliga rättigheterna är tillgodosedda ökar människors möjligheter att ta makten över sina egna liv vanmakt kan vändas till egenmakt. Det finns ett stort antal kvinnor och män som upplever ett utanförskap i förhållande till de demokratiska processerna. är det de personer som är mest marginaliserade och utsatta i samhället som har sämst förutsättningar att delta. Utanförskapet är ett hot mot demokratin, inte enbart för dem som är utanför, utan för alla. Därför avser regeringen arbeta än mer för att minska utanförskapet och för att skapa ett ökat och mer jämlikt deltagande. Demokratipolitiken bör kontinuerligt ses över och utvecklas så att människors förutsättningar för inflytande, insyn och ansvarsutkrävande är goda. För att ta nya steg i det kontinuerliga arbetet och för att ta ett helhetsgrepp om demokratipolitiken och de mänskliga rättigheterna kommer regeringen bjuda in till ett 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 rådslag om demokrati och inleda en process som skall bygga på deltagande och en öppen dialog för att ringa in områden och frågor och att identifiera utmaningar och möjligheter för den framtida demokratipolitiken. Denna diskussion kommer att ske inom ramen för demokratisatsningen 2005/06 och utgöra grunden för det fortsatta demokratiutvecklingsarbetet. Demokratipolitikens nuvarande inriktning när det gäller att främja och underlätta medborgerligt deltagande har tre utgångspunkter; att stärka förutsättningarna för deltagande, att undanröja hinder för deltagande samt att skapa möjligheter för ett ökat och mer jämlikt deltagande. Viktiga frågor framöver är bl.a. deltagande mellan valen, belysningen av medborgerligt deltagande utifrån ett rättighetsperspektiv samt tydliggörandet av betydelsen av den ytterligare nivå för politiskt inflytande som EU-medlemskapet innebär. När det gäller den första utgångspunkten att stärka förutsättningarna för deltagande är en av demokratipolitikens främsta utmaningar att verka för en mer jämlik fördelning av politiska resurser. I författningar och andra bestämmelser ges det ramverk som styr förutsättningarna för inflytande, insyn och ansvarsutkrävande. Den arbetande författningsutredningen (dir. 2004:96) har en central uppgift i denna del för att peka ut en framtida inriktning för ramverket. Relationen mellan dels staten, landstingen och kommunerna och dels regeringen och de statliga myndigheterna ses över av den s.k. (dir. 2003:10, 2004:93). Förslaget till ny vallag som regeringen presenterat i propositionen 2004/05:163 innebär stora ändringar av valadministrationen, framför allt när det gäller ansvaret för den s.k. förtida röstningen. Regeringen kommer noga att följa och kommunernas förberedelsearbete inför valet för att säkerställa att den nya ordningen fungerar. Förändringarna i valadministrationen kommer även att följas upp och utvärderas. De politiska partierna har ett betydande ansvar när det gäller att fånga upp och kanalisera medborgarnas engagemang och vilja att påverka samhällets utveckling. I en representativ demokrati bygger partiernas legitimitet på att de förmår att möta medborgarnas krav, önskemål och förväntningar när det gäller det politiska arbetets former och innehåll. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att en särskild satsning om för riksdagspartiernas infor- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 mationsinsatser års allmänna val genomförs. Detta för att säkerställa att information kan nå ut till de olika grupper röstberättigade i samhället som har behov av särskild information. Även det övriga föreningslivet utgör en viktig arena för samhällsengagemang. Regeringen kommer tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av den statliga folkrörelsepolitiken. Den andra utgångspunkten för demokratiutvecklingsarbetet handlar om att undanröja hinder för deltagande. I en demokrati där alla har rätt till likabehandling är förekomsten av strukturell diskriminering oacceptabel. Att synliggöra och motverka strukturella hinder som påverkar olika individers deltagande och därmed makt och inflytande är och kommer även framöver vara en prioriterad fråga i regeringens demokratiarbete. Det är grundläggande för den representativa demokratin att alla kvinnor och män, flickor och pojkar, kan delta i samhällslivet. Det ligger i alla medborgares intresse att så sker. Hinder för vissa grupper att delta är således hinder för hela demokratin och alla medborgare. En ständig uppföljning av dessa frågor behövs. Bland annat kommer regeringen, vilket aviserats i Demokratiskrivelsen samt i förra årets budgetproposition, ge och i uppdrag att med utgångspunkt i tillgänglighetscenters arbete respektive arbetet för ökad kompetens om bemötande särskilt verka för att stärka funktionshindrades möjligheter till politiskt deltagande. Att kvinnor och män på grund av den rådande könsmaktsordningen i samhället, där män som grupp är överordnade kvinnor som grupp, och kvinnor som grupp är underordnade män som grupp, inte ges samma reella rättigheter och möjligheter till makt och inflytande är ett fundamentalt demokratiproblem och innebär en kränkning av rätten till likabehandling. Demokratipolitiken bör därför utgå från en feministisk analys av demokratins villkor och funktionssätt. Bättre underlag behövs för att kunna förklara mäns överrepresentation på högre nivåer i samhället och i näringslivet. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med jämställdhetsintegrering inom politikområdet, bl.a. när det gäller kvinnors och mäns deltagande som förtroendevalda. Det är dock inte tillräckligt med studier kring diskrimineringsperspektivet. Regeringen genomför därför en dialog med olika aktörer kring diskrimineringsfrågorna. Detta gäller såväl förtroendevaldas villkor som övriga medborgares möjligheter att delta i den demokratiska processen. Ett kunskaps- och erfarenhetsutbyte har inletts mellan regeringen och Kommuner och Landsting kring frågor om hinder och möjligheter för personer med utländsk bakgrund att delta i politiken. Detta har bl.a. resulterat i den tidigare nämnda ?. Fortsatta insatser för att motverka diskriminering är nödvändiga. Insatser behöver göras inom politikområdet för att bl.a. nå de integrationspolitiska målen. Regeringen kommer därför inom ramen för demokratisatsningen 2005/06 genomföra olika aktiviteter som belyser bemötandefrågorna (se mer nedan). Förekomsten av hot och våld mot de demokratiska institutionerna och dess företrädare i stat, kommun och landsting utgör ett allvarligt hot mot demokratin. Den parlamentariskt sammansatta kommittén med uppdrag att motverka och förebygga hot och våld mot förtroendevalda kommer att lämna sitt slutbetänkande. Regeringen kommer därefter att överväga åtgärder inom området. När det gäller den tredje utgångspunkten för demokratiutvecklingsarbetet, skapandet av möjligheter för ett ökat och mer jämlikt deltagande, så förutsätter det representativa systemet att det finns människor som vill och kan åta sig politiska förtroendeuppdrag. Det är också av yttersta vikt att denna rätt och möjlighet gäller alla medborgare. Det är därför viktigt att villkoren för bl.a. de förtroendevalda är goda. Regeringen avser därför att genomföra en kartläggning av förutsättningarna för beslutsfattande på distans. Formerna för inflytande och påverkan måste bli fler och bättre. Det är viktigt att människor upplever att det finns kanaler som möjliggör inflytande och ser dessa som medel som det är meningsfullt att utnyttja. Regering och riksdag kan genom lagstiftning och stimulansåtgärder påverka utvecklingen, men ett stort ansvar vilar också på kommuner och landsting samt på de politiska partierna. Om människor känner att det är möjligt att delta och påverka mellan valen ökar sannolikheten att de också väljer att använda sin rösträtt på valdagen. ett tydligt samband mellan graden av medborgerligt deltagande mellan valen och det faktiska valdeltagandet. kommer regeringen att inleda en demokratisatsning års val. avser regeringen avsätta för detta arbete. Demokratisatsningen 2005/06 kommer bestå av två delar: 1) Insatser för ökat valdeltagande och om röstningens betydelse 2) En bred dialog om demokrati. Dialogen om demokrati är den dialog som regeringen vill fördjupa med medborgarna om hur olika upplevda problem kring makt och inflytande kan motverkas. Inom ramen för den första delen av satsningen kommer insatser i bl.a. stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen och i glesbygdsorter samt aktiviteter för att lyfta fram röstningens betydelse och om hinder för deltagande genomföras. Även insatser i samband med skolval runt om i landet kommer ske. Den andra delen kommer att utgöras av ett rådslag som avses genomföras runt om i landet. Därutöver kommer forskningsstudier och uppföljningsinsatser genomföras. Demokratisatsningen kommer att rikta sig till alla grupper i samhället, men främst till dem som deltar i lägst utsträckning. Satsningen är därför i linje med målet för politikområdet såväl som de integrationspolitiska målen för demokratipolitiken. Informationsteknologin kan spela en stor roll när det gäller att främja och underlätta för medborgarnas deltagande i demokratiska processer liksom möjligheten till information om offentlig verksamhet, både i och internationellt. Det uppdrag som regeringen givit åt om att bl.a. utreda användningen av informationsteknik, t.ex. Internet och mobiltelefoni, i demokratiska beslutsprocesser och förekomsten av eventuella rättsliga och tekniska hinder kommer att redovisas . Därefter kommer regeringen att överväga ytterligare åtgärder inom området. Forskningen kring demokratifrågorna är av central betydelse för att öka mångfalden i kunskapsuppbyggnaden och därmed kvaliteten i underlaget till det offentliga samtalet om demokratin. Frågan om den framtida forskningen kring offentlig sektor och demokrati bereds inom . Som ovan nämnts kommer även vissa forsknings- och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 uppföljningsinsatser att genomföras inom ramen för demokratisatsningen 2005/06. Insatserna för ökat medborgerligt deltagande bör utformas med hänsyn till att är en flernivådemokrati där medborgarna har flera arenor för politiskt inflytande den kommunala och landstingskommunala, den nationella och den europeiska. Regeringen deltar aktivt i arbetet med utvecklingen av bl.a. medborgerligt deltagande och inflytande inom ramen för EU. Regeringen avser också att arbeta aktivt för att öka medborgarnas kunskap om och deltagande i EU:s beslutsprocesser. Bland annat kommer regeringen mot bakgrund av erfarenheterna av EU 2004- kommitténs arbete överväga framtida åtgärder inom området. Inom kommer regeringen fortsätta att aktivt driva frågor om demokratiutveckling, bl.a. gäller detta det inrättade Demokratiforumet. När det gäller det internationella erfarenhetsutbytet kan bl.a. nämnas att innehar ordförandeskapet i Östersjöstaternas råds arbetsgrupp för demokratiska institutioner (WGDI) juni 2005juni 2006. Vidare har ett nära samarbete med bl.a. kring t.ex. de nationella demokratiutvecklingsfrågorna. Demokratipolitiken innebär att demokratiperspektivet måste genomsyra alla politikområden för att lyckas. Samverkan mellan olika politikområden skall stärkas. Detta arbete genomförs bl.a. inom ramen för den interdepartementala arbetsgruppen för demokrati, forskning och utveckling. Arbetsgruppen arbetar bl.a. med att undersöka möjligheterna till ett utökat elektroniskt remissförfarande samt med att ta fram en exempelsamling på samråds- och deltagandeformer mellan regeringen och det civila samhället. Uppföljningen av demokratipolitiken utvecklas kontinuerligt. Flera utvecklingsprojekt kommer att genomföras inom ramen för demokratisatsningen 2005/06. Detta bl.a. för att stärka arbetet med att utveckla indikatorer för demokratipolitikens mål och de integrationspolitiska målen inom politikområdet. Vidare kommer SCB:s demokratidatabas att utvecklas med ytterligare uppgifter om kommunernas och landstingens förnyelsearbete. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Det nationella arbetet för de mänskliga rättigheterna De mänskliga rättigheterna förutsätter ett demokratiskt styrelseskick och stärks av en demokrati baserad på ett brett medborgerligt deltagande. lade regeringen fram skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) för . följdes handlingsplanen upp och utvärderades. Arbetet med att ta fram den andra nationella handlingsplanen pågår . Regeringen planerar att lägga fram handlingsplanen för i form av en skrivelse . Utgångspunkten för den nya handlingsplanen är att den skall gälla . Skrivelsen kommer att innehålla dels en kartläggning av brister vad avser skyddet för och främjandet av mänskliga rättigheter i , dels framåtblickande åtgärder för att stärka de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Handlingsplanen kommer att präglas av ett tydligt fokus på skydd mot diskriminering. Därmed betonas att skydd mot diskriminering och relaterad intolerans handlar om mänskliga rättigheter. Vidare kommer frågor om ekonomiska och sociala rättigheter att ges en ökad tyngd i den nya handlingsplanen i jämförelse med den första. Områden som särskilt lyftes fram i utvärderingen av den första handlingsplanen var myndigheternas ansvar för förverkligandet av mänskliga rättigheter och vikten av tydliga instruktioner till myndigheterna på detta område. Vidare betonades kommunernas och landstingens roll för att skydda och främja rättigheterna, liksom behovet av stärkt och verksamhetsanpassad utbildning om mänskliga rättigheter. Dessa områden kommer att ges ökad prioritet i den andra handlingsplanen. Det finns ett behov av att höja kunskapen om mänskliga rättigheter och att integrera detta perspektiv inom den offentliga verksamheten på såväl nationell som nivå så att de mänskliga rättigheterna kan förstås i relation till det dagliga arbetet. Även vikten av information om mänskliga rättigheter riktad mot allmänheten betonades i utvärderingen av den första handlingsplanen. Regeringens webbplats för mänskliga rättigheter () kommer även fortsättningsvis att vara en central informationskanal för regeringen i dess arbete för de mänskliga rättigheterna. Regeringen kommer också att arbeta för att via andra kanaler nå ut med information om mänskliga rättigheter till utsatta grupper bland allmänheten. Information bör finnas tillgänglig på olika språk och vara tillgänglig för personer med funktionshinder. Organisatoriska förändringar kommer att bli nödvändiga för genomförandet av åtgärder med att integrera perspektivet mänskliga rättigheter inom den offentliga verksamheten och främja verksamhetsanpassad utbildning på detta område. Även arbetet med information riktad mot allmänheten förutsätter en ny struktur. Individens yttrandefrihet och integritet samt en rättssäker förvaltning Yttrandefriheten och informationsfriheten är grundläggande och omistliga fundament i en demokrati. Det är också viktigt att den enskildes integritet inte kränks. I en demokrati är det avgörande att den offentliga verksamheten bedrivs i enlighet med de beslut som regering och riksdag fattar. Den enskilde måste kunna lita på att myndigheter och andra som verkar inom den offentliga förvaltningen följer lagar och förordningar. För en väl fungerande demokrati skall rättssäkerhet och effektivitet prägla förvaltningen. Genom bl.a. Justitiekanslerns tillsynsverksamhet och myndighetens skaderegleringsverksamhet värnas rättssäkerheten och effektiviteten inom den offentliga förvaltningen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 3.10.1 46:1 Allmänna val och demokrati 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget betalas statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till vissa myndigheter, och kommunerna för biträde i samband med val. Vidare ingår satsning på mångvetenskaplig demokratiforskning. Anslagsbelastningen beror till största delen på vilka val som hålls . har val till genomförts. Anslaget har även använts för en särskild demokratisatsning om (inklusive anslagssparande ) samt till riksdagspartiernas information inför Europaparlamentsvalet om sammanlagt . Skillnaden mellan anslagets nivå och utgiftsprognosen förklaras främst av att ersättningen till blev lägre än tidigare beräknat, då poströstningen minskade i jämförelse med tidigare val. avser kostnaderna dels kostnader i samband med Sametingsvalet, valadministrationens förberedelsearbete års val samt medel till för mångvetenskaplig demokratiforskning. Regeringen föreslår att anslaget 2006 skall uppgå till för genomförandet av allmänna val. Av dessa avser , under förutsättning att beslutar i enlighet med prop. 2004/05:163 Ny vallag, ersättning till kommunerna för genomförandet av den s.k. förtidsröstningen. Vidare avsätts för en ny demokratisatsning och administrationen av I demokratisatsningen kommer bl.a. ingå insatser för att öka valdeltagandet och för att uppmärksamma röstningens betydelse. Inom ramen för satsningen kommer även insatser göras för att främja en bred dialog om demokratin. Vidare kommer även bl.a. forsknings- och uppföljningsstudier genomföras (se även avsnitt 3.9). Vidare avsätts för särskilda medel till riksdagspartierna för informationsinsatser års val. Medlen är avsedda att säkerställa att information kan nå ut till olika grupper röstberättigade i samhället som har behov av särskild information. Detta kan t.ex. avse röstberättigade med utländskt medborgarskap. Inom ramen för satsningen kommer även en uppföljning och utvärdering genomföras. Inom anslaget finns även för mångvetenskaplig demokratiforskning. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. beräknas anslaget uppgå till . Tabell 3.3 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 46:1 Allmänna val och demokrati Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 20 519 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 519 tkr prisnivå. Anslaget finansierar Justitiekanslerns verksamhet. Justitiekanslern är regeringens högste ombudsman. Justitiekanslerns främsta uppgifter är att utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen, att bevaka statens rätt i rättegångar, att svara för statens skadereglering, att vara regeringens juridiske rådgivare samt att vara åklagare i mål rörande tryck- och yttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern utövar också tillsyn över advokatväsendet och har vissa uppgifter enligt lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Justitiekanslern har från övertagit den rätt som har haft när det gäller att, för statens räkning, överklaga beslut om rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden (den s.k. talerätten). Dessutom företräder Justitiekanslern svenska staten i de internationella oljeskadefonderna. Justitiekanslerns övergripande mål är att värna integriteten, yttrandefriheten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Justitiekanslern skall i sin tillsynsverksamhet bidra till en fortsatt hög kvalitet inom den offentliga verksamheten, inom sin skaderegleringsverksamhet se till att den enskilde kommer till sin rätt utan att det allmännas intresse sätts åt sidan samt på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden bidra till en effektiv och rättssäker rättstillämpning och lagföring. Justitiekanslern har bedrivit tillsyn över den offentliga verksamheten bl.a. genom sin inspektionsverksamhet. Fem inspektioner har utförts . Myndigheterna som inspekterades bedömdes fungera väl men Justitiekanslern gjorde vissa uttalanden om förhållanden som Kontroller av myndigheters ärendeförteckningar har också genomförts . För att verka för ett starkt förtroende för advokatväsendet har Justitiekanslern granskat beslut som fattat i disciplinärenden. Av det totala antalet ärenden som inkom till myndigheten utgjorde tillsynsärendena . Kritik har uttalats i 17 ärenden vilket motsvarar av de avgjorda ärendena. Arbetet med att värna tryck- och yttrandefriheten har fortgått . har antalet ärenden inom denna kategori ökat märkbart och ökade antalet inkomna ärenden med . Knappt hälften av de inkomna ärendena avsåg brottet hets mot folkgrupp. inleddes 17 förundersökningar, varav sju avsåg brottet hets mot folkgrupp. Åtal väcktes i tre ärenden. Det stora flertalet anmälningar om hets mot folkgrupp föranleder inte någon åtgärd från Justitiekanslerns sida, främst för att de anmälda yttrandena inte har bedömts vara brottsliga eller för att Justitiekanslern inte varit behörig åklagare. har beslut fattats att inleda förundersökning i ett ärende som avser misstanke om hets mot homosexuella och en förundersökning rörande misstanke om brottet olaga våldsskildring. Skadeståndsärendena utgjorde även den dominerande ärendegruppen, av de ärenden som inkom till Justitiekanslern. Drygt hälften av de inkomna skadeståndsärendena gällde begäran om ersättning från personer som varit frihetsberövade. Ersättningsanspråket medgavs helt eller delvis i av ärendena. Justitiekanslerns beslut godtas i hög grad av dem som ansöker om ersättning. Endast i undantagsfall driver den som fått sitt ärende prövat av Justitiekanslern frågan vidare till domstol. Här bör nämnas att Justitiekanslerns prövning av skadeståndsanspråk som grundas på påståenden om fel eller försummelse i statlig verksamhet också innefattar ett mått av tillsyn. Ett beslut om att ersättning skall utgå i ett sådant ärende innebär vanligtvis, direkt eller indirekt, att berörda myndigheter kritiseras. Knappt hälften av skadeståndsärendena avser skadestånd enligt skadeståndslagen. har 32 rättegångar avseende skadestånd enligt skadeståndslagen avslutats. I fem av dessa har förlikning träffats, i tre fall har skadestånd dömts