prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — Restförda skatter och övriga skatter Restförda skatter är ett netto av restförda och av kronofogdemyndigheten indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas omprövningar av skattemyndigheten tidigare fattade taxerings- beslut samt diverse inkomster som förs till olika fonder, exempelvis insättningsgarantiavgifter bilskrotningsavgifter m.fl. Tabell 5.14 Restförda och övriga skatter -7,6 -5,9 -1,2 -3,2 -1,7 -0,5 Restförda skatter blev 1,2 lägre än statsbudget och övriga skatter högre än statsbudget. Sammantaget blev restförda och övriga skatter lägre än stats- budget. Periodiseringar, tillkommande inkomster och avräkningar Tabell 5.15 redovisar de justeringsposter som krävs för att få skatterna kassamässigt redovisade samt de tillkommande inkomster och avräkningar som redovisas under inkomsttypen 1000 Skatter m.m. Under tillkommande inkomster redovisas EU-skatterna eftersom uppbörden av dessa redovisas på budgetens inkomstsida medan betalningen till EU redovisas på budgetens Bland avräkningarna är det avräknad mervärdesskatt hos statliga myndigheter och kompensationen för mervärdesskatt för kommunsektorn som är de största posterna. Under avräkningar redovisas även de skatte- krediteringar som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. Periodiseringar utgörs framför allt av uppbörds- och betalningsförskjutningar. Såväl uppbörden av skatter som fastställs vid den årliga taxeringen som betalningen av skatter är svåra att prognostisera och orsakar i regel stora avvikelser mot de i budgeten fastställda beloppen. Tabell 5.15 Tillkommande skatter, avräkningar och periodiseringar -0,6 -0,5 -0,1 -0,1 -64,9 -63,8 -2,2 -1,9 -20,8 -20,5 -34,2 -32,5 Stöd som ges via -13,6 -7,7 -1,2 -1,8 -32,1 -10,9 -8,5 -0,2 5.2.3Sambandet mellan statsbudgetens skatter och resultaträkningen Skatterna som de redovisas i resultaträkningen skiljer sig definitionsmässigt från vad som redovisas i statsbudgeten, främst för att resultaträkningen även omfattar skatter som definitionsmässigt tillhör ålderspensions- systemet och EU. För att analysera skillnaden mellan förändringen av skatterna i resultat- räkningen och förändringen av skatterna som de redovisas i statsbudgeten utgår jämförelsen i tabell 5.16 från de totala skatteintäkterna. Tabell 5.16 Sambandet skatterna i statsbudgeten och resultaträkningen (RR) -3,3 -2,2 Statens skatteintäkter, ÅP- + Uppbörds- och betalnings- -1,8 -32,1 = Kassamässiga skatter, staten, Skatter som inte redovisas i -2,9 -2,6 -25,2 -24,6 Eliminering moms, statliga -20,5 -7,0 -0,1 kommunalskatt i RR, -0,5 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . De skatteintäkter som ingår i resultaträkningen är totala skatteintäkter exklusive de skatter som tillhör kommunsektorn, dvs. totalt avseende 2005. När uppbörds- och betalningsförskjutningar beaktats uppgår de kassamässiga skatterna för staten, ålders- pensionssystemet och EU till . Skatter som inte redovisas i resultaträkningen är medel till olika fonder, exempelvis insättnings- garantinämnden, kärnavfallsfonden och batteri- fonden. inlevererade överskott redovisas bland skatterna i resultaträkningen, men bland övriga inkomster i statsbudgeten. I resultaträkningen görs vissa elimineringar bland annat av ingående mervärdesskatt hos statliga myndigheter samt arbetsgivaravgifter m.m. för statligt anställda. Hushållens och företagens över- och underbetalningar av skatter påverkar inte årets resultat utan tas i stället upp som en skuld eller fordran. Periodiseringar av kom- munalskatt avser slutregleringar av utbetalda kommunalskatter som regleras i januari året efter budgetåret. I resultaträkningen bruttoredovisas även kommunala utjämningsavgifter. Eftersom dessa avgifter inte är skatter redovisades de inte bland skatterna utan som tillkommande inkomster (se tabell 5.8). nettoredovisas den kommunala utjämnings- avgiften på statsbudgetens utgiftssida. Inkomster av statens verksamhet Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelse- överskott från statliga affärsverk, , AB och . Vidare redovisas ränteinkomster, aktieut- delningar från bolag med statligt ägande, offent- ligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter samt övriga inkomster av statens verksamhet. Inkomsterna under denna inkomsttyp uppgick till och var därmed (6,) lägre än beräknat i statsbudgeten. lägre än beräknat. Aktieutdelning blev högre än beräknat i statsbudgeten. blev Inkomster av statens verk- samhet (5,) lägre än 2004. Övriga inkomster av statens verk- samhet minskade med . Tabell 5.18 Inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkyl- mässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. (11,) lägre än vad som beräknats i den ursprungliga stats- budgeten antagen av . Skillnaden förklaras främst av att Inkomster av försåld egendom blev lägre än beräknat. Inkomster av statens verksamhet blev lägre än beräknat i statsbudgeten. Tabell 5.17 Övriga inkomster, sammanfattning Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rörelseöverskott uppgick till och var därmed (7,) högre än beräknat i statsbudgeten . Den enskilt största ökningen () avser inleve- rerade överskott. Inlevererat överskott från AB uppgick till , vilket är högre än i statsbudgeten. blev inkomsterna av Rörelse- överskott (5,) högre än 2004. Den största höjningen avser Detta ökade med (9,). Överskott av statens fastighetsförvaltning Inkomsterna av Överskott av statens fastighets- förvaltning blev och var därmed (15,) lägre än beräknat i statsbudgeten . Över- skottet från och uppgick till respektive . blev Överskott statens fastighets- förvaltning (27,) lägre än 2004. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Ränte- inkomster uppgick till och var därmed (3,) högre än beräknat i statsbudgeten. Det är Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 som blev högre. blev Ränteinkomster (25,) högre än 2004. Räntor på skattekonton m.m. netto ökade med och Ränteinkomster på studielån upptagna efter ökade med (9,). Inkomster av statens aktier uppgick till och var därmed (23,) högre än beräknat i statsbudgeten. Utdelningar, som bolagen betalade ut , hänför sig till . I tabell 5.21 redovisas aktieutdelningarna från statligt ägda aktier . Aktieutdelningarna ökade med (59,) . , vilket är en ökning med till 2 542 miljoner en ökning med 424 miljoner (1,6 beräknat i statsbudgeten . De största av- vikelserna mot statsbudgeten återfinns under Expeditions- och ansökningsavgifter () och Finansieringsavgift från arbetslös- hetskassor (-). blev Offentligrättsliga avgifter (0,) lägre än 2004. Övriga offentligrättsliga avgifter minskade med . Det berodde på kvotplikts- och förseningsavgifter vid Statens energimyndig- het, som minskade från till . Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Försäljningsinkomster uppgick till 139 miljoner kronor, vilket är () lägre än vad som beräknades i stats- budgeten . För , försäljningsintäkter blev utfallet lägre än beräknat i stats- budgeten. Om vissa förutsättningar är uppfyllda köper och lagrar bl.a. spannmål, skummjölksprodukter, nötkött och smör åt EU. Skillnaden mellan utfall och stats- budget beror på en minskad försäljning av varor som lagrats. blev Försäljningsinkomster lägre än 2004. Offentlig lagring, försäljningsintäkter blev lägre. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Böter m.m. uppgick till och var därmed (6,) lägre än beräknat i statsbudgeten . Utfallet för inkomsttiteln blev , vilket är lägre än beräknat. blev inkomsterna av Böter m.m. (9,) högre än 2004, varav avser Sanktions- avgifter m.m. Utfallet för undertiteln rensskadeavgift uppgick till 2005. Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till -och blev därmed lägre än vad som be- räknades i statsbudgeten . Här redovisas bl.a. tillfälliga inkomster, vilket förklarar avvikelsen mot statsbudgeten. Enligt regerings- beslut reglerades den s.k. kommunkontoskulden genom att en utgift på redovisades på denna inkomsttitel. Motsvarande belopp redovisades under nettoutlåning på stats- budgetens utgiftssida. Statsbudgetens saldo på- verkades således inte av beslutet (se även avsnitt 5.4.25 Allmänna bidrag till kommuner). I samband med att in- rättades avvecklades fonderna för den frivilliga och obligatoriska sjuk- försäkringen. Av fondernas behållning redo- visade mot denna inkomsttitel. blev Övriga inkomster av statens verksamhet lägre än 2004. Det beror främst på regleringen av kommun- kontoskulden. Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Inkomster av försåld egen- dom redovisas inkomster från försäljning av aktier, byggnader, maskiner och mark. ter av försåld egendom budgeten togs försäljningar schablon- mässigt upp med . Utfallet består i huvudsak av inkomster till staten till följd av TeliaSonera AB:s återköp av aktier (4 660 (1 840 miljoner dessa bolag blev därmed oförändrad. blev Inkomster av försåld egendom högre än 2004 då utfallet uppgick till . Tabell 5.22 Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av lån. (3,) beräknat i statsbudgeten . Skillnaden beror främst på att Återbetalning av studiemedel blev lägre än beräknat. blev Återbetalning av lån (3,) lägre än 2004. Återbetalning av studiemedel minskade med . Tabell 5.23 Återbetalning av lån Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensions- avgifter. Inkomsterna uppgick till , vilket är (16,) högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för inkomsttiteln blev , vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. Det beror på att dubbla betalades in till följd av för- ändringar i den statliga försäkringsmodellen. Utfallet för inkomsttitel Amortering på stats- kapital blev , vilket är högre än beräknat i stats- budgeten. övertog de all- männa försäkringskassornas fastigheter och redovisade till följd därav på (6,) högre Amortering på statskapital ökade med och Statliga pensionsavgifter minskade med . Tabell 5.24 Kalkylmässiga inkomster Avgifterna för den statliga tjänstepensioneringen uppgick till . Den särskilda löneskatten på pensionskostnader uppgick till . Admini- strationskostnaderna för det statliga tjänstepen- sionssystemet blev . Tabell 5.25 Statliga pensionsavgifter Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från EG:s jordbruks- fond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG. Inkomsterna uppgick till och var därmed 821 miljoner kronor (7,) högre än beräknat i stats- budgeten. Inkomsterna på inkomsttiteln blev högre än beräknat i stats- budgeten. Orsaken är främst att ett nytt mjölk- bidrag infördes , vilket betalades ut i förskott av . Inkomsterna avser ersätt- ning från . Inkomsterna på inkomsttiteln blev högre än beräknat i statsbudgeten. De avser ersättning från Jord- bruksfonden för exportbidrag, som betalade ut i förskott och . Förskottet var högre än väntat, vilket är den främsta orsaken till att exportbidragen 2005 blev högre än beräknat i statsbudgeten. Inkomsterna på inkomsttiteln från perioden 20002006 blev högre än beräknat i stats- budgeten. Orsaken till de högre inkomsterna är att ersättningen från avser förskotterade bidrag för både 2004 och 2005. Inkomsterna på inkomsttiteln från perioden 20002006 blev lägre än beräknat i stats- budgeten. Jämfört med 2004 blev bidragen från EU (9,) högre. In- komsterna under inkomsttiteln ökade med . Orsaken är främst det nya mjölkbidraget. Inkomsterna under inkomsttiteln lagring ökade med . De avser ersättning för utgifter i samband med offentlig lagring (interventionslager). Dessa utgifter ökade (se även utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar). Tabell 5.26 Bidrag m.m. från EU Miljö-, struktur- och Övriga bidrag från EG Bidrag m.m. från EU Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Minskning av anslagsbehållningar (endast vid budgetering), nettoutlåning och Kassamässig korrigering på statsbudgetens utgiftssida. Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel redovisas i tabell 5.29. En större förbrukning än totalt anvisade medel kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående ramöverföringsbelopp/anslagssparande eller anslagskredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande. 5.3.1Makroekonomiska förutsättningar och beslut I tabell 5.27 redovisas skillnaden mellan utfallet och de beräknade utgifterna i den ursprungliga statsbudgeten, som fastställdes av . Skillnaden delas upp i skillnad till följd av beslut, förändringar av makro- ekonomiska förutsättningar och övriga förkla- ringsfaktorer. De makroekonomiska förutsätt- ningarna redovisas i tabell 5.28. Tabell 5.27 Skillnaden mellan utfall och beräknade utgifter i statsbudgeten 2005 -10,4 -6,9 -5,0 -1,1 -6,1 -12,0 -5,9 -4,7 -23,4 -19,0 1) Inklusive Kassamässig korrigering Utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev lägre än i den ursprung- ligen fastställda statsbudgeten. Förändringar i de makroekonomiska förutsättningarna medförde att utgifterna blev lägre än i statsbudgeten. Utfallet för utgiftsområden exklusive räntor blev högre till följd av en annan makroekonomisk utveckling än vad som antogs i statsbudgeten. Högre arbetslöshet med- förde att utgifterna för arbetslöshetsersättning blev högre än beräknat (se vidare avsnitt 5.4.13). En lägre lönesumma än väntat medförde att utgifterna för sjukpenning blev lägre än i statsbudgeten (se vidare avsnitt 5.4.10). Tabell 5.28 Makroekonomiska förutsättningar för utgifterna BNP (volym) -0,3 KPI (årsgenomsnitt) -0,9 -0,1 -0,5 Öppen arbetslöshet, procent1 6-mån ränta, procent -1,2 5-års ränta, procent -1,7 1) Statsbudgeten (SB) är omräknad från enligt nya (EU- harmoniserad fr.o.m. . Utgifterna för statsskuldsräntor blev lägre än i statsbudgeten. De genomsnittliga räntenivåerna blev betydligt lägre än beräknat i statsbudgten, medan en något svagare krona verkade åt motsatt håll (se vidare avsnitt 5.4.26). Statsbudgetens utgifter m.m. ökade med till följd av beslut. Utfallet för utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor blev högre än beräknat. De högre utgifterna hänför sig främst till utgifts- område 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (2,), vilket i huvudsak beror på att vissa utbetalningar av djurbidrag och landsbygdsstöd senarelades till (se vidare avsnitt 5.4.23). Under kategorin Beslut ryms såväl effekterna av utgiftsbegränsningar som tidigare- läggningar av utgifter . I stor utsträck- ning tog dessa beslut ut varandra. () nettoutlåning ökade till följd av beslut med och den kassamässiga korrigeringsposten minskade med . till att öka utgifterna på låningen beror skillnaden främst på att RGK övertagit finansieringen av de s.k. storstads- (6,). Till följd av andra orsaker minskade utgifterna hänförde sig till RGK:s nettoutlåning inklusive Kassamässig korrigering. Tabell 5.29 Statsbudgetens utgifter m.m. 2005 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen varav: Överföring från AP-fonden Summa statsbudgetens utgifter m.m. 1 Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av , exkl. tilläggsbudget. kronor (2,) beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten. I förhållande till totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev utgifterna lägre. Utgifterna för de 27 utgiftsområdena blev lägre än i beräkningen i statsbudgeten. Summa utgifter för utgifts- områden exklusive Statsskuldsräntor m.m. blev lägre än beräkningen i statsbudgeten. Utgifterna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Det är främst utgifterna för sjukpenning som blev lägre än beräknat. Utgifterna för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev . Det är lägre jämfört med statsbudgeten, vilket till stor del beror på lägre utgifter för tandvårdsförmåner. Lägre antal studiemedels- tagare medförde att utgifterna för utgiftsområde 15 Studiestöd blev lägre. Avgiften till Europeiska gemenskapen blev , vilket är 1 167 miljoner lägre än beräknat. Utgifterna för utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk med anslutande näringar blev högre än beräknat i statsbudgeten på grund av regeringens beslut om förskjutningar av betalningar mellan budgetåren. Utfallet för utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev lägre än beräkningen i statsbudgeten, vilket bl.a. berodde på lägre räntenivåer än vad som förutsattes vid beräkningen till statsbudgeten . regleringen av underskottet i kommunkonto- systemet. Detta påverkade inte statsbudgetens saldo, eftersom statsbudgetens inkomstsida påverkades med samma belopp (inkomsttitel Övriga inkomster av statens verksamhet). Enligt 8 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte skall användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekono- miska skäl. har indragningar av anslagsmedel uppgående till totalt gjorts. Det är en minskning med jämfört med . De 14 största indrag- ningarna svarar för av totalbeloppet. I tabell 5.30 redovisas samtliga indragningar som är större än . Den största indragningen uppgick netto till och avsåg anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Tabell 5.30 Indragningar 2005 Intervention och exportbidrag för Tabell 5.31 Utgiftsbegränsande åtgärder 2005 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, hela Internationellt bistånd, hela utgiftsområdet Bidrag till personalförstärkning i förskola Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder Med begränsningsbelopp avses en minskning av totalt tillgängliga medel som får disponeras utan att anvisade anslagsmedel minskas eller dras in. I budgetpropositionen aviserade regeringen åtgärder för att hantera risken för ett överskridande av utgifts- taket 2005. Dessa innebar en generell begräns- ning av tillgängliga medel på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål. Som huvudregel fick varken sparade medel eller anslagskredit utnyttjas av myndigheterna 2005 utan särskilt beslut från regeringen. Regeringen beslutade även, för flertalet anslag, att ställa av anslagsmedel till regeringens disposition. hävdes den generella begräns- ningen av tillgängliga medel för några anslag. Utöver detta har regeringen beslutat om större begränsningsbelopp inom fyra utgiftsområden. De områden som berörs är utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning samt utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Regeringens beslut om utgiftsbegränsande åtgärder och utfallet för berörda utgiftsområden eller anslag redovisas i tabell 5.31. I reglerings- brev har regeringen angivit att myndigheten får använda eller disponera högst ett angivet belopp. I avsnitt 5.4.15.4.27 beskrivs hur utgifts- begränsningarna påverkat utgifterna inom respektive utgiftsområde. Med bemyndigande får regeringen besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Regeringen har beslutat om de medgivna överskridanden som framgår av tabell 5.32. Tabell 5.32 Medgivna överskridanden Bidrag till vissa studiesociala I statsbudgeten anvisades under utgiftsområde 15 Studiestöd anslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål . Regeringen medgav att anslaget får överskridas med (regeringsbeslut ). Utfallet blev , vilket innebär att även hela den till- gängliga anslagskrediten på utnyttjades. Utnyttjad del av medgivet över- skridande blev . indelas statsbudgetens utgifter i politikområden. Syftet med indel- ningen är att möjliggöra en bättre koppling mellan mål, kostnader och resultat. Erfarenheterna har visat att det har varit svårt att koppla samman mål, kostnader och resultat på utgiftsområdesnivån. Vissa politikområden omfattar verksamheter som i sin helhet ryms inom ett utgiftsområde. Ett politikområde kan även omfatta en begränsad del av verksamheten som bedrivs inom ett annat utgiftsområde. Det finns även politikområden som berör flera utgiftsområden, s.k. sektorövergripande politikområden. Inom utgiftsområde 1 och 2 återfinns anslag och verksamheter för vilka regeringen inte fastställer mål t.ex. för anslaget 90:2 ledamöter och partier m.m. och anslaget 90:5 m.m. Dessa omfattas inte av politikområdesindelningen. Utgiftsområdena 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen utgörs inte direkt av statlig verksamhet, utan kan ses som medel för att uppnå verksamhet inom övriga utgifts- områden. Dessa omfattas inte av politik- områdesindelningen. I tabell 5.33 redovisas dessa under . Politikområde 19 Ersättning vid arbetsoför- måga har de största utgifterna (). Detta politikområde omfattar samma anslag som utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Anslagen med de största utgifterna inom detta politik- område var 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. () och 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar (). Det minsta politikområdet är 47 Minoritets- politik. Utgifterna uppgick till . Det består av ett enda anslag 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter inom utgiftsområdet 8 Invandrare och flyktingar. I tabell 5.33 jämförs utfallet med anvisat belopp i statsbudgeten och totalt anvisat belopp (statsbudget inklusive tilläggsbudget). Skillna- derna kommenteras under respektive utgifts- område. I tabellerna redovisas utfallet per politikområde inom respektive utgiftsområde (se även bilaga 6). Tabell 5.33 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden PO 01 Effektiv statsförvaltning PO 02 Finansiella system och tillsyn PO 03 Skatt, tull och exekution PO 05 Utrikes- och säkerhetspolitik PO 07 Skydd mot olyckor PO 08 Internationellt utvecklingssamarbete PO 09 Samarbete med PO 13 Hälso- och sjukvårdspolitik PO 19 Ersättning vid arbetsoförmåga PO 20 Ekonomisk äldrepolitik PO 21 Ekonomisk familjepolitik PO 32 Regional samhällsorganisation PO 33 Regional utvecklingspolitik PO 37 IT, tele och post PO 39 Utrikeshandel, export- och Fortsättning på Tabell 5.33 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden Allmänna bidrag till kommuner 90 Anslag som inte ingår i något politikområde 93 Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa statsbudgetens utgifter m.m. 1 Endast vid budgetering. Utfallet redovisas under respektive politikområde. 5.3.7Realekonomisk fördelning av statsbudgeten Vid analys av och information om stats- budgetens storlek och påverkan på samhälls- ekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden, politikområden eller anslag. En sådan fördelning är den real- ekonomiska fördelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer. Dessa har utarbetats av bl.a. EU. Den realekonomiska fördelning av utgifterna som redovisas är: Transfereringar, konsumtion, investeringar samt räntor och finansiella transaktioner. De olika realekonomiska kate- gorierna presenteras övergripande och de viktigaste delarna i statsbudgeten under respektive kategori kommenteras. I tabell 5.34 visas den realekonomiska fördelningen av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden, dvs. statsbudgetens utgifter exklusive Riksgälds- kontorets nettoutlåning och kassamässig korrigering. Vidare framgår den procentuella förändringen .