prop · GT03145 · 2006-03-22 00:00:00 — Vi föreslår att bl.a. följande uppgifter bör finnas i energianslaget. Prestandamått och referensvärden bör illustreras på en linjär skala. Energiprestandamått Samlat energiprestandamått för byggnaden (levererad energi, som eventuellt viktas). Referensvärden till energiprestandamåttet Värden för liknande byggnader i landet. Prestanda för motsvarande byggnad uppförd enligt nybyggnads- regler. Byggnadens energiprestanda efter att föreslagna åtgärder har genomförts. Levererad energi per energislag Normalårskorrigerade uppgifter i specifika tal (kWh el, m3 olja etc. per m2). Energislagen anges också för den energi som behöver levereras till byggnaden när föreslagna åtgärder är genomförda. CO2-indikator (kg/m2 och år) Indikator beräknas på hela kedjan av utvinning, omvandling och slutanvändning enligt CEN-standard- förslaget. Uppgiften är enligt vår mening angelägen att ange, men det krävs vidare utredningsarbete innan vårt förslag kan tillämpas. Sammanfattande uppgifter om de åtgärder som föreslagits. Kort upplysningstext om vad energiprestandamåttet innebär m.m. Vissa tekniska data. Vissa administrativa uppgifter. Energideklarationen bör även innehålla andra uppgifter som byggnads- ägaren kan ha nytta av. Ägaren skall ha möjlighet att kontrollera att rätt uppgifter använts. Informationen skall också kunna användas för fortsatta analyser och uppgifterna kan utgöra ett viktigt underlag när föreslagna åtgärder skall effektueras, t.ex. vid upphandling. Beräkning av en energiprestanda Beräkningen av den levererade energin varierar mellan olika byggnads- typer. När det gäller småhus föreslår vi att prestandavärdet vid nybygg- nad och för befintliga byggnader tas fram genom en beräkning som inkluderar all energi till värme, kyla, varmvatten och hushållsanvänd- ning, vid normal (genomsnittlig) användning av byggnaden. Skälet till att vi anser att småhus skall baseras på beräkning och inte på den uppmätta, faktiskt levererade energin beror av det faktum att den uppmätta levere- rade energin i hög grad varierar med de boendes beteende. Uppgifter om den uppmätta levererade energin är därför inte meningsfulla för en pre- sumtiv köpare, som skall kunna bedöma byggnadens energianvändning oberoende av de boendes beteende. Däremot kan den uppmätta energin vara av intresse för ägaren, så att denne kan jämföra sin egen användning med en framräknad normal användning, varför den också bör noteras. Eftersom hushållselen inte kan särskiljas från övrig el (i de fall bygg- naden är eluppvärmd), är detta ett skäl till att hushållselen bör vara med. Ett annat är att de lönsamma åtgärder som föreslås också bör omfatta eldriven utrustning. Vi föreslår att prestandavärdet för flerbostadshus skall grunda sig på uppmätt, levererad energi. Värdet bör omfatta energi för värme, kom- fortkyla, varmvatten och den el som är gemensam för fastigheten, s.k. fastighetsel. Däremot ingår inte hushållsel, eftersom ägaren normalt sett inte har tillgång till dessa uppgifter. Skälet till att vi anser att mätta upp- gifter kan användas är att dessa bl.a. innehåller energianvändning som grundar sig på flera boendes beteende. Ju fler boende som finns i byggnaden, desto mer närmar sig detta värde genomsnittet i riket och ju säkrare blir värdet i jämförelse med genom- snittliga byggnader. Gränsen där beteendefaktorn är tillräckligt utjämnad går sannolikt vid ett större lägenhetsantal än tre, men i brist på studier av detta förhållande och av praktiska skäl har vi föreslagit att gränsen skall ligga mellan småhus (en- och tvåfamiljshus) och flerbostadshus. Om inte mätvärden finns tillgängliga, skall byggnadens energiprestanda beräknas med hänsyn tagen till varmvatten, värme och fastighetsel. Detta gäller naturligtvis också vid nybyggnad. För att lönsamma åtgärder skall kunna föreslås, måste dock beräkningar genomföras. Vi föreslår att metodik utvecklas så att beräkningar kan göras mer kostnadseffektiva, utan avkall på nödvändig kvalitet. För byggnader med lokaler föreslår vi att prestandavärdet skall grunda sig på uppmätta värden för uppvärmning, komfortkyla, varmvatten och all verksamhetsanknuten energi (huvudsakligen el). Vid nybyggnad skall värdet beräknas och grunda sig på den tänkta an- vändningen. Om inte uppmätta värden är tillgängliga, vilket kan vara fallet beträffande hyresgästers energianvändning, kan schabloner använ- das som ersättning för verkliga värden. Förslaget innebär att schabloner måste tas fram för ett antal typiska verksamheter i byggnader med lokaler. Skälet till att vi har valt att låta verksamhetsanknuten energi ingå är att den i många fall i hög grad påverkar energianvändningen för bygg- naden, inte minst när det gäller användningen av komfortkyla. För att kunna ange åtgärdsförslag krävs i varierande omfattning beräkningar. Eftersom prestandamåttet skall divideras med byggnadens area för att göra den jämförbar med andra liknande byggnader, är det viktigt att en enhetlig areadefinition används. förekommer flera definitioner på area. Vi har valt att föreslå att den area som skall användas för energi- prestanda för såväl befintlig som ny bebyggelse bör vara arean mätt på varje våningsplan fram till omgivande ytterväggars (klimatskärmens) insida. Arean mäts för temperaturreglerade utrymmen avsedda att värmas till mer än . Garage skall inte räknas in i arean. En konse- kvens av förslaget är att arean i bl.a. flerbostadshus och lokaler behöver beräknas. Vi föreslår att metoder tas fram så att detta kan ske effektivt med hjälp av schabloner. Eftersom efterfrågan på energideklarationer blir extremt stort inled- ningsvis som expertkåren är under uppbyggnad, föreslår vi att deklarationer skall kunna upprättas på ett förenklat sätt. Förfarandet bör avse flerbostadshus och större byggnader med loka- ler för offentlig verksamhet, som kommer att utgöra merparten av de byggnader som skall deklareras . Vi bedömer att tillvägagångs- sättet är förenligt med direktivets krav, trots att kvaliteten beträffande åtgärdsförslagen kommer att vara lägre och sämre anpassade till den in- dividuella byggnaden. Eftersom vi bedömer att detta kommer att medföra att färre åtgärder genomförs jämfört med att åtgärdsförslagen är anpas- sade för den aktuella byggnaden, föreslår vi att deklarationer upprättade på ett förenklat sätt får kortare giltighetstid än . Kortare giltighetstider medger också att förnyade deklarationer upp- rättade enligt ordinarie förfaranden senare kan spridas ut över tiden. Personer anställda vid ackrediterade företag och som skall upprätta ener- gideklarationer skall genomgå ett certifieringsförfarande, där grundläg- gande utbildning, yrkeserfarenhet och kompetens bedöms och prövas. För t.ex. personer som arbetat professionellt med energieffektivisering och som har åtminstone ingenjörsutbildning vid tidigare tekniskt gymna- sium eller likvärdigt, bör gälla att yrkesverksamhet godtas, förut- satt att helt har varit inriktade på byggnader inom tillämp- ningsområdet. Certifiering av experter bör avse två nivåer, en för byggnader med bostäder och en för byggnader med lokaler. bör i samråd med SWEDAC utfärda föreskrifter om krav på grundläggande utbildning, yrkeserfarenhet och teknisk kompetens som skall gälla för respektive nivå. bör också svara för att en detaljerad handbok tas fram som underlag för utbildning inför certifiering och som handledning för experters arbete med att upprätta energideklarationer. Inomhusmiljön kan påverkas genom de åtgärdsförslag som den obero- ende experten skall lämna. Experten får därför inte föreslå åtgärder som uppenbarligen försämrar inomhusmiljön. Som ett led i detta bör exper- terna tillägna sig sådan kunskap i den utbildning som föregår certifier- ingen. Vidare föreslår vi att tar fram råd om hur byggnader kan förbättras utan risk för försämrad inomhusmiljö eller att kulturhistoriska värden skadas. Dessa råd skall rikta sig både till oberoende experter och till de hantverkare som genomför åtgärder. Vi föreslog i vårt delbetänkande att ett register för energideklarationer skall upprättas. Registret bör fylla flera syften. Registrering av deklarationer. Arkivering av uppgifter så att nästkommande energideklarering kan ske effektivare. Underlag för tillsyn av att deklarationer upprättas. Underlag för uppföljning och kvalitetskontroll av deklarations- förfarandet. Underlag för större fastighetsägares planering och uppföljning av energieffektiviseringsåtgärder. Underlag för nationell energistatistik. Underlag för forskning rörande energianvändning och styrmedel för energipolitik samt identifiering av forskningsbehov, samt Underlag för politiska beslut om styrmedel. Registret skall vara kopplat till byggnadsdelen i LMV:s fastighetsre- gister, varifrån vissa grundläggande uppgifter till energideklarationer hämtas samt till vilken information lämnas om att en deklaration är upp- rättad. För att vissa av ovanstående syften skall kunna uppnås, föreslår vi att oberoende experter, , SCB och fastighetsägare med större byggnadsinnehav får direktåtkomst till registret. I delbetänkandet angav vi att mycket omfattande arbete återstår innan direktivet kan införas. Vi konstaterar att detta förhållande fortfarande råder, även om de förslag vi nu lämnar konkretiserar frågeställningarna betydligt. Dels återstår arbete med lagar, förordningar och föreskrifter, dels bör arbetsmetoder och hjälpmedel utvecklas som underlättar energi- deklarering. och i viss mån förberedelse- arbete kommer att vara avgörande för när och på vilket sätt EG-direk- tivets bestämmelser kan förverkligas. Ett omfattande arbete återstår också för att få till stånd ett system för utbildning samt certifiering av experter och ackreditering av kontrollorgan. lagförslag (SOU 2004:109) Förslag till lag om energideklaration av byggnader Härigenom föreskrivs följande1. Lagens ändamål är att främja en effektiv användning av energi i bygg- nader. I detta syfte innehåller lagen bestämmelser om en skyldighet för ägare till en byggnad att låta energideklarera se till att energideklaration för byggnaden och att ge in energideklarationen till en upprättas och ges in till en registermyndighet Regeringen skall utse de myndigheter som skall utöva tillsyn samt hand- lägga de frågor som enligt denna lag, eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, ligger på registermyndigheten respektive tillsynsmyndigheten. Närmare föreskrifter om de uppgifter som registermyndigheten respek- tive tillsynsmyndigheten skall ha får meddelas av regeringen. Denna lag tillämpas på alla byggnader i vilka energi används för att påverka byggnadens inomhusklimat. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndigheten får meddela föreskrifter om vilka byggnader som får undantas från lagens tillämpningsområde. En energideklaration skall innehålla uppgifter om 1.den beräknade eller faktiska eller beräknade mängd energi som används i en byggnad för att uppfylla de behov som är knutna till normalt bruk av byggnaden (energiprestanda), 2.ett eller flera referensvärden, och 1 1 Jfr och rådets direktiv /91/EG av om byggnaders energiprestanda (EGT L1, , s. 65). 3. rekommendationer om hur energianvändningen i byggnadens Prop. 2005/06:145 energiprestanda kan förbättras. En energideklaration är giltig från det att deklarationen har upp- rättats. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndig- heten, får meddela föreskrifter om de uppgifter en energideklaration skall innehålla samt om en kortare giltighetstid. En energideklaration skall upprättas när en byggnad uppförs. Om en giltig energideklaration inte finns för en byggnad, skall en sådan deklaration upprättas 1.innan byggnaden säljs, eller 2.innan byggnaden, eller en del av byggnaden, upplåts med nyttjande- Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndig- heten får meddela föreskrifter om undantag från kraven på upprättande av energideklarationer enligt andra stycket. Om en byggnad är indelad som specialbyggnad enligt 2 kap. 2 § fastig- hetstaxeringslagen (1979:1152), dess totala golvarea överstiger och det saknas en giltig energideklaration för bygg- naden, skall en deklaration upprättas även om förutsättningarna i 5 § andra stycket 12 inte är uppfyllda. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndig- heten får meddela föreskrifter om undantag från kravet på upprättande av energideklaration enligt första stycket. En energideklaration skall upprättas av en energiexpert. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndigheten får meddela föreskrifter om vilka krav som skall ställas på sådana experter. Skyldigheten att låta upprätta en energideklaration åvilar 1.i fall som avses i 5 § första stycket, den som enligt 9 kap. 1 § (1987:10) för egen räkning skall utföra eller låta utföra byggnadsarbetena, och 2.i fall som avses i 5 § andra stycket och 6 § första stycket, den som äger byggnaden. Innan en byggnad säljs skall byggnadens ägare se till att presumtiva köpare tillhandahålls byggnadens energideklaration. Innan ägaren till en byggnad upplåter byggnaden eller en del av bygg- naden med nyttjanderätt, skall ägaren se till att presumtiva nyttjande- rättshavare tillhandahålls byggnadens energideklaration. Om en byggnad är indelad som hyreshus enligt 2 kap. 2 § fastighets- taxeringslagen (1979:1152) skall skyldigheten enligt första stycket full- göras genom att energideklarationen anslås på väl synlig plats i bygg- naden. Bestämmelsen i andra stycket gäller även en sådan energideklaration som upprättats med stöd av 6 § första stycket. När en energideklaration har upprättats skall den ges in till register- myndigheten senast regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndigheten bestämmer. skall registrera energideklarationen i ett energi- deklarationsregister som skall föras med hjälp av automatiserad behand- ling. Uppgifterna i registret får hämtas från fastighetsregistret och ingivna energideklarationer. Föreskrifter om registret och avgifter för registerhållningen får med- delas av regeringen. En uppgift i en registrerad energideklaration skall rättas om den inne- håller någon uppenbar oriktighet till följd av skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende eller till följd av något tekniskt fel. Den vars rätt berörs skall ges möjlighet att yttra sig, om inte rättelsen är till förmån för denne eller yttrandet annars är uppenbart obehövligt. En energideklaration samt därtill hörande handlingar får överföras elektroniskt på det sätt som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndigheten föreskriver. Om den som enligt 8 § är skyldig att upprätta en energideklaration inte givit in deklarationen i rätt tid, eller om den ingivna deklarationen är så ofullständig att den inte kan läggas till grund för registrering, får registermyndigheten påföra den som skyldigheten åvilar en försenings- avgift. Sådan avgift skall i fråga om småhus uppgå till och i fråga om annan byggnad till av det för året fastställda prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Innan en förseningsavgift påförs skall den som skyldigheten enligt 8 § åvilar beredas tillfälle att ge in en energideklaration eller att göra de kompletteringar som behövs. En förseningsavgift får sättas ned eller helt efterges om det finns särskilda skäl. får meddela de förelägganden som i ett enskilt fall behövs för att tillse att skyldigheten enligt 10 § andra och tredje styckena fullgörs. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. I den utsträckning det behövs för tillsynen skall tillsynsmyndigheten på begäran få tillträde till sådana byggnader som avses i 10 § andra stycket. Denna rätt omfattar inte bostäder i sådana byggnader. Om en förseningsavgift inte har betalats efter betalningsuppmaning skall den obetalda avgiften lämnas för indrivning. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet enligt utsökningsbalken (1981:774) ske. Om det i en byggnad finns en anläggning för komfortkyla med en kyl- effekt som är tolv kilowatt eller högre, skall anläggningen regelbundet kontrolleras. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndig- heten får meddela föreskrifter om sådan kontroll. Särskild redovisning av alternativa energiförsörjningssystem Innan en byggnad vars bruttoarea beräknas överstiga uppförs skall den som enligt 9 kap. 1 § (1987:10) för egen räkning utför eller låter utföra byggnadsarbetena utreda och till tillsynsmyndigheten ge in en särskild redovisning av alternativa energi- försörjningssystem och möjligheterna att genomföra dessa. Redovis- ningen skall vara ingiven senast då bygganmälan enligt 9 kap. 2 § skall göras. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndig- heten får meddela föreskrifter om de uppgifter en redovisning enligt första stycket skall innehålla. Rätt till ersättning av staten har den som lider skada på grund av tekniskt fel i energideklarationsregistret. Ersättningen skall sättas ned med skäligt belopp eller helt falla bort, om den skadelidande har medverkat till skadan genom att utan skälig anledning låta bli att vidta åtgärder för att bevara sin rätt eller om den skadelidande på något annat sätt har medverkat till skadan genom eget vållande. En ägare eller rättighetshavare som drabbas av skada till följd av ett beslut om rättelse enligt 13 § har rätt till ersättning av staten. Ersättning lämnas dock inte om den skadelidande med hänsyn till felets art eller andra omständigheter hade bort inse att fel förekommit. Staten företräds i ärenden om ersättning enligt 20 och 21 §§ av den myndighet som regeringen bestämmer. beslut enligt 13 och 15 §§ och tillsynsmyndig- hetens beslut enligt 16 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Övriga beslut enligt denna lag får inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 15 och 16 §§ träder i kraft . 3.Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndig- heten får för energideklarationer som upprättas meddela undantag från kravet i 7 § att energi- deklarationen skall upprättas av en energiexpert. Förslag till lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 12 § (1987:10) skall ha följande lydelse. Om det krävs en sådan byggfels- försäkring eller ett sådant färdig- ställandeskydd som avses i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m., får byggnadsarbetena inte påbörjas förrän bevis om försäk- ringen respektive färdigställande- skyddet har visats upp för . Motsvarande gäller, om det krävs ett besked om skyddsrum enligt 6 kap. 8 § lagen (1994:1720) om civilt försvar. I de fall en rivningsplan skall finnas enligt 4 §, får rivnings- arbetena inte påbörjas förrän bygg- nadsnämnden godkänt rivnings- planen. Om det krävs en sådan byggfels- försäkring eller ett sådant färdig- ställandeskydd som avses i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m., får byggnadsarbetena inte påbörjas förrän bevis om försäkringen respektive färdig- ställandeskyddet har visats upp för . Motsvarande gäller, om det krävs ett besked om skyddsrum enligt 6 kap. 8 § lagen (1994:1720) om civilt försvar eller en särskild redovisning av alternativa energiförsörjningssystem enligt 19 § lagen (0000:000) om energideklaration av byggnader. I de fall en rivningsplan skall finnas enligt 4 §, får rivnings- arbetena inte påbörjas förrän bygg- nadsnämnden godkänt rivnings- planen. Denna lag träder i kraft . 1 Träder i kraft . 2005/06:145 Bilaga 6 Förslag till lag om ändring i fastighetsmäklarlagen (1995:400) Härigenom föreskrivs att 16 och 18 §§ fastighetsmäklarlagen (1995:400) skall ha följande lydelse. skall, i den kräver det, ge köpare och säljare de kräver det, ge köpare och säljare de råd och upplysningar som dessa råd och upplysningar som dessa kan behöva om fastigheten och kan behöva om fastigheten och Mäklaren skall verka för att Mäklaren skall verka för att säljaren före överlåtelsen lämnar de säljaren före överlåtelsen tillhanda- uppgifter som kan antas vara av betydelse för köparen, liksom att lämnar de uppgifter som kan antas köparen före förvärvet undersöker vara av betydelse för köparen, eller låter undersöka fastigheten. liksom att köparen före förvärvet Vid förmedling som avses i första fastighet som en konsument köper köparen en skriftlig beräkning av hålla köparen en skriftlig beskriv- ning av fastigheten. medlingen avser en fastighet som skall innehålla uppgifter i de av- en konsument köper huvudsakligen seenden som har angetts i 17 § för enskilt bruk, skall fastighets- samt uppgift om fastighetens be- mäklaren tillhandahålla köparen en nämning, taxeringsvärde och areal. skriftlig beskrivning av fastigheten. Beskrivningen skall också inne- hålla uppgift om byggnadens ålder, uppgifter i de avseenden som har storlek och byggnadssätt. angetts i 17 § samt uppgift om fastighetens benämning, taxerings- skall också innehålla uppgift om till en upprättad energideklaration. Vid förmedling som avses i Vid förmedling som avses i första första stycket skall mäklaren innan köparen en skriftlig beräkning av köparen en skriftlig beräkning av Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att det i 45 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) skall införas en ny paragraf, 15 b §, och närmast före paragrafen en ny rubrik av följande lydelse. Utgift för att låta upprätta en energideklaration enligt lagen (0000:000) om energideklaration av byggnader får räknas in i omkostnadsbeloppet om avdrag inte har medgivits i inkomstslaget näringsverksamhet. Avdrag får medges för utgift för högst en deklaration. Denna lag träder i kraft . delbetänkande Energideklarering av bygg- nader för effektivare energianvändning (SOU 2004:109) har i likhet med utredningens slutbetänkande Energideklarationer metoder, utform- ning, register och expertkompetens (SOU 2005:67) utsänts på remiss till följande instanser, totalt 101 stycken. , , Kammarrätten i , Kammarrätten i , , Styrelsen för ackreditering och tek- nisk kontroll (SWEDAC), , , , , , Datainspektionen, Kammarkollegiet, Statskontoret, (), Läns- styrelsen i , i , Akademiska hus, Kungl. Tekniska högskolan KTH, univer- sitet, , i , , , , Natur- vårdsverket, (), , Fonden för fukt- och mögelskador, , Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , , , Verket för näringslivsutveckling (), (), kommun, , , , , kommun, , Svenska Kommunför- bundet, , , , , , (), , Svensk Fjärrvärme, Svensk Teknik och Design, (), , , , Byggsektorns Kretsloppsråd, Corporate Adjusters & Development, (), Elforsk, , Fastighetsägarna , Funktions- kontrollanterna i , Funkis; Föreningen törer, Föreningen Energirådgivare, nala energikontor, Föreningen , , , , Hyresgäster- nas , forskning, Konsument- vägledarnas förening, , , , , , Rådet för Byggkvalitet (BQR), Samverkansforum för statliga byggherrar, , Specialfastig- heter , , Svenska Bioenergifören- ingen, , (), Bostadsrätts Centrum, Byggindust- rier, Konsumenter i samverkan, Konsumentråd, Sta- tens strålskyddsinstitut (SSI), Teknikföretagen, Villaägarnas Riksför- bund, VVS Installatörerna, Bygghereforum (Bhf), Business Leaders Ini- tiative on Climate Change (BLICC), kommuner och landsting och . Remissvar har även inkommit från SIS (), Prop. 2005/06:145 , , KB Trollhättebostäder, Trenova Bilaga 7 , , Församlings- förbund, , , i , AB Småföretagarhuset, HB Friden, KB , , HB Pelikan, , . Wänestig, , hets AB, , , m.fl. (yttrande med namninsamling), Swe- dish in Construction (SITAC), Civil- ingenjören , , , Svensk Ventilation, , , , , och Tekniska För- eningen. Sammanfattning av departementspromemorian Energieffektivitet och energismart byggande, Ds 2005:51 En effektivare användning av våra energiresurser skapar förutsättningar att långsiktigt minska utsläppen av växthusgaser och att trygga tillgången på el till konkurrenskraftiga priser.