prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — har lånen i huvudsak överförts till . minskning beror på att den föregående år redovisade orealiserade kursförluster om , medan den redovisar kursvinster (se även not 12 Övriga finansiella intäkter). finansiella kostnader består i huvudsak av kostnadsreduktion vid återföring av tidigare nedskrivning av aktier i . skrev 2002 ned det bokförda värdet med till marknads- värdet på aktierna. Värdet på aktierna har sedan kostnader består bl.a. av skulduppräkning och räntor på leasingskulder på lok och vagnar. I noten redovisas finansiella kostnader brutto, exklusive avdrag för aktivering av finansiella kostnader. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggnings- projekt, eftersom räntan är en del av de utgifter för att bygga anläggningen som tas upp som tillgång. Balanserade utgifter för utveckling Under posten Balanserade utgifter för utveckling redovisas främst egenutvecklade IT- system och program. balanserade utgifter avser utveckling av IT-system, varav IT-stöd för det nya pensionssystemet och följdreformer till detta utgör den största delen. Förändringen jämfört med är nettot av avskrivningar och nedskrivningar på där pensionssystemet är den största delen, och nyutveckling av ett antal IT-system på nära där ärendehanteringssystem för varit den största posten . ökning av de balanserade utgifterna på beror på ett antal nystartade IT-utvecklingsprojekt. post avser utveckling av IT-stöd för folkbokföring, indrivning samt behörighets- administration. Verket för högskoleservices post utgörs av antagningsverksamhetens produktionssystem som utvecklats och tagits i drift samt balanserade utgifter för pågående utveckling av ett nytt antagningssystem. Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Under posten Rättigheter och andra imma- teriella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta IT-system och program. ökning på beror på inköp av licenser inom IT-verk- samheten. Svenska kraftnäts post består av markrättigheter i form av servitut och lednings- rätter samt nyttjanderättigheter för optoför- bindelser. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar ökning beror på ett förskotts- betalt avtal om utnyttjande av stordator- kapacitet. redovisar investeringar i statliga väg- Redovisade belopp är nettovärden Avskrivningstiden är normalt . Det finns 15 objekt med vardera en kostnad och som öppnats för trafik . Investeringsvolymen för dessa uppgår till och en total väglängd av . Bland annat har E4:an mellan och utökats med ett körfält i vardera riktningen. På har Svinesundsförbindelsen öppnats för trafik. redovisar investeringar i järnvägs- anläggningar. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår i redovisat värde för järnvägsanläggningen. Avskrivningstiden för järnvägsanläggningar är . Större investeringsprojekt som har färdig- ställts är utbyggnaden av södra och (inklusive ny ) samt dubbelspårsutbyggnad . Byggnader, mark och annan fast egendom förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer över. Större delen av fastigheterna tillhör det natio- Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbyggnader i utlandet. De markegen- domar som redovisas av består till stora delar av markområden väster om odlingsgränsen i och samt renbetesfjällen i . I mellersta och förvaltas ett antal kungsgårdar som av kulturhistoriska skäl ägs av staten. I ökningen på Byggnader, mark och annan fast egendom med ingår byggnader övertagna från de allmänna försäkringskassorna med och mark övertagen från de allmänna för- säkringskassorna med . I samband med övertagandet skrevs värdet upp i enlighet med regeringens beslut (dnr Fi 2004/5514 (delvis)) till ett värde som bättre motsvarade marknads- värdet på fastigheterna. Föregående år fanns de övertagna fastigheterna hos de allmänna försäkringskassorna men då bokförda till ett betydligt lägre värde, eftersom det bokförda värdet vanligen motsvarar anskaffningsvärdet och de var anskaffade långt tillbaka i tiden. förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål. Minskningen på hänförs i huvudsak till försäljningen av bl.a. kasernområdena P 18 i , P 10 i , A 9 i samt I 5 och F 4 i Österund med anledning av beslut (bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143) om försvarets verksamhet. redovisar främst national- parker och naturreservat. Dessa är dock i många fall upptagna till ett lågt värde. Ökningen med avser främst investeringar i markinköp för bildande av naturreservat och nationalpark. förvaltar riksdags- byggnaderna. ökning på Byggnader, mark och annan fast egendom med avser investering i projekt för flyg- ledning. Förbättringsutgifter på annans fastighet Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabeldrag- ningar för nätverk, larmanordningar samt reparationer och underhåll om utgifterna upp- gått till väsentliga belopp. förbättringsutgifter avser diverse om- och tillbyggnationer av polislokaler runt om i landet. De större posterna 2005 återfinns hos och polis- myndigheterna i , och . Kungliga tekniska högskolans förbättrings- utgifter avser bland annat ombyggnationer av fastigheter som hyrs av . förbättringsutgifter på annans fastighet hänför sig i första hand till ombyggnation av utlandsmyndigheternas lokaler och i . Maskiner, inventarier, installationer m.m. Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och andra transportmedel är exempel på tillgångar som redovisas under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår. Svenska kraftsnäts tillgångar består till största delen av ställverksutrustningar, kraftledningar, sjökablar, kontrollanläggningsdelar, optoverk- samhet och tele- och informationssystem. redovisar huvudsakligen fordon och maskiner under denna post. pågående större investeringsprojekt avser och i . Andra större projekt är utbyggnad till dubbelspår mellan och Öxnared. Förändringen beror främst på att beslutat om ökade investeringar i järnvägar. pågående större investerings- projekt avser Götaleden i på , E4:n förbi samt Uppsala-Mehedeby i region . pågående nyanlägg- ningar avser anskaffning av delkomponenter till provsystem, vilka används vid verifiering och validering av krigsmateriel till försvarsmakten. Förändringen på pågående investeringar beror på att ett nytt flygled- ningssystem för kontrollcentralerna i och tagits i bruk. Beredskapstillgångar avser tillgångar både för civil- och militär beredskap. Posten omfattar främst Försvarsmaktens tillgångar för militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap omfattar t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. Försvarsmakten delar in sina beredskapstill- gångar i dels beredskapsinventarier, dels bered- skapsvaror, vilka redovisas som anläggnings- tillgångar. Beredskapsinventarierna uppgår till och utgörs av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. varor som t.ex. ammunition, reservmateriel och livsmedel uppgår till . Årets ökning av beredskapstillgångarna med förklaras i huvudsak av Försvarsmaktens ökning på . Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgår till och avskriv- ningar uppgår till . Bland annat har elva JAS 39 anskaffats. har försäljningar och utrangeringar genomförts för . Beredskapslagret har minskat med . Nedskrivning har skett med avseende överskotts- varor. I samband med byte av lagerredovisnings- system har invärdering skett av varor till ett värde av . Statens räddningsverks beredskapstillgångar har minskat något och består av bl.a. materiel för räddningstjänst, andningsskydd och anläggningar för varningssignaler. beredskapstillgångar avser läkemedel och sjukvårdsförnödenheter. Bered- skapslagringen av antivirala läkemedel mot pandemi har utökats. Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Under denna post redovisas de förskott som myndigheten lämnat för anskaffning av materiella anläggningstillgångar. post avser förskott vid byggandet av järnvägsanläggningar. Andelar i dotter- och intresseföretag avses företag där statens ägarandel överstiger . Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per Ökningen av andelsvärdet för uppgår till , vilket huvud- sakligen förklaras av periodens positiva resultat på . Resterande del av förändringen beror till största delen på utdelning av som minskat andels- värdet, kassaflödessäkring som medfört en minskning med samt positiva omräkningsdifferenser för verksamhet i utlandet på . Kassa- flödessäkringen avser huvudsakligen orealiserade värdeförändringar av el-derivat som används för prissäkring av framtida försäljning. Förändringen beror främst på ökade elmarknads- priser. Omräkningsdifferenserna har uppstått när balansräkningar i utländska dotterbolag räknats om till svenska kronor. Andelsvärdet för har ökat med . Ökningen för- av andelen i årets resultat på . En utdelning på och införandet av ny redovisningsprincip har minskat andelsvärdet med . Andelsvärdet i har ökat med . Årets resultat har ökat kapitalandelsvärdet med . Andelsvärdet för har minskat med . Minskningen förklaras främst av förändrad koncernstruktur samt ut- delning med . Årets resultat har påverkat värdet med . resultat för året uppgår till och utgör huvuddelen av andelsvärdets ökning med . Andelsvärdet i har ökat med , vilket i huvudsak förklaras av årets resultat. Andelsvärdet i har ökat med bokförs till värdet av aktie- som i tabellen har avrundats till noll ). Resultatet tillförs stats- budgeten när utdelningen betalas . Nordiska investeringsbanken (NIB) avses företag där statens främst på grund av att andelen i ökat i värde med . Andelsvärdet har påverkats positivt med av andelen i årets resultat och med i valutakursdifferenser. Utdelning av till staten och minskning av det egna kapitalet vid återköp av aktier för har påverkat andelsvärdet negativt. Försäljningsintäkten från sålda aktier i uppgår till . Statens direkta ägarandel har tillfälligt minskat, men kommer efter annullering av de av återköpta aktierna att återgå till Marknadsvärdet på statens aktier i uppgick till . Nordiska Investeringsbanken har ökat i värde med , vilket till stor del beror på periodens resultatandel som uppgår till . Andelar i dotter- och intresseföretag totalt Summa andelar i dotterföretag Summa andelar i intresseföretag De flesta dotter- och intressebolag införde 2005 nya redovisningsprinciper i enlighet med IFRS. Det är inte en ändrad redovisningsprincip i års- redovisningen för staten men för att förbättra jämförbarheten har andelsvärdenas jämförelsetal justerats (se även avsnitt 4.4.5 Ändrade redovisningsprinciper samt andra ändringar av jämförelsetal). Höjningen uppgår till och avser främst , , (inklusive ) och . Förutom de ovan nämnda förändringarna är postens totala förändring en följd av föränd- ringar i företagens justerade egna kapital, utbetalda utdelningar samt förvärv och av- yttringar. , aktier, andelar Andra långfristiga värdepappersinnehav har minskat med , främst på grund av minskade innehav av bostadsobligationer. Obligationerna ingick i tidigare överföring från AP-fonderna. Det ursprungliga nominella värdet var och i och med årets inlösen på är samtliga obligationer inlösta. placerar från sin garantiverksamhet i olika finansiella tillgångar och har ökat sitt innehav av valutadepositioner med . Innehavet utgör del av likvid buffert för riskexponering och balanserande innehav för åtaganden i respektive valuta. Marknadsvärdet för aktier i uppgår till . Med anledning av ökat marknadsvärde har en tidigare nedskrivning återförts. Statens järnvägars innehav på avser till största delen nollkupong- obligationer i syfte att möta betalningsströmmar vid förfall av leasing- och leaseholdkontrakt för anläggningstillgångar uthyrda till och . - Återförsäkrares andel av () redovisar försäkringstekniskt beräknat nettovärde på skadefordringar. Fordringarna utgår från de skadebelopp som betalats ut. Avdrag görs för återvunna eller avskrivna belopp. Till detta läggs kapitaliserade räntor samt förfallna, obetalda och upplupna, ej förfallna avtalsräntor. Värderingen av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. En utgångspunkt vid bedömning av fordringar på andra länder är det aktuella landets skuldsättning och inkomstnivå samt hur landet skött sina skuldbetalningar. Detta komp- letteras med det allmänna riskläget i landet vad gäller krediter och på den återstående löptiden av EKN:s utestående fordran. Värdet före reser- vering av förlustrisker m.m. på EKN:s fordringar uppgår till . Reser- veringen uppgår till . Minskningen av skadefordringarna beror på betydande förtida inbetalningar från , och . samarbete (Sida) garanterar och subventionerar u-landskrediter i projekt som Sida bedömer kan få betydande utvecklingseffekter i landet. Posten utgörs till största delen av nettovärdet på skadefordringar knutna till U-kreditsystemet. universitets fordringar avser utlå- ning av donationsmedel till för fastigheterna , Wallen- bergsalen och Hasselbladslaboratoriet, som vid uppförandet finansierades med bl.a. donations- medel. har tillgångar som förvaltas av Kammarkollegiet. Dessa tillgångar avser fiske- avgifter beslutade enligt vattenlagen. Medlen består av 25 fonder. redovisar fordringar avseende leasing- och leaseholdavtal på och . Dessutom redovisar affärsverket en fordran på Stor- lokaltrafik (SL) avseende kapital- kostnadsersättning på . redovisar fordringar avseende förskottshyra för tre isbrytande offshorefartyg som man tecknat avtal om med Trans /S motsvarande ett värde på . En kapitalförsäkring hos avseende lotsar som verket övertagit från 2003 uppgår till . Studielån (beviljade mellan den 1 Annuitetslån (beviljade efter den 30 Studiemedel (beviljade och Återkrav på lån och bidrag RGK, löpande krediter och rörelsekapital med fast löptid till RGK, investeringslån till RGK, utlåning till RGK, utlåning till AP-fonden () admini- strerar ett flertal lånetyper som kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansierade med lån i . Det avser främst studielån beviljade , vilket även inkluderar annuitetslånen . Den andra kategorin är lån som ur- sprungligen finansierades via anslag på stats- budgeten, främst studiemedel beviljade . CSN:s fordringar totalt uppgår till , efter att hänsyn tagits till reservationer för osäkra fordringar. Tre huvudprinciper ligger till grund för CSN:s beräkning av osäkra fordringar och de nedskriv- ningar som görs på grundval av beräkningarna. Dessa principer är betalningsbenägenhet, reser- vation enligt trygghetsregler som finns vid återbetalning och framtida förluster på grund av dödsfall. Med bristande betalningsbenägenhet menas att inga eller få inbetalningar gjorts trots påminnelser och krav- åtgärder. Under 20042005 har CSN omarbetat beräk- ningssättet för reservationer enligt de trygghets- regler som finns vid återbetalning. har man i beräkningarna av reservationen också tagit med annuitetslånen för vilka tidigare reservationer gjordes mera schablonmässigt. Hänsyn har också tagits till att många låntagare har mer än ett lån. De tidigare åren har reservationen beräknats för respektive lån men beaktas betalningsbördan för båda lånen. Inkomstsimuleringen som sker med en statistik regressionsmodell visar genom- snittsinkomsternas utveckling i olika ålders- grupper med hänsyn tagen till kön, arbetslivs- erfarenhet och utbildningsnivå. Denna har också utvecklats . En ny rutin har införts där inkomstuppgifter hämtas från SCB. Det nya materialet avspeglar inkomstutvecklingen bättre för äldre låntagare. gjorde CSN reserva- tioner för osäkra fordringar med sammanlagt ca , efter att modellen för värdering av fordringarna vidareutvecklats. Vid utgången av 2005 är den totala reservationen på en total lånefordran uppgående till (motsvarar ). De osäkra fordringarna har därmed minskat med ca jämfört med . Av dessa härrör sig till studielån beviljade mellan och , medan reservationerna för andra lånetyper har ökat något. Den viktigaste anledningen till minskningen av de osäkra fordringarna är att räntan sänkts kraftigt, vilket leder till att fler bedöms kunna betala sina skulder. Utöver detta finns ett antal mindre justeringar i beräkningarna som påverkat reservationens storlek. () är den myndighet utöver CSN som har omfattande utlåning. När det gälller är bolaget beroende av Konsortiets framtida resultat för att kunna återbetala lånet. RGK:s utlåning till () och AP-fonderna ingår också i denna post, eftersom dessa myndigheter inte konsoli- deras i årsredovisningen för staten. Sida:s utlåning avser biståndskrediter och villkorslån. Försvarsmaktens pågående arbeten avser huvudsakligen beställningar från . pågående arbeten avser i huvudsak fastighetsbildning, vilket t.ex. innebär avstyckning och reglering av gränsdragning mellan fastigheter. Med varulager och förråd avses råmaterial, rå- varor, halvfabrikat och färdiga produkter samt förnödenheter som förbruknings- och tillsats- material. Försvarsmaktens varulager och förråd avser i huvudsak Försvarsmaktens drivmedelslager. i innehar ett stort antal fastigheter i den s.k. Jordfonden, där bytesprojekt pågår eller är planerade. lämnar förskott till i huvudsak , , , och . Förskotten avser främst materiel och tjänster. Det är främst förskotten till som minskat, vilket beror på att leveranser skett . Förskott till utländska leverantörer ingår med , vilket är högre jämfört med . Som kundfordringar redovisas fakturerade belopp avseende myndighetens försäljning av främst tjänster. post består av fordringar för externa uppdrag i huvudsak åt kommuner. kundfordringar utgörs av fordringar på garantitagare avseende debiterade samt för bundna utfästelser. post utgörs av fordringar på flygbolag där står för merparten. Fordringar avseende kommunalskatt, Fordringar avseende utlägg i Depositioner för handel med futures Övriga fordringar har minskat med jämfört med föregående år. Minskningen beror bland annat på Skatte- verkets fordringar avseende mervärdesskatt hos kommuner och landsting som minskat med (se även Transfereringar till kommuner i not 4, Transfereringar). Denna fordran har enligt regeringsbeslut från den skrivits av mot inkomsttitel , Övriga inkomster av statens verksamhet. indrivning på nominellt . Dessa fordringar är nedskrivna med hänsyn till förväntade förluster varav eller , beräknas komma att betalas in. Värdet av fordringarna har i likhet beräknats med ledning av bland annat åldersanalys av de restförda fordringarna. fordringar utgörs till största delen av depositioner för handel med futures. Minskningen från föregående år beror på en kraftig minskning av fordran på med jämfört med före- gående år (se även bilaga 1 Ordlista). fordringar utgörs till största delen av fordringar på bidragsskyldiga av- sedan föregående år, samt återkravsfordringar avseende övriga socialför- säkringsförmåner på . Samt- liga fordringar äldre än avseende under- hållsstöd bedöms som osäkra och har skrivits ned till noll. Nedskrivningsbeloppet uppgår till . övriga fordringar består till största delen av obetalda tullräkningar avseende upp- börd. Att fordringarna per bokslutsdatum fluk- tuerar beror till stor del på faktureringsrutiner och endast till mindre del på andra faktorer som t.ex. konjunkturväxlingar. övriga fordringar avser bland annat fordringar på EU för gjorda utbetalningar av bidrag inom garantisektionen, rekvirerade medel inom utvecklingssektionen samt bundet kapital i offentliga lager till följd av inköp- och försäljningsverksamhet för EU:s räkning av bland annat spannmål. Orsaken till ökningen är i huvudsak att värdet av den offentliga lagringen ökat från 2004 till 2005. I fordran finns även en post avseende salmonellautbrottet i . Underkurser, just. skuldmått i svenska kronor Underkurser, just. skuldmått i utländsk valuta Som förutbetalda kostnader redovisas kostnader som är hänförliga till kommande år, men har betalats ut . Som upplupna bidragsintäkter redovisas överenskommen ersättning för genomförd verk- samhet som ännu inte utbetalats till myndig- heten. Periodavgränsningsposter Övriga upplupna intäkter Ränteintäkter, uppköpta obligationer i Upplupna avgifter i kreditgivningen Som upplupna intäkter redovisas räntor och andra intäkter som upparbetats, men där fakturering eller betalning inte skett till och med brytdagen. Statens jordbruksverks upplupna intäkter avser framtida betalningar från EU avseende gårdsstöd m.fl. Minskningen beror på att andelen senarelagda EU-finansierade stöd minskat jämfört med . Fordringar på EU avseende de stöd som betalats ut redovisas i stället bland Övriga fordringar (se not 34, Övriga fordringar). innehav avser placerade dagslån på och köpta köpoptioner på . redovisade köpta köpop- tioner på . Riksgälds- kontoret placerar kortfristig överskottslikviditet på dagslånemarknaden. hade i stället lånat medel på dagslånemarknaden. Denna kortfristiga skuld ingick då i statsskulden. redovisar innehav av aktier i på . Marknadsvärdet på statens innehav i uppgick till . har aktier sålts för samman- lagt . har ökat fastränte- placeringarna i utländsk valuta i form av valuta- depositoner i svenska banker med och i form av bank- och företagscerti- fikat med . redovisar hypoteksobliga- tioner i fonder för socialförsäkringsändamål. Kassa, bank m.m. kassa, bank avser till största delen klienters bankmedel, dvs. deponerade medel samt ansökningsavgifter som inbetalats men ännu ej redovisats mot inkomsttitel. () kassa, bank avser i huvudsak de medel som FMV har för olika samarbetspartners räkning. Årets över-/underskott enligt Nettoförmögenheten är skillnaden mellan statens tillgångar och skulder. Eftersom statens skulder är större än tillgångarna är statens nettoförmögenhet negativ. Förändringen av nettoförmögenheten mellan samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Netto- förmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens överskott. Därutöver påver- kas nettoförmögenheten av andra transaktioner som förändrar tillgångarnas eller skuldernas värde utan att de redovisas i resultaträkningen. ökade nettoförmögenheten med . Nedan redogörs för för- ändringar av poster som ingår i nettoförmögen- heten. Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå för- klaringar till förändringar av ingående delposter. Uppskrivningskapitalet har varit i stort sett oförändrat . Donationskapitalet har ökat med . har erhållit donationer i form av konstverk till ett redovisat värde av . svarar för merparten av posten. Andelsvärdet är till största delen baserat på bolagens egna kapital enligt årsbokslut. Förändringen på består av föregående års resultatandelar (24,), utdelningar betalda (-11,), mottagna aktieägartillskott (0,), sålda andelar (-1,) samt övriga förändringar av eget kapital i dotterbolagen (-9,). Nedskrivning avseende negativa resultatandelar, har medfört en ökning av resultatandelar och en balanserad kapitalminskning med . redovisar betydande minskningar av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Förändringen uppgår till -8,och består till största delen av kassaflödessäkring (-10,), valutasäkring av eget kapital i bolagsinnehav i (-1,6 miljarder (3,). Även har väsentliga förändringar av egna kapitalet vid sidan av årets resultat. Åter- köpet av egna aktier har minskat statens kapital- andel med och valutakursdifferenser har medfört en ökning med . Resultatandelen för har minskat med i samband med förändrad koncernstruktur. har ökat kapitalet med som ett resultat av förändrade redovisningsprinciper. Förändringen uppgår till -29,, varav den del av föregående års underskott som ej är hänförlig till resultatandelar utgör -43,. Utdelningar från dotterbolag enligt före- gående stycke ökar denna delpost med motsvar- ande belopp. Aktieägartillskott minskar balan- serad kapitalförändring med och ökar resultatandelar ovan.