prop · GT031d25 · 2006-01-01 00:00:00 — Genom utpekade sektorsansvar för forskning och utveckling har och viktiga uppgifter inom verksamhetsområdet. kostnader för samhällsmotiverad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet ryms huvudsakligen inom anslag 36:2 Väghållning och statsbidrag, medan motsvarande insatser för del ryms inom anslag 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter. På liknande sätt har också till uppgift att finansiera behovsmotiverad forsknings-, utvecklings- och demonstrations-verksamhet (FUD) och göra andra insatser för att främja ett effektivt innovationssystem. Insatserna skall bl.a. bidra till att ett hållbart och effektivt transportsystem utvecklas. medverkar t.ex. i finansieringen av VTI:s transportforskningsbibliotek. Regeringen har också ställt särskilda medel till förfogande för ett FUD-program avseende sjösäkerhet. Sammantaget har avsatts för ändamålet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:13 Viss internationell verksamhet 36:14 Statens väg- och transportforskningsin Totalt för verksamhetsområde Forskning och 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . fastställde ett FUD-program för perioden 20042013. Verkets FUD-verksamhet har bedrivits i enlighet med programmet. har verket bedrivit ett utvecklingsarbete som resulterar i att fyra till fem s.k. virtuella FUD-centra etableras . Verket driver också branschgemensamma program tillsammans med andra parter. Med bl.a. fordonsindustrin drivs Emissionsforskningsprogrammet (EMFO) och fordonssäkerhetsprogrammet (, IVSS). använde ca för FUD-verksamhet. har sitt FUD-program för som utgångspunkt för arbetet inom området. Programmet pekar ut prioriterade FUD-områden, liksom hur FUD- processen inom och samverkan med omvärlden skall fungera. har genomfört en uppföljning av programmet som legat till grund för ett nytt FUD-program som antogs . satsade uppskattningsvis på FUD - verksamhet. Bl.a. gavs fortsatt stöd till vissa strategiska forskningsmiljöer. uppgift är att främja hållbar tillväxt genom att bidra till utveckling av effektiva innovationssystem, bl.a. genom finansiering av behovsmotiverad forskning. I linje med verksamhetsplaneringen har bedrivit en verksamhet som leder till att det fattas beslut om flera s.k. Vinn Excellence Centers inom transportområdet. har satsat ca på transportrelaterad FUD. Regeringen har ställt till förfogande för en förlängning av det sjösäkerhetsprogram som löper . Liksom tidigare avses denna insats finansieras med de medel som sattes av för särskilda åtgärder i samband med förlisning (se även avsnitt 6.7.9) För den spårbundna trafiken har det kommit ett EU-direktiv som gäller säkerheten inom järnvägstrafiken, det s.k. säkerhetsdirektivet. Direktivet innebär att kommer att utreda olyckor och tillbud som Järnvägsstyrelsen utreder. Vilket överensstämmer med den ordning som gäller inom luftfarten och sjöfarten. Det är viktigt att berörda myndigheter samverkar bättre och att ansvaret för skilda insatsområden tydligare klarläggs. Regeringen anser därför i linje med FUD-strategi och remissinstansernas synpunkter att TRAN- , myndigheternas organ för samordning av transportforskning, bör ges en stärkt roll. Målet för verksamhetsområdet är att kontinuerligt förbättra kunskapen om transport- och kommunikationssektorerna med syfte att bidra till att de transport- och kommunikationspolitiska målen nås. Det skall ske genom att relevant analysarbete, FUD och statistik produceras. Ovanstående mål skall uppfyllas främst genom den verksamhet som bedrivs av de inom området ansvariga myndigheterna. Nedan följer en resultatbedömning av myndigheternas verksamheter. Verksamhetsmål: Målet för VTI är att på ett kostnadseffektivt sätt bedriva samhällsmotiverad, tillämpad forskning av hög kvalitet. VTI:s verksamhet skall utformas så att den fortlöpande kan utvecklas i enlighet med vad forskningsfinansiärer efterfrågar och de krav som dessa ställer på forskningsresultatens kvalitet och användbarhet. Resultat: VTI har tagit fram och formulerat nya interna verksamhets- och kvalitetsmål. Målen utgår från målen för VTI:s verksamhet enligt regleringsbrevet och från VTI:s interna strategidokument. Verksamhetsmål: mål är att genom analysarbete och statistikproduktion bidra till utvecklingen av en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Resultat: har redovisat en uppföljning av det transportpolitiska målet och de sex delmålen . På statistiksidan har föreslagit att regeringen beslutar att tillfoga ett nytt statistikområde med namnet Kollektivtrafik och samhällsbetalda resor. har även redovisat sitt miljöledningsarbete och sitt uppdrag att utarbeta kunskapsstrategier. Verksamhetsmål: skall fastställa olycksorsaken i varje undersökning och om möjligt ge sådana synpunkter och rekommendationer att framtida olyckor förebyggs. Resultat: har kunnat fastställa orsaken till samtliga fall utom i ett för 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 de olyckor som undersökts och har i de flesta fall kunnat lämna rekommendationer till tillsynsmyndigheterna. har därmed bidragit till det långsiktiga målet om en säker trafik. Måluppfyllelsen i förhållande till uppställda verksamhetsmål bedömer regeringen vara tillfredsställande vad gäller utförda prestationer. har inte kunnat uppfylla målet för handläggningstider . Myndigheten anger som orsak den stora personalomsättningen vid myndigheten. har med sin verksamhet bl.a. ökat kunskapen om infrastruktur och tillväxt genom en analys av infrastrukturens betydelse för tillväxt, regional utveckling och regionförstoring. VTI har utvecklat sin verksamhet för att bättre svara mot krav på framtida marknad och har tagit viktiga steg för att ytterligare utveckla sin position på den internationella arenan. VTI har i huvudsak uppfyllt målen enligt regleringsbreven. Den samlade bedömningen är att måluppfyllelsen för VTI varit god. har med sin verksamhet främst bidragit till delmålet om en säker trafik. Myndigheten har gjort detta genom att lämna synpunkter och rekommendationer till tillsynsmyndigheterna. Myndigheterna har i de flesta fall hörsammat rekommendationer. , och bedöms generellt sett ha gjort värdefulla insatser inom området. Eftersom dessa verks uppdrag är bredare saknas grund för en separat analys av måluppfyllelse rörande transportrelaterad FUD. Det kan dock konstateras att de tre verken har fullgjort de specifika uppdrag de givits gällande transportrelaterad FUD. har granskat årsredovisningarna för , och . Revisionsberättelserna innehåller inga invändningar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 En transportpolitik som säkerställer en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för män och kvinnor och näringslivet i hela landet kräver insatser inom en rad områden. Den fysiska infrastrukturen måste utvecklas, liksom planeringsverktyg och prognosmodeller. Infrastrukturavgifter måste ges en effektiv utformning, regelverk behöver anpassas, målstyrningen behöver utvecklas ytterligare och innovationsklimatet inom sektorn behöver förbättras också genom andra insatser. Såväl samverkan som konkurrens inom och mellan transportslagen är viktiga drivkrafter för ett effektivt och hållbart transportsystem. är insatser inom verksamhetsområdet viktiga för genomförandet av den innovationsstrategi, Innovativa (Ds 2004:36), som redovisas under utgiftsområde 24 Näringsliv. Strategin lyfter bl.a. fram behovet av FUD-verksamhet, av att innovationsdrivande former för statlig upphandling utvecklas, att samverkan mellan offentliga och privata verksamheter stimuleras samt att bilden av som innovationsland utvecklas. har på regeringens uppdrag tagit fram en samlad strategi för forskning, utveckling och demonstration till stöd för utveckling av ett hållbart och effektiv transportsystem (VP 2004:01). Mot bakgrund av detta material, Godstransportdelegationens analys av forskningsbehov (SOU 2003:39), slutbetänkande (SOU 2003:67) och regeringens innovationsstrategi avser regeringen återkomma med en samlad bedömning av verksamhetens inriktning. 9.7.136:13 Viss internationell verksamhet 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras av för kostnader för bl.a. medlemsavgifter om ca och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m. Detta gäller främst internationella luftfartsförhandlingar, FN:s ekonomiska kommission för (ECE), internationella järnvägsfördragen (COTIF, OCTI m.m.), internationellt samarbete vad gäller sjöfarten (IMO m.m.), luftfarten (m.m.) samt EU. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till respektive . 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU10) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 34 730 tkr prisnivå. 3Motsvarar 34 730 tkr prisnivå. VTI:s anslag skall bl.a. täcka kostnaderna för kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning och administration. Anslaget får också användas till forskning och medfinansiering av VTI:s deltagande i EU-projekt. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till respektive . Tabell 9.4 Härledning av anslagsnivån 20062008, för anslag 36:14 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 54 050 tkr prisnivå. 3Motsvarar 54 050 tkr prisnivå. Anslaget används till analysverksamhet och statistik inom samhällsområdet transporter och kommunikationer samt till myndighetens förvaltningskostnader. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Omlokaliseringen av ett trettiotal årsarbetsplatser till kommer att innebära vissa omställningskostnader. Den uppskattning av kostnader för omställningen som kan göras för grundas på antaganden av hur många av befintlig personal som kommer att följa med till . Regeringen avser att kompensera myndigheten för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. Anslaget undantas även från den generella reduktionen som företrädesvis genomförs på anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Om myndighetens kostnader ökar med anledning av flytten kommer regeringen senare att ta ställning till disposition av eventuellt anslagssparande samt till behov av en ökad anslagskredit. Vidare avser regeringen att noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation så att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 20062008, för anslag 36:15 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. disponerar inget eget anslag. Regeringen beslutar om en ram för myndighetens förvaltningskostnader. begär i sitt budgetunderlag för 20062008 att ramen höjs till . Motivet till den kraftiga ökningen av medel är att vill minska 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 anlitandet av arvodister (utredningskostnaderna) och istället anställa heltidsutredare på myndigheten (förvaltningskostnaderna). Myndigheten anger vidare att förvaltningskostnaderna kommer att öka till följd av ökade lönekostnader. Kostnaderna för utbildningssatsningar för personalen kommer också att öka. Förvaltningskostnaderna, liksom kostnaderna för enskilda undersökningar skall betalas av följande myndigheter: Luftfartsstyrelsen, , , och . Regeringen anser att förslag att minska beroendet av arvodister och istället anställa heltidsutredare på myndigheten är en rimlig strategi för att därigenom uppfylla målet för handläggningstider i undersökningarna som har haft svårt att uppnå. Regeringen beräknar att förvaltningskostnaderna för uppgår till . Fördelningen av förvaltningskostnaderna mellan de fem betalande myndigheterna avser regeringen att fastställa regleringsbrev för . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 10 Politikområde IT, elektronisk kommunikation och post Politikområdet omfattar elektronisk kommunikation, informationsteknik, postkommunikation, grundläggande kassaservice samt alarmeringsfunktionen 112. De åtgärder som vidtas inom politikområdet syftar till att skapa en effektiv, säker och tillgänglig infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. () är sektors- och tillsynsmyndighet inom områdena elektronisk kommunikation och post. Myndighetens uppgift är bl.a. att meddela tillstånd och utöva tillsyn över operatörerna på marknaderna för elektronisk kommunikation och post samt att inom ramen för sitt sektorsansvar följa utvecklingen inom dessa områden. AB (publ) och är verksamma inom området. Politikområdet omfattar även den statliga satsningen på IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet och övriga åtgärder som syftar till att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla. Denna inriktning redovisades i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256). Regeringen överlämnade propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT- samhället (prop. 2004/05:175) till . I den propositionen redovisas bl.a. regeringens förslag till framtida mål för IT-politiken. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 37:1 : Förvaltningskostnader för 37:2 Ersättning för särskilda tjänster till 37:3 Ersättning till (publ) för 37:4 Ersättning till för 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 2004 22 37:6 Gemensam radiokommunikation för 2004 22 37:7 IT-infrastruktur: Regionala transportnät Totalt för politikområde IT, elektronisk kommunikation 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Utgifterna inom politikområdet beräknas till en något lägre nivå än utfallet . beräknas utgifterna återigen öka för att sedan avta markant . De förändrade utgiftsnivåerna kan främst hänföras till den tidsbegränsade satsning som genomförs avseende statligt stöd till kommuner och länsstyrelser för anläggande av bl.a. ortssammanbindande telenät. Ett stort anslagssparande har uppkommit på anslaget IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. har inga medel utbetalats från anslaget som en av de åtgärder regeringen vidtagit för att klara utgiftstaket , men regeringen beräknar nu utbetalningarna från anslaget till . , som är för det statliga stödet, beräknas återstoden av anslagssparandet åter bli tillgängligt. Även förväntas, på grund av eftersläpning i utbetalningarna avseende 2006, ett visst anslagsutfall. Den verksamhet som finansieras från anslaget 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet har överförts till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. På grund av försenad upphandling och överklaganden har dock medlen på detta äldreanslag inte förbrukats . Regeringen beräknar att anslaget förbrukas i sin helhet . begreppet redovisas i avsnitt 2.3. Nedan följer en redovisning av de nettoberäknade skatteutgifterna som kan hänföras till politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post. Tabell 10.2 Skatteutgifter inom politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post, netto Skattereduktion för anslutning till bredband Totalt för politikområde IT, elektronisk I de fall arbetstagaren hyr dator av arbetsgivaren enbart för privat bruk och hyran betalas i form av ett bruttolöneavdrag, utgår varken inkomstskatt eller särskild löneskatt. Dessa förmåner kan betraktas som ersättning för utfört arbete. Skatteavvikelsen avser därför inkomstskatt och särskild löneskatt. är det högsta tillåtna bruttolöneavdraget . Skattereduktion för anslutning till bredband Skattereduktionen utgår för anslutning till bredband som tas i bruk till . Målet för politikområde IT, elektronisk kommunikation och post är att alla skall ha tillgång till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. har preciserat detta övergripande mål genom det IT-politiska målet, i målen för sektorn elektronisk kommunikation och i det postpolitiska målet. Därutöver skall det finnas en grundläggande kassaservice och nödalarmering i hela landet. Regeringen överlämnade propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175) till . I den propositionen föreslås bl.a. mål och delmål för politiken för informationssamhället. Vidare ges en bred överblick över de IT-politiska insatser som genomförts inom samtliga berörda politikområden och i samhället i övrigt sedan den förra IT-politiska propositionen överlämnades . Utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet har påverkats av det förändrade marknadsläget, något som regeringen tidigare rapporterat till . Regeringen fattade därför beslut om förordningen (2004:619) om stöd till kommuner för etablering av telenät m.m. på orter och i områden där telenät är eftersatt. För ändamålet avsattes genom en omdisponering i enlighet med beslut (prop. 2003/04:1, utg.omr. 22, bet. 2003/04:TU1, rskr. 2003/04:75) av de medel som avsatts för skattereduktion för höga anslut- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ningskostnader enligt lagen (2000:1 380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation. Vidare förlängdes stödperioden för IT-infrastruktur- utbyggnaden genom beslut om ändringar av de lagar och förordningar som reglerar utbyggnaden. Regeringen fortsätter arbetet med informationssäkerhet enligt den ansvarsfördelning som har redovisats i propositionen Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158, bet. 2001/02:FöU10, rskr. 2001/02:261). Regeringen aviserade i propositionen Från IT- politik för samhället till politik för IT-samhället en strategi för ett säkrare Internet i . Den kan ligga till grund för det fortsatta arbetet med ett robust Internet. Strategin tar sikte på bl.a. fysisk och logisk infrastruktur samt det internationella arbetet. () har regeringens uppdrag att sammanställa information om säkerhet vid Internetanvändning. Informationen behandlar bl.a. teknik, risker, sårbarhet, skador och hur dessa kan lindras samt möjligheter och risker med e-transaktioner. Uppdraget utökades såtillvida att PTS även skall ta fram verktyg som gör att Internetanvändaren själv kan undersöka sin egen systemstatus, sårbarhet och risk för störningar. PTS skall successivt publicera och uppdatera informationen på sin webbplats. och rådets förordning (EG) nr 460/2004 av om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet () har trätt i kraft. Byrån är ett expert- och för informationssäkerhetsfrågor. är som alla medlemsstater representerat i styrelsen. har också stött arbetet i byrån med en nationell expert. riktlinjer för informationssäkerhet (Guidelines for the Security of : Towards a Culture of Security) har översatts till svenska: riktlinjer för säkerheten i informationssystem och nät på väg mot en säkerhetskultur. Riktlinjerna har använts i arbetet i och i det fortsatta arbetet inom . Betänkandet Toppdomän för (SOU 2003:59) har remissbehandlats och färdigberetts 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Arbetet har resulterat i det förslag till lag om nationella toppdomäner för på Internet som ingår i propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT- samhället. antog Europeiska kommissionen förordningen (EG) nr 874/2004 om allmänna riktlinjer för inrättandet och driften av .eu och allmänna principer för registrering. görs bedömningen att domännamn under toppdomänen eu bör kunna börja registreras . Detta innebär en försening i förhållande till det tidsperspektiv som fanns vid förordningens antagande. Regeringen förlängde därför genom beslut PTS tidigare uppdrag att se till att namn på offentliga organ som ansöker om registrering av domännamn under toppdomänen eu kontrolleras i enlighet med kommissionens förordning. Regeringen verkar för en internationalisering av ansvar och befogenheter över centrala funktioner för Internet. Regeringen har arbetat aktivt för detta i GAC (), den mellanstatliga rådgivande kommittén till ICANN (for Assigned Names and Numbers) samt inom EU:s samordning inför fas två i världstoppmötet om informationssamhället (WSIS) som äger rum i . hölls första fasen av världstoppmötet om informationssamhället i . Då antogs en deklaration och en handlingsplan. I handlingsplanen uppmanas bl.a. FN:s generalsekreterare att bilda en arbetsgrupp, on Internet Governance (WGIG) för att särskilt utreda Internetfrågor. WGIG etablerades och har haft ett antal möten som också omfattat öppna konsultationer. En slutrapport levererades till FN:s generalsekreterare. antog rådslutsatser om EU:s förberedelser inför den sista förberedelsefasen av WSIS. Regeringen följer noga frågan om Internets förvaltning inför andra fasen av WSIS. WGIG:s slutrapport och slutsatserna från är viktiga underlag i regeringens beredning av frågan. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att mellan 20032006 i samarbete med kommuner och landsting arbeta för en ökad användning av offentlig elektronisk handel. uppdraget att föreslå och möjliggöra förändringar som gynnar en ökad kostnadseffektiv användning av elektronisk upphandling. Enligt uppdragen skall Statskontoret leda en arbetsgrupp för att sprida information om de nya europeiska upphandlingsdirektiv som träder i kraft . Inom ramen för det nordiska samarbetet har frågan om en nordiskt standardiserad e-faktura kommit upp i syfte att enhetliggöra den tekniska infrastrukturen. Den nordiska e-handelsstrategi som färdigställdes utvärderas av en arbetsgrupp inom det . Resultaten av utvärderingen kommer att presenteras 2006. 10.5.2 Insatser utanför politikområdet Tillitsfrågorna berörs även inom politikområdena Totalförsvar samt Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Regeringen tillsatte en utredning angående vissa frågor om informationssäkerheten i samhället (dir. 2002:103, ) samt tilläggsdirektiv (dir. 2003:29) (dir. 2004:46) och (dir. 2005:53). Enligt direktiven skall bl.a. förslag presenteras om hur den nationella strategin för informationssäkerhetsarbetet bör utvecklas samt hur engagemang i det nationella arbetet inom informationssäkerhetsområdet skall utformas. har redovisat uppdraget i tre delbetänkanden, Signalskydd (SOU 2003:27), Informationssäkerhet i och internationellt en översikt (SOU 2004:32) samt Säker information (SOU 2005:42) med förslag till en nationell strategi på informationssäkerhetsområdet. Utredningen lämnar ett slutbetänkande . Regeringen har för avsikt att återkomma till i dessa frågor. Målet för IT-politiken är att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256). Regeringen har i propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT- samhället (prop. 2004/05:175) föreslagit att målet för IT-politiken skall ändras till att skall vara ett hållbart informationssamhälle för alla. Satsningarna på utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet, som föreslogs i regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86), fortgår. har i sitt betänkande (bet.