prop · GT031d20 · 2006-01-01 00:00:00 — Kultur deltagande och eget utövande har varit och är en ansenlig och viktig del av storstadsarbetet. Det egna engagemanget för kulturverksamhet i de aktuella bostadsområdena har visat sig vara omfattande och betydelsefullt. Inom storstadspolitiken är det s.k. underifrånperspektivet centralt. För att bl.a. få kunskap om vilka effekter det haft som metod i det lokala utvecklingsarbetet har regeringen gett Mångkulturellt centrum i uppdrag att se hur underifrånperspektivet har tillämpats i samtliga berörda kommuner. Uppdraget redovisades och bereds nu vidare inom . RAÄ och , liksom andra kulturinstitutioner, fortsätter att arbeta med storstadspolitiska målsättningar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Inom näringspolitiken utgår stöd till . Syftet är att åstadkomma en lämplig terminologi för svenska förhållanden. Språkvårdande insatser görs av flera myndigheter och stöd till detta ges av Klarspråksgruppen i . Stöd till språkteknologisk forskning lämnas inom ramen för forskningspolitiken. Insatser för minoritetsspråken och teckenspråket görs bl.a. inom ramen för minoritetspolitiken, samepolitiken och handikappolitiken. Inom utbildningspolitiken görs grundläggande insatser för språk och språktillägnandet inom ramen för förskolors, skolors och den högre utbildningens undervisning och forskning. Regeringen har med anledning av propositionen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79), lämnat förslag till åtgärder som syftar till att öka tillgängligheten för funktionshindrade inom kulturlivet. Mot denna bakgrund har och fått ett särskilt sektorsansvar för handikappfrågor inom sina respektive verksamhetsområden. Utredningen om teckenspråkets ställning (dir. 2003:169) skall bl.a. analysera tillgängligheten inom kulturområdet för döva och hörselskadade. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Olika studier visar att deltagande i kulturlivet och god hälsa följs åt, oberoende av tidigare kulturvanor. Regeringen anser att forskning inom området med ett mångvetenskapligt angreppssätt bör stärkas. Inom ramen för den nationella satsningen för att främja barns och ungdomars fysiska aktivitet har tillsammans med Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet, Myndigheten för skolutveckling och i initierat ett utvecklingsprogram för dans i skolan. Syftet är att alla barn ska få tillgång till dans och att därigenom främja lärande. har även genom sin medverkan i den Nationella ledningsgruppen för folkhälsa drivit frågan om dansens betydelse för ungas hälsa. samarbetar även med tydliggöra den 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kulturella sektorns positiva effekter på folkhälsan. Forskning med relevans för kulturområdet I propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) redovisar regeringen sin syn på forskningspolitiken . Exempel på områden med relevans för kultursektorn där medel avsätts enligt regeringens bedömning i propositionen är bl.a. hållbar utveckling, designrespektive genusforskning, infrastruktur samt konstnärligt utvecklingsarbete. Mot bakgrund av behovet av stärkt forskning inom designområdet tillförs enligt regeringens bedömning i propositionen (prop. 2004/05:80) för en forskarskola i design . I propositionen för regeringen även fram betydelsen av ökad kunskap om kulturens koppling till hälsa och välbefinnande. Forskning inom området är bl.a. inriktad på hur kultur kan fungera inom vården. Regeringen anser att forskningen på området bör stärkas och att dess metod- och teoribildning bör utvecklas i syfte att nå en vetenskaplig grund som kan stärka kunskapen om kulturens betydelse för folkhälsan. Mot bakgrund av detta avsätts enligt regeringens bedömning i propositionen (prop. 2004/05:80) med början för forskning avseende kultur och hälsa. Medlen fördelas av ämnesråd för humaniora och samhällsvetenskap. Det löpande EU-arbetet på kulturområdet domineras av Kultur 2000-programmet respektive MEDIA-programmet. Kultur 2000-programmet omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna film, tv och video. Programmet löper och den totala budgeten är . Totalt deltar 30 länder i programmet. tilldelades projekt med svenska aktörer . MEDIA-programmet ger stöd till den europeiska audiovisuella industrin i syfte att stärka dess konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Programmet löper och har en total- har erhållit ca i stöd från programmet. lade kommissionen fram förslag om en ny generation ramprogram på kultur- och medieområdet. Förhandlingar har inletts kring sakinnehållet i avvaktan på att EU:s långtidsbudget, Agenda 2007, fastställs. EU fördelar även medel från strukturfonderna till projekt med kulturanknytning. har EU inom olika insatsområden bidragit med totalt ca till svenska projekt med kulturanknytning. EU-stödet fördelar sig så att det för de geografiska målen 1 och 2 uppgår till ca , för Växtkraft Mål 3 ca samt för gemenskapsinitiativen , Leader+, Ingerreg III A, B och C ca . Totalt omfattade budgeten för det nordiska kultursamarbetet 2004 . De största budgetposterna är de två fonderna som delar ut stöd till projekt: och Nordisk film- och TV-fond. fördelade bidrag på till 288 projekt. Nordisk film- och TV- fond bidrog bl.a. med stöd till produktion av 32 långfilmer. Under det isländska ordförandeskapet 2004 prioriterades bl.a. det fortsatta arbetet med att utarbeta en ny struktur för det nordiska kultursamarbetet samt en utredning om datorspel för barn och unga. beslutade att det inom ramen för skulle utarbetas en bindande konvention för skydd av den kulturella mångfalden. Efter tre mellanstatliga expertmöten har ett förslag till slutlig text arbetats fram. Det tredje expertmötet rekommenderar att den 33:e generalkonferensen antar denna text som konvention om skydd för och främjande av mångfalden i kulturella uttryck. Huvuddragen i konventionen är att konsolidera medlemsstaternas rätt och skyldighet att föra en nationell kulturpolitik till stöd för den kulturella mångfalden som den aktivt verkar för internationellt kulturutbyte och allas tillgång till den kulturella mångfalden. Konventionen erkänner också att kulturella varor och tjänster inte bara har ett ekonomiskt värde. En stor del av konventionen rör internationell solidaritet till stöd för utvecklingsländerna. Det informella (on Cultural Policy) är ett internationellt forum genom vilket nationella kulturministrar kan utbyta erfarenheter och åsikter om aktuella kulturpolitiska frågor. Nätverket som omfattar ca 60 länder har framför allt renodlat diskussioner om betydelsen av kulturell mångfald och identitet för social och ekonomisk utveckling. Nätverket har vidare arbetat med utvecklandet av en internationell konvention för kulturell mångfald. Arbetet på kultur- och utbildningsområdet sker inom de fyra styrkommittéerna för utbildning, högre utbildning, kultur och kulturarvsfrågor. På kulturarvsområdet antogs ett arbetsprogram för styrkommittén för perioden 20052006. I enlighet med programmet för perioden 20022004 har det förutom uppföljning av konventioner gällande bl.a. arkitektur-, arkeologi- och landskapsfrågor, skett ett fortsatt arbete med en ramkonvention för kulturarvet som en resurs för utveckling och tillgänglighet. för kulturarvsfrågor planerar att presentera konventionsförslaget på . Inom ramen för projektet om dialog mellan kulturer och konfliktförebyggande åtgärder ägde en ministerkonferens rum i . Teater, dans och musik Utbudet på de offentligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna i landet präglas av bredd, mångfald och nyskapande. På regional och lokal nivå finns ofta ett engagemang för att etablera nya scener och arenor för scenkonstens utveckling. På flera håll ses det internationella kulturutbytet som ett sätt att profilera verksamheten och i förlängningen 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Många teaterinstitutioner rapporterar om stora konstnärliga och publika framgångar . Till exempel har Västerbottensteatern, Norrbottensteatern och Teater samverkan i projektet , vars syfte är att utöka samarbetet gentemot arrangörer och publik. Publikens intresse för den professionella dansen har fortsatt att öka, som dansen fått en allt starkare regional och lokal förankring. har på regeringens uppdrag lämnat ett förslag till handlingsprogram för den professionella dansen, som syftar till att stärka dansen som konstart i hela landet. Även landsting och regioner har utarbetat regionala handlingsprogram för dans, som bl.a. tar sin utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen. framhåller i sin årsredovisning att dansen inte längre enbart är en storstadsföreteelse utan i allt högre grad sprider sig till andra delar i landet. De fria teater-, dans- och musikgrupperna har en självklar plats i kulturlivet och står för en betydande del av landets alla föreställningar. Inte minst turnéverksamheten är viktig för att öka tillgången till scenkonst i ett regionalt perspektiv. Enligt statistik från kom av den totala publiken 2004 från andra kommuner än gruppens hemkommun. och Svenska Rikskonserter har specialkunskaper om turnéverksamhet och fyller en viktig funktion för att motverka koncentrationen av utbudet till storstäderna. Svenska Rikskonserter redovisar att nästan hälften av statsbidraget går till regional verksamhet och erbjuder genom sina föreningar olika former av scenkonst över hela landet. Ett fungerande arrangörsled är avgörande för att öka tillgången till teater, dans och musik i hela landet. har vid bidragsfördelningen till arrangerande musikföreningar 2004 särskilt prioriterat arrangörer för jazz och nutida konstmusik. Statens kulturråds utvecklingsinsatser inom teater, dans och musik har bl.a. fokuserat på projekt som rör utveckling och utbildning av arrangörsnät. En arbetsgrupp med representanter för länsteatrarna och har i samråd med diskuterat åtgärder för att förbättra arrangörssituationen på 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ett gemensamt projekt har påbörjats . Staten ansvarar för nationalscenerna, , Rikskonserter och . Nationalscenerna Operan och redovisar 2004 breda och varierade repertoarer och har intensifierat publikarbetet för barn och ungdomar. publik fortsätter att öka. En mer detaljerad resultatbedömning för de nationella teater-, dans- och musikinstitutionerna redovisas under anslaget 28:5. fick regeringens uppdrag att ta fram förslag till utformning av ett stöd för distributionen av fonogram till kommunala bibliotek. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Regeringens samlade bedömning är att statens insatser på teater-, dans- och musikområdet har haft stor betydelse för utvecklingen, sett i förhållande till de kulturpolitiska målen. Litteraturen, läsandet och språket De grundläggande mönstren för läsning är att högutbildade läser mer än lågutbildade, yngre mer än äldre, kvinnor mer än män och flickor mer än pojkar. Svenska Förläggareföreningens branschstatistik visar en fortsatt hög och stabil försäljning av litteratur även om en minskning totalt har skett jämfört med . Antalet utgivna titlar och försäljning ökar också när det gäller barn- och ungdomsböcker. Utgivning och försäljning av ljudböcker ökade med 59 titlar till 168 titlar 2004. uppskattar den totala marknaden, dvs. medlemsförlagen samt utanförstående förlag inklusive läromedel till ca . Förlagens nettointäkter av export minskade från 2003 till 2004. sänktes mervärdesskatten på böcker, tidskrifter m.m. tillsatte regeringen en bokpriskommission bl.a. med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen, redovisa vilka effekter som har uppnåtts genom momssänkningen samt vid behov lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av granskningen. lämnade kommissionen sin slutrapport, SOU 2005:12. Av kommissionens prismätningar framgår att resultatet varierar mellan olika litteraturkategorier och försäljningskanaler, där bäst genomslag av mervärdesskattesänkningen uppnåtts för skön- och barnlitteratur i bokhandeln. Kommissionen bedömer dock att prisutvecklingen i stort kan spegla ett gott genomslag av reformen. När det gäller kurslitteratur för studenter menar kommissionen att prisutvecklingen är oroande, men påtalar behovet av att fler undersökningar görs för att säkerställa mätresultatet. Av de läsundersökningar som gjorts inom ramen för kommissionens arbete framgår att läsandet ökat efter mervärdesskattesänkningen genom att de som tidigare läste böcker och tidskrifter läser mer än förut. Andelen icke-läsare är dock fortsatt av befolkning och andelen män inom LO som inte alls läser böcker har ökat , från till . Regeringen bedömer att sänkningen av mervärdesskatten gett ett gott resultat. Betänkandet visar dock på vikten av att särskilda litteraturpolitiska insatser fortsätter för att nå de som inte alls läser. lämnar också förslag i den delen. har gett regeringen till känna att samliga stödformer inom anslaget Litteraturstöd bör utvärderas så att det tydligt framgår om målsättningen med stödet uppfylls (bet. 2002/03:KrU1, rskr. 2002/03:57). Regeringen aviserade i budgetpropositionen att en fördjupad analys av stöden skulle göras innevarande budgetår. Analysen har dock försenats varför regeringen avser att återkomma till i frågan i budgetpropositionen . Regeringen bedömer att länsbiblioteken har en fortsatt mycket viktig uppgift när det gäller att stödja de lokala folkbibliotekens utveckling av särskilda områden, t.ex. barn och unga, funktionshindrade personer och mångkulturella miljöer. Läns- och regionbiblioteken har också en viktig uppgift för olika samverkansformer på lokal och regional nivå när det gäller att öka utbudet och kunskapen om Internettjänster, upphandla databaslicenser, finna nya former för att förenkla och förbättra informations- och medieförsörjningen m.m. Statligt bidrag utgår till En bok för alla AB för utgivning av kvalitetsböcker till lågt pris. Utgivningens inriktning är skönlitteratur för vuxna, barn och ungdomar. Det låga priset, titelbredden, utgivningens kvalitet och det etablerade varumärket samverkar med en väl fungerande läsfrämjande verksamhet. Talboks- och (TPB) och nyhetsinformation och litteratur () medverkar till att funktionshindrade personer och personer med lässvårigheter kan ta del av litteratur, tidskrifter och nyheter. Inom TPB har ett internationellt framgångsrikt utvecklingsarbete bedrivits med syftet att helt byta talboksmedium från analoga kassetter till digitala talböcker i form av cd-romskivor, . har samarbetet med biblioteken stärkts så att det även finns en fungerande kontaktorganisation mellan TPB och samtliga universitets- och högskolebibliotek. TPB fortsätter sitt utvecklingsarbete av nya medier och distributionsvägar för en bättre anpassning till olika former av läshandikapp. är en förlagsrörelse med uppgiften att göra nyhetsinformation och litteratur tillgänglig för funktionshindrade personer och andra som har svårt att läsa eller som är otränade i svenska språket. har fortsatt att bredda utgivningen och öka läsaranpassningen. En annan angelägen uppgift har varit utvecklingen av verksamheten som ett kompetenscenter på lättlästområdet. Syftet med statens stöd till kulturtidskrifter och prenumerationsstöd till folkbiblioteken är att garantera en kulturellt värdefull mångfald i utbudet och öka tillgängligheten. Statsbidragen är en förutsättning för många kulturtidskrifters existens. Väsentligt för kulturtidskrifternas positiva utveckling är också de statliga insatserna i form av kulturtidskriftskataloger och olika utvecklingsprojekt. Ett fortsatt problem för kulturtidskrifterna är bl.a. att finna fungerande distributionsformer. Stödet till kulturtidskrifterna förstärktes därför med för att utveckla nya distributionsformer. Regeringen bedömer att denna förstärkning skapar ökade möjligheter för kulturtidskrifterna att nå ut i handeln. Litteraturpris till minne på delades ut för tredje gången vid en för allmänheten öppen ceremoni på . Priset tilldelades den brittiske författaren och den japanske illustratören . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringens samlade bedömning är att statens insatser har stor betydelse för litteraturen, läsandet och språket. Bildkonstens tillgänglighet har ökat på många orter och i många miljöer över hela landet. har även riktade insatser gjorts för att öka och förbättra tillgängligheten till föremåls- och arkivsamlingar inom området. Genom den statliga bidragsgivningen på samtidskonstområdet får utställningslivet i landet ett viktigt stöd och fler människor ges möjlighet att ta del av utbudet. Genom stödet till vissa utställare och arrangerande konstföreningar har samtidskonsten stärkts. har enligt förordningen (1990:195) om vård av statens konst tillsynsansvaret för statligt ägd konst. har etablerat nya rutiner för tillsynen och sett över hur den statligt ägda konsten registreras och vårdas av de mottagande myndigheterna. Staten har en god överblick över den statligt ägda konsten. De regioner som har konstkonsulenter har genomfört konstkonsulentmöten, där diskussioner förts om den regionala strukturen för konsten. För att öka tillgängligheten inom området främst för barn och ungdomar har särskilda insatser inom bildkonstpedagogiken utförts framför allt utifrån verksamheten på museer, konsthallar och genom konstkonsulenterna. Genom statens inköp av bildkonst berikas den offentliga miljön i vid mening. Konstinköpen har också stor ekonomisk betydelse för såväl konstnärer som gallerier och andra försäljningsställen. Det stöd till konstinköp som fördelas till och parker, bygdegårdar och nykterhetsorganisationernas samlingslokaler berör många. Förutom miljontals besökare i landets omkring 2 400 föreningshus och folkparker, berörs även de många yrkesverksamma konstnärer som inbjuds att delta i inköpsutställningarna. Målet för är att sprida kvalificerade uppdrag och ge ökade försörjningsmöjligheter för konstnärer i hela landet. har särskilt satsat på barn- och ungdomsrelaterade projekt samt det pedago- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 giska arbetet med den offentliga konsten. förvärvade konst samt fördelade uppdrag till konstnärer för . har vid bidragsfördelningen på bild- och formområdet 2004 lagt särskild vikt vid verksamheter som främjar konstnärernas villkor och möten med publiken. I synnerhet prioriteras verksamheter som når olika publikkategorier och ger ökade möjligheter att se bildkonst över hela landet, liksom verksamheter som utvecklar olika metoder och samverkansformer eller innebär erfarenhetsutbyte nationellt och internationellt. Regeringens samlade bedömning är att statens insatser för bildkonsten har haft stor betydelse för utvecklingen inom området. Arkitektur, form och design genomförs ett särskilt Designår i . Det kampanjkontor som inrättats på Svensk Form svarar för information, samordning och marknadsföring av Designåret. genomfördes ett antal regionala upptaktsmöten runtom i landet med ministermedverkan. En hemsida () har upprättats med kalendarium och information om Designåret. Vidare har på regeringens uppdrag en särskild styrgrupp för Designåret inrättats med representanter från , , , , , och Stiftelsen Svensk Industridesign. Likaså har en Designårsgrupp för tillväxt och innovation inrättats vars främsta syfte är att bidra till att kunskaper och resultat från de designinsatser som ska genomföras inom detta område får spridning och kommuniceras under . Drygt ett hundratal statliga myndigheter och institutioner varav ett antal i utlandet deltar med egna projekt under Designåret. uppgick det totala antalet anmälda projekt till cirka 1 200. Gensvaret har varit stort från många håll, inte minst från kommuner över hela landet som driver egna projekt. Designåret har rönt stor uppmärksamhet i media. Musei- och utställningsinstitutioner inom form och design har inom ramen för Designåret lyft fram området både nationellt och återinvigdes med fri entré i sina ordinarie lokaler. På , som är statligt ansvarsmuseum på området, har ett flertal uppmärksammade utställningar visats , vissa producerade inom ramen för internationella konsthantverksprojekt . Den verksamhet med en nationell mötesplats för form och design, kallad Designforum, som Föreningen bedriver på regeringens uppdrag, har varit bas för ett flertal utställningar och seminarier inom ramen för Designåret. Det arbete som bedriver har fortsatt varit inriktat på att stärka intresset för, kunskapen om och utövandet av hemslöjd i hela landet genom framför allt landets hemslöjdskonsulenter. Nämnden samordnar hemslöjdskonsulentverksamheten bl.a. genom seminarier och fortbildning för konsulenterna. har intresset för hemslöjd ökat i hela landet vilket kan avläsas genom den kurs- och utställningsverksamhet som konsulenterna bedriver samt den uppmärksamhet som hemslöjdsprodukter fått i massmedia. har nämnden lagt tonvikten på områdena barn och ungdom, hemslöjd-form- design och hård slöjd. Genom det turnerande projektet har slöjden nått ut till tusentals barn och vuxna från i söder till i norr. Nämnden har vid fördelning av projektmedel prioriterat formområdet. Avsikten har varit att skapa mötesplatser och nya samarbetsformer mellan hemslöjdskonsulenter, slöjdare och formgivare, där hemslöjdens kunskap om tradition, material och teknik inspirerar till utveckling och förnyelse. Rådet för arkitektur, form och design har påbörjat sitt arbete. genomförde rådet en öppen hearing om offentlig upphandling. Vidare genomförde rådet ett rundabordssamtal om hemslöjdens roll och relation till diskussionen om formgivning, konsthantverk, konst och arkitektur. Såväl hearingen som rundabordssamtalet har rapporterats och gjorts tillgängliga på rådets hemsida (). Sammantaget är det regeringens bedömning att de statliga insatserna för arkitektur, form och design bidrar till att främja, stärka och utveckla intresset för området. ökade publiken till svensk film. Den svenska filmens publikandelar steg från eller 3,6 miljoner besök eller 3,9 miljoner besök . Svensk långfilm och kort- och dokumentärfilm hade framgångar utomlands och vann flera internationella priser. med höga besökssiffror sjönk dock det totala antalet biobesök från 18,2 miljoner 2003 till 16,6 miljoner 2004. Satsningen på regional filmverksamhet fortsatte oförminskat . Stiftelsen fördelade sammanlagt till 19 regionala resurscentrum för film och video och tre regionala produktionscentrum. Genom att insatser ökade med jämfört med föregående år kompenserades de tre regioner som inom ramen för satsningen på regional filmverksamhet tidigare erhållit medel från Stiftelsen . Skolbioverksamheten ökade i landet . Skolbio bedrevs /2004 i 181 av 290 kommuner, jämfört med 175 kommuner 2002/2003 och 166 kommuner 2001/2002. I syfte att tillgängliggöra svensk film för syn- och hörselskadade personer fördelar medel till syntolkning och textning. fördelades stöd till 12 syntolkningsprojekt i 10 av landets regioner. 24 biograffilmer fick stöd till textning. som fick stöd till textning fortsatte att öka markant, från 51 filmer 2003 till 83 filmer 2004. svensktextas de allra flesta nya svenska filmer på . Även många äldre svenska filmer som ges ut på DVD förses med svensk text. filmarkiv har det nationella ansvaret att bevara film på filmbas, i huvudsak professionell spelfilm och dokumentärfilm avsedd för offentlig visning. Nyttjandet av arkivet fortsatte att öka , främst på grund av ökad utlåning till och ett ökat forskningsintresse. är även huvudman för filmarkivet i , som har till uppgift att bevara icke fiktiv film som upptagits på filmbas men som inte är 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 avsedd för biografvisning. Insamlingen av filmmaterial påbörjades och har fortsatt . uppgift är att tillgängliggöra filmarvet. medlems- och besöksantal har minskat . Det ökade utbudet av äldre film på tros vara en bidragande orsak. Av besparingsskäl har varit tvungna att förkorta visningssäsongen, vilket bidragit till ett ytterligare minskat antal medlemmar och besök . Regeringens samlade bedömning är att insatserna inom filmområdet har varit framgångsrika.