prop · GT03112 · 2006-03-20 00:00:00 — De föreslagna förändringarna av reglerna när det gäller indirekt spons- ring innebär i huvudsak ett förtydligande av vad som redan gäller . Syftet med sponsring är att ge programföretagen möjlighet att göra dyr- bara produktioner som utgångspunkten för all produktion skall vara företagens uppdrag i allmänhetens tjänst. Regeringen avser dock att noga följa effekterna av de nya villkoren och återkomma till frågan om det finns skäl för det. Regeringen avser även att följa utvecklingen av omfattningen av den direkta sponsringen och även på denna punkt åter- komma om det finns anledning till detta. Vid det s.k. uppföljnings- tillfället kan en första utvärdering av reglerna göras. I avsnitt 13.2 föreslår regeringen en ändring i RTVL som innebär att bl.a. kan förelägga en tillståndshavare att lämna de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen. Föreläggandet får förenas med vite. Ändringen innebär att får ett på- tryckningsmedel mot programföretagen för att få de uppgifter och hand- lingar som den behöver för sin prövning. 8Public service-uppdraget ansvar och uppföljning 8.1Programföretagens ansvar och redovisning samt tillståndsperiodens längd Regeringens förslag: Sändningstillstånden för programföretagen skall gälla . Programföretagen skall i början av tillståndsperioden redovisa hur man planerar att bedriva verksamheten för att fullgöra sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. Programföretagen skall följa upp och redovisa hur arbetet mot målen bedrivs. Kommitténs bedömning och förslag överensstämmer med regering- ens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positiva till förslaget om tillståndsperiodens längd. LO anser dock att tillståndsperioden bör vara mot bakgrund av den föreslagna kontrollstationen efter halva tillståndsperioden. delar i princip kom- mitténs förslag men anser att det blir svårare att kunna påverka uppdraget om eventuella förändringar av programverksamheten berör de nationella minoriteterna på ett negativt sätt. Därför ställer man sig positiv till den av kommittén föreslagna kontrollstationen. , , och tillstyrker förslagen. anser att det är viktigt med förutsättningar för långsiktig planering. menar att det är nödvändigt att programföreta- gen ges en större frihet att långsiktigt planera sin verksamhet och kort- siktigt agera på mediemarknaden. Det finns dock en risk för att program- företagens egna långsiktiga planer används som måttstock för att avgöra huruvida public service-uppdraget uppfyllts i stället för riktlinjerna i sändningstillståndet. anser att tydlighet och öppenhet i redovis- ningen och granskningen kanske är det viktigaste bidraget till ett lång- siktigt förtroende för public service-verksamheten. anser inte att långsiktiga planer och mätbara mål lämpar sig för ett modernt kunskapsföretag. efterfrågar vissa preciseringar och klargöranden avseende förslaget om långsiktig planering. Skälen för regeringens förslag: I ett historiskt perspektiv har till- ståndsperioderna för programföretagen varierat kraftigt i längd. De fyra senaste tillståndsperioderna har varit mellan fyra och . perioder har sträckt sig . Det finns flera aspekter att ta hänsyn till vid en bedömning av hur lång tillståndsperioden bör vara. Programföretagen verkar på en marknad i ständig förändring vilket gör det nödvändigt att riksdag och regering kan ta ställning till eventuella behov av förändringar i för- utsättningarna för verksamheten. är programföretagen stora och komplexa organisationer som är i behov av långsiktiga planerings- förutsättningar. I andra länder med radio och TV i allmänhetens tjänst liknande den i är vanligtvis grundförutsättningarna för verksam- heten givna för , men med möjlighet för stats- makterna att göra omprövningar genom särskilda beslut. Program- företagens oberoende ställning gentemot politiska och ekonomiska intressen understryks genom . Anledningen till att innevarande tillståndsperiod ursprungligen bestämdes till var bl.a. behovet av att kunna göra förändringar i uppdraget med anledning av den förestående övergången från analoga till digitala TV-sändningar i marknätet. Övergången är nu inledd och förut- sättningarna för är i detta avseende klara för program- företagen. Regeringen anser därför att det kan vara motiverat med . Mot bakgrund av detta föreslås att kommande sändningstillstånd skall gälla för en period av , . I likhet med kommittén anser regeringen att en uppföljning bör ske . Det är lämpligt att tidpunkten för en sådan sammanfaller med att förberedelser inför nästkommande tillståndsperiod startar. Uppföljningen bör göras med utgångspunkt i omvärlds- förändringar eller andra förändrade förutsättningar som bedöms påverka programföretagen. utlåtanden med anledning av public service-redovisningarna (se avsnitt 8.3) bör utgöra en grund för uppföljningsarbetet. Ett viktigt syfte med en uppföljning under tillstånds- perioden är att regering och riksdag uppmärksammas på frågor som har med tillståndens utformning att göra. Vidare kan resultatet från en sådan uppföljning utgöra underlag inför arbetet med de beredningsunderlag som tas fram inför varje ny tillståndsperiod. Regeringen har i dialog med styrelsen för . 2005/06:112 , och Utbildnings- radio AB inhämtat att stiftelsen är villig att ta initiativ till en sådan upp- följning så att resultatet av den kan föreligga före utgången av . Resultatet av uppföljningen förutsätts lämnas till regeringen, riks- dagen och och TV. Riksdag och regering har ett ansvar för att ange vissa grundläggande riktlinjer för programverksamheten i fråga om mångsidighet och balans, hög kvalitet, tillgänglighet och hänsyn till minoritetsintressen m.m. I detta ansvar ligger också att säkerställa att programföretagen har en effektiv och ändamålsenlig organisation för att utföra public service- uppdraget och att det sker med en god och effektiv hushållning med de medel som TV-avgiftsbetalarna via beslut ställer till program- företagens förfogande. Regeringens och styrning av radio och TV i allmänhetens tjänst bygger på en balans mellan å ena sidan programföretagens integri- tet och redaktionella oberoende och å andra sidan statsmakternas uppgift att som allmänhetens företrädare formulera övergripande riktlinjer för verksamheten. Det skall också finnas möjlighet att på ett enkelt sätt följa upp och utkräva ansvar av dem som är satta att sköta verksamheten. och regeringens riktlinjer, som kommer till uttryck i lag, sändningstillstånd och anslagsvillkor, bör ge programföretagen utrymme att anpassa sig till förändringar i omvärlden. Villkoren skall främst in- riktas på vad som skall åstadkommas och inte på hur det skall göras. Regeringen föreslår att respektive företag inför tillståndsperioden skall formulera konkreta och mätbara mål för verksamheten. Vidare skall företagen redovisa hur de långsiktigt avser att fullgöra sitt uppdrag i all- mänhetens tjänst. Sådana planer och redovisningar skall lämnas till regeringen och och TV för kännedom. De mål som programföretagen fastställer skall vara mätbara antingen i kvantitativt eller kvalitativt hänseende. Det skall vara möjligt att göra jämförelser över en längre tidsperiod. Programföretagen skall följa upp och i public service-redovisningarna redovisa hur arbetet mot målen be- drivs samt hur de uppfylls. Redovisning av public service-uppdraget Regeringens förslag: Vart och ett av programföretagen skall redovisa hur uppdraget uppfyllts i den s.k. public Redovisningen skall lämnas till regeringen och till och TV. Samtliga verksamhets- och programområden skall redovisas tydligt i Regeringens bedömning: Programföretagen bör redovisa vissa aspekter av programverksamheten i förenklade och mer sammanfattande Kommitténs bedömning och förslag överensstämmer i huvudsak Kommittén föreslår att programföretagen får i uppdrag att ta fram ett mer översiktligt dokument som belyser väsentliga aspekter Dokumenten bör vara utformade så att såväl branschen som en oinvigd allmänhet kan ha behållning av innehållet. De skall ges en stor spridning för att bidra till att skapa debatt. Grund- materialet för en sådan redovisning bör finnas fritt tillgängligt för dem som önskar det. Remissinstanserna: , och delar kommitténs bedömning. anser att redovisningen borde ingå i företagens årsredovisningar och inte vara ett separat dokument. tillstyrker förslaget om förenklade public service-redovisningar men framhåller att redovisningarna måste kunna hänföras till ett visst år. Nämnden önskar också ett klar- görande i frågan om dessa redovisningar skall underställas någons bedömning och av vem den i så fall skall göras. anser att förslaget om förenklade redovisningar i stort sett är bra även om nuvarande redovisningar inte är för omfattande utan snarare bristfälliga i ett pedagogiskt perspektiv. anser att det är en positiv utmaning för företagen att göra tydligare, öppnare och efterföljande årliga redovis- ningar av verksamheten. Skälen för regeringens förslag: (), () och () har haft i uppgift att inkomma med årliga uppföljningsrapporter, s.k. public service-redovisningar. I dessa skall programföretagen redogöra för hur de uppfyllt det uppdrag som getts i sändningstillstånd och anslags- villkor. Redovisningarna är tänkta att främst tjäna två syften. Det ena är att utgöra en grund för allmän debatt om radio och TV i allmänhetens tjänst och det andra är att fungera som ett underlag för statsmakternas beslut om framtida riktlinjer för programföretagen. Inför innevarande tillståndsperiod beslutades att de revisorer som regeringen utser för programföretagen även skulle granska public service-redovisningarna. Public service-redovisningarna innehåller detaljerade upplysningar om verksamheten och innefattar bl.a. ett omfattande statistiskt material. Som källa för information om programföretagens verksamhet och jämförande studier fungerar redovisningarna väl. har bedömt att redovisningarna i allt väsentligt är lämpligt utformade för att bedöma hur företagen uppfyller sitt uppdrag. Redovisningarna utgör en viktig grund för arbetet inför nya tillståndsperioder. De utgör också ett underlag för regeringens redovisning av public service-verksamheten i budget- propositionen. Därmed fyller de sin funktion som ett underlag för stats- makternas beslut om riktlinjer för programföretagen. Kommittén har föreslagit att de nuvarande public service-redovisning- arna förenklas och därigenom ges större spridning och kan utgöra underlag för debatt. Regeringen anser dock att public service-redovis- ningarna som de ser ut fyller en viktig funktion och därför bör finnas kvar. Public service-redovisningarna bör vara separata publika- tioner och inte ingå som en del i företagens årsredovisningar. De sist- nämnda är i första hand riktade till bolagens ägare och innehåller upplys- ningar som krävs enligt årsredovisningslagen. Årsredovisningen är alltså formellt inte en del av den återrapportering som företagen lämnar till regering och riksdag. Således föreslår regeringen att programföretagen även fortsättningsvis , skall lämna public Prop. 2005/06:112 service-redovisningar till regeringen och till för radio och TV. Det är dock angeläget att det finns en levande debatt om radio och TV i allmänhetens tjänst. Programföretagen bör därför, utöver sina public service-redovisningar, redovisa vissa särskilt intressanta aspekter av programverksamheten i förenklade och mera sammanfattande dokument. Dessa dokument bör ges en bred spridning i syfte att stimulera allmän debatt. I föreliggande proposition föreslås endast i ett fåtal fall kvantitativa, mätbara krav på programföretagens verksamhet. Uppdraget under den nuvarande tillståndsperioden innehåller fler sådana krav. Den föreslagna förändringen innebär att programföretagen i ökad grad själva skall formulera mål för verksamhetens olika delar. Programföretagen skall också utveckla och förtydliga redovisningen. Detta gäller särskilt de olika verksamhets- och programområden som anges i avsnitt 9. Samtliga verksamhets- och programområden skall redovisas tydligt i de s.k. public service-redovisningarna. 8.3Granskning av hur uppdraget har uppfyllts Regeringens förslag: och TV skall få i uppdrag att granska public service-redovisningarna från program- företagen för att göra en bedömning av hur programföretagen uppfyllt sitt public service-uppdrag. Kommitténs bedömning och förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Kommittén anser därutöver att man bör över- väga att införa en skyldighet för programföretagen att publicera Gransk- ningsnämndens beslut om public service-redovisningarna i radio- och TV-sändningarna. Vidare föreslår kommittén att bör tillföras ökade resurser för att täcka de behov som uppkommer i samband med det utvidgade uppdraget. Kommitténs förslag är att anslagsökningen skall finansieras med TV-avgiftsmedel. Remissinstanserna: , och tillstyrker i huvudsak kommitténs förslag. , , , , TV4, TCO och avstyrker kommitténs förslag bl.a. med hänvisning till att uppdraget inte är för- enligt med och nuvarande roll. förespråkar en modell där forskare får i uppdrag att utvärdera företagens uppfyllelse av public service-uppdraget. uppger att det inom nämnden uppkommit viss tvekan om nämndens oberoende kan bevaras när det också ingår i upp- gifterna att bedöma uppfyllandet av programföretagens helhetsuppdrag. Övervägande skäl talar dock för att de båda uppgifterna går att förena. Nämnden avstyrker förslaget om s.k. pliktsändningar. Oberoende filmares förbund anser att behöver en bred journalistisk, konstnärlig och mediemässig kompetens hos granskarna. KLYS m.fl. är tveksamma till ett utvidgat mandat för . Det utvidgade uppdraget får inte innebära att nämnden ges en styrande roll med befogenhet att föreslå åtgärder. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 8.2 lämnar SR, SVT och UR till regeringen och sär- skilda redovisningar där företagen beskriver hur public service-uppdraget uppfyllts . Innehållet i dessa redovisningar skall vara granskat av företagens respektive revisorer innan de lämnas. gör dessutom en bedömning av om innehållet i redovisningarna är ett tillräckligt underlag för att avgöra om uppdraget fullföljts. beslut tillställs programföretaget och regeringen. En nackdel med det nuvarande systemet är att redovisningarna saknar en tydlig mottagare som kan uttala sig om i vilken mån programföretagen uppfyllt sitt uppdrag. En sådan bedömning bör göras av en instans som är fristående från programföretagen, deras ägare och från riksdag och regering som formulerat uppdraget. har, som tidigare nämnts, redan ett uppdrag att granska om innehållet i redovisningarna ger ett tillräckligt underlag för en bedömning av företagens verksamhet. Mot denna bakgrund ter det sig lämpligt att nämnden också får uppdraget att granska helheten. Det inne- bär att nämnden skall uttala sig om programföretagen fullföljt sina upp- drag, om de levt upp till de krav som ställts och om det finns skäl att på- tala behov av förändringar eller förbättringar i verksamheten. Detta bör ske med utgångspunkt i de villkor som anges i radio- och TV-lagen, sändningstillstånd och anslagsvillkor. Regeringen bedömer att de ut- ökade uppgifter som får bör finansieras i enlighet med de principer som gäller . Ett förtydligande av granskningsuppdraget ligger i linje med Euro- peiska kommissionens rekommendation om hur bör tillämpas för radio och TV i allmänhetens tjänst. I ett tolknings- meddelande som 2001 riktades till medlemsstaterna anför kommissionen bl.a. att det är önskvärt att en lämplig myndighet eller ett särskilt utsett organ kontrollerar tillämpningen av de regelverk som staten sätter upp för public service-verksamheten. Vidare anser kommissionen att ett sådant organ endast kan vara effektivt om det är fristående från det före- tag som anförtrotts att tillhandahålla tjänsterna. Alternativet till att utöka uppdrag vore att ge en annan instans rollen att fungera som granskare av public service-upp- draget. Vissa remissinstanser, t.ex. SVT, har framfört att skulle kunna anförtros denna uppgift. Det finns emellertid flera skäl som talar emot detta. Framför allt kan stiftelsen i sin roll som ägare knappast anses ha den fristående roll gentemot programföretagen som är önskvärd. är en myndighet med specialkompetens inom radio- och TV-området och har en lång erfarenhet av att göra utvär- deringar av enskilda program och att i samarbete med forskningsinstitu- tioner analysera programutbud. Det har uttryckts en farhåga om att en utvidgad roll för nämnden skulle komma i konflikt med myndighetens Prop. 2005/06:112 traditionella huvuduppgift, nämligen att genom efterhandsgranskning kontrollera hur lagbestämmelser och andra tillståndsvillkor efterlevs i enskilda, redan sända program. Från vissa remissinstanser, t.ex. program- företagen, TCO och , hävdas att utvärderings- uppdraget skulle kunna betraktas som en normgivande verksamhet vilken inte bör kombineras med den dömande roll som nämnden har inom vissa områden. Regeringen anser vid en samlad bedömning att det utvidgade uppdrag till som föreslås inte på ett avgörande sätt skiljer sig från de uppgifter som de redan har . bör inte ges rätt att ålägga programföretagen att publicera dess bedömningar av redovisningarna. Förslaget innebär så- ledes inte att några sanktionsmöjligheter kopplas till utvärderings- uppdraget och ges heller ingen möjlighet att rikta direkta krav mot programföretagen. utlåtande skall däremot ses som ett underlag för programbolagen och deras ägare . Utlåtandet utgör också ett underlag för regeringen och då det görs en samlad bedömning av verksamheten inför beslut om nästa tillståndsperiod. Den efterhandsgranskning som är nämndens huvuduppgift förutsätter en hög grad av integritet och opartiskhet. Detta är även viktiga kvaliteter för att kunna utföra en övergripande granskning av genomförandet av hur public service-uppdraget har utförts. skall enligt beslut (prop. 1993/94:160, bet. 1993/94:KU37, rskr. 1993/94:276) bestå av en ord- förande och sex ledamöter samt ersättare till det antal som regeringen bestämmer. Ordföranden och vice ordföranden i nämnden skall vara eller ha varit ordinarie domare. Övriga ledamöter bör vara personer med kom- petens och integritet och med erfarenhet från olika delar av kultur- och samhällslivet. Det beredande utskottets mening var att nämnden bör ha ett parlamentariskt inslag. finns ett parlamentariskt inslag bland de ordinarie ledamöterna i . Mot bakgrund av att nämndens uppdrag utökas finns det skäl att ge nämnden en delvis annan sammansättning. Reger- ingens anser att ledamöterna även fortsättningsvis skall vara personer med kompetens och integritet och med erfarenhet från olika delar av kultur- och samhällslivet. Ledamöterna skall inte utses som företrädare för ett visst intresse utan på personligt mandat och därigenom kunna agera självständigt. Regeringens förslag: I styrelsen för för ningsradio AB skall samtliga partigrupper som motsvarar de partier som vid valet till fått av rösterna i hela riket vara representerade. Övriga styrelseplatser skall fördelas enligt proportionerlig fördelningsmodell som återspeglar den rådande mandatfördelningen i då beslut om till- sättning fattas. skall bestå av ord- förande och tolv övriga ledamöter. Kommitténs bedömning och förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget. , och tar inte ställning till förslaget men menar att det är viktigt att inte utvecklas till ett partipolitiskt forum. Programföretagen anser att de riktlinjer som ligger till grund för valet av ledamöter till programföretagens styrelser också bör utgöra grund för valet av leda- möter till stiftelsens styrelse. för , och anser att det kan finnas skäl att överväga om antalet ledamöter i stiftelsens styrelse bör utökas i syfte att antalet ledamöter som får föreslås av ett parti skall stå i relation till partiets representation i . Bakgrund: ägs programföretagen av för , och . ägdes de tre före- tagen av varsin ägarstiftelse vilka bildades då delar av den tidigare ägar- kretsen meddelat att de inte längre ville kvarstå som ägare. Stiftelse- formen valdes eftersom den ansågs bäst kunna tillgodose kravet på själv- ständighet och integritet för programföretagen. Anledningen till att man valde att slå samman de tre stiftelserna till en var att riks- dag och regering ansåg att denna lösning var mer rationell med tanke på att programföretagen har samma övergripande mål. Enligt stiftelse- förordnandet för är syftet med stiftelsen att främja självständigheten hos företag som i den omfattning och på det sätt som och regeringen har bestämt här i landet bedriver sändningar av ljudradio- och televisionsprogram i allmänhetens tjänst. har som huvuduppgift att utse merparten av programföretagens styrelser, ta ställning till programföretagens årsredo- visningar samt besluta om ansvarsfrihet för styrelserna på bolags- stämman. Stiftelsestyrelsen består av ordförande och tio övriga leda- möter. Regeringen utser ledamöterna på förslag av partier och en bred parlamentarisk uppslutning kring valet av ledamöter eftersträvas. Valresultat och regeringsskiften bör inte ha en omedelbar effekt på sammansättningen eftersom arbetet skall ske långsiktigt. Ordföranden och hälften av de övriga ledamöterna utses därför efter ordi- narie riksdagsval. Mandatperioderna är för ordföranden och för övriga ledamöter. Skälen för regeringens förslag: Den gällande ordningen för till- sättning av ledamöter i har fungerat väl. Dagens system innebär dock att de minsta partierna i inte blir representerade i styrelsen. I beslut (prop. 1992/93:236, bet. 1992/93: KrU28, rskr. 1992/93:377) om att upprätta förvaltningsstiftelser för programföretagen angavs att en så bred parlamentarisk uppslutning som möjligt var önskvärd då ledamöterna i styrelserna utsågs. Det är där- för önskvärt att samtliga partier kan delta i nomineringsprocessen. Mot denna bakgrund föreslås att samtliga partigrupper i som mot- svarar de partier som vid valet till fått av Prop. 2005/06:112 rösterna i hela riket får nominera en kandidat vardera. platser skall fördelas i enlighet med en proportionerlig fördelningsmodell som återspeglar mandatfördelningen i vid närmast föregående riksdagsval. Som vissa remissinstanser, t.ex. , anmärkt kan förändringen innebära att små partier ges en oproportionerligt stor andel av styrelseplatserna. Därför föreslås att antalet ledamöter i styrelsen ut- ökas till tretton personer. Det skall också betonas att Förvaltnings- stiftelsens roll och uppgifter är av det slaget att dess styrelse i normal- fallet inte ställs inför beslut i politiskt särskiljande frågor. Decentraliserad organisation för att spegla hela Regeringens förslag: Programföretagen skall ha en decentraliserad organisation som skapar goda förutsättningar för självständigt besluts- fattande på regional och lokal nivå. Den lokala och regionala organisa- tionen skall ges tillräckliga resurser för att effektivt kunna spegla respek- tive områdes särprägel och egenart. Organisationen skall utformas med syfte att möjliggöra hög närvaro av personer ute i landet med kunskap om och förankring i de olika regionerna. Den andel av allmänproduktionen i och Television AB:s sändningar som produceras utanför skall Kommitténs bedömning och förslag överensstämmer med regering- Remissinstanserna: avstyrker förslaget att upp- kommitténs bedömningar och slutsatser men beklagar att inte mer konkreta förslag förs fram i syfte att stärka den organisatoriska för- ankringen i hela landet. tillstyrker förslaget om att av allmänproduktionen skall ske utanför . och instämmer i kom- mitténs åsikter att företagen bör vara så organiserade att de får en natur- lig förankring och trovärdighet i landets olika delar. KLYS m.fl. anser att programföretagens decentraliserade organisation är en förutsättning för att kunna bidra till den mångfald i programverksamheten som sänd- ningstillståndet kräver och tillstyrker kommitténs förslag.