prop · GT031d6 · 2006-01-01 00:00:00 — Antalet trafikbrottsärenden som polisen redovisat till åklagare har ökat med , till ca 75 600. Kostnaden för trafik i verksamhetsgrenen Utredning och lagföring har ökat med , från till . Resultatet av utredningsverksamheten för trafikbrott bedöms i stort sett vara oförändrat . Den bedömningen stöds enligt också av resultatet vad gäller personuppklaring, som ökade till av antalet anmälda brott. Genomströmningstiden har ökat något , från 27 , men ligger fortfarande under nivån . Det förekommer stora variationer mellan den resurs som olika polismyndigheter ägnat åt utredning av trafikbrott vid polismyndigheterna. Antalet utfärdade primärrapporter och ordningsförelägganden har fortsatt att öka och uppgick till drygt 470 000, mot knappt 425 000 . Detta motsvarar en ökning med . Även antalet alkoholutandningsprov fortsätter att öka och var över 1 500 000, mot knappt 1 400 000 . Detta motsvarar en ökning med . Resultatet för polisens arbete med utredningar om trafikbrott är svårt att bedöma eftersom datainsamlingen på detta område enligt varit dålig. Dessutom har större resurser satts in varför det är svårt att avgöra om produktiviteten har ökat eller om resultatet i huvudsak beror på de ökade resurserna. Det kan dock konstateras att liksom i andra brottstyper varierar resultatet mellan olika polismyndigheter. Det är självfallet även på trafikområdet angeläget att polismyndigheterna utnyttjar kunskaper som har förvärvats i de myndigheter som har bäst resultat. Det är också angeläget att den svenska polisen drar nytta av andra länders erfarenheter av trafikövervakning. Ansvaret för den fortsatta utvecklingen med att effektivisera trafikövervakningen ligger inom ramen för ordinarie uppgifter. När det gäller resultatet rörande miljöbrott medförde den utvidgade och obligatoriska anmälningsplikten i miljölagstiftningen att antalet anmälda brott mot miljön ökade kraftigt. För att skapa större möjligheter för polis och åklagare att kraftsamla mot den allvarligare brottsligheten infördes en åtalsprövningsregel som innebär att om miljösanktionsavgift utgår för en överträdelse så skall åtal väckas endast om det är påkallat från allmän synpunkt. Antalet inkomna miljöbrottsärenden ökade med till ca 3 200 ärenden. Den genomsnittliga genomströmningstiden minskade 2003 2004. Antalet avslutade ärenden hos åklagarna ökade med knappt 500 till ca 4 400. och åklagarnas lagföringsandel ökade från . Antalet personer som lagfördes ökade från 427 till 459. Det är angeläget att polisens och åklagarnas resurser riktas in på att bekämpa allvarlig mil- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Genom ett långsiktigt arbete har goda förutsättningar för detta nu skapats. Det är givetvis angeläget att verksamhetsutvecklingen fortsätter på området. Regeringen konstaterar att har i linje med reformernas intentioner den totala ärendebalansen hos åklagarna minskat, den genomsnittliga genomströmningstiden minskat och lagföringsandelen ökat. Det är angeläget att den positiva utvecklingen fortsätter. Kriminalvården har haft en ökande beläggning. Ökningen belastar såväl häktessom anstaltsorganisationen. var medelbeläggningen i häkte 1 947, vilket är en ökning jämfört med . Antalet intagna i häkte med verkställbar dom, s.k. verkställighetsfall, var i genomsnitt 465 en ökning jämfört med . På samma sätt som föregående år har det höga platsutnyttjandet på de slutna anstalterna bidragit till att det har varit svårt att placera ut verkställighetsfallen från häkte till anstalt. Antalet tillgängliga häktesplatser har uppgått till i genomsnitt 1 931. Av dessa var ett antal tillfälliga häktesplatser som fått inrättas för att klara av beläggningssituationen. Vid utgången av 2004 var ca 290 tillfälliga häktesplatser i bruk, huvuddelen av dessa platser var belägna i arrestlokaler som lånats från polisen. Vid 18 av landets 30 häkten finns särskilda uppsökare vars verksamhet tillkommit inom ramen för regeringens särskilda narkotikahandlingsplan. Dessa uppsökare har haft stor betydelse för möjligheterna att inleda ett motivations- och behandlingsarbete för klienter med missbruksproblem. Un- der åren 20022004 har kontakt tagits och motivationshöjande samtal hållits med ca 5 500 häktesklienter. Programverksamhet bedrivs i häkte med motivationsprogram särskilt anpassade för häktestiden. Vid flera enheter bereds de intagna möjlighet till information från olika behandlingshem och andra organisationen. Vidare har vaccinationsprogram mot hepatit, utvecklade tillsammans med smitt- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 skyddsenheter i landet, införts på ett antal häkten. Unga häktade prioriteras för gemensam vistelse i den utsträckning det är möjligt. Vid ett häkte finns en ungdomsavdelning där verksamheten är inriktad på studier och organiserad samverkan med bl.a. socialtjänst och ett antal frivilligorganisationer. avvek 11 klienter direkt från häkte, att jämföra med tre personer . Beläggningssituationen inom kriminalvården är besvärlig. Det är främst bristen på slutna anstaltsplatser som fått återverkningar på möjligheten att placera ut intagna med verkställbara domar från häkte till anstalt. Kriminalvården har genom om- och tillbyggnad av befintliga anstalter försökt åtgärda platsbristen. Platsutbyggnaden har inte kunnat ske i en takt som motsvarat behoven vilket lett till att temporära lösningar fått tillgripas. Re- geringen ser dock positivt på kriminalvårdens arbete med att finna lösningar på platsbristen genom ett effektivare resursutnyttjande, permanenta beredskapsplatser m.m. åtgärder som bidragit till att antalet verkställighetsfall på häkte visat på en minskning under innevarande år. Utvecklingen under föregående år med en påtaglig ökning av antalet verkställighetsfall i häkte är dock bekymmersam och regeringen vill understryka vikten av att kriminalvården även fortsättningsvis arbetar med att säkerställa ett effektivt utnyttjande av alla tillgängliga anstaltsplatser genom att följa upp att de intagna är placerade på rätt säkerhetsnivå. Regeringen ser vidare positivt på att den särskilda satsningen på att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter genom sin uppsökande verksamhet på landets häkten nått ett betydande antal häktesklienter. Regeringen vill understryka vikten av att arbetet med att bekämpa narkotikamissbruk ges fortsatt hög prioritet. Det är också angeläget att arbetet med att särskilt uppmärksamma unga häktades situation fortsätter. har tittat på flera olika frågor i syfte att förbättra situationen för unga i häkte (SOU 2004:122). Utredningens förslag bereds inom . Regeringen utgår ifrån att kriminalvården, inom ramen för översynen av säkerhetsarbetet, även uppmärksammar frågor om säkerhetsarbete i häkte med målsättningen att vända den negativa utvecklingen avseende direktavvikelser från häkte. Ett av målen för verksamhetsgrenen Utredning och lagföring är att kvaliteten skall höjas på brottsutredningsverksamheten. Polisen arbetar med ett omfattande kvalitets- och utvecklingsarbete. har olika satsningar gjorts för att höja kvaliteten i processen Utredning och lagföring. har bl.a. genomfört projektet utredningskoncept PNU som syftar till att varaktigt effektivisera utredningsverksamheten lokalt och därmed öka lagföringen. Polismyndigheterna har ställt sig bakom de förslag som lämnats och påbörjat utvecklingsarbetet i enlighet med konceptet. De flesta polismyndigheterna har vidtagit kompetenshöjande åtgärder för att förbättra de initiala utredningsåtgärderna. Några exempel på detta är förbättrad ledning och fler brottsplatsundersökningar. Stor vikt har även lagts på att utveckla förundersökningsledningen. Det har bl.a. skett genom samverkan med åklagare samt utveckling av organisation och arbetsmetoder. För att höja kvaliteten på redovisade förundersökningar har en del polismyndigheter genomfört kvalitetskontroller tillsammans med åklagarmyndigheten. Kvalitetsmålet är uppnått eftersom verksamheten har förbättrats men ännu återstår mycket arbete innan kvaliteten på utredningsverksamheten är fullgod. Regeringen anser därför att det är angeläget att polisen aktivt fortsätter att utveckla den brottsutredande verksamheten. Polisens kvalitetsarbete har en avgörande betydelse för att det skall vara möjligt att kraftigt öka personuppklaringen av brott. Ett av åklagarorganisationens mål för verksamheten inom Utredning och lagföring var att kvaliteten på brottsutredningsverksamheten och processföringen skall höjas. har en rad utvecklingsåtgärder vidtagits i syfte att uppfylla dessa mål. Det största enskilda utvecklingsprojektet som bedrivits var arbetet med inrättandet av den nya organisationen, som bl.a. har till syfte att öka kvaliteten i åklagarverksamheten. utvecklingsresurser har därför till största delen koncentrerats på uppbyggnaden av den nya organisationen. Av de övriga åtgärder som vidtagits bör framhållas att Riksåklagaren anordnat rättsliga specialistseminarier för att inom vissa rättsområden analysera åklagarnas handläggning, diskutera rättstillämpning och rättsutveckling samt utbyta operativa erfarenheter. En grundtanke är att med hjälp av de specialistkunskaper som finns inom respektive område ta ett samlat grepp om brottsbekämpningen med fokus på en höjd lagföring och kvalitet i åklagarverksamheten. har även resultaten av två projekt presenterats. tillsatte Riksåklagaren en arbetsgrupp med uppdraget att göra en bred analys beträffande kvaliteten i de olika leden i brottmålsprocessen. I arbetsgruppen ingick representanter för polisen, åklagarväsendet, domstolarna, advokatkåren och rättsvetenskapen. Gruppen lämnade sina förslag i en rapport med titeln en förtroendefråga för rättsväsendet. initierade Riksåklagaren en vetenskaplig studie av åklagarens arbete i rätten med avseende på områdena strategisk processföring och retorik. Ett preliminärt resultat av studien redovisades 2004. Resultatet skall ligga till grund för såväl fortsatta utbildningssatsningar som metodutveckling för att öka kvaliteten i processföringen. Riksåklagaren upprättar en rättsutvecklingsplan över de frågor som bedöms ha betydelse för rättsutvecklingen och enhetligheten i rättstillämpningen inom det straffrättsliga området. Riksåklagarens avsikt är att 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 främst rikta in sig på rättsliga frågor som har stor betydelse för det operativa åklagararbetet. överklagade riksåklagaren 20 mål till och var dessutom motpart i ett stort antal mål. Dessa har bl.a. avsett brottet grov fridskränkning, synen på trafikbrott som begåtts under alkoholpåverkan, ekobrott och uppsåtsbegreppet. kvalitetsarbete är relativt omfattande och åtgärderna utgör led i en långsiktig strategi. Även har åklagarorganisationen gjort ändamålsenliga prioriteringar i kvalitetsarbetet. Det är positivt att riksåklagarens strategi i dessa frågor är tydligt angiven. Den organisationsförändring som har genomförts har skapat goda förutsättningar för ytterligare kvalitetsutveckling. Det är angeläget att följa upp och bedöma vilka konkreta resultatförbättringar som det fortsatta kvalitetsarbetet leder till. För att kunna genomföra en sådan uppföljning behöver fortsätta arbetet med att ta fram bestämda kvalitetsmått för olika delar av åklagarverksamheten. har vidtagit flera åtgärder för att säkerställa kvaliteten i verksamheten. I avsnitt 3.5.1 Brottsförebyggande arbete har redovisats sådana åtgärder som är av mer övergripande karaktär. vidtog också ett flertal mer specifika åtgärder för att höja kvaliteten i brottsutredningar och processföring. infördes bättre rutiner för uppföljning. Resultaten redovisas på kammarnivå och följs upp med avdelningscheferna som i sin tur har kontinuerlig ärendeuppföljning genom regelbundna möten med respektive kammarchef. Större brottsutredningar utvärderas av utredningsgruppen gemensamt, vilket bidrar till att de erfarenheter som vunnits vid utredningarna bättre kan tas till vara i kommande utredningar. har anordnat en seminarieserie som bl.a. syftat till att 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 uppnå en mera enhetlig rättstillämpning inom myndigheten. I syfte att öka kvaliteten på brottsanmälningar utbildar revisorer, konkursförvaltare, revisorer och redovisningskonsulter och har regelbundna kontakter med bl.a. och Finanspolisen. Fortsatta satsningar har gjorts på kompetenshöjande aktiviteter inom ekobrottsbekämpningen genom utbildningsprogram. Vidare har myndigheten fortsatt utvecklingen av en kunskaps- och erfarenhetsbank som ett stöd i det operativa arbetet, EkoBanken. Regeringen ser positivt på de åtgärder som vidtagits och på det utvecklingsarbete som pågår inom . Det är angeläget att myndighetens kvalitetsarbete fortsätter att ha en framträdande plats under kommande verksamhetsår. arbetar fortlöpande med att vidareutveckla kvaliteten inom verksamheten. finns inom verket ett Kvalitets- och utvecklingsråd inrättade inom vardera det rättspsykiatriska och det rättsmedicinska området. Syftet är att stärka, utveckla och följa upp kvaliteten inom respektive område. Den rättskemiska och den rättsgenetiska avdelningen finns representerade i det rättsmedicinska rådet. Det totala antalet rättspsykiatriska utredningar som av domstol överlämnades till råd för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor för bedömning utgjorde (29 fall) av samtliga expedierade ärenden. Av dessa kom rådet i 8 fall (1,av samtliga ärenden) fram till en annan slutsats med avseende på allvarlig psykisk störning än den som framgått av utredningen. Domstolarnas förtroende för verkets undersökningar är fortsatt högt. följde domstolarna verkets förslag i de rättspsykiatriska utlåtandena om överlämnande till rättspsykiatrisk vård i av fallen. överlämnades endast fem rättsmedicinska ärenden (mindre än en promille av samtliga ärenden) till råd för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor för bedömning. Detta visar att uppdragsgivarna har ett högt förtroende för verkets utredningar. Inget av ärendena föranledde någon ändrad bedömning av rådet. rättskemiska och rättsgenetiska avdelningar genomgår kvalitetsgranskning av SWEDAC (Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll). Även försvarade avdelningarna sin status som ackrediterade laboratorier. skall uppdragsgivarnas syn på verkets undersökningar inom en av de fyra verksamhetsgrenarna redovisas. genomfördes en enkätundersökning avseende uppdragsgivarnas syn på de rättsgenetiska undersökningarnas genomförande och kvalitet. Undersökningen visade att uppdragsgivarna genomgående var positiva till verkets arbete. undersökningar är av stor betydelse för rättssäkerhet och effektivitet inom rättsväsendet. Det är därför av yttersta vikt att undersökningarna och utredningarna håller en hög kvalitet. Undersökningar om uppdragsgivarnas syn på verkets utredningar samt externa granskningar visar att väl uppfyller högt ställda kvalitetskrav. Regeringen anser det angeläget att även fortsättningsvis upprätthåller en hög kvalitet inom verksamheten och att arbetet med att vidareutveckla kvaliteten fortsätter. Samtliga polismyndigheter har arbetat för att skapa ett nära samarbete mellan polis och åklagare. Ett exempel på detta är att polismyndigheter satt upp gemensamma verksamhetsmål med respektive åklagarkammare. Som ett led i detta arbete har i nära samverkan med polismyndigheterna, och utarbetat Polisens nationella utredningskoncept, som bl.a. tar sikte på att rätt utredningsåtgärder vidtas i inledningsskedet av en brottsutredning. Myndigheterna inom rättsväsendet samverkar också inom ramen för rättsväsendets informationsförsörjning () för att skapa förutsättningar för en gemensam process av informationsutbyte genom hela rättskedjan. I det utvecklingsarbete som bedrivs vid deltar i regel övriga rättsvårdande myndigheter bl.a. i utvecklingsprojektens referens- och styrgrupper. Polisens samverkan med har kommit att intensifieras med anledning av de rymningar som skett . Dessa händelser har bidragit till ett utökat underrättelsearbete. Vad gäller Säkerhetspolisen så har det /05 inrättats ett samverkansråd för terrorismbekämpning för att effektivare kunna samordna, kartlägga och bekämpa terrorismen. I samverkansrådet ingår, utöver representanter från Säkerhetspolisen, försvarets underrättelsetjänst och forskningsenheter, den övriga polisen och . Rådets uppgift är att ta fram en gemensam hotbild, kartlägga och analysera ansvarsområden och ta fram en nationell strategisk plan för terrorismbekämpning. Ytterligare exempel på samverkan inom rättsväsendet är det regeringsuppdrag som och fått och som syftar till att myndigheterna skall intensifiera åtgärderna mot alkoholrelaterad brottslighet. Regeringen anser att det är viktigt att informationsutbytet mellan de brottsbekämpande myndigheterna kan ske rationellt. Därför uppdrog regeringen i regleringsbrevet åt de brottsbekämpande myndigheterna att dels redogöra för deras syn på vilka eventuella hinder som finns för ett rationellt informationsutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna, dels lämna förslag på hur informationsutbytet kan förbättras. Redovisningen bereds inom . Den nära samverkan mellan polis- och åklagarväsendena är särskilt angelägen och har ytterligare utvecklats beträffande den grova organiserade brottsligheten. Här bör även framhållas det samarbete som vissa åklagarkammare och polismyndigheter har på våldsbrottslighetens område inom ramen för s.k. familjevåldsenheter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ett sådant sätt att organisera verksamheten kan leda till en högre lagföringsandel. Dessa samarbetsformer kommer att utvecklas även fortsättningsvis. Även i fråga om bekämpning av t.ex. mängdbrott finns ett väl utvecklat samarbete mellan polis och åklagare. Som ett led i effektiviseringsarbetet av mängdbrottsutredningarna har regeringen i regleringsbreven för och övriga myndigheter inom polisorganisationen och för ställt upp ett krav på återapportering av de åtgärder som myndigheterna tillsammans vidtagit i syfte att vidareutveckla och effektivisera samarbetet mellan polis och åklagare. Såväl polisorganisationen som bedriver ett omfattande samarbete med de myndigheter och organisationer i samhället som deltar i brottsbekämpningen. bedriver ett samarbete med de myndigheter och organisationer i samhället som kommer i kontakt med ekonomisk brottslighet. Samverkan med övriga åklagar- och polisväsendet är väl utvecklat. och har ett gemensamt samordningsansvar för den verksamhet som rör ekonomisk brottslighet i de län där inte verkar. har som ett led i detta samordningsansvar bl.a. gjort flera utbildningsinsatser. Det kan nämnas att arrangerat en tvådagars konferens för åklagare, poliser och andra anställda som arbetar med ekomål i andra myndigheter. arrangerade också Ekobrottsdagen tillsammans med In- stitutet för vidareutbildning av jurister, samhällsvetare och ekonomer () för närmare 300 deltagare, som åklagare, poliser, skattebrottsutredare, revisorer, domare, advokater och andra som arbetar med ekobrottsfrågor. Inom ramen för samverkan med polisen har ytterligare utveckling skett i kampen mot den organiserade brottsligheten. Vidare har haft ett nära samarbete skattebrottsenheterna, konkursförvaltarna och revisorsorganisationerna . I bedrivs samverkan på ett institutionaliserat sätt. Motsvarande samverkan bedrivs regionalt inom de samverkansorgan som inom respektive län utför de uppgifter som gör på central nivå. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Inom ramen för de storstadspolitiska lokala utvecklingsavtalen har samverkan mellan polis och kommun utvecklats för att mer effektivt kunna bekämpa olika typer av mängdbrott. Ett väl utvecklat och fungerande samarbete mellan myndigheter är av avgörande betydelse för den brottsutredande verksamhetens kvalitet och effektivitet. De goda erfarenheterna från särskilt utformat samarbete mellan polis och åklagare vid t.ex. familjevåldsenheterna och inom området för organiserad grov brottslighet vid de internationella åklagarkamrarna måste tas tillvara och i tillämpliga delar användas även i övrig operativ verksamhet. Ett sådant modernt arbetssätt utgör enligt regeringens uppfattning en av de viktigaste beståndsdelarna i en framtida brottsutredande verksamhet. bedriver ett väl utvecklat samarbete med de andra aktörerna i samhällets kamp mot ekonomisk brottslighet. Det är viktigt att samarbetet fortsätter och vidareutvecklas för att ytterligare förbättra och effektivisera ekobrottsbekämpningen. bedriver samarbete i olika former med de myndigheter inom rättsväsendet som är verkets huvudsakliga uppdragsgivare. I bedriver verket verksamhet inom rättsmedicin, rättskemi och rättsgenetik. Även () verksamhet är förlagd till . tecknade ett hyresavtal avseende nya lokaler i . De nya lokalerna är belägna i anslutning till . och såsom chefsmyndighet för SKL fick i regleringsbreven i uppdrag dels att utreda vilka möjligheter till samverkan som finns i den verksamhet som bedrivs inom och . Uppdraget har redovisats och de båda myndigheterna har identifierat ett antal områden där samverkan mellan myndigheterna kan fortsätta att utvecklas. Samverkansfördelar har framförallt identifierats i och kring den verksamhet som de båda myndigheterna bedriver i , nämligen analytisk kemi och DNA-analyser. Här finns bl.a. metod-, kompetens- och utrustningsmässiga likheter. På ett mer allmänt plan finns enligt de båda myndigheterna verksamhetsmässiga fördelar t.ex. i fråga om utnyttjande av personalresurser, lokaler, utrustning, materielanskaffning, IT-stöd och logistiken kring materialhanteringen. Regeringen anser att det är angeläget att samtliga myndigheter bedriver sin verksamhet på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Lo- kaliseringen av och verksamheter i skapar enligt regeringens mening goda förutsättningar för ett fördjupat samarbete mellan myndigheterna. Den redovisning som de båda myndigheterna lämnat till regeringen visar tydligt på möjligheterna att ytterligare öka samverkan myndigheterna emellan. Regeringen avser att tillsätta en utredning som skall se över bl.a. hur verksamheterna inom det forensiska området kan organiseras. har i polisens årsredovisning i huvudsak anfört följande. Ärendeinflödet till det operativa rådet är fortfarande relativt lågt, men antalet aktionsgrupper har ökat från tre till tio . Av dessa har sju haft inriktning mot människohandel för sexuella ändamål och de övriga mot barnpornografi, värdetransportrån respektive narkotikabrott. Ny är vidare den redogörelse som ger exempel på medverkan i flera stora utredningar. Av redovisningen framgår att sådan medverkan förekommit i samarbete med och i bedrägeriärenden och att Eu- ropol kopplats in för sammanställning av information i dataform. har också biträtt ett län i ett omfattande narkotikaärende och samarbetat med Europol och Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i i narkotikautredningar. arbete kring narkotika har också ägt rum inom ramen för det nordiska polis- och tullsamarbetet och bilateralt med andra länder. Vidare har deltagit i en expertgrupp som inrättats av Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i för bekämpning av människosmuggling och människohandel; flera projekt för operativt samarbete har inletts och ansvarar för en kartläggning av kännedom om och förekomst av handel med barn inom området. Av redovisningen framgår också att har lett en grupp som syftar till att förbättra, förstärka och utveckla det internationella polissamarbetet såvitt avser bekämpning av barnpornografibrott. Slutligen redogörs för att miljöbrottsroteln varit aktiv i ett internationellt projekt inom Europeiska unionen som syftar till att kartlägga illegal avfallsexport från unionen till tredje land. Som framgår av budgetpropositionen följer regeringen med stort intresse utvecklingen när det gäller de internationella aspekterna av utredningsverksamheten och dess påverkan på lagföringen. Detsamma gäller hur de inom Europeiska unionen för ändamålet beslutade samverkansformerna, såsom Europol, Eurojust och Schengen, utnyttjas i såväl den centrala som lokala utredningsverksamheten.