prop · GT03155 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv nya mål i jämställdhetspolitiken Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag till nya mål för jämställdhetspolitiken. Det övergripande målet föreslås vara att kvinnor och män skall ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Som delmål föreslås: -En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män skall ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. -Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män skall ha samma möjlig- heter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. -En jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män skall ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. -Mäns våld mot kvinnor skall upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, skall ha samma rätt och möjlighet till kroppslig in- tegritet. Regeringen kommer att utarbeta etappmål samt indikatorer för upp- följning och utvärdering av jämställdhetspolitiken. Jämställdhetsintegrering ligger fast som strategi för att uppnå de jäm- ställdhetspolitiska målen. Vidare redovisar regeringen sin syn på orga- niseringen av det jämställdhetspolitiska arbetet och sin avsikt att inrätta en myndighet med uppgift att bidra till utvecklandet av en effektiv jäm- ställdhetspolitik. Regeringen redovisar också sin avsikt att verka för att jämställdhetsarbetet på lokal och regional nivå stärks. Mäns våld mot kvinnor utgör alltjämt ett allvarligt samhällsproblem. Regeringen redovisar i propositionen insatser som syftar till att motverka detta våld. I propositionen lämnas även en redogörelse av utfallet av den hand- lingsplan för jämställdhetspolitiken som regeringen presenterade i sin skrivelse Jämt och ständigt regeringens jämställdhetspolitik med Prop. 2005/06:155 handlingsplan för mandatperioden (skr. 2002/03:140). Propositionen har utformats i samarbete med och Miljö- partiet de Gröna. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Ärendet och dess beredning............................................................... Samhällsutvecklingen och regeringens insatser på Samhällsutvecklingen på jämställdhetsområdet ................. Makt och inflytande.......................................... Utbildning och forskning................................ Obetalt hem- och omsorgsarbete .................... Mäns våld mot kvinnor................................... 3.2Uppföljning av regeringens handlingsplan under 3.2.1Representation; jämn fördelning av makt och Lika lön för lika och likvärdigt arbete ............ 3.2.3Mäns våld mot kvinnor; prostitution och handel med kvinnor för sexuella ändamål ...... Män och jämställdhet...................................... Sexualiseringen av det offentliga rummet ...... Åtgärder inom politikområdena...................... Internationellt arbete på jämställdhetsområdet ................. 3.3.3FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, CEDAW.............. 3.3.4Övrigt internationellt och nordiskt samarbete 39 Inriktning, mål och styrning i jämställdhetspolitiken...................... Behovet av en ny målstruktur ........................................... Det övergripande målet i jämställdhetspolitiken .............. Delmålen i jämställdhetspolitiken..................................... Makt och inflytande........................................ Obetalt hem- och omsorgsarbete .................... Mäns våld mot kvinnor och kroppslig Stärkt styrning i jämställdhetspolitiken ............................ Uppföljning och utvärdering........................... Jämställdhetsexperter på länsstyrelserna ........ Granskningar av organisationen ..................... Behovet av en ny organisation.......................................... En ny jämställdhetspolitisk myndighet............................. 6 Mäns våld mot kvinnor.................................................................... Regeringens insatser inom området.................................. Utredningen om kvinnofridsuppdragen.......... Det fortsatta arbetet......................................... Samverkan i det nationella arbetet.................................... Ökade resurser till kvinnojoursverksamhet m.m. ............. Kommunernas arbete med våld mot kvinnor.................... Behandlingsverksamheter för män ................................... 6.6Metodutveckling och statistik om mäns våld mot kvinnor Lokalt och regionalt jämställdhetsarbete......................................... Övriga åtgärder och insatser............................................................ Krav om jämställdhet vid statligt stöd till folkrörelser ..... Förvärvsavdrag för ensamstående föräldrar...................... Delegation för hälsa och heltid ......................................... Arbetsgrupp om mansroller, män och jämställdhet .......... Effektiv statsförvaltning (Politikområde 1) ...................... Finansiella system och tillsyn (PO 2) ............................... Skatt, tull och exekution (PO 3)........................................ Rättsväsendet (PO 4)......................................................... Utrikes- och säkerhetspolitik (PO 5)................................. Totalförsvar (PO 6) ........................................................... 9.7Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar (PO 7)................................................................................ Internationellt utvecklingssamarbetet (PO 8) ................... Integrationspolitik (PO 10) ............................................... Storstadspolitik (PO 11).................................................... Migrationspolitik (PO 12)................................................. Hälso- och sjukvårdspolitik (PO13).................................. Folkhälsa (PO 14) ............................................................. Barnpolitik (PO 15)........................................................... Handikappolitik (PO 16)................................................... Äldrepolitik (PO 17) ......................................................... Socialtjänstpolitik (PO 18)................................................ Ersättning vid arbetsoförmåga (PO 19) ............................ Ekonomisk äldrepolitik (PO 20) ....................................... Ekonomisk familjepolitik (PO 21).................................... Arbetsmarknadspolitik (PO 22) ........................................ Arbetslivspolitik (PO 23).................................................. Jämställdhetspolitik (PO 24)............................................. Utbildningspolitik (PO 25) ............................................... Forskningspolitik (PO 26)............................................... Mediepolitik (PO 27) ...................................................... Kulturpolitik (PO 28)...................................................... Ungdomspolitik (PO 29)................................................. Folkrörelsepolitik (PO 30) .............................................. Bostadspolitik (PO 31).................................................... Regional samhällsorganisation (PO 32).......................... Regional utvecklingspolitik (PO 33) .............................. Miljöpolitik (PO 34) ....................................................... Energipolitik (PO 35)...................................................... Transportpolitiken (PO 36) ............................................. IT, tele och post (PO 37)................................................. Näringspolitik (PO 38).................................................... 9.38Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (PO 39)............................................................................ Skogspolitik (PO 41)....................................................... Djurpolitik (PO 42) ......................................................... Livsmedelspolitik (PO 43).............................................. Landsbygdspolitik (PO 44)............................................. Samepolitik (PO 45) ....................................................... Demokrati (PO46)........................................................... Minoritetspolitik (PO 47)................................................ Allmänna bidrag till kommuner (PO 48)........................ Företag med statligt ägande ............................................ Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Makt att forma samhället och sitt eget liv jämställdhetspolitiken mot nya mål (SOU 2005:66) .................................................................... Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet Makt att forma samhället och sitt eget liv jämställdhetspolitiken mot nya mål (SOU 2005:66)........... Bilaga 3 Sammanfattning av betänkandet Slag i luften en utredning om myndigheter, mansvåld och makt (SOU 2004:121)...... Bilaga 4 Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet Slag i luften en utredning om myndigheter, mansvåld och makt (SOU 2004:121) .................................. Bilaga 5 Sammanfattning av betänkandet Kvinnors organisering (SOU 2004:59) .................................................................... Bilaga 6 Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet Kvinnors organisering (SOU 2004:59) ........... Bilaga 7 Uppföljning av Jämt och ständigt regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperioden 2002/03:140) ............................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om mål för jämställdhetspolitiken (avsnitt 4.24.3). 2 Ärendet och dess beredning Makt att forma samhället och sitt eget liv (SOU 2005:66) tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av jämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisa- tion och effektivitet. I uppdraget ingick att överväga vilka mål som bör gälla för den framtida jämställdhetspolitiken samt lämna förslag till mål och resultatindikatorer för dessa. Utredarens uppdrag omfattade också att analysera hur den nuvarande organisationen för jämställdhetspolitiken fungerar och lämna förslag till hur den skall kunna förbättras och effekti- . Utredningen, som antog namnet Jämställdhetspolitiska utred- ningen, lämnade sitt betänkande Makt att forma samhället och sitt eget liv (SOU 2005:66) . En sammanfattning av utredningens betänkande finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 2. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr N2005/6960/JÄM). Regeringens ställningsta- gande till utredningens förslag avseende mål och organisation för jäm- ställdhetspolitiken redovisas i denna proposition (avsnitt 4 och 5). Slag i luften (SOU 2004:121) beslutade regeringen tillkalla en särskild utredare med uppdrag att följa upp och utvärdera de myndighetsuppdrag som gavs i samband med propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55). Utredaren lämnade 2004 betänkandet Slag i luften (SOU 2004:121) med förslag till åtgärder i syfte att institutionalisera och systematisera arbetet med att motverka mäns våld mot kvinnor. En sammanfattning av utredningens betänkande finns i bilaga 3. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 4. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr N2004/9764/JÄM). Regeringens ställningstagande vad avser det fortsatta arbetet redovisas i denna proposition (avsnitt 6). Kvinnors organisering (SOU 2004:59) Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en analys och utvärdering av det statliga bidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet samt föreslå förändringar för att anpassa bidraget till hur samhället och kvinnoorganisationerna har utvecklats sedan bidraget inrättades (dir. 2003:56). Utredningen, som antog namnet Kvinnors organisering utredningen statligt stöd för kvin- nors organisering, avlämnade betänkandet Kvinnors organise- ring (SOU 2004:59). Utredaren lämnade bl.a. förslag om ett nytt bidragssystem för kvinnors organisering som har behandlats i propositionen Statligt stöd till kvinnors organisering (prop. 2005/06:4). godkände regeringens förslag till riktlinjer för ett nytt statsbidragssystem för kvinnors organisering (bet. 2005/06:KrU6, rskr. 2005/06:99). Mot bakgrund av dessa riktlinjer har regeringen beslutat förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering som trädde i kraft . Utredaren har också i enlighet med sitt uppdrag lämnat förslag på hur frågan om krav avseende jämställdhet i den statliga bidragsgivningen till folkrörelser och föreningar skall behandlas fortsättningsvis. En sammanfattning av utredningens betänkande finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2004/5371/D). Regeringens ställningstagande till utredningens förslag till krav om jämställdhet vid statligt stöd till folkrörelser redovisas i avsnitt 8.1. Jämt och ständigt (skr. 2002/03:140) I regeringens skrivelse Jämt och ständigt (skr. 2002/03:140) presentera- des en handlingsplan för de jämställdhetspolitiska insatserna under man- datperioden. Redovisning av resultaten av de insatser som angavs i handlingsplanen redovisas i avsnitt 3.2 och i bilaga 7. Denna proposition har utformats i samarbete med och de Gröna. 3Samhällsutvecklingen och regeringens insat- ser på jämställdhetsområdet Jämställdhetspolitiken började ta form som ett självständigt politiskt om- råde . Olika frågor har stått i förgrunden under olika ti- der. Kvinnors och mäns lika möjligheter att kombinera förvärvsarbete och familjeliv, samma makt och inflytande för kvinnor och män i sam- hället samt att bekämpa mäns våld mot kvinnor är några av de frågor som har varit centrala under dryga jämställdhetspolitik. Den senaste propositionen om jämställdhetspolitiken, Delad makt delat ansvar (prop. 1993/94:147, bet. 1993/94:AU17, rskr. 1993/94:290), över- lämnades till . I detta avsnitt lämna en kortfattad beskrivning av samhällsutvecklingen ur jämställdhetsperspektiv inom områden av särskild betydelse för jämställdhetspolitiken. Vidare lämnas en sammanfattande redogörelse för de åtgärder som genomförts sedan regeringens senaste skrivelse för jämställdhetspolitiken Jämt och ständigt regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperio- den (skr. 2002/03:140) lämnades till 2003. En fullständig re- dogörelse finns i bilaga 7 till denna proposition. Slutligen redogörs också för det internationella arbetet på jämställdhetsområdet. Jämställdhetspolitikens förståelse av vilka mekanismer som bidrar till skapandet av ojämställdheten i samhället har påverkats av den genusve- tenskapliga forskningen kring makt och kön. I propositionen Delad makt delat ansvar (prop. 1993/94:147, jfr bet. 1993/94:AU17, rskr. 1993/94:290) betonas att jämställdhet är en fråga om makt och att jämställdhetspolitiken tar sikte på att förändra maktförhållandena mellan kvinnor och män. Vidare betonas att i detta förändringsarbete bör inte tyngdpunkten ligga på att söka förändra attityder för att uppnå jämställd- het, utan att arbetet i stället bör inriktas på att förändra informella struk- turer i samhället som upprätthåller den ojämna maktfördelningen mellan könen. Att jämställdhet är en fråga om makt och kön är fortfarande grundläggande i jämställdhetspolitiken. De åtgärder och insatser som regeringen har vidtagit utgår från denna förståelse. För att kunna förändra maktordningen mellan könen krävs kunskap och medvetenhet om såväl ojämställdheten som vilka mekanismer som bidrar till att upprätthålla den. Maktfrågan är relevant inom alla samhällsområden, men tar en särskilt konkret form när det gäller kvinnors och mäns representation inom poli- tiskt och ekonomiskt beslutsfattande. En jämn representation av kvinnor och män på ledande positioner är ingen garanti för att den reella makten fördelas jämnt mellan könen, men det är en viktig förutsättning för att även kvalitativa aspekter av maktutövning skall kunna förändras i jäm- ställd riktning. Möjligheten att påverka beslutens innehåll förutsätter deltagande i beslutsfattandet. propositionen Jämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop. 1987/88:105) har ett målmedvetet arbete bedrivits för att öka kvinno- representationen i olika samhällssfärer. Den övergripande bilden visar att andelen kvinnor på maktpositioner inom olika delar av samhället har ökat markant , men den stora majoriteten av makteliten i består fortfarande av män. Könsfördelningen ser olika ut mellan olika områden och är jämnare inom politiken än inom t.ex. näringslivet. Skillnader finns också mellan olika nivåer inom ett fält eller sektor. En studie av eliterna i (Kön och den sociala repro- duktionen av eliter i ett komparativt perspektiv, 2001) visar att andelen kvinnor har ökat inom samtliga samhällsområden till viss del tack vare en hög kvinnorepresentation inom politiken. Inom samhällsfält som vetenskap, förvaltning, kultur, massmedier, organisa- tioner, och näringslivet är andelen kvinnor på ledande poster fortfarande förhållandevis låg. I näringslivet är mansdominansen allra störst, trots att vissa förändringar har kunnat anas . De statligt ägda företagen har i genomsnitt en jämnare könsfördelning i styrelser och ledningsgrupper än övriga aktiebolag. Könsfördelning i politiska församlingar Det har skett en kraftig ökning av kvinnorepresentationen i politiska för- samlingar . har, med undantag för kortare perioder, regeringen bestått av lika många kvinnor som män. () utgörs regeringen av 11 kvinnor och 11 män. Efter valet sjönk andelen kvinnor i till och andelen män ökade till . Politiska partier började därefter tillämpa varannan damernas på sina valsedlar. I det efterföljande valet förändrades könsfördelning markant till kvinnor respektive män bland riksdagsledamöterna. Efter va- let 1998 steg andelen kvinnor till . Sedan valet utgörs av kvinnor och män. I kommuner och landsting utgjordes kommunfullmäktige av kvinnor och män samt av kvinnor och män. Representationen av kvinnor respektive män i politiskt beslutsfattande har blivit jämnare på central och lokal nivå, men utöver det faktum att män är överrepresenterade kvarstår också vertikala och hori- sontella skillnader inom politiken. Högre upp i hierarkin t.ex. på ordfö- randeposter i utskott, kommunala nämnder eller landstings- styrelser råder mansdominans. Det finns också en horisontell åtskill- nad, ett slags arbetsdelning inom politiken. Kvinnor är oftare represente- rade inom utskott och nämnder som ansvarar för frågor om vård, omsorg, utbildning, kultur och fritid medan män oftare är representerade inom områden som ekonomi, teknik och transporter. Detta är mera märkbart på nivå än i , där nio av de 16 utskotten har en köns- fördelning som ligger inom intervallet av endera kön. Ordförandeposterna i utskotten innehas till två tredjedelar av män. Det finns skäl att även uppmärksamma hur många det är som lämnar politiska uppdrag. har tagit fram statistik över avgångna ledamöter sedan valet . Kvinnor, särskilt yngre kvinnor, hoppar of- tare än män av sina politiska uppdrag både i kommuner och landsting. I vissa kommuner och landsting avgår kvinnor i mycket högre grad än män. Det omvända är dock ovanligt. I lämnar lika många kvinnor som män sina uppdrag. Vissa partier har högre andel avhopp bland kvinnor än bland män medan i andra partier råder det motsatta för- hållandet. I den senast genomförda undersökningen av orsaker till avhopp bland ett representativt urval förtroendevalda (Att vara med på riktigt, SOU 2001:48) framkommer att privata skäl har haft störst betydelse för både kvinnor och män, men det var fler kvinnor än män som uppgav privata skäl till avhopp från politiken. Enligt en genomförd studie av Kommuner och Landsting i 17 kommuner (Makten och möjlig- heten i kommunpolitiken) överväger ett betydande antal fler kvinnor än män att lämna sina kommunala förtroendeuppdrag av kvin- norna och av männen. En arbetsgrupp inom har lämnat förslag till en jämställd riksdag. I rapporten (2004/05:URF2) lyfter man fram resultaten av en enkät genomförd av gällande situationen för kvinnor som är riksdagsledamöter. Den visade att sex av tio kvinnor ansågs sig ha utsatts för förtryck på grund av sitt kön. En majoritet ansåg att den manliga maktstrukturen är stark. Bortsett från några enstaka undantag ansåg så gott som samtliga att det fanns en manlig maktstruktur som på- verkar det politiska arbetet. Både i det egna partiet och i det övriga riks- dagsarbetet ansåg kvinnorna att de har svårt att avancera på grund av sitt kön och att de viktigaste uppdragen går till män. Ett problem som många pekade på är att männen sluter sig samman i informella nätverk som ute- stänger kvinnor. När förslagen når sammanträdesrummen har männen redan pratat sig samman, uppger en rad kvinnor. Makten att påverka politiken är således inte enbart en fråga om repre- sentation. Lika viktigt är möjligheten att påverka dagordningen och för- utsättningarna för beslutsfattandet. har den politiska sfären fram- hållits som förebild i den jämställdhetspolitiska diskussionen med anled- ning av att andelen kvinnor är hög. Det är angeläget att ta hänsyn till de kvalitativa aspekterna av maktutövning i det jämställdhetspolitiska arbe- tet. Ansvarsfördelning på regional nivå har förändringar skett vad gäller makt- och ansvarsfördelning på länsnivå. En försöksverksamhet pågår till ut- gången av 2010 i och , där landstingen har övertagit det s.k. regionala utvecklingsansvaret från . är det också möjligt att i samtliga län bilda kommunala samver- kansorgan i form av utveckling. Ett sam- verkansorgan kan överta vissa regionala utvecklingsuppgifter från läns- styrelsen, under förutsättning att samtliga kommuner är medlemmar i Styrelserna i de kommunala samverkansorganen är mansdominerade. Andelen kvinnor varierar mellan och . Av nio ordföranden är sju män och två kvinnor. En ny företeelse inom den svenska regionala utvecklingspolitiken är de regionala partnerskapen. Partnerskapen består av representanter från den offentliga, den privata och den ideella sektorn. I en bilaga till ett betän- kande från för regional tillväxt, Svenska part- nerskap en översikt (SOU 2006:4), konstateras att av deltagarna i partnerskapen är män, men att det finns en övervikt av kvin- nor bland de deltagare som är . Sammanfattande om den politiska kvinnorepresentationen rankas högt internationellt när det gäller jämställdhet. Den rela- tivt jämna politiska representationen av kvinnor och män väger tungt i en sådan bedömning. Den utveckling som skett är mycket positiv när det gäller att åstadkomma en könsmässigt jämnare representation, vilket innebär att många fler kvinnor har trätt in i poli- tiska uppdrag. Att ta plats inom det politiska beslutsfattandet är en viktig grund och förutsättning för att också kunna påverka beslutens och politi- kens innehåll. visar utvecklingen att mycket återstår och att representationsfrågorna inte är avklarade utan ständigt behöver bevakas och uppmärksammas. Nya beslutsformer och maktförskjutningar visar sig påverka kvinnorepresentationen. Den hierarkiska ordningen kvarstår som innebär att män är överrepresenterade på de ledande posterna inom politiken. Det saknas tillräckliga kunskaper för att kunna dra relevanta slutsatser om samverkan mellan kön och andra sociala faktorer (klass, etnicitet, funktionshinder etc.) när det gäller fördelning av makt och inflytande.