prop · GT03204 · 2006-05-24 00:00:00 — -Inom ramen för EU-samarbetet har aktivt bidragit till att få till stånd ett beslut om en konvention vid för ut- bildning, vetenskap och kulturs () generalkonferens . Konventionen har en tydligt utvecklingspolitisk profil och syf- tar bland annat till att konsolidera enskilda länders rätt och skyldighet att föra en nationell kulturpolitik som stödjer kulturell mångfald. Ar- bete pågår nu för såväl EU-anslutning till, som nationell ratificering av, konventionen. -Det internationella nätverket för kulturministrar (International Net- work on Cultural Policy, INCP) som var med och grundade , hade sitt senaste ministermöte . Inriktningen på mötet var tydligt utvecklingsorienterad, i linje med nätverkets ar- bete för en internationell konvention för kulturell mångfald. -lämnade regeringen en skrivelse till om kultur- livets internationalisering (skr. 2005/06:188). Denna är en produkt av det stärkta samarbetet mellan kultur- och utrikespolitiken och utveck- lingssamarbetet. Det framtida arbetet på området syftar till att fortsatt stärka samarbetet mellan berörda verksamheter inom politikområde- Mål: Att det civila samhällets idéer och opinion skall bidra till det kon- kreta genomförandet av politiken för global utveckling. -Ett antal organisationer har på eget initiativ genom semina- rier och direkt dialog om politiken med regeringen engagerat sig i ge- nomförandet av politiken. Arbete med att institutionalisera denna dia- log har inletts i syfte att etablera ett årligt återkommande nationellt Forum för Global Utveckling. Genomförande och uppföljning av politiken för global utveckling och en effektiv fattigdomsbekämpning förutsätter såväl främjande av insatser för de mänskliga rättigheterna som av jämställdhet mellan kvinnor och män. Arbetet för att integrera ett jämställdhetsperspektiv skall ske inom alla politikområden och i alla relevanta insatser och politiska beslut. Insatser redovisas i skrivelsen under respektive område. Under detta avsnitt pre- senteras således insatser inom ramen för den svenska jämställdhetspoliti- ken och det övergripande arbetet för jämställdhetsintegrering. Mål: Att alla politikområdens insatser för att genomföra politiken för global utveckling skall ske på ett sätt som bidrar till att främja jäm- ställdhet mellan könen. -Arbetet med jämställdhetsintegrering i fortgår. Un- der gjordes jämställdhetsanalyser inom varje politik- område och är arbetet inriktat på att jämställdhetsintegre- ra budgetprocessen och att stärka arbetet med jämställdhetsintegre- ring i EU-samarbetet. Arbetet främjar kunskapsutveckling och stärker möjligheten för politikområden att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling på ett sätt som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män också på global nivå. -Vid FN:s 50:e session behandlades två teman: förstärkning av kvinnors deltagande i utvecklingsarbetet samt lika deltagande av kvinnor och män i beslutsprocesser. Diskus- sionerna utmynnade i rekommendationer till medlemsstaternas jäm- ställdhetsarbete. Länderna enades även om nya arbetsmetoder och be- slut fattades om ett arbetsprogram för . De nya arbetsmetoderna fokuserar mer på uppföljning och genomförande än vad som varit fallet. deltog lik- mycket aktivt. -Den internationella konferens om våld mot kvinnor och flickor med fokus på våld i hederns namn som hölls i följdes upp med en översiktlig kartläggning av åtgärder mot patriarkalt våld, särskilt i hederns namn, mot kvinnor och mot homo- och bisexuella samt transpersoner. Kartläggningen genomfördes på uppdrag av och redovisas i rapporten alt våld som hot mot mänsklig säkerhet. Mål: Att efterfrågan på kvinnor och barn för prostitutionsändamål Regeringen har i internationella institutioner och organ framhållit vikten av en särskilt inriktning av arbetet mot grundorsakerna till prostitution och människohandel, mäns efterfrågan på kvinnor och barn för sexuellt utnyttjande, och åtgärder för att stärka kvinnors och barns sociala, eko- nomiska, politiska och juridiska ställning. -Den svenska sexköpslagen, som kriminaliserar köp av sexuella tjäns- ter, framhålls som ett föredömligt exempel i arbetet för att förebygga prostitution och människohandel. -finansierar och ett samarbetspro- jekt som rör prostitution och människohandel. Projektet har som mål att utveckla strategier och åtgärder för att bekämpa prostitution och människohandel i bland annat EU:s nya medlemsländer och kandidat- länder samt i andra särskilt utvalda länder i och på . De miljömässiga, sociala och ekonomiska aspekterna på utveckling är intimt sammankopplade. Ekonomisk tillväxt är en förutsättning för att hållbart minska fattigdomen och bidra till utveckling också på det sociala och det miljömässiga planet. God miljö och omsorg om naturresurser är viktigt såväl för den långsiktiga ekonomiska tillväxten som för fattiga människors livsförutsättningar. Brister på det sociala planet, som dålig folkhälsa, begränsade utbildningsmöjligheter, ojämlikhet och ojämställd- het, bidrar i sig till fattigdom och ökar dessutom riskerna för konflikter och osäkerhet, vilket i sin tur hämmar möjligheterna för hållbar utveck- ling såväl på det miljömässiga som på det ekonomiska och det sociala planet. 3.2.1Hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön Hållbart nyttjande av naturresurser, omsorg om miljön samt hållbar kon- sumtion och produktion är centrala förutsättningar för en rättvis och håll- bar global utveckling. Miljöförstöring och utarmning av naturresurser är både orsak till människors fattigdom och till konflikter samt konsekven- ser av dessa förhållanden. Tillverkningen, spridningen och användningen av allt fler och mer komplexa produkter ger upphov till miljöproblem, såsom klimatförändringar, spridning av farliga kemikalier och utarmande av naturresurser. På grund av miljöfrågornas gränsöverskridande karaktär fordras samverkan mellan den nationella politiken för hållbar utveckling och politiken för global utveckling. Tillväxt, konsumtion och produktion Ekonomisk tillväxt är en grundförutsättning för en varaktig reducering av Utmaningen består i att motverka att det uppstår ett negativt samband mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring. kommas genom att göra konsumtions- och produktionsmönster mer håll- Skr. 2005/06:204 bara, det vill säga att effektivt nyttja råvaror, att utveckla hållbara pro- duktionsmönster och göra dessa tillgängliga för den breda massan samt att främja hållbar användning av produkter och hållbar hantering av av- fall. Mål: Att en omställning skall ske till ett hållbart samhälle. Den svenska strategin för hållbar utveckling har reviderats och överläm- nades till (skr. 2005/06:126). Skrivelsen är en vidareutveckling av den svenska strategin för hållbar utveckling som presenterades 2004. Strategin lyfter fram fyra strategiska utmaningar (bygga samhället hållbart, stimulera en god hälsa på lika villkor, möta den demografiska utmaningen, främja en hållbar tillväxt). Ett globalt perspektiv är integrerat i relevanta delar av strategin. -är aktivt inom uppföljningen av världstoppmötet i Johannes- burg 2002 när det gäller hållbar konsumtion och produktion. Bland annat skall stå som värd för nästa internationella möte inom FN:s tredje internationella expertmöte om hållbar konsumtion och produktion som hålls 2007. har dessutom tagit på sig en le- dande roll för hållbar konsumtion och tillsatt en internationell arbets- grupp om hållbara livsstilar vars arbetsprogram skall presenteras vid FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) i . -presenterade regeringen skrivelsen Tänk om! En hand- lingsplan för hållbar konsumtion för hushållen (skr. 2005/06:107). -Miljövårdsberedningen har inlett ett arbete med att analysera såväl påverkan på den globala miljön som hur utvecklingen i olika tillväxtregioner påverkar det globala miljötillståndet. Analysen kom- mer att ligga till grund för överväganden från regeringen om samlade åtgärder från svensk sida. -har ett särskilt uppdrag att följa det internationella arbetet. Syftet är att utveckla och sprida kun- skap med fokus på fattiga länder och dess fattiga invånare inom uni- versitetets profilområden: hållbara produktionssystem, djurs och människors hälsa, miljöövervakning, klimatförändringar och vatten, kvalitet i livsmedelskedjan, livskvalitet och landsbygdsutveckling samt naturvård och naturresursforskning. -I samband med FAO konferens , vid vilken jord- bruksministrar från ett stort antal länder deltog, ledde den svenska jordbruksministern ett seminarium om förutsättningen för kvinnor på landsbygden i fattiga länder. Kvinnor står för huvuddelen av livsme- delsproduktionen i dessa länder och syftet var att belysa vikten, inte minst för att millenniemålen skall kunna uppfyllas, av att de ges samma tillgång till bland annat mark, lånemöjligheter och teknik som männen. -tillsammans med övriga EU arbetar för att de multilaterala miljökonventionerna och WTO-avtalen inte spelas ut mot varandra utan att de samverkar till att stärka såväl frihandeln som miljöhänsy- nen i världen. -är pådrivande för ett ambitiöst resultat i WTO- förhandlingarna i frågan om liberaliseringar av handeln med miljöre- laterade varor och tjänster. Förhandlingarna har dock gått långsamt, då fokus legat på andra förhandlingsområden. -arbetar aktivt för att internationellt förbättra skogsförvalt- ningen för att minska olaglig avverkning och handel med olagligt av- verkat virke. Samarbetet med andra länder sker bland annat inom det europeisk-asiatiska skogssamarbetet (Europé-North Asian and Governance), som administreras av , och genom partnerskapsavtal med stora virkesproducenter som ex- porterar till EU. -Inom arbetet i FAO har verkat för att en resolution om att fortsätta det internationella skogssamarbetet med FN:s skogsforum och det internationella partnerskapet för skog till 2015. En sådan re- solution kommer att antas . Det ur svensk synvinkel vikti- gaste framsteget med detta är att det internationella partnerskapet för skog skall få ett starkare mandat att genomföra tidigare internationel- la överenskommelser på området. Mål: Att hållbar konsumtion och produktion skall behandlas integrerat och specifikt inom FN:s kommission för hållbar utveckling. -har inför FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) arbetat för att integrera aspekter om hållbar konsumtion och produktion. Huvudsakligen har arbetet skett genom påverkan av EU:s positioner. -lyfter också fram frågan vid olika sidoevenemang om energi och hållbar konsumtion och produktion, samt vid ett gemensamt si- doevenemang med samtliga internationella arbetsgrupper inom Mar- rakechprocessen. Klimatförändringarna är oberoende av varifrån utsläppen härstammar. Rikare länders minskning av utsläpp är därför centrala också för fattigare länder, liksom ansträngningarna för att minimera utsläppen i de länder som står inför en starkt ökad energianvändning. En grundläggande förut- sättning för att minska klimatförändringarna är en kraftig minskning av användandet av fossila bränslen. Ökad satsning på kostnadseffektiv bio- energi är angeläget för att minska beroendet av fossila bränslen och Sve- rige arbetar aktivt med en omställning från fossila till förnybara energi- källor. En diversifiering av energikällor kan även hjälpa fattiga länder att minska känsligheten för höga och kraftigt varierande oljepriser. Mål: Att skall vara pådrivande internationellt när det gäller att miljöanpassa och effektivisera energisystemen och att vara ett före- gångsland i det globala klimatarbetet. verkar för att det europeiska utsläppshandelssystemet och Kyo- toprotokollets flexibla mekanismer skall kopplas samman. genom de flexibla mekanismerna till modernisering av energisystem i Skr. 2005/06:204 utvecklingsländer och främjar därmed en hållbar utveckling i dessa län- -arbetar aktivt, främst genom EU, för att få till stånd en kli- matregim efter 2012, då Kyotoprotokollet löper ut. arbetar också för att förhandla nya åtaganden för Kyotoprotokollets parter in- för den andra åtagandeperioden. -har lyckats minska utsläppen med god tillväxt i ekonomin. Den svenska erfarenheten är viktig också för andra länder, inklusive många utvecklingsländer, eftersom den tydliggör att det inte behöver råda ett motsatsförhållande mellan miljöhänsyn och ekonomisk till- växt. -har ett program för Kyotoprotokollets projektbaserade meka- nismer med projekt i och och med projekt för att bi- stå och med deras genomförande. Programmet skall vidareutvecklas, bland annat i , och . -arbetar aktivt med en omställning från fossila till kostnadsef- fektiva förnybara energikällor. Mål: Att utvecklingsländerna skall ha kapacitet att främja klimathän- syn i nationella beslutsprocesser, ha väl fungerande energimarknader, kunna delta i de internationella institutionerna och utveckla av alterna- tiva energikällor. stödjer och i deras arbete för exempelvis förbättrad dialog mellan producent- och konsumentländer. -Genom utvecklingssamarbete med de minst utvecklade länderna bi- drar till att dessa länder kan stärka sin kapacitet att integrera klimathänsyn i arbetet med att bekämpa fattigdomen och skapa ut- veckling. -och Sida håller på att arbeta fram ett samar- betsavtal för att mer effektivt kunna koppla energi- och klimatfrågor till regionala utvecklingsinsatser. Myndigheterna samarbetar redan kring projekt för klimatinvestering inom ramen för Kyotoprotokollets mekanism för ren utveckling. De cirka 1,3 miljarder extremt fattiga människor i världen som bor på landsbygden och längs kusterna är i mycket stor omfattning beroende av den lokala biologiska mångfalden och ekosystemens tjänster för sin ut- komst och sitt uppehälle. För att fattiga människor skall ha en möjlighet att påverka sin utveckling är satsningar på att upprätthålla, och i många fall restaurera, de lokala naturresurserna, viktiga, liksom insatser för att säkerställa att dessa resurser kan nyttjas på ett hållbart sätt. Exempelvis är det en förutsättning för hållbar ekonomiskt och social utveckling att fattiga människors tillgång till vatten långsiktigt säkras. Det är också ett problem att många lokalt anpassade husdjursraser som är av stor betydel- se för fattiga människors livsmedelsförsörjning i utvecklingsländer är Skr. 2005/06:204 utrotningshotade. Mål: Att utvecklingsländerna skall ha kapacitet att skydda den biolo- giska mångfalden och hållbart nyttja naturresurser. arbetar för åtgärder som syftar till att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald, baserat på ett utvecklat sektorsansvar och på försik- tighetsprincipen, bland annat genom att i olika sammanhang lyfta fram kopplingen mellan millennieutvecklingsmålen och arbetet med biologisk mångfald. Arbetet sker framförallt inom ramen för konventionen om bio- logisk mångfald (Convention on Biological Diversity, CBD), Cartagena- protokollet om biosäkerhet och konventionen om handel med hotade djur och växter. Frågan om tillträde till och rättvis fördelning av nyttigheter som uppkommer vid användandet av genetiska resurser är ett av huvud- målen i CBD och därmed särskilt viktigt. -verkar såväl inom EU som inom Internationella växtskydds- konventionen (International Plant Protection Convention, IPPC) för att säkerställa att de regler som tas fram är berättigade och inte utgör förtäckta handelshinder eller är onödigt administrativt betungande, liksom för att stödja utvecklingsländernas kapacitetsuppbyggnad på området. har inför det första mötet med för fytosanitära åtgärder, , aktivt deltagit i stan- dardiseringsarbetet, liksom i genomförandet av det internationella protokollet för biosäkerhet och förordningen om gränsöverskridande förflyttning av genmodifierade grödor. -, som lyder under lant- bruksuniversitet, har tillsammans med Sida startat ett internationellt program där man arbetar med kunskapsstöd till strategiskt viktiga bi- odiversitetsaktiviteter med fokus på fattigdomsbekämpning. -verkar för att åtgärderna som identifierades under den tret- tonde sessionen av FN:s kommission för hållbar utveckling skall genomföras. Uppföljning av utvecklingen kommer att ske . Mål: Att de internationella åtagandena om att hejda förlusten av biolo- gisk mångfald till 2010 skall genomföras. -Inför det åttonde partsmötet inom ramen för konventionen om biolo- gisk mångfald bidrog , framförallt via EU, till att ta fram och lägga fast en uppsättning av indikatorer för uppföljning av det så kallade 2010-målet, som innebär internationella åtaganden om att hejda förlusten av den biologiska mångfalden till . Indika- torerna syftar till att mäta måluppfyllelsen och omfattar såväl beva- rande som hållbart nyttjande av biologisk mångfald. De mäter upp- rätthållandet av ekosystemets förmåga att tillhandahålla varor och tjänster, hur väl traditionell och lokal kunskap upprätthålls samt re- surstillgång. Indikatorerna skall kompletteras med sådana som rör rättvis fördelning av mervärdet som skapas vid användande av gene- tiska resurser. Mål: Att det internationella samarbetet skall fördjupas vad gäller till- gång till genetiska resurser och ursprungsbefolkningars och lokalsam- hällens traditionella kunskaper om biologisk mångfald samt vad gäller rättvis fördelning av vinster som uppkommer vid nyttjande av dessa. Regeringen arbetar, framförallt inom EU, med förhandlingarna i CBD om en internationell regim för tillträde till och rättvis fördelning av av- kastningen från genetiska resurser. engagerar sig också inom för immaterialrätt och upphovsrätt (World Intellectual Pro- perty Organization, ) och WTO i frågan huruvida exempelvis ur- sprungsangivelser i patentansökningar är ett effektivt sätt att utveckla en sådan regim. -För att säkra finansiering av genbanker och andra bevarandeinsatser gick 2005 in med ett ekonomiskt stöd till Global Crop Diver- sity Trust, som har ett nära samarbete med FAO och det internatio- nella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk. deltar aktivt i styrningen av denna gåvofond. -har ratificerat det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk som trädde i kraft . Fördra- gets mest centrala del är det multilaterala system för förvärv av växt- genetiska resurser och fördelning av värdet som kan uppstå vid an- vändning av resurserna. Förhandlingarna om ett standardiserat avtal för handel med växtgenetiska resurser, vilka väntas resultera i ett be- slut , har framförallt handlat om att balansera utvecklings- ländernas och fattiga småbrukares intressen å ena sidan och rikare länders och storföretagens å den andra. Från svensk sida har utveck- lingskompetens i förhandlingarna hämtats från Sida. -var värd för ett möte med kontaktgruppen som förhandlar fram standardavtalet för reglering av rättigheter och skyl- digheter inom det multilaterala systemet för nyttjandet av växtgene- tiska resurser. Mål: Att den miljön och områden skall skyddas samt att de resurserna skall nyttjas hållbart. Arbetet med en europeisk marin strategi fortgår och verkar aktivt för att denna skall ha en global ansats för att bland annat främja framtida tillgång på protein för fattiga länders kustbefolkning. , , och Sida har tillsammans med Världsnatur- fonden utarbetat ett marint initiativ och samverkar genom en gemensam marin samrådsgrupp. kommer även att verka för att dessa natur- hänsyn tas i det övergripande arbetet med att utveckla EU:s maritima politik. -stödjer regionalt mellanstatligt samarbete mellan utvecklings- länder i , och /i syfte att bidra till att stärka ländernas kapacitet att i samverkan skydda den miljön och förbättra naturresursförvaltningen av bland annat levande resurser. -har varit drivande i Internationella sjöfartsorganisationens (International Oranization, IMO) arbete med att utveckla ett frivilligt revisionssystem genom vilket sjöfartsnationer får möjlighet granskning av hur de lever upp till sina internationella fråga om sjösäkerhet och miljöskydd samt förslag till En fond har inrättats inom ramen för den Inter- nationella sjöfartsorganisationen för att bistå länder med knappa eko- nomiska resurser att låta sig granskas. -deltar aktivt i sjöfartsorganisationens arbete med att ta fram en konvention för återvinning av fartyg. ien rad utvecklingsländer under ofta undermåliga förhållanden, inte minst vad gäller arbetsmiljön. Den nya konventionen, vilken förvän- tas bli antagen bygger på bland annat arbete. -verkar inom det internationella fiskerisamarbetet med regio- nalt havsmiljösamarbete inom ramen för FN:s miljöprogram () iAfrika, och /samt genom det globala samarbetet bland havsmiljöprogammen som leds av . Vidare har ett institutionellt samarbete med fiskeriministeriet i . Mål: Att fiskeriavtalen med tredje land skall främja ett långsiktigt hållbart fiske. Den Europeiska gemenskapens fiskeriavtal, så kallade partnerskapsavtal inom fisket, huvudsakligen med länder i , utgör en viktig inkomst- källa för många av dessa länder. berör avtalen den delen av ländernas befolkning som har fiskprotein som viktigt inslag i födan eller som direkt eller indirekt får sin utkomst från fiskerinäringen och arbetar för att utvärderingarna och de vetenskapliga underlagen skall för- bättras samt att kontrollen av att fisket bedrivs i enlighet med fiskeavta- len på ett sätt som är långsiktigt hållbart skall skärpas och tillämpas både på existerande avtal och när nya avtal sluts med utvecklingsländer. -bevakar EU:s förhandlingar med utvecklingsländer om part- nerskapsavtal. I förhandlingarna med vissa länder deltar svenska tjän- stemän på plats för att övervaka att underlag och avtal utformas på ett utvecklingsfrämjande sätt. Detta gäller bland annat , Guinea- och . -För att utvecklingsländernas intäkter från partnerskapsavtalen skall komma den kustnära befolkningen tillgodo och bidra till ett långsik- tigt hållbart fiske verkar EU, med svenskt stöd, för att en del av be- talningen för fiskerättigheterna skall användas till riktade insatser för institutions- och kapacitetsuppbyggnad av samarbetsländernas fiske- riförvaltningar. Fattiga människor är ofta i högre grad än andra utsatta för risken att ex- poneras för farliga kemikalier och farligt avfall i sitt dagliga liv. Detta förvärrar konsekvenserna av fattigdomen och minskar möjlig- heten för de utsatta att själva kunna skapa sig en bättre tillvaro. Mål: Att användningen av farliga kemikalier skall minska och att om- händertagandet av farligt avfall skall förbättras så att fattiga männi- skors exponering för dessa minskar. -har haft en pådrivande roll i förhandlingarna om en global kemikaliestrategi som slutfördes och antogs . För ut- vecklingsländerna skapar strategin förutsättningar för en förbättrad nationell kemikaliekontroll och en ökad förmåga att genomföra inter- nationella åtaganden. -har nominerat ytterligare kemikalier till Stockholms- och Rotterdamkonventionen, som kvicksilver och pa- rakvat. Orsaken är att dessa kemikalier har allvarliga konsekvenser för både människor och miljö i många utvecklingsländer. -Inom ramen för EU-samarbetet arbetar för att få till stånd globala åtgärder mot användning av kvicksilver. Användningen av kvicksilver vid exempelvis guldutvinning i flera utvecklingsländer medför mycket negativa effekter för människor och miljö och pro- blemet är angeläget att åtgärda. -Inom ramen för EU-samarbetet arbetar för att alternativ till användning av diklordifenyltrikloretan (DDT) för malariabekämp- ning tas fram. Framförallt arbetar för att EU:s arbete med att uppmärksamma den globala fonden för att bekämpa AIDS, tuberku- los och malaria skall få genomslag. verkar även för att EU skall ge sekretariatet för i uppdrag att, i samarbete med WHO, utreda behovet av fortsatt användning av DDT för malariabekämpning. -Kemikalieinspektionen och Sida har inlett ett samarbete med fokus på att utveckla regionala program för kemikaliekontroll och bistå samar- betsländerna i ansträngningarna med att ta fram lagstiftning och byg- ga upp institutioner samt att etablera nationella utbildningar i toxiko- logi och ekotoxikologi för myndighetsexperter.