prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Rymdstyrelsen finansierar genom anslaget för med internationellt ledande forskare. rymdforskning svenskt deltagandet i ESA:s arbetar aktivt med nationell och internationell publicering av sin forskning. driften av samt kostnaderna för bidrag är att utveckla kontakterna i europeiska nätverk om metoder för framtidsstudier. En del i detta Rymdstyrelsen har även finansierat arbete är att söka extern finansiering från kostnader för deltagande i det senaste svenska, nordiska och europeiska finansiärer. Den externa finansieringen beräknas uppgå till digheten överväger även ett fortsatt framtida deltagande i nya satellitprojekt. uppges vara en markant ökning . Vid bedrivs forskning inom rymdfysik, atmosfärsfysik och rymdteknik. Institutet samlar också observationer över norrskensrelaterade data och övervakning godkände att regeringen bildade i i form av ett aktiebolag, . Dess uppgift är att bedriva uppdragsforskning med inriktning på mikroelektronikbaserade system och att utveckla nya 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 produkter och processer från idé till färdig prototyp. Målet är att etablera samverkan med företag, lärosäten och institut kring mikroelektronik, mikromekanik och sensorsystem. Verksamheten bedrivs i ett företag för att underlätta samarbeten med näringslivet. De största projekten finansierade med statliga anslag har varit att utveckla sensorsystem baserade på magnetiska nanopartiklar, mikromekaniska system för rörelsemätning och system för optisk avläsning. genomfördes en utvärdering av verksamheten vid som underlag inför beslut om bolagets framtida organisation och finansiering. Utredningen föreslog att samordnas närmare med Ireco holding AB för att ingå i en större industripolitisk struktur med möjlighet till ett nationellt helhetsperspektiv. Det föreslogs även att knyts närmare till som har en omfattande verksamhet inom området mikroelektronik. Bedömningen var att en samordning kan stärka samverkan mellan forskningen vid och den mera tillämpade utvecklingen. De tre forskningsinstituten i , och skall enligt sina stadgar främja forskning främst inom de klassiska vetenskaperna, men även inom andra vetenskapliga ämnesområden. Instituten får sitt basbidrag från staten men söker och beviljas forskningsmedel från både forskningsråd och forskningsstiftelser. Instituten fördelar stipendier och driver i olika omfattning gästhem för forskare. De fungerar även som en kulturell länk mellan och respektive land. i har prioriterat undervisning och seminarier för att främja unga forskare inom sina områden. Institutet har påbörjat utgrävningar kring Via Tiburtina i och fördjupat undersökningarna i Pompeji. Institutet och forskare med anknytning till institutet medverkar och ansvarar för ett femtontal vetenskapliga projekt och utgrävningar. Vid i har forskningen främst varit inriktad på arkeologiskt fältarbete vid Poseidonhelgedomen Kalaureia på ön samt bronsåldersfästningen på . En hel del forskningsresultat har kunnat publiceras från Institutet har renoverat både institutsbyggnaden i samt fastighet i . i är det minsta av instituten och har bedrivit två forskningsprojekt med temat kulturförbindelser mellan och . Institutet har utöver den sedvanliga forskningsverksamheten särskilt samarbetat med Svenska Generalkonsulatet i projekt som realiserats under rådande landstrategi för . En ny landstrategi för planeras för perioden 20052009. Även i denna har forskningsinstitutet en viktig roll när det gäller forskning. Nationella forskningsbibliotek och arkiv Statens ljud- och bildarkiv Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) är nationalarkiv för ljud och rörliga bilder. Verksamheten baseras huvudsakligen på bestämmelser i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. Myndighetens uppgifter är att samla in, bevara och tillhandahålla den del av medieutbudet i som offentliggörs i form av ljud och rörliga bilder. Målet med verksamheten är att förbättra informationsförsörjningen till forskningen och att öka tillgängligheten till svenskt ljud och rörliga bilder. Verksamheten och arbetsformerna vid Statens ljud- och bildarkiv sågs över . Regeringen redovisade sin syn på de förslag som presenterades i betänkandet Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering prioritering (SOU 2004:53) i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80). SLBA nämner AB:s och Utbildningsradion AB:s Kunskapskanalen och TV4 Film som exempel på nya TV-kanaler som påverkar insamlingsvolymen vid arkivet. Övergången till digital produktions- och sändningsteknik fortsätter i hög takt. TV4 har som första TV-kanal helt ersatt analoga leveranser med digitala . Arkivet fortsätter sitt deltagande i det EU- finansierade projektet , som bedriver grundforskning om bevarandetekniker för ljud och rörliga bilder. Myndigheten rapporterar en trend att ljud och rörliga bilders betydelse som historiskt källmaterial ökar. Arkivet arbetar aktivt för ett tätare samarbete med universitets- och högskolebiblioteken. Bland annat ges och direkt tillgång till journalfilmer ur genom databasen digital. Katalogisering av materialet i den nationella bibliotekskatalogen Libris, fortsätter. (KB) är och skall samla in, bevara och tillhandahålla det svenska trycket. Denna del av myndighetens verksamhet baseras huvudsakligen på bestämmelser i lagen (1993:1392) om pliktlexemplar av dokument. KB skall även samordna och utveckla informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning genom att främja användningen och utvecklingen av forskningsbibliotekens resurser. Målet med myndighetens verksamhet är att förbättra informationsförsörjningen till forskning och högre utbildning. Verksamheten och arbetsformerna vid KB sågs över . Regeringen presenterade sin syn på de förslag som presenterades i betänkandet KB ett nav i kunskapssamhället (SOU 2003:129) i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80). Enligt KB har antalet pliktleveransskyldiga leverantörer i stort sett varit . KB anger en fortsatt ökning av nätpublicering, som det okatalogiserade trycket minskar . KB gör insatser för att kunna samla in material i elektronisk form. Samarbetet med bl.a. myndigheten för fortsätter också. har ett sekretariat för (arkiv, bibliotek, museer) inrättats vid KB. ABM-centrum bedrivs i samarbete mellan KB, , , och i syfte att främja samarbetet mellan arkiv, museer och bibliotek med särskilt fokus på att stimulera utvecklingen av myndigheternas digitaliseringsarbete. KB har gjort insatser för att öka sin synlighet, bl.a. har en informationschef anställts. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Stiftelsen () är ett forskningsbibliotek och informationscentrum med uppgift att främja svensk barn- och ungdomslitteratur i och utomlands. Tidskriften har behandlat översättningsfrågor. Institutet har, i samarbete med Kungl. , auktoriserat sin ämnesordslista i den nationella bibliotekskatalogen Libris och kartlagt utbudet av kurser i barn- och ungdomslitteratur vid svenska lärosäten. kommer , med start , att öka forskningsinsatserna om svenska barntidningar. Institutets Bokprovning, som sammanställer trender inom svensk barnboksutgivning, visade på högt antal publikationer och debutanter . Genom universitetsdatanätet SUNET ger de svenska lärosätena tillgång till ett datanät med Gigabitkapacitet. Detta nät, Gigasunet ger de svenska forskarna möjlighet att fullt ut använda det europeiska höghastighetsnätet Géant som kontinuerligt byggs ut. SUNET:s nät finansieras genom anslag samt genom avgifter från lärosätena. Härigenom garanteras att tillhandahåller en kapacitet som motsvarar lärosätenas behov. Avgifterna ökade inledningsvis i samband med utbyggnaden till ett höghastighetsnätet Gigasunet. var budgeten i balans. Svensk polarforskning samordnas av för planering av polarforskning. Denna kommitté har ett nära samarbete med som ansvarar för logisk planering och genomförande av svenska forskningsexpeditioner till polarområdena. Sekretariatet är också tillsynsmyndighet för vistelser vid . Ungefär genomförs större internationella expeditioner. Expeditionerna kräver omfattande planering för att på bästa sätt tillgodose så många forskningsprojekt som möjligt. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Inom Antarktisverksamheten genomfördes 20032004 en flygburen expedition till forskningsstationerna och (Dronning ) där forskarna studerat permafrost, glacialdynamik, atmosfärsfysik samt kemisk meteorologi. Liksom året innan har stöd även lämnats till forskning inom medicinsk biologi och studier om klimatförändringar. Det senare med hjälp av isborrkärnor i vilka klimatdata kan studeras från mer än 500 . Inom Arktisområdet har omfattande verksamhet inom framförallt projekten för marin verksamhet fortgått. har den stora och internationellt sammanhållna expedition till Beringiaområdet genomförts. Förberedelserna och arbetet inför polaråret 2007-2008 kommer successivt att öka under kommandeår. Det internationella samarbetet är av stor omfattning, speciellt för verksamhet inom avseende såväl logistik som planering och genomförande av möten av olika slag. Sekretariatets miljöarbete har i huvudsak varit inriktat på där bl.a. en miljökonsekvensbeskrivning har utförts för den landbaserade expeditionen Dronning 2004. En har gemensamt tagits fram av , och . Främjande av svenskt deltagande i EU:s FoU-samarbete Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (EU/) är nationellt kontaktorgan för EU:s forsknings- och utvecklingssamarbete. Rådet skall genom nätverksbyggande, informations- och rådgivningsverksamhet främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling samt bistå regeringen med statistik. Myndighetens verksamhet har varit koncentrerad på rådgivning enligt den livscykel som ett ramprogram består av, dvs. i början av ett ramprogram ges mer generell information för att senare övergå i mer rådgivning. Man har också arbetat med att få fram tidig statistik över det svenska deltagandet i sjätte ramprogrammet. Det nu löpande sjätte ramprogrammet med dess nya instrument och utvecklingen av ett europeiskt forskningsområde där fokus ligger på de nationella programmen och dess kopplingar till EU har inneburit förändrade krav på rådets informationsverksamhet. Den juridiska rådgivningsverksamheten har ökat. Detta beror dels på kravet att varje projekt skall ha ett s.k. konsortialavtal, dels på den ökade flexibilitet och ansvar som överlämnats åt konsortierna, vilket har medfört ökat behov av rådgivning. Myndigheten har genomfört försök med vidgad regional verksamhet och etablerat nya nätverk. En detaljerad statistikrapport över sjätte ramprogrammet när av dess budget har fördelats har presenterats. Myndigheten har etablerat nära samarbete med kommissionens statistikansvarige och kan därmed få tillgång till viktiga data. Rådet är också nationell kontaktpunkt för alla områden i det sjätte ramprogrammet. Denna verksamhet innebär information, stöd till projektdeltagare och rådgivning vid kontraktsskrivandet. Ett särskilt mobilitetscentrum har etablerats på rådet för att ge information om sociala frågor m.m. till stipendiater som kommer till . flyttas verksamheten över som ett sekretariat i . 10.5.7 Etikprövning av forskning Etikprövning av forskning som avser människor sker vid regionala etikprövningsnämnder i , , , , och . De regionala nämndernas beslut kan överklagas till . Vidare skall denna nämnd avgöra ärenden som överlämnas av en regional nämnd, t.ex. vid oenighet. Cirka 40 ärenden inkom till . Prövningen regleras i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor samt i till lagen anslutande författningar, bl.a. instruktion för nämnderna. inkom drygt 3 000 ärenden till de regionala etikprövningsnämnderna. Flest ärenden inkom till i (ca 1 100), medan i hade lägst antal ärenden (knappt 200). Drygt 400 ansökningar gällde klinisk läkemedelsprövning. I allmänhet har varje avdelning inom en regional nämnd haft ett sammanträde . Handläggningstiden för en ansökan har igenom- snitt varit mellan med en viss variation mellan olika ärendekategorier och nämnder. Ändringsärenden, dvs. prövningar som avser ändring av ett godkännande, t.ex. på grund av förändringar i antalet personer som medverkar i projektet, har hanterats på avsevärt . Parallellt med prövningen av ärenden har nämnderna under sitt första verksamhetsår byggt upp administrativa rutiner och informerat om sin verksamhet. Regeringen dimensionerade den nya organisationen för etikprövning av forskning som avser människor utifrån de bedömningar som presenterades av en särskild utredare som hade i uppgift att förbereda och genomföra bildandet av organisationen (Ny organisation för etikprövning av forskning, dir. 2003:43). Under det första verksamhetsåret har färre ärenden än beräknat inkommit, vilket har inneburit att avgiftsinkomsterna blivit lägre än förutsett. Forskningsråden och Verket för innovationssystem () har fullgjort den grundläggande uppgiften att fördela medel till forskning efter bedömning av projektens kvalitet på ett bra sätt. Utvecklingen av rådens och forskningsstöd bör drivas vidare och de möjligheter till kraftsamling, prioritering och samverkan som de förstärkningar av forskningsanslagen som regeringen gjorde bedömningar om i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) bör tas till vara. Regeringen ser positivt på det arbete som gör med att införa gemensam skala för vetenskaplig kvalitet som spänner över alla ämnesområden. för humaniora och samhällsvetenskap insatser för att göra kvalitetsbedömningen objektiv med införandet av explicit formulerade kvalitetskriterier är lovvärt. redovisar andelen nya bidragsmottagare. Regeringen ser med tillfredsställelse på förnyelsen av de forskare som har beviljats stöd och ser fram emot en fördjupad analys i nästa årsredovisning. bör aktivt utnyttja sin analysfunktion för att stödja och stimulera utvecklingen av forskningsstödet inom alla ämnesråden. Dessa analyser är även viktiga underlag för regeringens analyser och ställningstaganden. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det finns fortfarande alltför stora strukturella skillnader mellan kvinnors och mäns villkor inom det akademiska samhället. Regeringen välkomnar initiativ till att ta fram information från lärosätena för att rekrytera kvinnor som ledamöter och sakkunniga i beredningsgrupperna inom medicin. Initiativet bör även göras inom de andra ämnesråden. I de fall könsfördelningen i beredningsgrupperna understiger av vardera könet bör rekrytering och förfrågningar göras internationellt. och dess ämnesråd bör intensifiera jämställdhetsarbetet och göra särskilda satsningar för underrepresenterat kön. Regeringen avser att återkomma med ett sådant uppdrag. Regeringen noterar med tillfredställelse att för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) framgångsrikt har verkat för en jämnare fördelning mellan män och kvinnor i sin beredningsorganisation och att även könsfördelningen bland dem som söker forskningsstöd väsentligt har förbättrats. Staten deltar genom och Rymdstyrelsen i konstruktion och drift av ett antal internationella forskningsanläggningar genom avtal med andra länder. Svenskt medlemskap i flera av de internationella organisationerna skapade runt stora forskningsanläggningar administreras av och Rymdstyrelsen som i sina anslag har medel för svenska avgifter. Den svenska andelen av användning är vid vissa anläggningar avsevärt högre än den svenska andelen av finansieringen. Däremot motsvarar i flera fall försäljning av utrustning till anläggningarna inte den svenska andelen av de inbetalda medlemsavgifterna. Det är en viktig uppgift för Kommitté för forskningens infrastruktur att uppmärksamma och stödja humanioras och samhällsvetenskapernas behov av infrastruktur. stödform skall bidra till verksamhet av hög kvalitet och ge goda planeringsförutsättningar för bidragsmottagaren. bör därför organiseras på ett sätt som även beaktar de förhållanden som råder inom humaniora och samhällsvetenskap och främjar samordning av vetenskapsområdets resurser och behov. Regeringen anser även att det är uppgift att ansvara för en nationell funktion för forskningsbaserat datamaterial inom samhällsetenskap och humaniora. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har utvecklat samarbetet med olika organisationer såväl nationellt som internationellt. Regeringen anser att detta samarbete är viktigt och bör fortsätta. De prioriteringar som redovisades i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) bidrar till att den forskning som Formas finansierar i sin tur kan bidra till att de internationella målen från toppmötet i om hållbar utveckling nås, liksom de nationella miljökvalitetsmålen. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), som är huvudfinansiär för forskningen inom välfärdsområdet, föreslås tilldelas vissa medel för att vidareutveckla sitt forskningsstöd, i enlighet med regeringens bedömning i den forskningspolitiska propositionen. Den forskning som FAS stöder inom sitt breda ansvarsområde är av stor betydelse för kunskapsutvecklingen inom en stor del av samhället och därmed av stor betydelse för statens och kommunernas avvägningar och satsningar. Regeringen bedömer att i enlighet med sin instruktion genom sin verksamhet bidragit till att initiera och finansiera behovsmotiverad forskning och utveckling till stöd för innovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxt. arbete med att redovisa hur verksamheten bedrivs har utvecklats, vilket regeringen ser positivt på. Resultaten från de effektutvärderingar som genomförts visar på positiva effekter av de satsningar som utvärderats. Ett fortsatt arbete med effektanalyser av verksamheten är av stor vikt för att kunna bedöma resultatet av de satsningar som genomförts och vid utformningen av nya program. Regeringen bedömer att arbete med framtagandet av FoU-avtalen med fordonsindustrin har fungerat mycket väl, och att erfarenheterna av detta arbete kommer att kunna utnyttjas vid framtagandet av andra samverkansavtal med industrin. insatser för instituten fortsätter att minska trots att anslagen ökat . Det är angeläget att denna trend ändras och att , i samverkan med instituten och näringslivet, bidrar till arbetet med att uppnå en stärkt institutssektor. avslutas omstruktureringen av industriforskningsinstituten. den forskningspolitiska propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) angivit att institutssektorn skall stärkas. Rymdstyrelsen tillförs sammantaget i nya medel åren 20062007. Rymdstyrelsens kostnader för internationella åtaganden, som ökar kraftigare än anslaget, kan därmed täckas. möjliggörs för myndigheten att finansiera de mest prioriterade forskningsprogrammen. Bland annat måste Rymdstyrelsen avgöra om den inom den nu utökade budgeten kan finansiera deltagande i ännu ett satellitprojekt. har haft extra anslag för att täcka underskott i budgeten. Detta har minskats i takt med att underskottet avtagit. Institutet som haft extra stöd bör kunna balansera budgeten inom det ordinarie anslaget. (KB) gör viktiga insatser för forskningen och för distansundervisningen via sina nätbaserade bibliotekstjänster och arbetar aktivt för att bli en e-myndighet. Regeringen ser positivt på utvecklingen av ABM-samarbetet (arkiv, bibliotek, museer) och gemensamma digitaliseringsinsatser på kulturarvs- och forskningssidan, bl.a. genom inrättandet av ett vid KB. Statens ljud- och bildarkivs långsiktiga arbete för att möta den digitala tekniken visar på god framförhållning och beredskap för att verka i ett tekniskt systemskifte. De medel som myndigheten föreslås tilldelas i enlighet med regeringens bedömning den i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/04:80) syftar till att bidra till arkivets förutsättningar att möta den tekniska utvecklingen. Regeringen ser positivt på myndighetens utåtriktade arbete och finner det glädjande att ljud och rörliga bilders användning som historiskt källmaterial ökar. Regeringen ser positivt på Stiftelsen ökade forskningsinsatser. Genom universitetsdatanätet SUNET tillhandahålls datakommunikation med hög kapacitet till landets lärosäten. har därmed uppfyllt kravet att svenska universitet och högskolor skall genom SUNET ges tillgång till datakommunikation av hög kapacitet och erbjudas tjänster inom datakommunikation som svarar mot deras efterfrågan. förbereder nu en ytterligare uppdatering av universitetsdatanätet genom att upphandla ett nationellt nät av svartfiber, Optosunet som kan ge avsevärt högre kapacitet än nuvarande system. Detta möjliggör i större utsträckning en utbyggnad i takt med användarnas behov. Detta behov måste vara avgörande för rådets investeringar i ökad kapacitet. På samma sätt är det viktigt att lärosätenas kostnader för deltagande är i paritet med deras behov av kapacitet. svarar för en anställning som professor i svenska språket vid i , . Med anledning av fullvärdiga EU-medlemskap , aviserade regeringen i budgetpropositionen att man avsåg att fasa ut sitt stöd till anställningen. bidrar, via , anslag 25:74, till kostnader för professuren under tre av periodens med början . övertar i ansvaret för anställningen. granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. För myndigheterna inom politikområdet har lämnat revisionsberättelser utan anmärkningar. 10.7.1Sverige är en ledande forskningsnation Målet för regeringens forskningspolitik är att skall vara en ledande forskningsnation. Forskningen skall hålla hög kvalitet och forskningsinsatserna skall rymma både bredd och specialisering. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och för att stödja grundforskning och forskarutbildning. Staten stödjer även forskning som utgår från samhällets och näringslivets behov. är ett av de länder i världen som satsar mest av såväl offentliga som privata medel på forskning och utveckling. Svensk forskning håller generellt sett hög kvalitet och är världsledande inom flera viktiga områden. Svenska forskare publicerar fler vetenskapliga artiklar per capita än deras kollegor i andra länder inom EU och . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tillhör svensk forskning den mest högkvalitativa i världen räknat i antalet citeringar. är också ett av de länder i världen där störst andel av en årskull avlägger forskarexamen. Forskning och utvecklingsarbete är nyckeln till våra möjligheter att framgångsrikt möta framtidens utmaningar. Det gäller vår konkurrenskraft i en allt mer kunskapsbaserad och internationaliserad ekonomi, kvaliteten i vår välfärd liksom vår förståelse för den egna omgivningen och vår omvärld. Vi lever i som kännetecknas av snabba omställningar och ett stort utbyte av varor och tjänster, kunskap och värderingar. I sådana tider är kraven på utbildning och forskning större än annars, och gäller det mer än . Det är också angeläget att forskningsresultaten kommer till användning. har varit en vinnare i den hårdnande konkurrensen och den allt öppnare världsekonomin. har bättre än många andra länder klarat av att ställa om och modernisera produktion och ekonomi. Det har gjort att vi har haft högre tillväxt, lägre inflation och lägre arbetslöshet än jämförbara länder. Vår industriproduktion och export är rekordstor, och överskottet i vår handel med omvärlden likaså. En viktig del av förklaringen till varför är så konkurrenskraftigt är de stora satsningar vi har gjort på utbildning och forskning. Vi har varit framgångsrika på att ta till oss ny kunskap och nya sätt att arbeta. För att vi även skall vara vinnare i den globaliserade kunskapsekonomin satsar regeringen betydande belopp på forskning och utveckling . Forskningen är internationell. För att behålla konkurrensförmåga och forskningskvalitet är det både viktigt att aktivt deltar i det internationella samarbetet men också att spelar en aktiv roll i utformandet av kommande samarbeten. Svenska forskare har varit framgångsrika i EU:s forskningsprogram, vilket bland annat återspeglas i en ökad samproduktion med europeiska forskare.