prop · GT0395 · 2006-03-14 00:00:00 — Det är viktigt att deras synpunkter beaktas vid utarbetandet av nästa handlingsplan och att deras reformförslag följs upp med prioritet av lagstiftare, Regeringskansli och myndigheter. Ombudsmännens integritet bör respekteras och de bör ha resurser att fullgöra sina viktiga uppgifter. Det är aspekter som bör säkerställas i framtida diskussioner, t.ex. när föreligger. 20.En annan garant för att rättighetsfrågorna står under debatt och att orättvisor påtalas är de frivilliga organisationerna den fackliga rörelsen, MR-organisationerna, kvinnorganisationerna, invandrarföreningarna, de humanitära grupperna, m.fl. Regeringen bör fortsätta att samtala med dessa grupper med fortsatt respekt för deras oberoende och integritet. Viktigare konventioner om mänskliga rättigheter som ratificerat 1 Konventionen om förebyggande och bestraffning om brottet folkmord Konvention angående flyktingarnas rättsliga Protokoll angående flyktingarnas rättsliga Internationell konvention om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering Internationell konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter Internationell konvention om medborgerliga Fakultativt protokoll till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (om enskild klagorätt) Andra fakultativa protokollet till den medborgerliga och politiska rättigheter syftande till dödsstraffets avskaffande Konventionen om avskaffande av all slags Fakultativt protokoll om enskild klagorätt till konventionen om avskaffande av all slags Konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller 1 För mer information om vilka internationella överenskommelser som har ingåtts av , besök gärna hemsida: . Fakultativt protokoll till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning Konvention om barnets rättigheter Fakultativt protokoll angående barns indragning i väpnade konflikter Fakultativt protokoll angående handel med barn, barnprostitution och barnpornografi Romstadgan för den internationella Tilläggsprotokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, till konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet Internationella arbetsorganisationen () Konvention (nr 29) om tvångs- eller Konvention (nr 87) om föreningsfrihet och Konvention (nr 98) om tillämpning av principerna för organisationsrätten och den Konvention (nr 100) om lika lön (mellan kvinnor och män) Konvention (nr 105) om avskaffande av Konvention (nr 111) om diskriminering vad avser anställning och yrkesutövning Konvention (nr 138) om minimiåldern för Konvention (nr 156) om jämställdhet mellan manliga och kvinnliga arbetstagare med Konvention (nr 182) om förbud mot och omedelbara åtgärder för avskaffande av de värsta formerna av barnarbete Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de Tilläggsprotokoll nr 1 till konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de Tilläggsprotokoll nr 4 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende erkännande av vissa andra rättigheter och friheter än dem som redan finns i konventionen och i dess första Tilläggsprotokoll nr 6 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende Tilläggsprotokoll nr 7 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de Tilläggsprotokoll nr 13 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende dödsstraffets avskaffande i alla sammanhang Tilläggsprotokoll nr 14 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, (effektivisering av Europeisk konvention till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande Protokoll nr 1 till den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (ej i kraft) Protokoll nr 2 till den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (ej i kraft) Tilläggsprotokoll till den europeiska sociala Tilläggsprotokoll till den europeiska sociala stadgan (ej i kraft) Tilläggsprotokoll till den europeiska sociala stadgan angående ett kollektivt Reviderad europeisk social stadga Europeiska stadgan om landsdels- eller ramkonvention för skydd av reservationer till om mänskliga rättigheter har lämnat reservationer eller förbehåll till följande centrala FN- konventioner: -den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (ICESCR), -den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR), -det fakultativa protokollet om enskild klagorätt till internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, samt -den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering (CERD). Till de övriga centrala konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CAT), FN: s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) samt konventionen om barnets rättigheter (CRC) har inga reservationer gjorts. Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (ICESCR) 207 I samband med att ratificerade den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter 1971, valde man att reservera sig mot artikel 7 (d) som lyder: Konventionen erkänner rätten för envar att åtnjuta rättvisa och gynnsamma arbetsvillkor, som i synnerhet skall säkerställa: d. vila, fritid, skälig begränsning av arbetstiden, periodisk betald semester samt lön på allmänna helgdagar. Regleringen i artikel 7 (d), gällande rätten till lön på allmänna helgdagar gav upphov till en reservation från sida då konventions- bestämmelsen reglerar frågor som i inte fastställs centralt. Generella bestämmelser finns inte, utan arbetsmarknadens parter avgör själva dessa frågor. Lösningar kan därför i enskilda fall komma att stå i strid med artikel 7 (d) (se prop. 1971:125, sid. 27). Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) 208 207Reservationstexten till lyder: enters a reservation in connexions with article 7 (d) of the Covenant in the matter of the right to remuneration for public holidays. 208Reservationstexten till lyder: reserves the right not to apply the provisions of article 10, paragraph 3, with regard to the obligation to segregate juvenile Till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter har valt att reservera sig mot artiklarna 10 (3), 14 (7) samt 20 (1) . Artikel 10 (3) lyder: Det väsentliga syftet med behandlingen av fångar skall vara deras bättring och sociala rehabilitering. Ungdomsbrottslingar skall hållas åtskilda från vuxna och ges en efter deras ålder och rättsliga ställning anpassad behandling. Ett svenskt förbehåll mot kravet på att hålla ungdomsbrottslingar åtskilda från vuxna har ansetts motiverat eftersom det kan vara mer fördelaktigt för en ung lagöverträdare att placeras tillsammans med dem som är äldre. En tillämpning av 10 (3) skulle kunna innebära att unga lagöverträdare placeras vid centrala institutioner långt ifrån familj och sociala myndigheter vilket skulle kunna påverka ungdomarna negativt. Alternativet att avskärma ungdomar på vanliga fängelser innebär en risk för isolering då det är få under som dömts till frihetsberövande straff. har istället valt att placera personer på institutioner särskilt avsedda för behandling av unga brottslingar fram till ungefär . I en allmän kommentar har för mänskliga rättigheter understrukit att det viktigaste när det gäller unga lagöverträdare är att de får en särskild behandling som är anpassad efter deras unga ålder. Syftet med artikeln är att skydda unga människor och med hänsyn till deras ålder rätta sig efter hur man på bästa sätt kan nå en förbättring (se CCPR General nr 9). Artikel 14 (7) lyder: Ingen må rannsakas eller straffas på nytt för ett brott, för vilket han redan blivit slutligt fälld till ansvar eller frikänd i enlighet med lagen och rättegångsordningen i varje land. Ett förbehåll på denna punkt har ansetts nödvändigt med hänvisning till möjligheten att begära resning enligt bestämmelserna i 58 kap. 3 § . har hävdat att det svenska rättssystemets trovärdighet skulle påverkas om man inte ges tillfälle till resning i fall där nytt bevismaterial tillkommit. Detta gäller även i fall där ett sådant förfarande skulle vara till den tilltalades nackdel (se CCPR/C/SR.636 s. 25). för mänskliga rättigheter har dock i en allmän kommentar till artikel 14 (7) förklarat att artikeln inte utgör ett hinder för offenders from adults, the provisions of article 14, paragraph 7, and the provisions of article 20, paragraph 1, of the Covenant. att man i undantagsfall kan ta upp ett redan avslutat fall på nytt (se CCPR General nr 13). Artikel 20 (1) lyder: All propaganda till förmån för krig skall vara i lag förbjuden. Ett förbehåll till ovanstående artikel har motiverats av tre skäl. För det första skulle lagstiftning mot krigspropaganda innebära en begränsning i yttrandefriheten och åsiktsfriheten, vilka är reglerade i konventionens artikel 19. För det andra måste bestämmelsens effekt på den fria samhällsdebatten beaktas. Slutligen finns det svårigheter med att avgränsa det straffbara området. röstade och andra nordiska länder på samma grunder emot denna bestämmelse då frågan togs upp i FN: s Generalförsamlings tredje utskott (se prop. 1971:125, sid. 37). för mänskliga rättigheter har framfört kritik på grund av förbehållet till konventionens bestämmelser (se CCPR/C/SR.638 p. I en allmän kommentar har kommittén även förklarat att förbudet i artikel 20 (1) är förenligt med yttrandefriheten i artikel 19, eftersom paragraf 3 i denna artikel reglerar att yttrandefriheten medför särskilda skyldigheter och särskilt ansvar. Vidare är förbudet begränsat till propaganda för krig som kan komma att innebära ett hot mot internationell fred och säkerhet i enlighet med stadga (se CCPR General nr 11). Fakultativt protokoll om enskild klagorätt till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter 209 I det fakultativa protokollet har reserverat sig mot artikel 5 (2) som lyder: Kommittén skall ej pröva en framställning från en klagande, med mindre den utrönt att a.samma ärende ej är föremål för internationell undersökning eller reglering i annan form; b.klaganden har uttömt alla tillgängliga inhemska rättsmedel. Detta skall dock ej gälla om rättsmedlens utnyttjande är oskäligt tidskrävande. Ovanstående artikel har tagits med i det fakultativa protokollet för att klagorätten inte skall missbrukas genom att samma klagomål behandlas 209 Reservationstexten till det fakultativa protokollet lyder: On the understanding that the provisions of article 5, paragraph 2, of the Protocol signify that the Human Rights Committee provided for in article 28 of the said covenant shall not consider any communication from an individual unless it has ascertained that the same matter is not being examined or has not been examined under another procedure of international investigation or settlement. av olika instanser . reservation innebär att FN- Skr. 2005/06:95 kommittén inte kan ta upp klagomål som är, eller har varit, föremål för Bilaga 4 internationell prövning tidigare. Detta har motiverats med att det skulle vara otillfredsställande om en klagande som inte har haft framgång i den europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna210 skulle ges möjlighet att framföra samma klagomål hos . Vidare har bestämmelsen ansetts innebära en risk för att framstår som en instans för överklagande av domslut (se prop. 1971:125, sid. 41 f). Internationella konventionen om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering (CERD) 211 Till den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering har lämnat en förklaring enligt artikel 14 (1) som innebär ett erkännande av behörigheten för kommittén mot rasdiskriminering att pröva framställningar från enskilda eller grupper av enskilda (se prop. 1970:87 s. 56). Artikel 14 (1) lyder: En konventionsstat kan när som helst förklara, att den erkänner kommitténs behörighet att mottaga och pröva framställningar från sådana enskilda personer eller grupper av enskilda inom statens jurisdiktionsområde, som påstår sig ha genom den staten blivit utsatta för kränkning av någon av de i denna konvention angivna rättigheterna. Framställning skall icke mottagas av kommittén, om den gäller en konventionsstat som ej avgivit sådan förklaring. har även valt att göra en reservation till artikel 14 (1) som innebär att kommittén endast kan pröva en framställning från enskild, eller grupper av enskilda såvida det har framkommit att samma ärende inte är, eller har varit föremål för annan internationell undersökning eller prövning. Avsikten med reservationen är att förhindra möjligheten till dubbla klagomål på samma sätt som enligt det fakultativa protokollet till ICCPR (se ovan). Frågan om förbehållet till CERD artikel 14 (1) behandlades i samband med förbehållet till artikel 5 (2) i det fakultativa protokollet till ICCPR (se prop. 1971:125 s. 42 ff.). 2101998 ersattes och av en permanent domstol med heltidsanställda ledamöter. 211Tolkningsförklaringen till CERD lyder: recognizes the competence of Discrimination to receive and consider communications from individuals or groups of individuals within the jurisdiction of claiming to be victims of a violation by of any of the rights set forth in the Convention, with the reservation that the Committee shall not consider any communication from an individual or a group of individuals unless the Committee has ascertained that the same matter is not being examined or has not been examined under another procedure of international investigation or settlement. har i enlighet med konventionsbestämmelserna angivit deklarationer och därmed: -erkänt respektive kommittés kompetens att ta emot och pröva framställningar, samt -godkänt de konventionsbestämmelser som sedan ikraftträdandet har ändrats, CERD art. 8 (6), CEDAW art. 20 (1), samt CRC art. 43 (2). CCPR General nr 9, 1982 CCPR General nr 11, 1983 CCPR General nr 13, 1984 Proposition 1971:125 Summary record of the 66th meeting, 1985 (CCPR/C/SR. 636) Summary record of the 68th meeting, 1985 (CCPR/C/SR.638) Justitiekanslern mot etnisk diskriminering Barnombudsmannen Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Myndigheter inom rättsväsendet, m.fl. Forum för levande historia Försvarsmakten i i i i i i i i län i i i län i i i län i i i i i i län i Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Myndigheten för skolutveckling Kommuner och landsting m.fl. kommuner och landsting kommun , av mänskliga rättigheter , Museion , Nationella sekretariatet för genusforskning , , , , och religionsvetenskap , , Internationell migration och etniska relationer Röda Korsets idé- och utbildningscentrum , , , social- och rättsvetenskap Eritriansk ortodoxa koptiska kyrkan Finska ortodoxa församlingen i Flyktingars och Asylkommittérnas riksråd Folkets hus och Parker Forum för Kvinnor och Handikapp Fritidsforum Frivilligorganisationernas fond för mänskliga rättigheter Förenade Islamiska i fjärde världen och Samhälle Individuell Människohjälp Industrifacket i Internationella konstnärer i för Fred och Frihet IOGT-NTO-rörelsens internationella institut i Islamiska i Isländska kyrkan i av iranska kvinnors rättigheter Koptisk-Ortodoxa kyrkan i Kriminellas revansch i samhället () Kurdiska föreningars råd i för Ungdomsorganisationer (LSU) Lettiska Makedonska-Ortodoxa kyrkan i Medborgarrättsrörelsen för sjuka och barns behov rättigheter Norska kyrkan i Ortodoxa och österländska kyrkors ekumeniska råd (OÖKER) i i i Portugisiska kvinnors organisation i Samhället () 1939-1945 i för familjers rättigheter (RFFR) åt narkotika- och läkemedelsberoende (RFHL) för Invandrarkvinnor (RIFFI) Riksorganisationer av Salvadoranska Föreningar för Kvinnojourer i (ROKS) Ryska ortodoxa kyrkan (ortodoxa kyrka) Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS) Somaliska Hakaba för kultur och utvecklingsfirma Svensk flyktinghjälp (SWERA) Syrisk ortodoxa ställföreträdarsällskapet i Syrisk ortodoxa ärkestiftet i och övriga Lista över samtliga åtgärder i handlingsplanen med angivande av ansvarigt departement Åtgärd 9: har i uppdrag att göra en samlad översyn av regeringsformen. I uppdraget ingår att pröva frågorna om lagprövning och om det finns behov av en författningsdomstol. För det fall utredningen finner skäl att föreslå ändringar i dessa avseenden är utredningen oförhindrad att också pröva om det finns behov av att i övrigt föreslå förändringar av skyddet för grundläggande fri- och rättigheter. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Åtgärd 10: , som har haft i uppdrag att överväga en sammanhållen diskrimineringslagstiftning, slutredovisade sitt uppdrag. Regeringen avser att bereda förslagen med inriktningen på att en ny lagstiftning skall kunna träda i kraft . Åtgärd 14: Samarbetet mellan antidiskrimineringsbyråerna, (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) kommer att utvecklas . Åtgärd 15: Regeringen avser att tillsätta en utredning om användning av så kallade diskrimineringstester som bevismedel i ärenden hos (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). Åtgärd 17: Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) kommer att genomföra och låta utvärdera informationsinsatser riktade till grupper som är särskilt utsatta för diskriminering på grund av etnisk tillhörighet eller religion eller annan trosuppfattning. Åtgärd 18: Regeringen avser att överväga behovet av att använda diskrimineringstester inom fler samhällsområden, baserat på de slutsatser som kommer att presenteras i en undersökning inom arbetsmarknaden. Åtgärd 19: Regeringen kommer att överväga lämpliga åtgärder med anledning av de förslag som har lämnats av Utredningen om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering skall slutredovisa sitt Regeringen kommer även att överväga lämpliga åtgärder med anledning av denna utrednings kommande förslag. Åtgärd 20: Regeringen avser att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att lämna förslag som innebär ett samlat grepp om frågor som rör lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning. Arbetsgruppen skall även få i uppgift att överväga hur förekomst och omfattning av diskriminering på grund av sexuell läggning skall kunna mätas och om möjligt lämna förslag till indikatorer inom olika områden i samhället. Åtgärd 21: En särskild utredare har fått i uppdrag att ta ställning till om par av samma kön bör kunna ingå äktenskap. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att därefter överväga förslagen från utredningen och vidta eventuella åtgärder mot bakgrund av utredningens förslag. Åtgärd 24: Regeringen avser att ge (Brå) i uppdrag att i samråd med () och Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) kartlägga våld mot funktionshindrade. Åtgärd 25: Regeringen har underlättat etablerandet av ett centrum mot rasism för att förstärka och komplettera samhällets insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Verksamheten inom utvärderas av . kommer att presentera en analys av tillståndet och utvecklingen av rasism och främlingsfientlighet 2007. Mot bakgrund av utvärdering och analys kommer regeringen att överväga lämpliga åtgärder. Åtgärd 27: Regeringen avser att följa upp Brottsförebyggande rådets rapport uppföljning av rättsväsendets insatser . Åtgärd 28: (Brå) har fått i uppdrag att redovisa statistik över hatbrotten. I denna statistik skall, förutom de uppgifter som Säkerhetspolisen () har redovisat, även ingå statistik över brott med islamofobiska inslag. Åtgärd 36: överlämnade en särskild utredare till regeringen ett delbetänkande med förslag rörande en utvidgning av det språkliga förvaltningsområdet för finska. Delbetänkandet har remissbehandlats. Samma utredare överlämnade ett slutbetänkande med förslag avseende bland annat det språkliga förvaltningsområdet för samiska. Efter remissbehandling av slutbetänkandet avser regeringen att återkomma till om förslagen i de båda betänkandena. Åtgärd 37: Regeringen avser att initiera ett antal nya åtgärder för och med romer i . Åtgärderna syftar till att motverka diskriminering och skapa kunskap, såväl bland myndigheter och kommuner som hos romer, om livsvillkoren för romer i och hur dessa livsvillkor kan förbättras. Åtgärd 38: Regeringen avser att stärka samrådet för de nationella minoriteterna. Företrädare för de nationella minoriteterna kommer bland annat att kontinuerligt bjudas in till samråd i samband med att rapporterar till om efterlevnaden av minoritetsspråkskonventionen och ramkonventionen. Åtgärd 39: Regeringen avser att ta fram en strategi för att sprida kunskap och öka medvetenheten om förpliktelser enligt konventioner om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Strategin skall även omfatta de nationella minoriteterna och deras situation samt minoritetspolitiken och dess mål. Åtgärd 53: Regeringen avser att , med ordinarie statliga resurser som utgångspunkt, revidera de lokala utvecklingsavtal som regeringen har träffat med sju storstadskommuner i avsikt att långsiktigt bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna. Åtgärd 67: och arbete med att förbättra brottutredningarnas kvalitet avseende våldtäktsärenden skall fortsätta. Åtgärd 68: skall fortsätta att utveckla utbildningen för åklagare när det gäller övergrepp mot kvinnor. Åtgärd 69: skall fortsätta att utveckla utbildningen för domarpersonalen om övergrepp mot kvinnor. Åtgärd 70: Regeringen har givit i uppdrag att dels kartlägga förekomsten av s.k. hedersrelaterat våld riktat mot ungdomar från deras nära anhöriga, dels ta fram en lägesrapport om länsstyrelsernas insatser i form av skyddat boende, förebyggande arbete och andra insatser mot hedersrelaterat våld. Kartläggningen skall vara uppdelad på kön och särredovisa omfattningen av hedersrelaterat hot och våld mot ungdomar på grund av deras sexuella läggning. Uppdraget skall redovisas . Åtgärd 71: genomför utbildningar för personalen i frågor som rör s.k. hedersrelaterat våld samt en kartläggning av polisens utbildningsbehov i dessa frågor. Åtgärd 72: Regeringen har givit i uppdrag att genomföra en undersökning och analys av åklagarnas handläggning av ärenden rörande s.k. hedersrelaterat våld mot ungdomar. Insatserna skall redovisas . Åtgärd 73: metoder i socialt arbete inom skall inventera forskning, uppföljning och utvärdering av arbetsmetoder och arbetsformer som rör s.k. hedersrelaterat våld. Dessutom skall IMS studera utfallet av olika insatser som genomförs med de medel som regeringen har anvisat till länsstyrelserna. Uppdraget skall slutredovisas . Åtgärd 74: i har regeringens uppdrag att ge stöd till projekt som avser insatser på nationell eller länsövergripande nivå mot s.k. hedersrelaterat våld. Åtgärd 75: har på regeringens uppdrag redovisat ett förslag om hur ett nationellt konsultativt stöd kan inrättas för personer som i sitt arbete kommer i kontakt med ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Förslaget bereds nu inom . Åtgärd 76: Regeringen avser att utvärdera den satsning som görs mot s.k. hedersrelaterat våld. Utvärderingen planeras bli färdig . Åtgärd 79: Frågan om oberoende utredningsorgan vid misstanke om övervåld av polis är under utredning. Uppdraget skall redovisas . Regeringen kommer därefter att överväga utredarens förslag.