prop · GT031d22 · 2006-01-01 00:00:00 — uppföljning av de företag som beviljades sysselsättningsbidrag 2000 visar en god utveckling beträffande antal anställda, omsättning, vinstmarginal och förädlingsvärde. har också undersökt sysselsättningsutvecklingen hos de företag som beviljades sysselsättningsbidrag 1998. Företagen har uppnått en ökad sysselsättningsgrad på jämfört med den beräknade på . Jämförelse mellan regionalt utvecklingsbidrag, sysselsättningsbidrag och landsbygdsstöd I rapporten och effektvärdering av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet , som inkom till regeringen , har gjort en jämförelse mellan de tre stödtyperna regionalt utvecklingsbidrag, sysselsättningsbidrag och landsbygdsstöd åren 20002003 för att se vilken typ av stödföretag som haft den bästa utvecklingen . Enbart aktiebolag ingår i jämförelsen, vilket innebär att av de företag som fått landsbygdsstöd ingår. Omsättningen har ökat med mellan , med ett genomsnitt på , och är i stort sett densamma mellan stödtyperna. Förädlingsvärdet däremot varierar stort. De företag som beviljats sysselsättningsbidrag har den klart bästa utvecklingen. Anledningen är att rörelseresultat, och framförallt lönekostnader har stigit kraftigt i dessa bolag. Vinstmarginalen har utvecklats positivt inom alla företagsgrupperna, men bäst är utvecklingen även här för de företag som fått sysselsättningsbidrag. Men dessa företag har den klart lägsta faktiska vinstmarginalen och hade en negativ 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 vinstmarginal då de beviljades stöd. Företagen som fått regionalt utvecklingsbidrag har den högsta faktiska vinstmarginalen, men har den sämsta utvecklingen avseende denna. Sammanfattningsvis kan konstateras att det är de företag som fått regionalt utvecklingsbidrag som är mest lönsamma , men det är företagen som fått sysselsättningsbidrag som visar på den bästa utvecklingen avseende resultatmåtten. De landsbygdsstödsföretag som ingått i studien visar också de på en god lönsamhet. Tabell 3.9 Kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för de regionala företagsstöden åren 2001 2004 1 För sysselsättningsbidrag har ett uppföljningssystem saknats fram . För regionalt utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag finns ett kvoteringsvillkor. För landsbygdsstödet finns inget villkor men stödet följs upp på samma sätt. Det har varit svårt att uppnå kvoteringsvillkoret att av det antal arbetstillfällen som tillkommer till följd av stöden skall förbehållas ettdera könet. Andelen kvinnor av den beräknade sysselsättningsökningen varierar kraftigt mellan olika län. Sysselsättningsbidrag går till stor del till personalintensiva företag inom framför allt tjänstenäringen till skillnad mot övriga regionala företagsstöd som till stor del beviljas företag inom industrin. Detta kan vara en möjlig förklaring till varför andelen arbetstillfällen som tillfaller kvinnor är högre för sysselsättningsbidraget. Såddfinansiering har beviljats med till små och medelstora företag. Omfattningen av stödgivningen har successivt ökat och allt fler län beviljar såddfinansiering. var det län som beviljade störst andel såddfinansiering med . som beviljats mest såddfinansiering via utgiftsområde 19 Regional utveckling under budgetåret är branschen företagstjänster, vilken har beviljats . Den övervägande delen av den nationella såddfinansieringen finansieras med andra medel än medel från utgiftsområde 19 Regional utveckling. Transportbidrag har kompenserat en del av företagens kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varutransporter. To- talt utbetalades . Transportbidragets utbetalningsvariationer över åren förklaras av konjunkturläget och skillnader i t.ex. bränslekostnader. De största stöden har utgått till zon 4, dvs. vissa kommuner i och . Trävarutillverkningen är den bransch som, jämfört med andra branscher, har erhållit störst andel av transportbidraget. Tabell 3.10 Utbetalt transportbidrag fördelat på län åren 20022004 har genomfört en analys av transportbidraget (Transportbidraget. En analys av motiv, effekter och alternativ, R2004:15). Verket gör bedömningen att någon form av stöd, som bl.a. kompenserar för längre godstransporter och sämre utbud av godstransporttjänster, är nödvändigt i det nuvarande transportbidragsområdet för att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Bidraget kompenserar enligt effektivt för en del av de kostnadsnackdelar som de längre transporterna utgör. Det kan enligt kompletteras t.ex. genom satsningar på infrastruktur och förbättrade kreditmöjligheter för företagen i området. Enligt analysen har transportbidraget stor betydelse för den regionala utvecklingen, särskilt i inlandet. Enligt har stödet begränsade effekter på förändringsbenägenheten i näringslivet, i första hand innebär det att befintligt näringsliv finner också att kvinnodominerade verksamheter gynnas i liten omfattning. Regeringen avser att använda analys och förslag i den översyn av de regionala företagsstöden som skall göras i samband med att för regionalstöd träder i kraft. Nuvarande transportbidrag är godkänt av Europeiska kommissionen . Stiftelsen var till 80 företag. Denna utlåning beräknas, enligt Norrlandsfonden, ha skapat förutsättningar för investeringar på nära i de fem nordligaste länen, främst för små och medelstora företag. Stödet till kommersiell service lämnas för att befolkningen i serviceglesa områden skall ha en tillfredsställande försörjning av dagligvaror och drivmedel. En god servicenivå i alla delar av landet är en av förutsättningarna för en hållbar regional utveckling. Insatser inom verksamhetsområdet består dels av finansiellt stöd i form av investeringsbidrag, servicebidrag, landsbygdslån och hemsändningsbidrag, dels av särskilda uppdrag och programverksamheter. Stödmottagare är kommuner och näringsidkare med fasta försäljningsställen för försäljning av dagligvaror och drivmedel. Stöd kan i vissa fall även lämnas till fackhandelsservice och varubussar. beviljades sammanlagt för stöd till kommersiell service. Regeringen gav i uppdrag att utveckla och testa nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet . tilldelades och ytterligare för genomförandet av uppdraget. förlängde regeringen uppdraget . Enligt delredovisning har uppdraget inriktats på tre områden; det nationella kompetens- och utvecklingsprogrammet 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Affär på landet, stöd till regionala och lokala projekt för innovativa lösningar och det nationella multiserviceprojektet. ansvarar för driften av den s.k. Servicedatabasen. Servicedatabasen är ett viktigt instrument för att följa servicetillgången både nationellt, regionalt och lokalt. Den ger geografisk data om hushållens tillgång till dagligvaru- och drivmedelservice. verkar för att göra fler aktörer med betydelse för servicens utveckling delaktiga i arbetet med kommersiell service. Därför har bl.a. tagit initiativ till det s.k. centrala samordningsforumet vars syfte är att vara ett forum för samverkan och samråd när det gäller arbetet med att genomföra de lokala utvecklingsprogrammen för kommersiell service m.m. Deltagare i forumet är bl.a. , dagligvaru- och drivmedelshandeln, Systembolaget, , samt två länsstyrelser. Regeringen anser att arbetet med att främja en grundläggande servicestruktur skall präglas av en helhetssyn. För att främja en helhetssyn fick länsstyrelser respektive regionala självstyrelseorgan samt samverkansorganen i och i uppdrag av regeringen att i enlighet med riktlinjer utarbeta lokala utvecklingsprogram för kommersiell service för perioden 20042007. har i uppdrag att stödja genomförandet av dessa program. Lokala utvecklingsprogram för kommersiell service har inrättats i samtliga län utom två. Re- geringen bedömer att dessa program främjar en helhetssyn i arbetet med att utveckla servicestrukturen. I avvaktan på att lokala utvecklingsprogram för kommersiell service skulle inrättas beslutade regeringen om bidrag till länen motsvarande för att på kort sikt motverka ytterligare försämringar av tillgången till kommersiell service i särskilt utsatta områden. Medlen fördelades på länsstyrelser respektive regionala självstyrelseorgan samt samverkansorganen i och . De skulle främst användas till åtgärder som rymdes inom förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service, men kunde även användas för att finansiera insatser inom ramen för det nationella kompetens- och utvecklingsprogrammet Affär på landet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Målet för verksamhetsområdet service är en god tillgång till kommersiell service för kvinnor och män. Antalet orter som förlorade sin sista dagligvarubutik ökade jämfört med föregående år, men inte i förhållande till 2002. Andelen av befolkningen som har mer än en mil till närmaste butik har ökat . Konsekvenserna av nedläggningarna bedöms däremot som små för kvinnor och mäns tillgång till kommersiell service. Det är främst den bristande lönsamheten hos butikerna som ligger bakom nedläggningarna. Att av de 1 200 butiker som är sist kvar på orten bedöms ha låg omsättning gör att risken för fortsatta nedläggningar är överhängande. Tabell 3.11 Stöd till kommersiell service fördelat på län åren 20012004 Under beviljades stöd till kommersiell service med sammanlagt , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Samtliga stöd har bidragit till ökningen. Den största delen av stödet till kommersiell service utgörs av investeringsbidrag, vilket beviljats med . Därefter följer servicebidrag med samt hemsändningsbidrag som beviljats med . Beviljat landsbygdslån uppgick till . Av det totala beviljade stödet ingår i de regionala tillväxtprogrammen. Antalet stödärenden uppgick till 528 . Regeringens uppgifter indikerar att män utgör den största andelen direkta stödmottagare. delredovisade sitt uppdrag att utveckla och testa nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet (förlängt ). En- ligt delredovisningen har det nationella kompetens- och utvecklingsprogrammet Affär på landet genomförts på ett sammanhållet sätt. Genom att medfinansiera Föreningen () centralt har det varit möjligt att genomföra Affär på landet i hela landet. Det har bidragit till att öka den samlade kunskapen om konsumenternas behov, butikernas förmåga att möta dessa behov samt potential för utveckling. Ett antal lokala och regionala projekt med inriktning på bl.a. kommunernas verktyg för ökad tillgänglighet till service samt samordning av transporter för serviceändamål har även de beviljats medel inom ramen för uppdrag. I uppdragets tredje prioriterade område, det nationella multiserviceprojektet, har villkoren för ombudsservicen i cirka 600 orter kartlagts. Denna verifieringsprocess har inneburit ett ökat antal multiserviceorter i landet. Genomförandet av de lokala utvecklingsprogrammen för kommersiell service fortskrider och av de länsvisa årsredovisningarna framgår det att engagemanget och intresset för frågor som rör tillgänglighet till kommersiell service har ökat. Arbetet med att trygga och utveckla serviceförsörjningen på gles- och landsbygden har intensifierats i många regioner till följd av arbetet med de lokala utvecklingsprogrammen. Dessa är några av de faktorer som ligger bakom ökningen av stödet till kommersiell service . Det sektorsövergripande synsättet har stärkts genom ökad delaktighet och lokal förankring. Av de som regeringen beviljade länen 2002 för att på kort sikt motverka ytterligare försämringar av tillgången till kom- mersiell service i särskilt utsatta områden har förbrukats fram . En betydande andel, , av de beviljade medlen har gått till regionala och lokala insatser inom Affär på landet. Enligt av de som beviljades länen, har insatserna resulterat i en ökad kompetens och stärkt företagarroll hos de lanthandlare som deltagit. Affär på landet bedöms av , länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen vara en effektiv insats för att bevara och utveckla servicen på orten. 3.8Statliga insatser för vissa lokala arbetsmarknadsregioner med anledning av försvarsomställningen Till grund för en långsiktig hållbar regional utveckling i de lokala arbetsmarknadsregioner som berörs mest av försvarsomställningen ligger det regionala utvecklingsarbetet för att främja ökad konkurrenskraft, sysselsättning och hållbar tillväxt. I den av beslutade propositionen 2004/05:05 Vårt framtida försvar aviserade regeringen en rad åtgärder för de regioner som berörs mest av förändringarna inom Försvarsmaktens grundorganisation, dvs. , , /och . Regeringen gav landshövdingarna vid länsstyrelserna i , , och uppdrag att föreslå lämpliga lokala, regionala och nationella åtgärder, för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning i respektive lokal arbetsmarknadsregion. Delrapporter med redovisningar över det arbete som bedrivits har överlämnats till regeringen . Regeringen har även utsett särskilda kontaktpersoner för dessa regioner och ett kansli har inrättats inom () för att stödja deras verksamhet. Extra forskningsmedel finansierat inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, har i proposition 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv, fördelats till lärosätena i de regioner som berörs mest av försvarsomställningen. Medlen fördelas med till , till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 tekniska universitet, till samt till högskolan på . En särskild utredare har på uppdrag av regeringen övervägt och föreslagit lämpliga lokaliseringar av statliga arbetstillfällen. Utredaren överlämnade sin slutrapport . Regeringen har därefter fattat beslut om betydande lokaliseringar av statlig verksamhet till regionerna , , /och . Kostnaderna för omlokaliseringarna skiljer sig åt mellan de olika myndigheterna, liksom deras ekonomiska situation. Regeringen bedömer att den totala kostnaden för myndigheterna, t.ex. lokal-, löne- och flyttkostnader, kan bedömas först efter genomförda omlokaliseringar. Regeringen avser att kompensera flertalet myndigheter för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. Vissa myndigheters anslag undantas även från den generella reduktionen som företrädesvis genomförs på anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Om myndigheternas kostnader ökar med anledning av flytten kommer regeringen senare att ta ställning till disposition av eventuellt anslagssparande samt till behov av en ökad anslagskredit. Vidare avser regeringen att noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation så att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Regeringen har för avsikt att tillkalla en särskild utredare för att kartlägga behov av samlade insatser för den personal som väljer att inte flytta med vid omlokaliseringen och som kommer omfattas av , och, om behov finns, ta över arbetsledningsansvaret för sådan personal. Regeringen har under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner reserverat ytterligare för att täcka eventuellt ökade kostnader för vissa myndigheter i samband med omlokaliseringarna. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 3.12 Regeringen har fattat följande beslut om lokaliseringar till tillfällen (ca) Tabell 3.13 Regeringen har fattat följande beslut om tillfällen (ca) Tabell 3.14 Regeringen har fattat följande beslut om tillfällen (ca) Tabell 3.15 Regeringen har fattat följande beslut om lokaliseringar till tillfällen (ca) Dessutom avser regeringen att fatta beslut om att myndigheter under skall lokalisera 17 årsarbetstillfällen till och att 60 årsarbetstillfällen vid Sida skall lokaliseras till . Utöver ovanstående lokaliseringar skall cirka 340 arbetstillfällen genereras under 20062007 genom beslut och aktiviteter i statligt ägda bolag. har lokaliserat 21 årsarbetstillfällen till . Frågan om en eventuell lokalisering av Internationella programkontoret för utbildningsområdet (IPK) till bereds inom . I riksdagsbeslutet om försvaret (bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143) framhålls bl.a. att för att säkra en civil utveckling och militär närvaro i skall ett centrum för test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö utvecklas. Det skall bestå av en civil och en militär del. Regeringen gav därför en särskild utredare i uppdrag att överväga och föreslå lämpliga åtgärder för att utveckla ett centrum för den civila test- och övningsverksamheten i subarktisk miljö i . Uppdraget skall slutredovisas senast . För att möjliggöra insatser i ovanstående regioner för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning samt för att möjliggöra omlokaliseringen av statliga arbetstillfällen har ett nytt anslag inrättats (se avsnitt 3.14.6). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 3.9Insatser utanför politikområdet förhållanden såsom folkmängd, möjligheter till av särskild betydelse för den regionala utvecklingen Det är inte i första hand åtgärder inom ramen för utgiftsområde 19 Regional utveckling som varit avgörande för den regionala utvecklingen och möjligheterna att uppfylla målet för politikområdet. Regionala hänsynstaganden inom andra politikområden har varit av större betydelse för den regionala utvecklingen. Därför tas det i möjligaste mån fram lösningar inom ramen för andra politikområden som kännetecknas av ett regionalt helhetsperspektiv. Detta gäller särskilt åtgärder inom följande politikområden: Nä- ringspolitik, Arbetsmarknadspolitik, Utbildningspolitik, Transportpolitik, de delar av Forskningspolitiken som avser utveckling av innovationssystem, Landsbygdspolitik, politikområdena inom de areella näringarna, Kulturpolitik, Miljöpolitik, politikområde IT, elektronisk kommunikation och post, Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande, Storstadspolitik, Konsumentpolitik, Regional samhällsorganisation och Integrationspolitik. Dessa insatser redovisas under respektive politikområde. Den lokala och regionala miljöns betydelse för näringslivets utveckling som tjänste- och varumarknaderna internationaliseras och centrala produktionsresurser är fortsatt lättrörliga är den lokala och regionala miljön viktig för företagens konkurrenskraft. En förklaring är att företags innovationsförmåga ökar om kunskapsöverföring och samspel med andra företag och organisationer i den lokala miljön kommer till stånd. Utvecklingen av kvinnors och mäns lokala arbetsmarknadsregioner har därmed ett nära samband med olika näringars konkurrenskraft. ekonomiska utveckling blir därför i hög grad beroende av hur väl de lokala arbetsmarknadsregionerna fungerar. Förutsättningarna för att åstadkomma väl fungerande lokala arbetsmarknadsregioner för kvinnor och män varierar över landet. Det finns ett positivt samband mellan regioners ekonomiska utveckling och grundläggande strukturella transporter och andra former av kommunikationer samt närhet till utbildning och forskning. Lokala arbetsmarknadsregioner med likartade strukturella förutsättningar utvecklas dock olika. Orsaken till detta är bl.a. skillnader i lokal dynamik, det vill säga i faktorer som bidrar till ett högt nyföretagande, innovationsförmåga, flexibilitet och ständigt lärande. Den regionala befolkningsutvecklingen har följt relativt stabila mönster . Befolkningen i storstadsregioner och universitets- och högskoleregioner har ökat kraftigt medan den minskat i mindre lokala arbetsmarknadsregioner. Det långsiktiga mönstret väntas enligt (Lu 2003/04 Bilaga 3) bestå även . För att följa utvecklingen i landets regioner använder regeringen indikatorerna regional lönesumma för kvinnor och män för alla sysselsatta respektive andelen kvinnliga och manliga förvärvsarbetande i åldern , uppdelat på lokala arbetsmarknadsregioner. För att underlätta redovisningen delas de lokala arbetsmarknadsregionerna in i regionfamiljer enligt definition som baseras på produktionsförutsättningar. Uppgifterna är inhämtade från . Den totala lönesumman i riket har i genomsnitt ökat 2003. Ökningen av lönesumman var störst, , i regionfamiljen centra. Lägst ökning hade Småregioner med privat sysselsättning, . För lönesumma uppdelad på kön används län som indelning. I riket, liksom i alla län, var kvinnors lönesumma per sysselsatt lägre än männens 2003. var spridningen, skillnaden mellan de högsta och lägsta nivåerna, mellan länen betydligt större för män än för kvinnor. I 17 län var den procentuella ökningen i lönesumma per sysselsatt högre bland kvinnor än bland män. I övriga län var förändringen relativt likartad. Andelen förvärvsarbetande, förvärvsintensiteten i riket åringar, uppgick till 2003, vilket är lägre än än 2002. En könsmässig skillnad är tydlig. var den kvinnliga förvärvsintensiteten 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 och den manliga . Totalt har förvärvsintensiteten ökat något för kvinnor och minskat något för män när 2003 jämförs med 2000. Det finns även klara regionala skillnader i förvärvsintensitet mellan landets lokala arbetsmarknadsregioner. Andelen förvärvsarbetande 2003 var överlag högst i Sekundära centra och lägst i Småregioner med offentlig sysselsättning. utvecklades förvärvsintensiteten starkast i Småregioner med privat/offentlig sysselsättning och i Regionala centra medan Storstadsregioner hade den svagaste utvecklingen. I förhållande till 2000 var kvinnors förvärvsintensitet 2003 högre i alla regionfamiljer med undantag av Storstadsregioner. För männen var det endast i regionfamiljen med privat sysselsättning som förvärvsintensiteten ökat. är skillnaden mellan de enskilda lokala arbetsmarknadsregioner som har högst respektive lägst förvärvsintensitet, större för män än för kvinnor. Omvandlingen av näringslivet har inneburit att produktionen blivit allt mer kunskapsintensiv och behovet av flexibilitet ökat. Detta återspeglas bl.a. i att behovet av resurser, framför allt arbetskraft, blivit allt mer specialiserad. Svårigheter i matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft kan medföra att det i en region kan finnas både arbetskraftsbrist och arbetslöshet. Tillräckligt hög rörlighet både mellan yrken och mellan regioner blir därmed en viktig beståndsdel för att skapa väl fungerande lokala arbetsmarknadsregioner för kvinnor och män. Flyttningarna ökade till följd av framför allt utbyggnaden av den högre utbildningen. Andelen av dem som flyttar på grund av arbetsrelaterade motiv har däremot minskat. I stället går utvecklingen mot ökad pendling, både för kvinnor och för män, vilket också återspeglas i att antalet lokala arbetsmarknadsregioner minskar. Kvinnor och män har olika stora lokala arbetsmarknadsregioner och olika många. Män, som i högre grad än kvinnor pendlar över kommungränser, har större lokala arbetsmarknadsregioner. Tillförs dimensionen utbildningsnivå ökar skillnaderna ytterligare då högutbildade män har de absolut största lokala arbetsmarknadsregionerna och lågutbildade kvinnor de minsta. De könsmässiga skillnaderna i antal och storlek för de lokala arbetsmarknadsregionerna innebär att kvinnor och män har skilda förut- sättningar för yrkesmässig utveckling, men också att tillgång till arbetskraft begränsas för arbetsgivare. De viktigaste resultaten av insatserna inom verksamhetsområdena De regionala tillväxtprogrammen genomförs perioden 20042007. Enligt regeringens bedömning har programmens regionala förankring varit god med en tydlig inriktning på att främja näringslivets hållbara tillväxtförutsättningar. Intensiteten i samverkan mellan aktörerna har ökat , förekommer det svårigheter vad gäller samverkan mellan den regionala nivån och de nationella myndigheterna. De regionala tillväxtprogrammen har medverkat till en ökad systemsyn i frågor som berör det regionala näringslivets konkurrensförmåga. Detta avspeglas inte minst i intresset av att arbeta med utveckling av innovationssystem och kluster. Uppslutningen kring hållbara tillväxtfrågor och viljan att förstärka förutsättningarna för näringslivet är stor i de regionala partnerskapen, där bl.a. kommunerna har fått en mer aktiv roll. Bildandet av samverkansorgan kan förväntas ytterligare stärka kommunernas deltagande. beräknas beslutade medel inom de regionala tillväxtprogrammen uppgå till . Medlen har främst beslutats inom uppföljningsområdet Entreprenörskap, företagsutveckling och företagsklimat.