prop · GT03112 · 2006-03-20 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Radio och TV i allmänhetens tjänst är till för alla. Det är därför viktigt att programföretagen erbjuder ett programutbud som speglar hela landet. Programföretagen skall även i fortsättningen ha en decentraliserad organisation. En förutsättning för att den lokala och regionala organisationen inom public service-verksam- heten effektivt skall kunna främja mångfalden i programutbudet är att den ges tillräckliga resurser för att effektivt kunna spegla respektive om- rådes särprägel och egenart. Beslutsfunktioner i programproduktionen Prop. 2005/06:112 bör vara decentraliserade för att möjliggöra för självständigt besluts- fattande på regional och lokal nivå. Ett stort mått av inflytande över verksamheten i den lokala och regionala organisationen skapar goda möjligheter för att en bredd av erfarenheter och kompetens tas till vara. Det är också viktigt att människor från olika delar av landet deltar i programverksamheten. Programföretagens organisation och närvaro runt om i landet möjliggör både löpande lokal och regional bevakning och programproduktion i vidare mening inom såväl nyhets- och samhälls- bevakning som på kulturområdet och andra programområden. Public service-verksamheten bidrar också, särskilt genom lokal och regional nyhets- och samhällsbevakning, till mångfald i områden där antalet röster på mediemarknaden annars är litet. Organisationen skall utformas med syfte att möjliggöra hög närvaro ute i landet av personer med kunskap om och förankring i de olika regionerna. Regeringen föreslår att den andel av allmänproduktionen i () och AB:s (SVT) sändningar som produceras utanför även fortsättningsvis skall uppgå till . I praktiken är denna nivå etablerad . Både inom SVT och SR har de regionala respektive de lokala enheternas andel av allmän- produktionen under hela tillståndsperioden överstigit det uppsatta vill- koret om . För att betydelsen av en välfungerande decent- raliserad organisation och produktionsverksamhet tydligt skall framhållas är det dock av värde att kravet bibehålls även i fortsättningen. Reger- ingen vill framhålla vikten av att en stor del av produktionerna sker utan- för storstadsområdena. Den tekniska utvecklingen ger möjligheter till enklare och mobil utrustning vilket bör kunna utnyttjas för att ytterligare förstärka den lokala och regionala produktionen. I de nuvarande anslagsvillkoren för och anges även vilken andel av de totala resurserna som skall förbrukas av enheterna utanför . Regeringen anser inte att ett sådant krav bör upprätthållas i fortsättningen. Skälet är bl. a. att det kan vara ett hinder för ökad produktivitet. Däremot kvarstår vikten av att den lokala och regionala organisationen ges tillräckliga resurser för att kunna främja mångfalden och bidra till att spegla hela landet. Programföretagen bör ges i uppdrag att, i enlighet med vad regeringen föreslår i avsnitt 8, vid inledningen av den kommande tillståndsperioden tydligt ange hur man avser att uppfylla uppdraget på detta område. Programföretagen bör också förtydliga sin redovisning, bl.a. genom att lämna klargörande information om vad som kännetecknar den produk- tion som sker i olika delar av landet. 9.2Utomståendes medverkan, utläggningar av produktion m.m. Regeringens förslag: Programföretagen skall verka för mångfald i programverksamheten genom en variation i produktionsformer. Vid sidan om en betydande egen programproduktion skall utläggningar, sam- arbetsprojekt och inköp av program bidra till denna variation liksom utomståendes medverkan i den egna programproduktionen. Program- företagen skall redovisa hur det säkerställs att all verksamhet uppfyller de krav som ställs på företagen. Programföretagen skall ha en enhetlig redovisning av utomståendes medverkan, produktionsutläggningar, samverkan och inköp av program. Kommitténs bedömning och förslag överensstämmer med regering- ens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker förslagen men på- pekar att SVT är ansvarigt för alla program som sänds, programmen skall motsvara företagens krav på oberoende och kvalitet, oavsett produktionsform. delar kommitténs hållning om vikten av omfattande medverkan av utomstående men menar att en sådan inte får urholka företagens egen kompetens. delar kommitténs uppfattning att det bör ställas krav på upphandlingarna av produktioner utanför företaget. Enligt nämn- den behöver det dock förtydligas på vilket sätt och i vilket skede programföretagen skall redovisa säkerställandet och vem som skall granska eller kontrollera upphandlingarna. välkomnar förslagen om tydligare riktlinjer för och högre krav på programföretagens upphandlingar men anser att kvan- titativa begränsningar för andelen upphandlingar bör finnas med. KLYS m.fl. anser att programföretagen i sändningstillstånden skall åläggas att, i den mån de anlitar utomstående produktionsbolag, tillse att produktionen håller public service-klass och tillämpa vissa villkor gällande val av lag och avtal. välkomnar förslaget om kvalitetskrav på externa produktioner och påpekar att det krävs att tydliga ramar etableras med stor öppenhet för samarbete med externa producenter. anser att kvantitativa måttstockar bör behållas vid redovisningen av andelen utomståendes medverkan. Skälen för regeringens förslag: För att en bredd i programföretagens samlade radio- och TV-utbud skall uppnås är det av stor vikt att produk- tionsformerna varierar. Detta kan ske t.ex. genom utläggningar av upp- drag på produktionsbolag, inköp av program eller samarbetsprojekt. Mångfalden i utbudet främjas också av att utomstående deltar i program- företagens egen programverksamhet. Regeringen kan konstatera att programföretagen i huvudsak lever upp till de nuvarande villkoren som rör produktionsutläggningar och utom- ståendes medverkan. Kommittén föreslår emellertid att kraven tas bort när det gäller produktionsvolymer relaterat till utomståendes medverkan, produktionsutläggningar och inköp. Regeringen delar bedömningen att det bör finnas utrymme för flexibilitet och variationer när det gäller omfattningen av produktionsvolymer. Mot den bakgrunden före- slås att programföretagen skall verka för mångfald i all program- verksamhet genom en stor variation i produktionsformer. Vid sidan om en betydande egen programproduktion skall utläggningar, samarbets- projekt och inköp av program bidra till denna variation liksom utom- ståendes medverkan i den egna programproduktionen. Det bör dock inte anges i sändningstillstånden hur produktionsvolymerna skall utvecklas. För att public service-verksamhetens självständighet och företagens egna kompetens skall säkerställas bör kärnan i programföretagens verk- samhet vara den egna programproduktionen. Verksamheten skall be- drivas med utgångspunkt i att programföretagens interna kompetens värnas i syfte att såväl på kort som på lång sikt bibehålla en stabil grund för utförandet av public service-uppdraget inom alla genrer. Det är sam- tidigt viktigt att programföretagen är öppna och mottagliga för nya influ- enser. Därför finns ett behov av utläggningar av produktioner och utom- ståendes medverkan. Av nu gällande sändningstillstånd för framgår att omfattningen av utomståendes medverkan och frilansmedverkan av olika slag i program- produktionen skall öka jämfört med och att SR skall sträva efter att öka antalet produk- tionsanläggningar, samarbetsprojekt och inköp av program. I underlaget till den proposition som ligger till grund för nuvarande sändningstillstånd framgår att SR redovisade en ambition att i större om- fattning anlita fristående produktionsbolag. SR menade dock att antalet fristående produktionsbolag inom radiosektorn ännu så länge var litet och att mångfalden var mindre än inom TV-sektorn. Mot den bakgrunden ansåg regeringen att SR genom åtgärder för ökade utläggningar, sam- arbeten och inköp, borde bidra till att stimulera den fria produktions- marknaden för radio vad gäller en programproduktion präglad av mång- fald och hög kvalitet. SR har aviserat att man planerar att lägga ut en stor andel av produktionen på externa produktionsbolag och att man uppmuntrar till- skapande av sådana. Regeringen vill understryka vikten av att samtliga programföretag kan uppvisa en stor variation när det gäller produktions- källor och medverkan från andra än företagens egna anställda i program- produktionen. Produktionsutläggningar är en av de åtgärder som kan bidra till en mångfald i programutbudet. vill regeringen i sam- manhanget framhålla de risker som finns inom både SR och SVT om företagen gör sig allt för beroende av utomstående produktionsbolag, t.ex. inom vissa genrer. Det är viktigt att SR behåller en mycket hög kompetens för programproduktion inom alla genrer och i övrigt ställer tydliga krav i samband med de utläggningar som förekommer. Vid pröv- ningen av nivån på den egna programproduktionen i relation till produk- tionen från eller med utomstående bolag bör erfarenheterna beaktas och effekterna utvärderas. Regeringen vill också betona betydelsen av att upphandlingar av produktioner utanför företagen är organiserade så att respektive företag kan ta ansvar för både produktionsprocess och programinnehåll. Därmed kan företagen garantera att public service-kraven uppfylls även när programföretagen inte själva håller i hela produktionsprocessen. I propositionen inför den nuvarande tillståndsperioden (prop. 2000/01:94) framhöll regeringen att det är önskvärt att företagen till- sammans utvecklar redovisningarna av samarbeten med utomstående på ett likartat och jämförbart sätt. Av sammanställ- Prop. 2005/06:112 ningar av public service-redovisningarna framgår att SVT och SR har olika definitioner för samarbete med utomstående. Nämnden anser att också AB:s redovisning behöver bli betydligt mer klargörande när det gäller vilka kategorier som UR räknar in i utomståendes medverkan och vad som kännetecknar dessa katego- rier. Regeringen föreslår att programföretagen skall ha en enhetlig redo- visning av utomståendes medverkan, produktionsutläggningar, sam- verkan och inköp av program för att bl.a. möjliggöra jämförelser mellan företagen och . Programföretagen skall även redovisa hur det säkerställs att all verksamhet uppfyller de krav som ställs på företagen. Regeringens förslag: Nyhetsverksamheten skall bedrivas så att det finns en tydlig mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer. företagens nyhetsförmedling och samhällsbevakning skall utgå från olika perspektiv så att händelser kan värderas utifrån olika geografiska, sociala eller andra utgångspunkter. AB:s nyhetsverksamhet skall bedrivas så att de olika självständiga nyhetsredaktionerna inom företaget, oberoende av varandra, kan fatta beslut med skilda perspektiv. Kommitténs bedömning och förslag överensstämmer med regering- Remissinstanserna delar i huvudsak kommitténs förslag. Skälen för regeringens förslag: Ett demokratiskt samhälle bygger på att det finns oberoende och självständiga medier som bl.a. kan informera om viktiga händelser, granska maktens företrädare och låta olika åsikter komma till tals. Nyhets- och samhällsbevakningen i SVT och SR har en särskilt viktig roll och är också central i uppdraget för en radio och TV i Programföretagens trovärdighet inom områden som nyheter, fakta och samhälle har också stor betydelse för allmänhetens förtroende för public service-verksamheten. I av snabbt nyhets- flöde via många olika distributionsvägar och krav runt-bevak- ning är det viktigt att särskilt betona public service-verksamhetens sär- skilda roll och ställning. All public service-verksamhet skall vägledas av ett överordnat krav på hög kvalitet. Detta är inte minst viktigt inom nyhets- och samhällsbevakning där tillförlitlighet till t.ex. faktauppgifter i såväl nyhetsinslag som analyser är av central betydelse. bör kännetecknas av ett professionellt granskande förhållningssätt med utrymme för ett brett urval av åsikter. Under innevarande tillståndsperiod är nyhetsverksamheten vid programföretagen reglerad i sändningstillstånd och anslagsvillkor. ningstillstånden för SVT och SR slår fast att sändningsrätten skall utövas opartiskt och sakligt. Nyhetsverksamheten skall bedrivas så att det finns en tydlig mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer. företagens nyhetsförmedling och samhällsbevakning skall utgå från olika perspektiv så att händelser kan värderas utifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter. Företagen skall meddela nyheter och stimu- lera till debatt. Verksamheten skall spegla hela landet, ge allsidig infor- Prop. 2005/06:112 mation och göra det möjligt för medborgarna att orientera sig och ta ställning i samhällsfrågor. I SVT:s anslagsvillkor anges att nyhets- verksamheten skall bedrivas så att de olika självständiga redaktionerna inom företaget oberoende av varandra kan fatta beslut med skilda perspektiv. Den regionala organisationen bidrar också på ett avgörande sätt till mångfalden i nyhets- och samhällsbevakningen. I enlighet med vad regeringen aviserade i propositionen inför inne- varande tillståndsperiod fick i uppdrag att bl.a. följa och utvärdera mångfalden i nyhetsutbudet mot bakgrund av SVT:s förändrade nyhetsorganisation. har redovisat upp- draget i två rapporter som lämnades och 2004. Undersökningarna visade att andelen unika nyhetsinslag i SVT:s nyhetsprogram och Aktuellt var större vid den senare mätningen. Även SVT:s egna undersökningar ger ett liknande resultat. Regeringen noterar också att SVT i en skrivelse till kommittén förklarat att företagens ambition är att fortsätta arbetet med att göra Rapport och Aktuellt olika till innehåll och form samt att programmen generellt sett skall erbjuda publiken skilda perspektiv. Regeringen anser mot denna bakgrund att de nuvarande riktlinjerna och villkoren är ändamålsenliga och föreslår att dessa kvarstår även under kommande tillståndsperiod. Regeringen vill dock understryka att den redaktionella självständigheten är en förutsättning för att motverka en likriktning av nyhetsverksamheten inom SVT. Det är av stor vikt att förändringar i nyhetsorganisationen inte leder till att de redaktionella bedömningarna centraliseras. SVT bör löpande följa och redovisa hur mångfalden i nyhetsverksamheten värnas. Regeringen avser att ge i uppdrag att under kommande tillståndsperiod på nytt göra en fördjupad studie av mång- falden i SVT:s nyhetsverksamhet. Regeringens förslag: Programföretagen skall erbjuda ett mångsidigt kulturutbud av hög kvalitet. Programföretagen skall bevaka, spegla och kritiskt granska händelser på kulturlivets olika områden i och i andra länder. Det utländska programutbudet skall spegla olika kulturkretsar och innehålla program från olika delar av världen. Programföretagen skall själva och i samarbete med utomstående producenter och utövare i det svenska kulturlivet svara för en omfattande produktion av kulturprogram i vid mening. Särskild vikt skall läggas vid dramaproduktion av hög kvalitet. En viktig del är att spegla de många olika kulturer och kulturyttringar som finns i . och skall göra föreställ- ningar, konserter och andra kulturhändelser tillgängliga för hela publiken genom samarbeten med kulturinstitutioner och fria kulturproducenter på skilda områden i hela . Programföretagen skall tillhandahålla ett mångsidigt utbud av program av hög kvalitet på det svenska språket. Språkvårdsfrågorna skall beaktas i verksamheten. skall bidra till utvecklingen av svensk film- produktion. Kommitténs bedömning och förslag överensstämmer med regering- ens förslag. Remissinstanserna: De synpunkter som lämnats överensstämmer i huvudsak med kommitténs förslag. KLYS m.fl. förespråkar en utökad precisering i sändningstillstånden gällande musikdramatik, dans och drama samt att ekonomiska medel skall öronmärkas för en jämnare produktion över åren. I sändningstillstånden bör ingå skrivningar gällande bl.a. upphovsmäns och utövande konstnärers upphovsrättigheter och ekonomiska förhållanden. anser att programföre- tagen i högre grad än borde spegla det rika kulturliv som finns utan- för storstadsområdena i olika delar av landet och även uppmärksamma de s.k. fria grupperna i högre utsträckning. understryker vikten av att kulturansvaret prioriteras och påpekar att företagen är viktiga arbetsgivare och uppdragsgivare inom kultursektorn. , Föreningen och instämmer i att dokumentärfilm skall vara ett priori- terat område. föreslår att public service-redovis- ningarna bör innehålla uppgifter om hur många samarbeten som ägt rum, hur många sändningar samarbeten lett till och hur många sändnings- timmar som dessa utsändningar genererat för publiken. Eftersom inga kvantitativa krav ställs blir det svårt att bedöma om någon ökning har skett. Skälen för regeringens förslag: Kulturansvaret är en central del av public service-uppdraget. Radio och TV i allmänhetens tjänst har en viktig roll som kulturskapare och kulturförmedlare. Företagen skall också bevaka, spegla och kritiskt granska kulturlivet i och i andra länder. Dessa programföretags stora betydelse är särskilt tydlig för allmän- heten när det gäller möjligheten att tillgängliggöra kulturupplevelser för en stor publik. Genom radio och TV nås en långt större publik än vad som är möjligt för enskilda kulturinstitutioner. Tittare och lyssnare kan oavsett bostadsort ta del av t.ex. föreställningar och evenemang från hela landet. Utbudet av program som har sin utgångspunkt i det svenska kulturlivet är mycket begränsat i de övriga radio- och TV-företagens kanaler. Detta understryker ytterligare betydelsen av att programföre- tagen har ett brett kulturansvar med förankring i hela landet. De nuvarande riktlinjerna för programföretagens kulturansvar ändrades i princip inte inför innevarande tillståndsperiod. Utformningen av kom- mande sändningstillstånd bör i huvudsak vara oförändrat. Regeringen anser dock att de grundläggande riktlinjerna bör formuleras tydligare med mindre fokus på kvantitativa jämförelser mellan åren. En allmän utgångspunkt bör vara att radio- och TV-företagen i allmänhetens tjänst har ett särskilt ansvar för att erbjuda ett mångsidigt kulturutbud av hög kvalitet. För att närmare precisera uppdraget avseende programföre- tagens kulturansvar föreslår regeringen ett tredelat uppdrag. För det första skall programföretagen bevaka, spegla och kritiskt granska händelser på kulturlivets olika områden i och i andra länder. I uppdraget ingår att öka kunskapen om och medverka till att den ömsesidiga förståelsen för människor med olika kulturell bakgrund ökar. Som konstateras i regeringens skrivelse Kulturlivets internationalisering (Skr. 2005/06:188) kan ingen entydig eller enkel avgränsning mellan nationell och internationell kulturverksamhet längre göras. Ett brett internationellt perspektiv bör därför genomsyra kulturbevakningen inom radio och TV i allmänhetens tjänst. Ett viktigt inslag i verksamheten är därför att programföretagen speglar de många olika kulturer och kultur- yttringar som finns i . Det utländska programutbudet skall spegla olika kulturkretsar och innehålla program från olika delar av världen. För det andra skall programföretagen själva och i samarbete med utomstående producenter och utövare t.ex. upphovsmän, konstnärer skådespelare och musiker i det svenska kulturlivet svara för en om- fattande produktion av kulturprogram i vid mening och då särskilt på det svenska språket. Regeringen vill särskilt framhålla dramaproduktion av hög kvalitet. För det tredje skall SR och SVT göra föreställningar, konserter och andra kulturhändelser tillgängliga för hela publiken genom samarbeten med teatrar, orkestrar och andra kulturinstitutioner samt fria kultur- producenter på skilda kulturområden i hela . Ett omfattande sam- arbete med kulturinstitutioner runt om i landet, även utanför storstads- områdena, är en förutsättning för att kunna spegla det rika kulturliv som finns i . Radio och TV har en viktig roll när det gäller att värna det svenska språket. SR, SVT och UR skall därför även fortsättningsvis ha ett särskilt ansvar för det svenska språket och dess ställning i samhället. Företagen skall erbjuda ett mångsidigt utbud av hög kvalitet på det svenska språket. Programföretagen skall även i fortsättningen beakta språkvårdsfrågor i sin verksamhet. Filmområdet är en viktig del av SVT:s kulturansvar som bör fram- hållas särskilt. ingick staten ett nytt avtal filmavtal med filmbranschen och flera TV-företag, däribland SVT. Genom att delta som en av parterna i avtalet tar SVT ansvar för utveck- lingen av svensk filmproduktion. Det nya filmavtalet omfattar totalt, till- sammans med de avgifter och bidrag som filmbranschen står för, ca . SVT bidrar med minst 34 mil- joner kronor till Stiftelsen . Därutöver garanterar SVT att använda i genomsnitt för samproduktion, medfinansiering och inköp av visningsrätter av nya svenska långfilmer samt nya svenska kort- och dokumentärfilmer. Det är av stor vikt att kort- och dokumentärfilm även fortsättningsvis är en prio- riterad genre inom SVT:s programutbud. SVT bör även stödja produk- tionen av kort- och dokumentärfilm genom utläggningar av produktions- uppdrag och samarbetsprojekt med fria filmare. SVT har också ett stort ansvar för produktion av långfilm av hög kvalitet. filmavtal lyfts jämställdhetsaspekterna fram på ett tydligt sätt. Enligt avtalet är parterna eniga om att verka för att öka jämställd- heten på filmområdet. Vidare anges att målet är att stödet till svensk filmproduktion skall fördelas jämnt mellan män och kvinnor. kretiseras genom att det i avtalet anges att män respektive kvinnor senast Prop. 2005/06:112 före avtalsperiodens slut skall vara representerade till minst 40 procent inom kategorierna manusförfattare, producent och regissör. De medel som SVT själva disponerar inom ramen för filmavtalet bör präglas av ett jämställdhetsperspektiv i samma anda som det åtagande som finns i filmavtalet. Programverksamhet för barn och unga Regeringens förslag: Programföretagen skall erbjuda ett varierat utbud av program av hög kvalitet för och med barn och unga. skall på barns och ungdomars egna villkor förmedla nyheter och fakta samt kulturella och konstnärliga upplevelser från olika delar av Programföretagen skall ha en omfattande nyproduktion och egen produktion av program i olika genrer för barn och unga. Programföretagen skall särskilt utveckla programverksamheten för de äldre barnen och ungdomarna. Kommitténs bedömning och förslag överensstämmer med regering- Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som kommenterat frågan om programverksamhet för barn och unga instämmer i huvudsak i kommitténs bedömning av området. Skälen för regeringens förslag: En av de centrala delarna av programföretagens uppdrag är att erbjuda ett varierat utbud av program av hög kvalitet för barn och ungdomar. Verksamheten skall vara en sådan kvalitet att den kan tjäna som förebild när det gäller program för barn och unga. Det kommer att bli allt viktigare att skilja på de olika åldersgrupperna av barn och unga. Det är viktigt att profilera program- utbudet på olika sätt och verka för att även behoven hos äldre barn och ungdomar tillgodoses i public service-utbudet. De kommersiella TV-bolagens utbud för barn består i huvudsak av utländska animerade produktioner. sänder i princip inga barnprogram. Bredden i utbudet av barnprogram inom SR, SVT och UR och det stora intresset för de program som sänds är ett gott betyg åt verksamheten. När det gäller ungdomsprogram är konkurrensen från de kommersiella medierna större och andra medie- former upptar också mer av ungdomars tid. också i ökad grad program som riktar sig till vuxna. Radio och TV i allmänhetens tjänst är till för alla och det är viktigt att även äldre barn och ungdomar med olika intressen hittar program som tilltalar dem i företagens programutbud. period bör programföretagen särskilt utveckla programverksamheten för de äldre barnen och ungdomarna. Programföretagen bör också sträva efter att i ökad grad nå ut till ungdomar med sina program, inte minst