prop · GT0387 · 2006-02-14 00:00:00 — Därför är det viktigt med lokalt och regionalt inflytande och ansvar för programmets genomförande och för att uppställda mål uppnås. En integrering mellan programmets olika delar är nödvändig liksom en nära koppling till mål och genomförandeåtgärder med anknytning till regional utveckling och regionalt miljömålsarbete. kommer, liksom för nuvarande miljö- och landsbygdsprogram, att ha det övergripande samordningsansvaret för genomförandeplanering, administration, kontroller och uppföljning av landsbygdsprogrammet på nationell nivå. På regional nivå får länsstyrelserna ett helhetsansvar för att programmet genomförs effektivt med god integration mellan dess olika insatsområden och med andra åtgärder för landsbygdens utveckling i länet/regionen. Ansvariga organ för genomförandet av den regionala utvecklingspolitiken, särskilt självstyrelse- eller samverkansorgan i län där sådana finns, skall ha aktiv del i beslutsprocessen i ärenden, framför allt inom axel 3. Samarbets- och samrådsformer måste kunna anpassas till de olikheter som förekommer och de förändringar som kan komma att ske i den regionala statliga administrationen. förslag: understryker vikten av regional och lokal anpassning i genomförandet av programmet för att hänsyn skall kunna tas till de olika förutsättningar som råder i olika landsbygdsområden i landet. Enkelhet i administration och hantering skall eftersträvas vid genomförandet, som bör ske i nära samverkan med genomförandet av de regionala utvecklingsprogrammen. Kommittén framhåller särskilt att landsbygdsprogrammet bör ha utgångspunkt att vara en del av den samlade statliga insatsen för regional utveckling i hela landet. Vidare betonar kommittén att det regionala och kommunala arbetet för att uppnå miljömålen i kombination med riktlinjerna i landsbygdsprogrammet skall erbjuda goda förutsättningar för miljöinsatser med stark förankring. Remissinstansernas synpunkter: Förslaget om regional anpassning stöds av i stort sett alla instanser och många instanser har valt att yttra ifrågasätter förslaget och menar att de samiska frågorna har svårt att få gehör på regional nivå. Ekologiska lantbrukarna anser att viss regional anpassning kan accepteras men betonar att det måste finnas ett tydligt syfte med spelregler och anser att regionaliseringen inte får äventyra övergripande Länsstyrelserna framhåller fördelarna med att de, liksom , är ansvariga för administrationen av landsbygds- programmet på regionalnivå. I remissvaren från Kommuner och Landsting samt de regionala samverkansorganen och själv- styrelseorganen förordas att ansvaret för delar av programmet skall ligga hos de organisationer som ansvarar för de regionala utvecklingsfrågorna. Skälen för regeringens bedömning: genomförs åtgärder för landsbygdens utveckling bl.a. inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet, de två mål 1-programmen och Leader Inför samlas dessa åtgärder i en gemensam rådsförordning, landsbygdsförordningen, och genomförandet samordnas till ett gemensamt programmeringsförfarande. Landsbygdsprogrammet kommer att utgöras av ett nationellt program för hela landsbygden där åtgärderna utformas och tillämpas med hänsyn till de varierande förutsättningarna i olika landsbygdsområden i landet. Detta kan exempelvis åstadkommas genom en flexibilitet i genomförandet som medger att prioriteringar görs på regional och lokal nivå eller genom att åtgärder avsedda att lösa specifika problem endast riktas mot vissa områden i landet. Den regionala och lokala nivåns inflytande över planering och tillämpning av landsbygdsprogrammets åtgärder bör därför stärkas. Representativa partnerskap förutsätts finnas på nationell, regional och lokal nivå på det ekonomiska och sociala området samt miljöområdet med representation från myndigheter, näringsliv och berörda organisationer. Erfarenheterna från arbetet med de regionala utvecklings- och tillväxtprogrammen liksom från det regionala och lokala miljömålsarbetet bör utnyttjas. En viktig utgångspunkt för landsbygdsprogrammet bör därför vara att ingå som en del av de statliga insatserna för regional utveckling i hela landet. att krav på likformiga förutsättningar i hela landet för tillämpningen av vissa åtgärder kan tillgodoses. Det är också angeläget att effektiva styrnings- och uppföljningsinstrument tillämpas. att analyseras ytterligare i det fortsatta arbetet med utformningen av Den nya samlade landsbygdspolitiken på EU-nivå innebär möjligheter till förenklingar i det administrativa genomförandet av landsbygds- Alla instrument som kan medfinansieras är nu för första gången samlade i en förordning och i en europeisk fond möjligheterna till förenklingar och en kan enligt regeringens bedömning bäst utnyttjas genom en väl sammanhållen genomförandeplanering, administration och uppföljning av landsbygdsprogrammet. Det finns också ett starkt samband mellan genomförandet av landsbygdsprogrammet och andra statliga åtgärder på regional nivå för att främja hög måluppfyllelse för de nationella miljökvalitetsmålen, målen för den regionala utvecklingen samt för genomförandet av den nu reformerade gemensamma jordbrukspolitiken. Uppbyggd kompetens och erfarenhet av att planera, samordna och administrera åtgärder och program med anknytning till lantbruket, landskapet och landsbygden är en viktig grund för ett effektivt genomförande av det nya landsbygdsprogrammet. Under nuvarande programperiod har ett väl fungerande samarbete utvecklats mellan och länsstyrelserna i genomförandet av miljö- och landsbygdsåtgärder. Likväl har ett gott samarbete mellan dessa två myndigheter och utvecklats under innevarande programperiod då det gäller särskilda samiska insatser. Dessa myndigheter får därför viktiga roller i genomförandeplanering, administration och uppföljning av landsbygdsprogrammet för . Som utgångspunkter för programarbetet gäller följande. Programmet skall eftersträva enkelhet och tydlighet i utformning och regler. Antalet åtgärder skall mot denna bakgrund begränsas till dem som bedöms mest effektiva. Denna förenklingsambition skall prägla hela program- och planeringsarbetet. Ökad vikt skall läggas vid kostnadseffektivitet vid val av åtgärder och i planering, genomförande och uppföljning med ambitionen att begränsa programmets kostnader. Uppföljning och utvärdering av programmets insatser skall underlättas t.ex. genom ökad användning av indikatorer. Det fortsatta programarbetet kommer att bedrivas i särskilda arbetsgrupper under . Arbetssättet skall vara öppet och inbjuda till ett brett partnerskap. För detta ändamål har en särskild referensgrupp med representanter från myndigheter och organisationer inrättats. Även olika former av samråd kommer att genomföras. Den nationella strategi som skall föregå programmet planeras lämnas till . Ett färdigt program skall sedan, under förutsättning att andel av landsbygdsfonden för , är fastställd , lämnas för godkännande av kommissionen inför ikraftträdandet . Sammanfattning av delbetänkande SOU 2005:36 Landsbygdskommmitténs övergripande uppdrag är att utarbeta ett förslag till en långsiktig strategi för den nationella landsbygdspolitiken med utgångspunkt i de areella näringarna (Dir. 2004:87). I enlighet med direktiven har kommittén inom ramen för detta uppdrag lämnat ett delbetänkande med förslag till strategisk inriktning av nästa landsbygdsprogram. Betänkandets förslag och överväganden sammanfattas i det följande. Det nya landsbygdsprogrammet bör enligt kommitténs bedömning ta sin utgångspunkt i landsbygdens särskilda förutsättningar. Landsbygdens integrering med tätorter och städer ökar. Samverkan mellan stad och land och samarbete mellan stat, kommun, näringsliv och ideella och kooperativa krafter kan stärka landsbygdens utvecklingsförutsättningar. Jordbruket kommer också bli en del av denna integrering mellan stad och land enligt kommitténs bedömning. Följande övergripande målsättningar för landsbygdsprogrammet föreslås: -Programmet skall medverka till att uppfylla miljöpolitikens övergripande mål som har koppling till de areella näringarna. Åtgärderna skall fördjupa och bredda jordbrukets miljöarbete och produktionen utvecklas på miljömässigt hållbar grund. -Programmet skall främja sysselsättning, tillväxt, bosättning och service på landsbygden. Åtgärderna skall underlätta landsbygdens anpassning till nya förutsättningar, stärka konkurrenskraften, skapa arbete och främja en diversifiering av landsbygdens näringsliv. Kommittén betonar vikten av kontinuitet i landsprogrammets utform- ning. bör programmet utgöra en del i de samlade statliga in- satser för att skapa förutsättningar för regional utveckling i hela landet. En regional och lokal anpassning av programmet är därför nödvändig. Landsbygdsprogrammet bör medverka till att stärka de areella näring- arnas konkurrensförmåga och främja deras roll som förvaltare av lands- bygdens natur- och kulturvärden. Utformningen av programmet skall vara sådan att de nationella miljökvalitetsmålen uppnås. Företagandet på landsbygden framhålls som en viktig grundpelare för landsbygdens över- levnad. Goda förutsättningar bör därför skapas för företagsutveckling och ökat småföretagande. Landsbygdsprogrammet bör enligt kommitténs bedömning förankras väl politiskt, vara en del i lokala och regionala ut- vecklingsprocesser och stödja utvecklingen mot ett mer jämställt sam- hälle. Lokala utvecklingsgrupper och ideella organisationer skall ses som viktiga aktörer i utvecklingsprocessen. Mål och prioriteringar för de olika insatsområdena Förbättrad konkurrenskraft inom jord- och skogsbruk Utrymme skall skapas för förädling av de areella näringarnas råvaror. Småskalighet, ny- och mikroföretagande bör stödjas. Innovativa insatser för att höja kvalitet och mervärde på produkter skall stödjas. Kompetensutveckling viktig för att stärka konkurrenskraften. Åtgärderna bör i första hand inriktas på de areella näringarna men kan också omfatta andra företag och organisationer Kompetensutvecklingsåtgärden bör omfatta även miljöområdet Miljökvalitetsmålen betonas, åtgärderna bör utformas så att även t.ex. besöksnäring, turism och utvecklingsmöjligheter för företagande kan främjas. LFA-stöden bör utformas så att betydelsen av ett bibehållet jordbruk synliggörs. Diversifierad ekonomi och god livskvalitet på landsbygden Möjligheten till diversifierad verksamhet skall öppnas för en större målgrupp. Åtgärder bör riktas mot att allmänt stimulera lokalt entreprenörsskap, företagande och lokalt utvecklingsarbete och för att stärka landsbygdens attraktionskraft. Utformningen av åtgärder bör ta sin utgångspunkt i den lokala nivåns förutsättningar och i ett brett partnerskap. Leader och lokal medverkan Leadermetoden eller leaderliknande metoder bör genomsyra genom- förandet av åtgärder i insatsområde 3 Metoden bör vara tillämpbar i hela landet. Leadermetodiken bör kunna fungera som en väg in i den sociala gemenskapen för nya invånare. Vikten av enkelhet i administration och genomförande av landsbygdsprogrammet framhålls. Möjligheter skall finnas till regional anpassning. Den regionala nivån bör i genomförandet av programmet arbeta i partnerskap och i nära samverkan med den regionala utvecklingspolitiken och de regionala utvecklingsplanerna. Samordning bör ske såväl i beredning som i beslutsfattande. En ökad uppmärksamhet bör föreslås finnas på frågor som rör uppföljning och utvärdering av mål 56.Kungliga skogs och lantbruksakademien 58.Folkrörelserådet hela skall leva 81.Sveriges kommuner och landsting 83.Sveriges Rese- och turistråd kommun kommun Kooperativ utveckling kommun lantbruk Svenska nätverket för Leader+ kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun Cooperation in South (SYDSAM) kommun Sammanfattning hämtad ur delbetänkande SOU 2005:39 De skogliga åtgärderna ges en mer framskjuten position i det kommande svenska LBU-programmet än i nu gällande program samt ges miljöinriktning. Normala produktionsåtgärder inom skogsbruket ska inte beviljas stöd i det kommande svenska LBU-programmet. Däremot bör kompetens- utvecklingsinsatser med skoglig anknytning ingå liksom möjligheter att ge stöd till återbeskogning i områden som drabbas av naturkatastrofer. Vissa avtalsbaserade lösningar för skötselåtgärder bör beviljas stöd. De skogliga åtgärder som omfattas av nästa LBU-program bör ges miljöinriktning. Mina iakttagelser och ställningstaganden De areella näringarna kommer även under det närmaste halvseklet att utgöra grunden för utvecklingen på den svenska landsbygden. Skogsbruk och vidareförädling av skogsråvara blir därmed centralt för de insatser som görs på området. kommer det bli allt viktigare att även ta tillvara på andra värden som den svenska skogen bjuder. Min grundläggande inställning är att de skogliga åtgärderna bör ges en mer framskjuten plats än i nu gällande program och med en inriktning som liknar den i dagens program. Jag anser att tyngdpunkten bör läggas på miljöinriktade åtgärder, att normala produktionsåtgärder inte ska omfattas av LBU-medel samt att satsningar på kompetens- utvecklingssatsningar bör vara aktuella även under kommande programperiod. Jag anser dessutom att det måste finnas möjligheter för andra aktörer än SVO att finansiera sådan kompetensutveckling med LBU-medel. Den möjlighet att ge stöd till skogliga åtgärder för att komma till rätta med följderna av en naturkatastrof som ges i förordningsförslaget bör tas till vara, bl.a. i samband med återplantering efter den storm som drabbade . Vidare vill jag, i likhet med , lyfta fram behovet av avtalsbaserade och LBU-finansierade lösningar för skötselåtgärder utöver pågående markanvändning i produktionsskogar. Jag anser också att det svenska LBU-programmet bör omfatta möjligheter för små företag som ägnar sig åt vidareförädling skogsprodukter eller med inriktning på kommersiellt tillvaratagande av skogens sociala värden att erhålla stöd. Avslutningsvis vill jag erinra om att dessa ställningstaganden grundar sig på ett ännu inte beslutat förslag till EU-förordning och där finansieringsfrågorna på EU- nivå inte heller är utklarade. 38.Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, FORMAS 40.ESF-rådet (Europeiska socialfonden) 57.Verket för näringslivsutveckling, 59.Verket för innovationssystem, 72.Sveriges kommuner och landsting 83.Kungliga Skogs- och Lantbruksakademien 97.Svensk skogscertifiering, PEFC Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , Y. , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2005/06:87 Den övergripande strategiska inriktningen av kommande landsbygdsprogrammet