prop · GU031d27 · 2006-10-16 00:00:00 — De svenska honorärkonsulaten är en viktig resurs för den Sverigefrämjande verksamheten i utlandet. i utlandet (NSU) är ett forum för informationsutbyte, samordning och gemensamt agerande vad gäller Sverigeprofilering mellan de statliga och halvstatliga organisationerna inom Sverigefrämjandet. () skall genom exportkredit- och investeringsgarantier ge svenskt näringsliv goda konkurrensförutsättningar på de internationella marknaderna. förhandlar i EU:s och i arbetsgrupper om reglering av statsstödda exportkrediter. Inom går arbetet vidare med frågan om harmonisering av kommersiella och man har man enats om en förstärkt aktionsplan för att undvika korruption i samband med statsstödd exportfinansiering. EKN skall beakta sociala och miljömässiga aspekter i sin garantigivning till företag verksamma i utvecklingsländer. Kreditgivningen skall ske på ett sätt som är förenligt med långsiktig skuldhållbarhet i de utvecklingsländer där verksamheten bedrivs. AB () tillhandahåller långfristig exportfinansiering för svensk exportindustri. SEK administrerar det statsstödda exportkreditsystemet. Investeringsfrämjandet skall bidra till att attrahera utländska direktinvesteringar till . Myndigheten för utländska investeringar i (Invest in , ) verkar aktivt för att utländska företag investerar eller samverkar med svenska företag för att få till stånd investeringar i . tillhandahåller kostnadsfritt tjänster och informationsmaterial, besvarar förfrågningar från utländska investerare eller företag samt hjälper dessa att etablera kontakter med relevanta aktörer. En central del av investeringsfrämjandet är att verka för ett gott investeringsklimat genom att identifiera de möjligheter och hinder som finns. ISA:s s.k. klimatrapport utgör ett viktigt underlag till departementet när det gäller att driva frågorna. Myndigheten bedriver vidare fokusprojekt som marknadsför områden där har särskilda förutsättningar att attrahera 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har fyra egna utlandskontor samt representation på ytterligare åtta marknader. Utöver detta har ett nära samarbete med ett 40-tal utlandsmyndigheter. Insatser inom andra politikområden Inom handels- och investeringsfrämjandet är ett flertal offentliga och privata aktörer verksamma. och samarbetar med dessa inom sina respektive verksamhetsfält, t.ex. , Verket för näringslivsutveckling (), Verket för innovationssystem (), och (). En mycket stor exportpotential finns i flera av de länder som är eller har varit aktuella för svenskt utvecklingssamarbete. Många av dessa länder kan också öka sin export till och EU, vilket gynnar såväl som dessa länders egen utveckling. Ett arbete med att ta fram en handlingsplan och konkreta förslag till hur gränssnittet svensk utvecklingspolitik och svenskt näringsliv ömsesidigt kan stödja varandra pågår inom . I internationella utvecklingssamarbete spelar ömsesidigheten i handeln en viktig roll. Handeln med utvecklingsländer står i fokus i pågående WTO- förhandlingarna. För att underlätta exporten från har en kontaktpunkt inrättats på , Open Trade , som bl.a. skall hjälpa till att lösa de hinder som exportörer från utvecklingsländer kan möta på den svenska marknaden. verksamhet indelas i tre områden: information, särskilda program och konsultverksamhet. Exportinformationen som i huvudsak finansieras med statliga medel och som främst riktar sig till små och medelstora företag är kostnadsfri för kunden. Inom Exportinformation (omsättning ) har och de specialiserade enheterna i besvarat cirka 54 000 affärsförfrågningar. Viktiga aktiviteter har varit att ta emot och utforma pro- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 gram för inkommande och utgående delegationer, fortsatt uppbyggnad av för elektronisk handel och fortsatt utveckling av webbplatserna. utbildades närmare 2 000 personer inom det exporttekniska området. Exportprogram inriktar sig på aktiviteter i samverkan mellan företag eller på företag som är nya på exportmarknaden. Omsättningen uppgick till . genomfördes nära 370 s.k. affärschansprojekt för småföretag och ett hundratal specifika exportfrämjande aktiviteter med över 900 företag. omsättning inom konsultverksamheten uppgick till . Antalet konsultuppdrag uppgick till drygt 1 350 i 40 länder och omfattade alla storlekar och typer av företag. Verksamheten är helt företagsfinansierad och bedrivs endast vid utlandskontoren. Främjande av projektexport sker bl.a. genom instrumentet projektutveckling. har insatserna bidragit till kontrakt för svenska företag med en exportvolym på . Insatserna bidrar även till export från små och medelstora företag med spridd regional förankring, i egenskap av underleverantörer. De näringslivs- och Sverigefrämjande aktiviteter som svenska ambassader och generalkonsulat med samarbetspartners genomför innebär goda möjligheter för exponering på olika marknader. Samspelet mellan främjandets aktörer när det gäller profileringen av i utlandet har stärkts. lämnade () garantier till ett värde av samt garantiofferter till ett värde av . Garantierna avsåg export till 105 länder. EKN noterade 33 nya kunder 2005. lämnades garantier till ett värde av och garantiofferter till ett värde av . hade EKN bundna åtaganden om , vilka minskade till 81,1 miljarder fram till . EKN:s resultat uppvisade 2005 ett överskott på . redovisade EKN ett överskott på . Överskottet 2005 samt beror dels på de mycket stora återbetalningar av fordringar som gjordes , dels på fortsatt lågt behov av riskreserveringar. Myndighetskapitalet uppgick till och till per . AB () lämnade finansiering på . lämnade SEK finansiering på . Systemet med statsstödda exportkrediter gav 2005 ett överskott på och ett överskott på . har systemet genererat ett positivt resultat, sammanlagt uppgående till , med en genomsnittlig kreditvolym vid respektive års slut på . Systemet med statsstödda exportkrediter är mycket beroende av utvecklingen på räntemarknaden. Efter en kraftig expansion under den senare delen av har de globala flödena av direktinvesteringar fallit (20012005). har de utländska direktinvesteringarna i ökat. uppgick investeringarna till enligt statistik. Det är svårt att dra några generella slutsatser av denna statistik då den endast redovisar valutaflöden mellan länderna. För att bredda perspektivet har Myndigheten för utländska investeringar () kompletterat statistiken med ett antal indikatorer som redovisar de utländska företagens aktiviteter i . Indikatorerna visar sammanfattningsvis på att de utländska företagens verksamhet i är på en fortsatt hög nivå. medverkade till 140 nya investeringar, vilket innebar cirka 1 100 nya arbetstillfällen. Därtill kommer ca 600 övertagna arbetstillfällen, som härrör från verksamheter som förvärvats av utländska ägare. har medverkat till omkring 600 investeringar, vilka inneburit ca 10 500 nya arbetstillfällen. har uppfyllt de mål som och den tidigare regeringen fastställt för dess verksamhet. Små och medelstora företag har fått tillgång till kvalificerad exportinformation, kompetensutveckling och rådgivning. Räckvidden för exportfrämjandet utomlands liksom tillgängligheten till exportrådgivning i och kompetensutveckling för små och medelstora företag har ökat och inneburit väsentligt förbättrade möjligheter för dessa företag att få stöd i sitt agerande på internationella marknader. Främjandet av svensk projektexport och internationell upphandling bedöms vara kostnadseffektiv. Efterfrågan är stor. Med begränsade finansiella insatser kan hög utväxling i form av exportkontrakt och sysselsättning i uppnås. Genomförda satsningar inom projektexporten har enligt näringslivet bidragit till ökad förmåga till kraftsamling i avgörande affärsskeden. Utlandsmyndigheterna har bidragit till främja svenska ekonomiska intressen och svenska företags affärsmöjligheter i utlandet. Ett aktivt arbete för att hjälpa svenska företag att lösa handelshinder har lett till förbättrade möjligheter att genomföra affärer. () har genom sin garantigivning medverkat till att svenska exportföretag kan erbjuda villkor som huvudsakligen är likvärdiga med konkurrerande företag i andra länder. EKN har på ett framgångsrikt sätt förenat målet om garantigivning för svensk exportindustri på gynnsamma villkor med restriktionen att verksamheten skall vara självbärande . Det har emellertid visat sig att förändringar i produktions- och handelsmönster gör att den svenska exportindustrin har behov som EKN med nuvarande mandat inte kan möta fullt ut. Det kan därför finnas anledning att analysera den övergripande frågan om ett vidgat mandat för EKN. Detta bör ske med målsättningen att uppnå så likvärdiga villkor som möjligt för svensk exportindustri i jämförelse med exportindustrin i konkurrentländerna Mycket viktiga uppgifter är att ytterligare underlätta små och medelstora företags export- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 möjligheter samt fortsätta att anpassa verksamheten till kundernas behov. AB () har genom sin exportfinansiering medverkat både med finansiering och rådgivning i flera viktiga affärer till förmån för svensk exportindustri. har uppfyllt de mål som och den tidigare regeringen har ställt på verksamheten. ISA:s verksamhet har bidragit till flera viktiga utländska direktinvesteringar i liksom till att stärka svenska kompetenskluster inom exempelvis IT och telekom, bioteknik, läkemedel och fordon. Handels- och investeringsfrämjandet skall stärka internationella konkurrenskraft. Globaliseringens utmaningar och möjligheter skall tas tillvara. Globaliseringen med världsomspännande handel, investeringar och utveckling av ny teknik innebär att människor, kapital, varor, tjänster, information och teknik rör sig över region- och nationsgränser snabbare och billigare än . Förändringstakten ökar och de geografiska begränsningarna för såväl utbud som efterfrågan minskar i betydelse. Konkurrensen och kraven på förnyelse ökar. De möjligheter som globaliseringen ger att stärka svensk ekonomi och handel skall tas tillvara. Det sker främst genom att främja svenska små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på strategiskt viktiga marknader. Det sker också genom att attrahera utländska direktinvesteringar och genom att stärka profileringen av i utlandet. Även om svensk export utvecklats starkt och tar en allt större del av BNP, tappar marknadsandelar på strategiskt viktiga marknader. Regeringen fäster stor vikt vid internationellt affärsfrämjande som skapar förutsättningar för företagsutveckling och tillväxt, och vill vidareutveckla och effektivisera denna verksamhet. Den potential som finns bland småföretag att komma ut på exportmarknaden skall tas tillvara genom att underlätta deras förmåga till internationalisering. Exportfrämjandet skall göra det enklare för 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 svenska företag att växa internationellt. skall inom ramen för sitt statliga uppdrag erbjuda goda förutsättningar för internationell affärsutveckling med exportservice, kompetensutveckling och kunskapsspridning om internationella marknader. Företagsspecifik affärsutveckling med skräddarsydda lösningar skall erbjudas företagen på marknadsmässiga villkor. Vidare genomförs riktade främjandesatsningar för att profilera och synliggöra kompetens hos och svenskt näringsliv inom affärsområden som är strategiskt intressanta för olika marknader. Riktade främjandesatsningar ger också tillfällen att profilera en attraktiv bild av som kan bidra till att attrahera utländska direktinvesteringar. Information om investeringsmöjligheter i skall erbjudas utländska intressenter. Stor vikt läggs vid arbetet med att identifiera investeringshämmande faktorer. Användandet av svenska företagens kunskaper och erfarenheter förblir ett viktigt inslag i politiken för global utveckling när svensk erfarenhet och kompetens efterfrågas. Nya former av samverkan mellan privat och offentlig sektor behövs, bland annat för att bidra till angelägen tillväxt och sysselsättning i utvecklingsländer och för att ta tillvara olika erfarenheter, kompetenser och resurser. globala nätverk skall vara till nytta för svenskt näringsliv och svenska ekonomiska intressen utomlands. Efter förslag vårproposition inrättades anslaget Näringslivsutveckling i , den s.k. Östersjömiljard 2, för femårsperioden 19992003. Anslaget kommer att avslutas per . Målet var att förstärka svenska företags position i och förbättra svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Regeringen har fattat beslut om 45 uppdrag. Beviljade bidrag uppgår till , varav hade förbrukats per . Statskontoret överlämnade rapporten 2 en slututvärdering. Rapporten bygger på en granskning av 24 separata utvärderingar som sammanlagt berör 28 uppdrag och 244 delprojekt. Statskontoret konstaterar att det utifrån granskade utvärderingar är svårt att göra en samlad bedömning av programmets betydelse för företagens utveckling. Ett fåtal företag står för huvuddelen av affärerna. av det skapade affärsvärdet om ca har tillkommit i tre program. Enligt utvärderingarna är det en handfull företag som har stått för av det uppnådda affärsvärdet. För majoriteten av de deltagande svenska företagen har det affärsmässiga utfallet varit begränsat eller uteblivit helt. Sambandet mellan företagens deltagande i programmet och utfallet är svagt och i många fall omöjligt att belägga med vetenskapliga metoder. I en halvtidsutvärdering Östersjömiljard 2 Mer än företagsfrämjande riktade Statskontoret kritik mot hanteringen av programmet och lämnade en rad rekommendationer inför programmets avslutning. Statskontorets övergripande omdöme i sin nu överlämnade slututvärdering är att administrationen av Östersjömiljard 2 tydligt har förbättrats och att Statskontorets och andras förslag på förbättringar i hög grad har hörsammats. Ett kvarstående problem är att det inte finns något utvecklat administrativt IT-stöd inom . Statskontorets övergripande rekommendation är därför att om skall ha programadministrativa uppgifter måste frågan om ett IT-stöd lösas. Statskontorets generella ståndpunkt är emellertid att denna typ av arbetsuppgifter i regel skall läggas på lämpliga statliga myndigheter. UD:s slutredovisning av den andra Östersjömiljarden och Statskontorets slututvärdering har överlämnats till näringsutskott. Efter att de sista utbetalningarna från anslaget har gjorts kommer en ekonomisk slutredovisning att tillställas . 4.5Internationell handelspolitik och inre marknaden Inom verksamhetsområdet redovisas internationell handelspolitik och inre marknaden i två separata delar. Eftersom en stor del av resultaten inom området inte kan redovisas med hjälp av kvantitativa data sker redovisningen enligt en annan struktur. Målet är att bidra till ett förstärkt multilateralt handelssystem samt en öppen handelspolitik och en effektiv inre marknad i EU. Den internationella handelspolitiken syftar till att värna och utveckla öppna, enkla, rättvisa och legitima ramvillkor för internationell handel och investeringar. 4.5.2.1 Insatser och resultat Utgångspunkten för arbetet med EU:s gemensamma externa handelspolitik har varit ökad öppenhet för handel och investeringar, såväl i EU som i resten av världen, och en förbättring av världshandelssystemets regelverk. agerande har utgått från behovet av en rättvis och hållbar global utveckling samt tillvaratagande av det svenska näringslivets och konsumenternas intressen. har bistått löpande i de pågående WTO-förhandlingarna i den s.k. Doharundan samt i de bilaterala och regionala förhandlingsprocesserna. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Som en del av politiken för global utveckling har verkat för att handelspolitikens alla delar skall ta hänsyn till utvecklingsländers och fattiga människors intressen. har därför framförallt verkat för att dessa länders offensiva intressen av att öka sin handel skall genomsyra förhandlingsresultatet, men också att länderna ges nödvändig flexibilitet i sina WTO-åtaganden och att handeln mellan utvecklingsländer, s.k. syd-syd handel, ökar. De löpande kontakterna med näringslivets organisationer, fackföreningar och frivilligorganisationer, som sker genom och i den för WTO-frågor uppsatta referensgruppen, har medfört att underlaget för svenska ställningstaganden och beslut inför de fortsatta WTO-förhandlingarna har kunnat fördjupas och diskuteras i en bredare krets. WTO/Doharundan och relaterade frågor WTO beslöt att tills vidare skjuta upp DDA-förhandlingarna i sin helhet för att på så sätt få tid till reflektion och utvärdering av situationen. En nystart är möjlig först när förändringar i ländernas positioner kan noteras. Mycket återstår därför fortfarande att göra om Doharundan skall kunna slutföras som planerat under innevarande år. Under förhandlingarna har fokus legat på utvecklingsländernas situation. Dock återstår ännu många frågor att lösa. Det gäller t.ex. hur utvecklingsländerna kan stödjas för att kunna dra nytta av de handelspolitiska reformer som beslutas i WTO och hur det tekniska biståndet kan göras mer ändamålsenligt. En av nyckelfrågorna i förhandlingarna, inte minst för utvecklingsländerna, är jordbruket. har bidragit till att EU som helhet antagit en mer konstruktiv position i förhandlingarna på jordbruksområdet. bidrog exempelvis i högsta grad till att beslut kunde fattas i om att EU var berett att avskaffa alla exportsubventioner . Arbete har också lagts ned för att åstadkomma väsentliga tullsänkningar på industrivaruområdet, liksom ett gradvis öppnande av handeln med tjänster. Utformningen av förhandlingsförslag om förenkling av handelsprocedurer har dessutom prioriterats. avskaffades textil- och konfektions (teko-)kvoterna mellan WTO:s medlemsländer. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 dock tidsbegränsade tekokvoter mot . uppmärksammandes i högre grad än tidigare behovet av ökat och förbättrat handelsrelaterat bistånd. har en framskjuten roll i den internationella Aid for Trade-processen, som skall hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av en friare världshandel. I arbetet ingår en förstärkning av Integrated Framework som särskilt inriktar sig på de minst utvecklade ländernas behov. Ökade resurser har avsatts för det handelsrelaterade tekniska biståndet, särskilt för att höja de utvecklingsländernas kapacitet att delta och tillvarata sina intressen i internationella handelsförhandlingar. För att ge UD och Sida ett tydligt uppdrag att arbeta med denna typ av stöd antogs riktlinjer för det svenska handelsrelaterade biståndet. Handelsrelaterat bistånd finansieras dels från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, dels från politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete. har aktivt arbetat med handelspolitiska frågor i till stöd för förhandlingarna i WTO och arbete med globaliseringsfrågor. Syftet är att underbygga och stödja det multilaterala handelssystemet. arbete med tillväxt och globalisering kan utgöra viktiga bidrag till EU:s arbete för ett konkurrenskraftigt . Den svenska politiken för global utveckling har legat till grund för samstämmighetsarbetet i . Som en uppföljning av det högnivåseminarium som anordnades i har insatser genomförts för att lyfta fram den externa handelspolitikens viktiga roll för att uppnå målen inom EU:s Lissabonprocess. De svenska insatserna har bidragit till att betydelsen av den externa handelspolitiken understryks i slutsatserna från Europeiska rådets möte och att nu aktivt arbetar med ett meddelande kring dessa frågeställningar. beslutade EU om en ny förordning för tullpreferenser för utvecklingsländer (det allmänna preferenssystemet, GSP). Systemet omfattar tullsänkningar för fler produkter än tidigare och Utvecklingsländer som lever upp till vissa centrala internationella konventioner på områdena miljö och arbetsrätt kan få tullfrihet. För att ge stöd till länder som drabbades av tsunamikatastrofen beslutade EU om en tullkvot för räkor, vilket gav ett konkret stöd för export till EU. Kontaktpunkten, Open Trade på , inledde sitt arbete med att sprida information och hjälpa exportörer från utvecklingsländer att identifiera och åtgärda onödiga och oavsiktliga hinder som de kan stöta på när de exporterar sina produkter till . agerade för att motverka EU:s ökade användning av antidumping och andra skyddsåtgärder. Ett omfattande arbete har genomförts för att informera företag om mellanstatliga regler och överenskommelser om mänskliga rättigheter och hållbar utveckling samt arbete mot korruption i anslutning till internationell handel. Inom ramen för den svenska s.k. kontaktpunkten för riktlinjer för multinationella företag (NKP) har dialog förts med arbetsmarknadens parter och enskilda organisationer. Bilaterala och regionala handelsförhandlingar Antalet regionala och bilaterala frihandelsavtal har ökat kraftigt världen över. För att svenska och europeiska företag inte skall missgynnas och få försämrade konkurrensmöjligheter har inom EU- kretsen arbetat för att förhandlingar om frihandelsavtal med främst vissa asiatiska och latinamerikanska länder inleds. Inom ramen för arbetet med jämställdhetsintegrering av samtliga politikområden har särskilda analyser genomförts på det handelspolitiska området. Detta gäller bl.a. WTO, regionala handelsavtal, tjänstehandel och företagens globala ansvar. Med avstamp i dessa analyser har en långsiktig strategi tagits fram för hur dessa frågor kan drivas framöver. Handelspolitiken kan bidra till de övergripande målen om tillväxt och sysselsättning, en hållbar utveckling, ett öppet , ekonomisk 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 utveckling i samt demokrati och säkerhet. Frihandel är av avgörande betydelse för att EU:s Lissabonmål skall uppnås. En politik för öppen, enkel, rättvis och legitim handel är särskilt viktig i tider där protektionistiska tendenser kan noteras på båda sidor av . WTO utgör ett värn mot regelvidriga sanktioner och garanterar att handelstvister kan lösas på ett organiserat och icke godtyckligt sätt. har en viktig roll att spela för att stävja protektionistiska tendenser genom att utgöra ett forum för kvalificerad ekonomisk analys av sektorsövergripande problemställningar med målet att nå samstämmighet och generera debatt såväl bland organisationens medlemsländer som i en bredare krets. Det är viktigt att arbeta för att DDA- förhandlingarna, som varit suspenderade , sätter igång igen så att de möjligheter som ett resultat erbjuder kan tas tillvara. Detta särskilt som förbättrade förutsättningar för handel och tillväxt kan utgöra den positiva injektion som världsekonomin så väl behöver. Det är av avgörande betydelse att åstadkomma ett ambitiöst slutresultat med ett kraftigt förbättrat marknadstillträde och ett förstärkt multilateralt regelverk. EU har innehaft en ledarroll och ambitionen bör vara att EU i kommande förhandlingar skall visa kompromissvilja inom de huvudområden som identifierats av WTO:s medlemmar, nämligen: viktig framtida utmaning på det handelspolitiska området är att skapa bättre förutsättningar för utvecklingsländerna att tillgodogöra sig de fördelar världshandeln kan ge. Utvecklingsländerna bär själva huvudansvaret för att en positiv utveckling kommer till stånd. har de rika länderna ett särskilt ansvar att utforma sin handelspolitik så att denna skapar förutsättningar för tillväxt och utveckling i u- länder. EU:s handelspolitik bör bidra till detta. Frågor som rör handel och etik är av stor vikt för handelspolitiken. Regeringen avser fortsätta att stödja och samarbeta med företag som vill bidra till ökad demokrati, fred och frihet samt respekt för mänskliga rättigheter runt om i världen. Arbetet mot korruption är centralt i detta sammanhang. Efter samråd med företrädare för näringsliv, fackföreningsrörelse och andra relevanta organisationer är avsikten att se över formerna för samarbete i dessa frågor. Tillsammans med insatser för att stärka de multilaterala regelverken inom organisationer som WTO, arbetet inom ramen för de internationella finansieringsinstitutionerna, och inom FN- systemet, utgör engagemanget i en viktig del av våra ansträngningar att dra nytta av globaliseringen.