prop · GT03160 · 2006-03-22 00:00:00 — En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr N2003/7683/TP). Frågor om färdtjänst och riksfärdtjänst behandlas närmare i avsnitt 19. Redovisning av uppdrag m.m. har inkommit till regeringen med ett för- slag till regelverk för s.k. flygreseorganisatörer, dvs. företag som anord- nar flygtransporter i eget namn utan att i själva verket utföra dessa trans- porter. En närmare redogörelse för beredningen av det ärendet återfinns i avsnitt 16.1. har redovisat ett uppdrag i regleringsbrevet att utarbeta och lämna förslag till etappmål inom det transportpoli- tiska delmålet om ett jämställt transportsystem. Redovisningen sker i 2002:5 Etappmål för ett jämställt transportsystem. Rapporten behandlas huvudsakligen i avsnitt 10. har i samarbete med , , , , , och redovisat ett uppdrag från regeringen att se över och lämna förslag på uppdaterade etappmål för det transportpolitiska delmålet om en god miljö. Redovisningen sker i 2003:2 Etappmål för en god miljö. Rapporten har remissbehandlats och en sammanställning över remissinstanser finns i bilaga 11. En sammanställning av remissva- ren finns tillgänglig i (dnr 2003/2770/TP). Redo- visningen behandlas närmare i avsnitt 5.6. har redovisat ett uppdrag i reglerings- brevet att utreda förutsättningarna för att minska utsläppen av växthusgaser från vägtransportsektorn. Redovisningen sker i publikation 2004:102 Klimatstrategi för vägtransportsektorn. Rapporten har remissbehandlats och en sammanställning över remissinstanser finns i bilaga 12. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr 2004/5303/TP). Redovisningen behandlas närmare i avsnitt 9.2.1. har i en redovisning Redovisning av avgiftsrelevanta marginella kostnader och modell för löpande uppdate- ring av banavgifter återrapporterat ett uppdrag i regleringsbrevet . Uppdraget löd att i samarbete med skulle redo- visa aktuella beräkningar av avgiftsrelevanta marginella kostnader som trafiken ger upphov till. Resultatet av verkets arbete inom området skall sammanställas och analyseras. Inom ramen för uppdraget skall också föreslå en modell för löpande fram- tagande av underlagsmaterial för successiv uppdatering och utveckling av banavgifterna enligt kommande järnvägslagstiftning. Redovisningen har remissbehandlats och en sammanställning av remissinstanser finns i bilaga 13. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr N2004/8329/TP). Rapporten behandlas när- mare i avsnitt 12.3. har i samverkan med , , FAS (för arbetsliv och social vetenskap), Formas (Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande), Natur- vårdsverket och redovisat ett uppdrag från regeringen att ta fram en samlad strategi för forskning, utveckling och demonstration, FUD, till stöd för utveckling av ett hållbart och effektivt transportsystem. Arbetet sammanfattar myndigheternas syn på viktiga utvecklingsområden och beskriver ansvarsfördelningen mellan myndig- heterna. Redovisningen har titeln strategi för transportrelate- rad FUD. Den har remissbehandlats, och en sammanställning över re- missinstanser finns i bilaga 14. Redovisningen behandlas närmare i av- snitt 11.2. har i en rapport av redovisat ett uppdrag i regleringsbrevet . Rapporten har titeln av regeringsuppdrag angående möjligheterna att utvidga avgiftsdifferentie- ring avseende kväveoxidutsläpp samt uppdrag avseende förutsättningar för och effekter av att beskatta luftfartens bränsle inom ramen för det nya energiskattedirektivet. Rapporten har remissbehandlats tillsammans med nedanstående rapport från . En sammanställning över re- missinstanserna finns i bilaga 15. Rapporten behandlas närmare i avsnitt 12.5. har återrapporterat ett uppdrag i regleringsbrevet i en rapport med titeln av sjöfar- tens bränsle. Om remissbehandling se föregående stycke. Rapporten be- handlas närmare i avsnitt 12.4. Inom har en promemoria med titeln svar för de icke-statliga flygplatserna upprättats . Den har remissbehandlats. En sammanställning över remiss- instanserna finns i bilaga 16. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr N2004/5503/TP). Frågan be- handlas närmare i avsnitt 16.2. Genom försorg har hållits sex regio- nala transportmöten i , , , , respektive . Mötena har genomgående varit välbe- sökta. Vid mötena har företrädare för kommuner, regionala myndigheter, regionala självstyrelseorgan, transportbranschen, lokala och regionala näringslivet m.fl. framfört synpunkter på frågor som behandlas i denna proposition. Efter mötena har ett stort antal skrivelser kommit in till . De finns samlade i (dnr N2005/1904/TP). I propositionen berörs också betänkanden m.m. som bereds inom andra departement än . Dessa särredovisas inte här. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och de gröna. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslaget till lag om information till passagerare m.m. Det remitte- rade lagförslaget finns i bilaga 17. Lagrådets yttrande finns i bilaga 18. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. I förhållande till lagråds- remissen har vissa redaktionella ändringar gjorts i förslaget till lag om information till passagerare m.m. Regeringen beslutade vidare att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag rörande riksfärdtjänst och färdtjänst som finns i bilaga 19. Lagrådets yttrande finns i bilaga 20. Regeringen har beaktat Lagrådets synpunkter, vilket har medfört viss justering i lagtexten. I övrigt finns kommentarer till Lagrådets synpunkter i avsnitt 19.2. Dess- utom har vissa redaktionella ändringar gjorts. Förändrade förutsättningar för transportpolitiken Regeringen anser att transporterna och därmed också transportpolitiken får en allt större betydelse för utveckling. Transportsystemet har särskilt stor betydelse för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt, sysselsättning och välfärd i hela landet. Transportsystemet måste därför kontinuerligt anpassas till de samhälls- och omvärldsförändringar som sker för att därmed också svara upp mot nya behov. Det innebär att transportsystemet måste anpassas för att bidra till att samhällsutveck- lingen blir långsiktigt hållbar såväl ekonomiskt, miljömässigt som soci- alt. Den internationella utvecklingen påverkar alltmer förhållandena inom . Internationaliseringen av ekonomin har ökat. Handelsutbytet mellan olika länder, och därmed gods- och persontransporterna samt in- formationsflödet, har fått ökad betydelse. till 25 medlemsstater innebär nya förutsättningar och möjligheter för utveckling i . Betydelsen och omfattningen av gemensamma regel- verk och samarbete på transportområdet inom EU och internationellt blir allt större. I takt med ökat handelsutbyte och kontakter med omvärlden får trans- portmöjligheterna såväl inom som till andra länder större bety- delse. geografiska läge i norra och stora avstånd inom landet ställer särskilda krav på effektiva och säkra transport- och logistiksystem. De satsningar på infrastrukturen med till 2015, som beslutat om efter förslag i propositionen Utökade plane- ringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 20042015 (prop. 2003/04:95, bet. 2003/04:TU10, rskr. 2003/04:266), skapar goda förut- sättningar att utveckla såväl person- som godstransporterna. Vid sidan om den ökade internationaliseringen bedömer regeringen att den regionala utvecklingens betydelse inom landet ökar. Regionförstoringen pågår kontinuerligt, inte minst i fråga om vidgade arbetsmarknadsregioner, och ställer ökade och delvis förändrade krav på hållbara transporter som svarar upp mot resenärernas behov. I alla delar av vårt stora land spelar möjligheterna till goda transporter och transpor- ternas utformning en avgörande roll, både för enskilda kvinnor och män och för företagens utveckling. För en fortsatt hållbar tillväxt i hela landet måste trafikslagen komplettera varandra och fungera effektivt ihop över kommun-, läns- och nationsgränser. Därför är det angeläget att samord- ningen mellan transportpolitik och regional utvecklingspolitik förbättras, inte minst på regional nivå. Människor ställer delvis olika krav på transporterna. Kvinnors och mäns olika krav på transportsystemet måste tillgodoses som vi skall ges likvärdiga förutsättningar att påverka dess utformning. Äldre och funktionshindrade har behov som delvis medför särskilda krav på transporterna. Trafikolyckor är ett folkhälsoproblem som fortsatt måste minska. Arbetet med Nollvisionen prioriteras. Ökad fokusering bör ske på behov och förutsättningar hos barn och ungdomar av båda könen, inte minst ur trafiksäkerhets- och tillgänglighetssynpunkt. Behoven hos enskilda resenärer och transportkunder bör visas ökad uppmärksamhet. Enligt regeringen innebär ett sådant medborgar- och kundperspektiv bl.a. att resenärerna bör få ökade rättigheter och förbätt- rad service, t.ex. i fråga om information, biljetthantering och bytesmöj- ligheter. En ökad samordning bör därför ske mellan kollektivtrafikens olika aktörer så att resenärernas behov sätts i centrum. De globala miljöhoten, inte minst klimatpåverkan, har fått ökad aktua- litet och ställer krav på åtgärder. Oljeberoendet inom bl.a. transportsek- torn påverkar både miljön och den ekonomiska utvecklingen. Det är där- för angeläget att bryta beroende av fossila bränslen för transport och uppvärmning. Enligt regeringen måste arbetet fortsätta med att reducera transportsektorns miljöpåverkan i övrigt. Ett hållbart transportsystem är en självklarhet för förmåga att stå in- för framtiden. Regeringen anser att trafikslagen inte kan betraktas isolerat från varandra och därför bör kraven på transporterna inte bara mötas med åt- gärder inom varje trafikslag. Ett samspel mellan järnvägstrafik, vägtrafik, luftfart och sjöfart är även nödvändigt och medför ökad effekt av de samlade satsningar som sker på transportsystemen. Knutpunkter som hamnar, godsterminaler och flygplatser bör därför ges ökad uppmärk- samhet enligt regeringen. Samordningen mellan trafikering och infra- strukturåtgärder måste förbättras. Utvecklingen av ny teknik är också ett viktigt medel för att bl.a. effek- tivisera transportsystemet. Satsningar på forskning, utveckling och demonstrationsprojekt prioriteras. Transportpolitikens mål och principer Transportpolitiken är en viktig del i regeringens samlade insatser för hållbar tillväxt och välfärd. Dess övergripande målsättning skall vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar trans- portförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Det övergripande målet preciseras i sex delmål om tillgänglighet, transportkvalitet, säkerhet, miljö, regional utveckling och jämställdhet. I förhållande till tidigare riksdagsbeslut förslås att delmålen för miljö och regional utveckling ändras. Delmålen preciseras i mer kortsiktiga etappmål som utgångspunkt för konkreta åtgärder. Som utgångspunkt för arbetet med att uppnå de trans- portpolitiska målen föreslås ett antal vägledande principer om valfrihet, decentraliserat beslutsfattande, samverkan, konkurrens samt samhälls- ekonomiska kostnader. I förhållande till föregående transportpolitiska beslut, föreslås en ny princip som innebär att samhällsekonomiska kost- nader skall vara en utgångspunkt när transportpolitiska styrmedel utfor- mas. Mot bakgrund av dessa mål och principer utformas transportpolitiska styrmedel och budgetmedel prioriteras och anslås. Tillgång till infra- struktur skall säkerställas. Regel- och avgiftssystem skall säkerställa ett effektivt utnyttjande av infrastrukturen. Transportforskning, liksom sek- torns organisation och arbetsformer, skall främja ett gott innovations- Propositionen lyfter särskilt fram följande områden inom ramen Prop. 2005/06:160 för transportpolitiken: Hållbar tillväxt och regional utveckling. Medborgar- och kundperspektiv. Miljö och säkerhet. 4.2Transporter för hållbar tillväxt och regional utveckling Transportsystemen bör medverka till hållbar tillväxt och välfärd, såväl nationellt som regionalt och lokalt. Bättre transportmöjligheter gör vårt stora land lite rundare och lite mindre. Regionförstoringen ökar möjlig- heterna för människor att söka arbete som arbetsgivare får större rekryteringsunderlag. Det innebär att arbetsmarknaderna växer geografiskt. Regionförstoring är en pågående process som också bidrar till att tillgängligheten till service, kultur och nöjen förbättras över ett allt större geografiskt område. Denna måste ske med minsta möjliga miljö- påverkan och med hänsyn till sociala aspekter bl.a. om jämställdhet mellan kvinnor och män i olika åldrar. Regionförstoring måste ske inom ramen för en hållbar utveckling. Transportpolitiken är ett av flera politik- områden som bidrar till att förverkliga den regionala utvecklings- politiken. Det transportpolitiska delmålet om regional utveckling, liksom dess etappmål, justeras för att bättre stödja den regionala utvecklings- politiken. God infrastruktur är en nyckel till hållbar regionförstoring. Åtgärder för att förenkla och effektivisera planerings- och beslutsprocesser för infrastruktur aviseras. Den tidigare inriktningsplaneringen, där alterna- tiva inriktningar analyserats, ersätts med en process som leder fram till en inriktning som bedöms svara upp mot de transportpolitiska målen på det mest resurseffektiva sättet. Frågor om infrastrukturåtgärder, trafike- ring, fysisk planering och regional utvecklingsplanering bör ges en star- kare koppling sinsemellan. Snabba och frekventa persontransporter, bl.a. tågtrafik samt förbättrade bytespunkter m.m., är viktiga medel som kan underlätta pendling till arbete och utbildning för olika grupper av kvinnor och män samt bidra till hållbar regionförstoring. Ökad samverkan mellan den regionala och den interregionala järnvägstrafiken bör kunna bidra till att förbättra pendlingsmöjligheterna inom ett större geografiskt område än länet. En försöksverksamhet där berörda trafikhuvudmän erbjuds ta an- svar för att gemensamt organisera järnvägstrafiken över länsgränserna inom en större region i föreslås. Ett lämpligt område är järn- vägsnätet norr om inklusive . För att maximera utbytet av de medel som finns tillgängliga för drift- bidrag till icke-statliga flygplatser föreslås stödet koncentreras till flyg- platser där tillfredsställande kollektiva transportalternativ saknas. På motsvarande sätt bör alternativa transportmöjligheter beaktas när det statliga flygplatssystemet utvecklas. En översyn av det samlade svenska flygplatssystemet aviseras. Effektiva godsterminaler är av grundläggande betydelse för att koppla Prop. 2005/06:160 samman godsflöden mellan regioner. Strategiska terminaler är dessutom ofta regionala tillväxtmotorer. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att strategiska hamnar prioriteras som ett strategiskt nät av kombiterminaler definieras. En särskild förhandlare tillkallas för att lämna förslag om prioritering av strategiska hamnar. Anslutande infra- struktur till dessa hamnar ges prioritet i infrastrukturplaneringen. För kombiterminaler bör dessutom ta ansvar för spåranläggningar i terminalerna. Vid sidan av insatser i den fysiska infrastrukturen är också annan ut- vecklingsverksamhet viktig för hållbar tillväxt och regional utveckling. Mot den bakgrunden, och i linje med regeringens innovationsstrategi, ges även innovationsfrågorna en viktig plats i propositionen. Vidare aviseras ett särskilt stöd till demonstration av innovativa logistiklösningar. Vik- tiga prioriteringar inom transportforskningen slås fast och betydelsen av satsningar inom telematikområdet lyfts fram. EU:s interregprogram bör i ökad utsträckning användas för tillgänglig- hetsrelaterade projekt som stärker regioners utveckling och underlättar transporter över nationsgränser. bör fortsatt verka för konkurrens på lika villkor och harmoni- serade spelregler för godstransporter på väg. Ett samlat angreppssätt be- hövs för att upprätthålla och utveckla en ekonomiskt sund, konkurrens- kraftig, miljövänlig och trafiksäker åkerinäring i . Närings- departementet kommer därför att prioritera sin roll beträffande den över- gripande samordningen av olika frågor på yrkestrafikområdet. Ett medborgar- och kundperspektiv skall genomsyra transportpolitiken. Detta skall ge avtryck i utformningen av transportpolitiska styrmedel som statliga myndigheter skall anlägga ett medborgar- och kundperspektiv i sin verksamhet. Det innebär att förutsättningar och be- hov hos olika grupper av kvinnor och män genomgående skall beaktas. Barn och ungdomar bör ges särskild uppmärksamhet. Det är viktigt att beslut om transportsystemets utformning och funktion också beaktar åsikter och erfarenheter hos flickor och pojkar. Trafikmiljön skall upp- fattas som trygg och säker av såväl barn och ungdomar som av vuxna. Barn och ungdomar i skolåldern bör i stor utsträckning kunna förflytta sig på egen hand utan att vara beroende av att vuxna följer eller skjutsar dem. Försök genomförs med hastighetsbegränsning vid passage av fordon i linjetrafik eller skolskjutsning som har stannat för passagerares på- eller avstigning. För att skapa förutsättningar för ökat kollektivt resande skall Väg- verket och utarbeta ett nationellt handlingsprogram för kol- lektivtrafikens utveckling. Programmet bör innehålla insatser för kund- vänliga informations- och biljettsystem samt effektiva och ändamålsen- liga bytespunkter. För att stärka resenärernas rättigheter föreslås en lag som ålägger transportörer och trafikhuvudmän att tillhandahålla god, tillförlitlig reseinformation och att ha ett system för att ersätta resenärer som drabbas av förseningar eller andra störningar i trafiken. Insatser för att stärka Prop. 2005/06:160 passagerarnas rättigheter i flygtransportsystemet är ett viktigt led i arbetet med att åstadkomma en mer kundorienterad luftfart. Inom ramen för det tidigare nämnda nationella handlingsprogrammet för kollektivtrafikens utveckling föreslås åtgärder för att göra kollektiv- trafiken mer tillgänglig för funktionshindrade. Kvalitetskraven på färd- tjänst stärks genom förändring av färdtjänstlagen. Barn- och ungdoms- perspektivet i färdtjänstlagen tydliggörs. bör verka för ökad och säker gång- och cykeltrafik. bör verka för att förbättra möjligheterna till kombinerade resor med cykel och tåg. Inom järnvägstrafiken föreslås att marknaderna för nattågstrafik och chartertrafik öppnas för konkurrens. Resenärernas möjligheter att pendla till arbetsplatser och utbildning m.m. inom ett större geogra- fiskt området än länet, bör som tidigare nämnts förbättras. En särskild utredare kommer att tillsättas för att föreslå insatser för att förbättra lotsverksamheten och då särskilt beakta de möjligheter som ny teknik kan ge. Ett logistikforum skall etableras för att främja analys och diskussion om godstransportbranschens förutsättningar och behov. Regeringen aviserar också åtgärder för att åstadkomma ett mer kund- anpassat regelverk avseende äldre fordonstyper och hobbyfordon. Jämställdhetsarbetet skall bedrivas såväl kortsiktigt som långsiktigt. På kortare sikt skall jämställdhetsproblem inom sektorn ytterligare identifie- ras och åtgärdas. För att förändra maktstrukturer, både inom transport- sektorn och i resten av samhället, krävs emellertid ett långsiktigt arbete. Jämställdhetsintegrering i transportpolitiken lyfts fram som en strategi för arbetet. Etappmålet för jämställdhet innebär att transportpolitikens alla andra etappmål skall följas upp ur ett jämställdhetsperspektiv. Jämställdhetsarbetet bör ges en tydligare plats i myndigheters sektors- arbete. Planeringsinstrumenten utvecklas för att bättre spegla kvinnors och mäns respektive villkor, förutsättningar, intressen och värderingar. Bättre kunskap behövs om perspektiv på transportfrågor hos olika grupper av kvinnor och män. Regeringen framhåller ett jämställt trans- portsystem som ett prioriterat forskningsområde. Det är viktigt att jäm- ställdhetsperspektiv beaktas när forskningsprojekt utformas, bedöms och genomförs. Det innebär att erfarenheter, förutsättningar, intressen och behov hos olika grupper av kvinnor och män speglas i transportforsk- ningen. Utveckling av ett långsiktigt hållbart transportsystem innebär att sätta resenären och kunden i centrum, att prioritera tillväxt och regional ut- veckling samt att vidta åtgärder för ett jämställt transportsystem. Sam- tidigt är initiativ för hållbar ekologisk utveckling och förbättrad trafik- säkerhet viktiga. För att uppnå ett miljömässigt hållbart transportsystem skall transport- politiken fortsatt integreras med miljöpolitiken. Det transportpolitiska delmålet om god miljö ändras så att en direkt koppling till miljökvali- tetsmålen görs. För att bryta den nuvarande trenden med ökande utsläpp av koldioxid bör insatserna för energieffektivare fordon och ökad an- vändning av förnyelsebara drivmedel fortsätta. Ambitionsnivån höjs för statens inköp av miljöbilar. Regeringen har inrättat en kommission för att bryta beroende av olja. Transportpolitiskt motiverade skatter och avgifter som tas ut av tra- fiken bör motsvara de samhällsekonomiska marginalkostnader trafiken ger upphov till samt bidra till att de transportpolitiska målen nås. När kostnadsansvaret tillämpas kan näringspolitiska och regionala utveck- lingspolitiska hänsyn behöva tas samt internationella beroenden behöva beaktas. Det får dock inte innebära en lägre grad av måluppfyllelse när det gäller skilda miljömål. EU sätter ramar för hur skatter och avgifter på tunga lastbilar får tas ut. Från konkurrenssynpunkt har kilometerskatt fördelen att svenska och utländska tunga lastbilar kan beskattas på lika villkor. Regeringen anser att en kilometerskatt för tunga lastbilar kan bidra till en hållbar utveck- ling och att en sådan skatt måste utformas så att den inte skapar orimliga konsekvenser för regioner och näringar. Inom sjö- och luftfart före- språkas fortsatta insatser internationellt för att öka användningen av miljödifferentierade sjöfarts- respektive luftfartsavgifter. Regeringen har en positiv grundinställning till att vägtransportsektorn och flygsektorn inkluderas i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Innan ett slutligt ställningstagande till hur detta bör ske är dock ytterligare analyser nödvändiga. Initiativ som syftar till ökad trafiksäkerhet är viktiga led i arbetet för hållbar utveckling. Internationellt arbete är viktigt inom alla trafikslag. Inom vägtrafikområdet beskrivs strategiska åtgärder för att integrera tra- fiksäkerhet i trafikmiljön. På järnvägsområdet bör inom ramen för EU-samarbetet driva frågan om att alkolås på förarplatser införs som europeisk standard. Inom sjöfarten är det bl.a. angeläget att få bort undermåliga fartyg från svenska vatten. Krav på förarbevis för att få framföra vissa större fritidsbåtar skall införas. Registreringsplikt för vissa fritidsbåtar bör införas. Ett system som säkerställer att flygplansbesätt- ningar uppfyller kraven på nykterhet och drogfrihet bör införas. Regeringens bedömning: Transportpolitiken bör även i fortsättningen vägledas dels av ett övergripande mål med ett antal delmål som anger ambitionsnivån på lång sikt, dels av etappmål som anger lämpliga steg på Skälen för regeringens bedömning: De transportpolitiska målen bör även i fortsättningen utformas med beaktande av transporternas roll och funktion i samhället och därmed också med beaktande av måluppfyllel- sen inom andra politikområden. En viktig utgångspunkt är att transpor- terna utförs för att tillgodose behov hos kvinnor och män som med- borgare samt näringslivet. Transportpolitiken skall bidra till att uppnå övergripande samhällsmål med det yttersta syftet att bibehålla och ut- veckla tillväxten och välfärden samt bidra till en hållbar utveckling. Centrala samhällsmål som solidaritet, arbete för alla, möjlighet att bo och verka i alla delar av landet, jämställdhet, tillgänglighet, säkerhet och en god miljö är därför viktiga utgångspunkter även för transportpolitiken. Kravet på kontinuitet i styrningen av transportsystemet talar för att