prop · GT031d22 · 2006-01-01 00:00:00 — Underlag för detta arbete är bl.a. den modell, med fokus på tre olika nivåer för uppföljning och utvärdering, som ITPS redovisade för regeringen . ITPS har föreslagit att regionala hänsyn inom sektorspolitiken bör följas upp med ett antal indikatorer. Regeringen har givit ITPS i uppdrag att utifrån de föreslagna indikatorerna skapa en databas som grund för regionala analyser. Regeringen avser dessutom att uppdra åt ett antal myndigheter med särskilt ansvar inom regional utvecklingspolitik att ta fram en samlad och systematiserad kunskapsbild kring utvärderingsmodeller för tvärsektoriella politikområden, såsom regional utvecklingspolitik. mellan olika politikområden. Därutöver bedrivs projekt dels av dels av regeringen. Enligt förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete skall regionala utvecklingsprogram tas fram som grund för det regionala utvecklingsarbetet. Ansvariga för utarbetandet är regionala självstyrelseorgan, samverkansorgan eller i län utan dessa organ. Programmen skall utformas så att de utgör ett strategiskt underlag till de regionala operativa programmen, t.ex. regionala tillväxtprogram och EG:s strukturfondsprogram. Dessutom skall de tydliggöra de regionala prioriteringarna gentemot den nationella nivån. har nära hälften av länen ett regionalt utvecklingsprogram. Utarbetande av program pågår i övriga län. Regeringen gav 2004 ett antal centrala myndigheter i uppdrag att redovisa förslag till metoder för att stärka arbetet med regionala utvecklingsprogram. Förslagen skall särskilt belysa hur ett antal strategiska områden kan hanteras i arbetet med regionala utvecklingsprogram och 3.5Verksamhetsområde Programlagt hur de kan bidra till en hållbar regional Verksamhetsområde programlagt regionalt utvecklingsarbete består av: EG:s strukturfondsprogram perioden 2006 Central projektverksamhet, m.m. På regional nivå, inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen, sker en sektorssamverkan för att nå samsyn kring prioriteringar av insatser i länen för att främja näringslivets tillväxtförutsättningar. Den regionala projektverksamheten är en viktig medfinansiering till dessa program. Medlen utgör viktiga flexibla och sektorsövergripande medel som kan anpassas till den lokala och regionala nivåns förutsättningar och prioriteringar. Den regionala projektverksamheten kan därmed fungera som överskridande och samordnande instrument Uppdraget skall slutredovisas till regeringen . Medel för regional projektverksamhet beviljas på den regionala nivån av länsstyrelser, samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan. Den regionala projektverksamheten omfattade 2004. En stor andel av projektmedlen har beviljats projekt som hänförs till de regionala tillväxtprogrammen. Finansieringen av projektverksamheten ökade kraftigt , för att sedan vara ganska . Detta beror på en ökning av medfinansieringen av strukturfondsprogrammen. Av länens beviljade medel till projektverksamhet utgör ungefär hälften medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram. Trenden visar en minskning av medfinansieringsandelen i EG:s strukturfondsprogram , dock med en ökning . Strukturfondssystemet ställer fortfarande stora krav på medfinansiering i de län som berörs. Omfattningen av finansieringen av projektverksamheten skiftar mellan länen. var den störst i Västerbottens-, Norrbottens-, Västernorrlands- och . Ungefär hälften av de regionala projektmedlen går till näringslivsinsatser. Dessutom går en stor andel av medlen till forskning och utveckling samt till kulturinsatser. Eftersom i princip samtliga medel som beviljats för regional projektverksamhet ingår i de regionala tillväxtprogrammen och EG:s strukturfondsprogram omfattas medlen av redovisningen i dessa avsnitt. Regeringen gav uppdrag till regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan att utarbeta förslag till regionala tillväxtprogram i enlighet med vissa riktlinjer. I län utan dessa organ gavs uppdraget till . Syftet med de regionala tillväxtprogrammen är att samordna insatser inom områden där sektorssamverkan bidrar till att utveckla hållbara lokala arbetsmarknadsregioner utifrån ett näringslivsperspektiv. Privat, offentlig och ideell sektor har deltagit i utarbetandet av programmen och i genomförandet av dem. godkände regeringen länens programförslag med vissa förbehåll baserade på riktlinjerna. Samtliga läns programförslag godkändes med förbehåll avseende de sociala hållbarhetsaspekterna integration och jämställdhet samt ekologisk hållbarhet. Re- geringen konstaterar att integrationsperspektivet var sämst integrerat av de tre hållbarhetsperspektiven. I besluten betonade regeringen även vikten av att kopplingen mellan storstadsregionernas lokala utvecklingsavtal och de regionala tillväxtprogrammen fördjupas och tydliggörs. redovisade länen till () på vilket sätt förbehållen hade beaktats. Förbehållen och rapporteringen följdes upp och avslutades genom dialoger med samordningsansvariga för programmen . Det är regeringens bedömning att kunskapen om och hänsynstagande till frågor av vikt för hållbar utveckling allt mer hamnat i fokus. Det pågår ett intensivt arbete i länen med att länka samman de sociala och ekologiska perspektiven 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 med de ekonomiska för att skapa synergieffekter. Tillväxtprogrammen skall präglas av ett processorienterat förhållningssätt, vilket ökar möjligheterna för eventuella omprövningar av insatser . har regeringens uppdrag att tillhandahålla det nationella metodutvecklingsstödet för arbetet med de regionala tillväxtprogrammen. Dessutom har regeringen givit i uppdrag att skapa en nationell bas med aggregerad information i avsikt att säkerställa möjligheterna för nationell upp- följning av de regionala tillväxtprogrammen. EG:s strukturfondsprogram perioden 2006 Strukturfonderna är viktiga instrument i den politik för ekonomisk och social sammanhållning som bedrivs inom den Europeiska unionen. Av de geografiskt inriktade strukturfondsinsatserna i får områden med låg befolkningstäthet störst andel medel. Åtgärderna inriktas främst mot insatser för små och medelstora företag. De syftar bl.a. till att stimulera nyföretagande, distansutbildning och bredbandsutbyggnad. Åt- gärderna är också inriktade mot samverkan mellan företag kring produkt- och processutveckling samt mot att öka företagens kompetens inom modern informationsteknik. Dessa insatser bedrivs ofta i samarbete med högskolor och universitet. initieras ett antal projekt i form av särskilda regionala riskkapitalinsatser inom vissa av EG:s strukturfondsprogram. Regeringen har givit i uppdrag att redovisa verksamheten. Regeringen avser att återkomma till med information om hur verksamheten i projekten fortskrider. Regeringen har 2004 beslutat om , varav avser medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram och avser bidrag till verksamheten vid och . Därutöver används beslutade medel till olika insatser för utveckling av såväl privat som offentlig verksamhet av betydelse för den regionala utvecklingen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 har 2004 fattat beslut om totalt . Medlen har huvudsakligen beviljats till program och projekt som stöttar utvecklingen av de regionala tillväxtprogrammen. Lokala och regionala resurscentra för kvinnor Lokala och regionala resurscentra för kvinnor finns på cirka 130 platser i . Dessutom finns ett 50-tal nätverk för kvinnor, med skilda fokus, men med kopplingar till lokala och regionala resurscentra för kvinnor. Verksamhetens inriktning är att bl.a. utveckla och öka kunskaperna om kvinnors företagande och bedriva utvecklingsprojekt. var syftet för verksamheten att bidra till att utveckla jämställdhetsperspektivet inom de tidigare regionala tillväxtavtalen och de nuvarande regionala tillväxtprogrammen. är syftet att verksamheten skall bidra till att förbättra kvinnors villkor och förutsättningar inom de regionala utvecklingsprogrammen och de mer operativa regionala tillväxtprogrammen. Verksamheten skall bidra till en hållbar tillväxt och medlen skall främst avsättas till större regionala utvecklingsprojekt av försökskaraktär. Av beslut om totalt till projektverksamhet 2004 (se ovan) avser medfinansiering av projekt vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor och basfinansiering. Antalet lokala och regionala resurscentra som beviljats basfinansiering av har ökat från 74 till 107. Tabell 3.4 Fördelning av resurser mellan basverksamhet och projektverksamhet för lokala och regionala resurscentra för kvinnor åren 20022004 Totalt uppgår beslutade medel till lokala och regionala resurscentra för kvinnor uppskattningsvis till . Över åren har finansieringen till både basverksamhet och projektverksamhet ökat. Finansiärer av verksamheten är förutom även bl.a. EG:s strukturfondsprogram, länsarbetsnämnder, länsstyrelser, kommuner, regionala självstyrelseorgan, samverkansorgan och landsting. I propositionen 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet har regeringen presenterat ett stort antal program inom olika strategiskt viktiga områden. Medel som avsätts för dessa program är mindre än de medel som avses avsättas inom de regionala tillväxtprogrammen. Syftet med flera av programmen är att insatser inom dessa skall bidra med kunskap och stöd som är viktiga för utformningen och genomförandet av tillväxtprogrammen. Programmen riktas både till regioner i landet med större behov av utveckling och till regioner som har en relativt god utveckling, som t.ex. de tre storstadsregionerna. Åtgärder och program som presenterades i propositionen 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet, som finansieras inom andra utgiftsområden, redovisas inte inom utgiftsområde 19 Regional utveckling utan under respektive utgiftsområde. Här följer kort beskrivning av respektive program: Regeringen har givit Myndigheten för utländska investeringar i (), och i uppdrag att genomföra ett nationellt program för utveckling av innovationssystem och kluster . Programmet omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Regeringen har givit geologiska undersökning (SGU) i uppdrag att genomföra ett program inom stödområdena om totalt , exklusive medfinansiering, för utveckling av industrimineral-, ballast- och stenindustrierna. Regeringen har givit i uppdrag att genomföra ett program för att främja en hållbar tillväxt inom det nationella träklustret . Programmet omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Regeringen har beslutat att genomföra ett program för insatser med strategisk inriktning med syfte att långsiktigt stärka lokal näringslivsutveckling med fokus på kommuner i en eller flera lokala arbetsmarknadsregioner. Programmet omfattar högst 25 , exklusive medfinansiering, . Regeringen har beslutat att genomföra ett sammanhållet nationellt program för entreprenörskap . Programmet omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Inom ramen för programmet har även ett nätverk av regionala entreprenörskapsansvariga bildats. Syftet med nätverket är att sprida erfarenheter och stödja regionerna i arbetet med att stimulera entreprenörskap. Regeringen har beslutat att genomföra lokala program för entreprenörskap och lokalt utvecklingsarbete . Programmet omfattar totalt , exklusive medfinansiering. iuppdrag att genomföra ett program för att öka användningen av modern informationsteknik i företag lokaliserade inom stödområde A . Programmet omfattar totalt , exklusive med- Programmet är förlängt till . Regeringen har beslutat om ett program för att stimulera ökad innovationskraft inom turistnäringen samt främja forskning om turism . Programmet omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Regeringen har givit i uppdrag att utveckla och marknadsföra varumärket . Programmet omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Regeringen har tillsatt två särskilda delegationer med tidsbegränsade mandat att medverka till att, i dialog med regionala och lokala aktörer, långsiktigt stärka utvecklingen inom de mest utsatta lokala arbetsmarknadsregionerna i norra inland respektive delar av Bergslagen, och . Delegationerna har arbetat i kommunerna med att försöka påverka processerna avseende kommunernas eget utvecklingsarbete. De har erbjudit olika former av stöd såsom omvärldsanalys, diskussionsforum för samordning mellan aktörer m.m. Delegationernas arbete avslutades . I samband med detta lämnade 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 delegationerna ett antal förslag som bereds av regeringen. Regeringen har givit ITPS i uppdrag att genomföra en processutvärdering av delegationernas arbete. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Målet för verksamhetsområdet regionalt utvecklingsarbete är att medverka till ökad samverkan mellan olika politikområden för hållbar regional utveckling. Resultatindikatorer inom de regionala tillväxtprogrammen är samverkan och mervärde. Dessa indikatorer baseras på kvalitativa data av de deltagande aktörernas uppfattningar och erfarenheter av processarbetet. Resultatindikatorer inom EG:s strukturfondsprogram är antal nya och bevarade arbetstillfällen uppdelat på kvinnor och män och antal nystartade företag uppdelat på kvinnor och män. var det första genomförandeåret för regionala tillväxtprogram, vars syfte är att samordna insatser inom områden där sektorssamverkan bidrar till att utveckla hållbara lokala arbetsmarknadsregioner utifrån ett näringslivsperspektiv. redovisade den nationella uppföljningen av tillväxtprogrammen till (Nä- ringsdepartementet). uppföljning baseras dels på enkäter riktade till länens samordningsansvariga för tillväxtprogrammen, vissa nationella myndigheter och ett urval av deltagarna i de regionala partnerskapen, dels på finansiell redovisning från samordningsansvariga och vissa myndigheter. Uppgifter för att mäta resultaten av tillväxtprogrammen, samverkan och mervärde, inhämtas från enkäterna. Enligt uppföljning har tillväxtprogrammen generellt sett god förankring i länen. En stor majoritet av partnerskapsdeltagarna anser att tillväxtprogrammen utgår från näringslivets behov. Näringslivsorganisationer och enskilda företag som deltar i partnerskapen har en något mer negativ syn på detta. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 nerskapsdeltagarna ser ett stort värde i att ha ett samlat program för tillväxtarbetet i länet. Flertalet partnerskapsdeltagare tycker att samverkan mellan aktörer i länets tillväxtprogramarbete fungerar bra och bedömer att intensiteten i samverkan mellan aktörer i länets tillväxtprogramarbete är hög och att intensiteten ökat . De svagheter som framkommer avser i huvudsak vertikal samverkan mellan nationella myndigheter och regionala aktörer. Kontakterna mellan de nationella myndigheterna och länens ansvariga för tillväxtprogrammen har generellt sett varit svagt utvecklade . Detta gäller även kontakterna mellan nationella myndigheter. Ett antal myndigheter uppger att de inte på något sätt medverkat i något läns tillväxtprogramarbete . Hinder för medverkan är exempelvis låg intern prioritering och brist på intresse för myndighetens verksamhet i länen. Såväl deltagande myndigheter som partnerskapsdeltagare anser att deras deltagande i tillväxtprogrammen ger ett mervärde, dels för berörd region och dels för den egna verksamheten. Varje län har, utifrån egna analyser, bedömt vilka insatser som prioriteras och hur arbetet skall fokuseras. Därefter har överenskommelser fattats om vilka aktörer som skall delta och/eller bidra finansiellt till arbetet. De insatser som genomförs inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen kan delas in i fem upp-följningsområden. Dessa är Arbetskraftsförsörjning, Entreprenörskap, företagsklimat och företagsutveckling, Kluster och innovationssystem, Infrastruktur, Den attraktiva regionen samt Övrigt. Då den finansiella omfattningen av de regionala tillväxtprogrammen redovisas är det av största vikt att notera att programmens innehåll och angreppssätt varierar betydligt mellan de olika länen. Detta innebär att jämförelser mellan län avseende storleken på beslutade medel inte är relevant. För en mer ingående bild av tillväxtprogrammens omfattning och innehåll bör varje läns tillväxtprogram studeras enskilt. Enligt av tillväxtprogrammen uppgick beslutade medel, definierade inom ramen för programmen, till . Diagram 3.1 Beslutade statliga och övriga medel avseende finansiering av regionala tillväxtprogram 2004 EU-medel, inkl. strukturfonder Anslag 33:1 (länsstyrelser, samverkansorgan, regionala självstyrelseorgan) Länsstyrelser (övriga anslag exkl. 33:1 och 33:5) Landsting och regionala självstyrelseorgan Samverkansorgan (övriga medel, exkl. 33:1 och 33:5) Den aktör inom länet som samordnar genomförandet av det regionala tillväxtprogrammet bidrar i hög utsträckning med de medel som finns tillgängliga inom organisationen. Den statliga medfinansieringen omfattar av de beslutade medlen, cirka 8,7 miljarder. Den kommer främst från medel inom arbetsmarknads-, regional utvecklings-, nä- rings-, utbildnings-, kultur- och transportpolitiken. Posten Övrig statlig finansiering utgörs av de nationella myndigheternas medel, varav en betydande andel kommer från de myndigheter som har angivet i sina regleringsbrev att de får, bör eller kan medfinansiera regionala tillväxtprogram. Även med betydande anslag inom infrastrukturen ingår i denna gruppering. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Den övriga, icke statliga finansieringen utgör till största del av privat finansiering samt finansiering från EU. De olika finansiärernas andel av varje läns regionala tillväxtprogram varierar kraftigt mellan länen, vilket förklaras av de enskilda länens prioriteringar inom programmen. Beslut om statliga medel 2004 från anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder till finansiering av insatser inom regionala tillväxtprogram uppgick enligt uppföljning till . Detta motsvarar av all beslutad finansiering inom ramen för regionala tillväxtprogram. Be- slut avseende anslaget fördelades i första hand inom uppföljningsområdet Entreprenörskap, företagsutveckling och företagsklimat. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 3.5 Medel från anslag 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder som avser medfinansiering av regionala tillväxtprogram fördelat på nationella uppföljningsområden Länsstyrelser/samverkansorgan/ 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Som nämnts ovan har länen valt att forma och genomföra sina tillväxtprogram utifrån olika angreppssätt. Vissa län arbetar i huvudsak projektinriktat medan andra fokuserar mer på att genom ökad samverkan påverka hur ordinarie resurser inom respektive verksamhet i högre grad kan stödja näringslivets tillväxtförutsättningar i regionen. Syftet med tillväxtprogrammen är att samordna insatser inom områden där sektorssamverkan bidrar till att utveckla hållbara lokala arbetsmarknadsregioner utifrån ett näringslivsperspektiv. Ett sätt att beskriva detta är att se till hur stor del av de insatser som genomförs inom tillväxtprogrammen som finansieras av fler än en medfinansiär. Aggregerat och fördelat på nationella uppföljningsområden framkommer att Den attraktiva regionen, Entreprenörskap, företagsutveckling och företagsklimat samt Kluster och innovationssystem har en mycket hög grad av samfinansiering. Detta kan delvis förklaras med att medel inom dessa uppföljningsområden ofta är projektmedel, vilka kräver medfinansiering. Tabell 3.6 Fördelning av beslutade medel och andel samfinansiering per nationellt uppföljningsområde avseende regionala tillväxtprogram 2004 Det är dock inte alltid omfattningen av finansieringen som avgör ett tillväxtprograms styrka utan snarare på vilket sätt olika finansieringskällor eller aktörer samspelar med varandra. Enligt bedömer partnerskapen att arbetet haft mest positiv påverkan på utvecklingen av kluster och innovationssystem samt på entreprenörskap, företagsutveckling och företagsklimat. Påverkan är något mindre positiv när det gäller arbetskraftsförsörjning och kompetensutveckling. Det är viktigt att beakta att det, även för välriktade insatser, kan ta tid innan resultaten blir synliga och att 2004 är tillväxtprogrammens första år av genomförande. Avseende hållbarhetsperspektiven i tillväxtprogrammen har länen redovisat till () hur de beaktat de förbehåll som samtliga län fick i beslutet om genomförande av regionala tillväxtprogram. Enskilda dialoger med samordningsansvariga har också förts . I och med detta är processen rörande förbehållen avslutad. En majoritet av partnerskapet anser att miljö och jämställdhet har integrerats ganska bra eller mycket bra i programmen. Det gäller även länens samordningsansvariga. Enligt uppföljning av tillväxtprogrammen 2004 bedöms perspektivet avseende integration vara mindre integrerat både i programmen och i genomförandet. För att säkerställa ett kontinuerligt lärande inom och mellan olika regioner har regeringen, i riktlinjerna för tillväxtprogrammen, styrt mot en processorienterad arbetsform. Programmen skall bl.a. revideras och utvecklas utifrån erfarenheter från genomförda insatser samt uppföljningar och utvärderingar gjorda på såväl regional som nationell nivå. I nationella uppföljning av programmen redovisas ett antal regionala exempel för att bidra till ökat lärande. Enligt bedömer dock av partnerskapsdeltagarna att erfarenheter och lärdomar tas tillvara i hög eller mycket hög utsträckning. har arbetet kring uppföljningar och utvärderingar i första hand koncentrerats på uppbyggnad av system och rutiner för att kunna följa programmen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 EG:s strukturfondsprogram perioden 2006 har beslut fattats om för målen 1 och 2, Interreg IIIA samt och , vilket även inkluderar strukturfondsmedel inom andra utgiftsområden. Detta motsvarar av EU-medlen för programperioden. Den nationella offentliga medfinansieringen i dessa projektbeslut uppgår till och den privata till t.o.m. . Av den nationella medfinansieringen har för målen 1 och 2 samt och , kommunerna stått för , länsstyrelserna , landstingen och övrig statlig medfinansiering . Totalt har av de beslutade medlen, av den totala ramen för nämnda program, utbetalats till projekten . (I ovanstående redovisning är ramarna beräknade på /euro.) Förväntat resultat är enligt programdokumenten för mål 1 och 2 att insatserna skall bidra till att skapa 32 800 nya arbetstillfällen och 12 600 bevarade arbetstillfällen och cirka 8 000 nya företag. Målsättningen är att nära hälften av dessa skapade arbetstillfällen och nya företag skall tillfalla respektive ägas av vartdera könet när programperioden summeras. Avslutade projekt redovisar att de har bidragit till att skapa cirka 34 900 nya arbetstillfällen, varav cirka 13 400 tillfallit kvinnor och cirka 21 500 män. Antal bevarade arbetstillfällen redovisas till cirka 16 000, varav cirka 6 500 tillfallit kvinnor och 9 500 män. Cirka 13 000 nya företag har startats, varav cirka 4 400 ägs av kvinnor och cirka 7 700 av män. Enligt skall medlemsstaterna, tillsammans med Europeiska kommissionen, se till att de program som genomförs inom ramen för strukturfonderna utvärderas . I samband med detta utvärderas de resultat som projekten i strukturfondsprogrammen redovisat. genomfördes halvtidsutvärderingar för samtliga målprogram och gemenskapsinitiativ. Med anledning av utvärderarnas förslag har bl.a. utbildningsinsatser genomförts för att miljöhänsyn, jämställdhet samt i vissa fall integration skall integreras bättre i programgenomförandet. Felregistreringar som upptäckts i uppföljningssystemet STINS har åtgärdats. Dessutom har förvaltningsmyndigheterna för mål 1- och 2-programmen inlett ett arbete avseende utvärderingarnas rekommendationer rörande prioritering av strategiska projekt med dynamiska effekter, uppföljning av större projekt samt information för att skapa ett kontinuerligt lärande. Enligt skall halvtidsutvärderingarna uppdateras i syfte att ytterligare förbättra genomförandet och för att förbereda efterhandsutvärderingen av de nuvarande programmen. Innehållet i de uppdateringar som har påbörjats kommer även att vara till nytta för kommande programperiod. I mål 1- och 2-programmen kommer tre tematiska studier att genomföras .