prop · GU0318 · 2006-12-07 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2006/07:18 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll till och för utvecklingen av den internationella terrorismen . Regeringen har med stöd av lagen avslagit en begäran om begränsad anmälningsplikt och en ansökan om upp- hävande av ett tidigare meddelat utvisningsbeslut. Lagen om särskild utlänningskontroll ............................................... Den parlamentariska kontrollen ........................................................ Tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll ................... Utvecklingen av den internationella terrorismen .............................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ... I samband med införandet av lagen (1991:572) om särskild utlännings- kontroll ansågs det att den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar terroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder lik- som skulle ske genom att regeringen lämnar en skrivelse till (prop. 1990/91:118 s. 72, bet. 1990/91:JuU29 s. 32, rskr. 1990/91:298). Den senaste redogörelsen lämnades i regering- ens skrivelse 2005/06:61. Regeringen lämnar nu en motsvarande redogörelse för tiden till . Säkerhetspolisen har som underlag för redo- görelsen i en skrivelse till regeringen redogjort för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll , dnr Ju2006/7392/PO. 2 Lagen om särskild utlänningskontroll Särskilda bestämmelser som syftar till att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. syftade till att göra det möjligt att hindra presumtiva terrorister från att komma in eller stanna kvar i och att skapa utrymme för kontroll i de fall då dessa personer av asylrättsliga skäl ändå måste beredas en fri- stad i landet. Bestämmelserna har ändrats . återfinns de i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. nya lagens tillkomst konstaterade man att särskilda bestämmelser alltjämt behövs som ger utrymme för att utvisa sådana utlänningar som bedöms som farliga med hänsyn till risken för terrorhandlingar (prop. 1990/91:118 s. 30). Enligt lagens lydelse skall en utlänning kunna utvisas om det behövs av hänsyn till rikets säkerhet, eller om det med hänsyn till vad som är känt om personens tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att personen kommer att begå eller medverka till terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott eller försök, förbe- redelse eller stämpling till sådant brott. lagen (2005:716) om avvisning och utvisning skall dock tillämpas i Det krävs inte att personen i fråga tillhör en viss organisation för att la- gen om särskild utlänningskontroll skall kunna tillämpas. tillämpas även vid brottslig gärning i en främmande stat. ningsbeslut inte kan verkställas på grund av att det t.ex. finns risk för dödsstraff eller tortyr i det land till vilket personen skall utvisas, skall den beslutande myndigheten, efter ett beslut om utvisning enligt lagen, för- ordna att verkställigheten skall skjutas upp, s.k. inhibition. kan i sådant fall meddela bestämmelser om skyldighet för personen att på vissa tider anmäla sig hos en polismyndighet, s.k. anmälningsplikt. ett beslut om utvisning får den beslutande myndigheten även förordna att vissa särskilda bestämmelser om tvångsmedel i spaningssyfte får tilläm- pas, t.ex. husrannsakan och hemlig teleavlyssning. Beslutet om tvångs- Skr. 2006/07:18 medel i det enskilda fallet fattas av domstol. Ett beslut om anmälnings- plikt eller ett förordnande om befogenhet att tillämpa tvångsmedelbe- stämmelserna är giltigt i högst . Efter treårsfristens utgång skall frå- gan prövas av allmän domstol. 3 Den parlamentariska kontrollen Terroristbestämmelserna och reglerna om särskilda tvångsåtgärder fick vid sin tillkomst en begränsad giltighetstid, vilket innebar en möjlighet att kontrollera regeringens och myndigheternas handlande. När terrorist- bestämmelserna permanentades beslutades det att regeringen skulle lämna en skrivelse till med redovisning av be- stämmelsernas tillämpning (prop. 1975/76:18 s. 161). En motsvarande redovisning görs när det gäller bestämmelserna i 27 kap. rättegångsbal- ken om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning samt beträf- fande lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. I samband med att lagen om särskild utlänningskontroll infördes ansågs det att den parla- mentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar bestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder även i fortsättningen bör göras genom att re- geringen lämnar en skrivelse till . antog propositionen Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden (prop. 2004/05:170 och 172, bet. 2004/05:SfU 17 och 18, rskr 2005/06:1 och 2). Lagstiftningen, som trädde i kraft , innebär att ärenden enligt utlänningslagen med säkerhetsaspekter och ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll avgörs av i första instans. beslut kan överklagas till regeringen. Över- klagandet skall ges in till verket som skyndsamt skall överlämna ärendet till Migrationsöverdomstolen. Domstolen håller muntlig förhandling och yttrar sig i ärendet. Yttrandet och handlingarna överlämnas därefter till regeringen för beslut. Om domstolen kommer fram till att det finns hin- der mot verkställighet, är yttrandet i den delen bindande för regeringen. 5Tillämpningen av lagen om särskild utlän- ningskontroll Regeringen har fattat två beslut med stöd av lagen . Det ena ärendet gällde omprövning av ett ti- digare meddelat utvisningsbeslut, där regeringen avslog ansökan om upphävande av utvisningsbeslutet. Det andra ärendet avsåg prövning av Skr. 2006/07:18 om en beslutad anmälningsplikt kunde begränsas. ärende kan följande nämnas. Regeringen beslutade att en person med irakiskt ursprung skulle utvisas och förbjudas att återvända till . Reger- ingen förordnade vidare att verkställighet tills vidare inte fick ske (inhi- bition), att personen skulle fullgöra anmälningsplikt samt att de särskilda bestämmelserna om tvångsmedel fick tillämpas. Personen inkom med en begäran om att anmälningsplikten skulle begränsas på visst sätt. Säkerhetspolisen yttrade sig i ärendet. Regeringen avslog begäran. Tillämpning av lagen åren 19912005 Nedan redovisas antalet fall där lagen om särskild utlänningskontroll har tillämpats. I redovisningen ingår både nya utvisningsärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll, ärenden där omprövning har begärts av tidigare meddelade utvisningsbeslut samt andra beslut som regeringen fattat med stöd av lagen, till exempel beslut i fråga om be- gränsad anmälningsplikt. Det stora flertalet av de redovisade fallen gäller ärenden där omprövning har begärts av tidigare meddelade utvisningsbe- slut. 1991/1992 lagen tillämpades 1992/1993 lagen tillämpades 1993/1994 lagen tillämpades inte 1994/1995 lagen tillämpades vid fem tillfällen 1995/1996 lagen tillämpades vid fyra tillfällen 1996/1997 lagen tillämpades inte 1997/1998 lagen tillämpades 1998/1999 lagen tillämpades inte 1999/2000 lagen tillämpades 2000/2001 lagen tillämpades vid fyra tillfällen 2001/2002 lagen tillämpades inte 2002/2003 lagen tillämpades vid fem tillfällen 2003/2004 lagen tillämpades 2004/2005 lagen tillämpades Det kan därmed konstateras att beslut med stöd av lagen har fattats vid totalt 34 tillfällen under den tiden. granskning av handläggningen av ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll, bet. I en anmälan till begärdes att utskottet skulle granska rättssäkerheten kring lagen. Efter beslut från utskottet inriktades granskningen på ärenden där regeringen fattat beslut . Till grund för granskningen låg bl.a. regeringens beslut under den an- givna tiden och en promemoria upprättad inom . gjorde även en genomgång av departementets akter i Skr. 2006/07:18 ärenden som avgjorts . Utskottets ställningstagande efter granskningen var följande. Granskningen har inte gett vid handen annat än att ärendena handlagts med iakttagande av de enskildas grundläggande fri- och rättigheter så som de utformats i lagstiftningen. Granskningen har inte gett anledning till något ytterligare uttalande. 6Utvecklingen av den internationella terrorismen till har inga terrorist- attentat riktats specifikt mot . Tre personer dömdes av för terroristbrott efter en attack mot en vallokal i i samband med det irakiska parlamentsvalet. ansåg dock att gärningarna inte skulle bedömas som terroristbrott utan dömde två av personerna för försök till mordbrand respektive medhjälp till försök till mordbrand samt för stämpling till mordbrand. Åtalet mot den tredje personen ogillades. har tidigare prövat en annan dom från angående finansiering av terrorism i . dömde de två åtalade personerna för förberedelse till terroristbrott, förberedelse till allmänfar- lig ödeläggelse, grovt brott samt för brott mot lagen om straff för finansi- ering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m., grovt brott. Risken för att terroristattentat skall komma att riktas direkt mot vårt land och våra intressen bedöms av Säkerhetspolisen som begränsad. Däremot finns en generellt sett förhöjd risk för terrorist- attentat riktade mot vissa andra länders intressen i . Dessutom finns en risk för att används som bas för logistik och annan verk- samhet som stödjer terrorism. Svenska medborgare bor, reser och arbetar på alla kontinenter och är därmed även utsatta för det globala hot som terrorismen utgör. Attackerna riktade mot turistmål på , som de egyptiska orterna och , samt mot och utgör tydliga exempel på detta. Internationellt har antalet terroristdåd och dödsoffer ökat jämfört med närmast föregående period. Bombdåden i var en tragisk påminnelse om att terrorister har både ambition och kapacitet att orsaka mycket omfattande skada i . Attentaten visar på en fortsatt hotbild mot grundad i extremistisk islamism. Bilden bekräftas av att det har skett ett stort antal gripan- den av personer i misstänkta för bl.a. olika former av logistiskt stöd till motståndet i , och i några fall, planering av attentat i . Problemet med extremistiskt islamistiska grupper och individer med inga eller otydliga band till kända nätverk har kommit att framstå som ett potentiellt ökande hot. Londonbombningarna besannade farhågorna om en utveckling av inhemsk islamistisk terrorism i . Det land som enskilt varit föremål för flest terroristdåd är . Ett mycket stort antal attacker mot såväl civila irakiska mål som mot de amerikanska och brittiska trupperna i ägde rum. Listan över länder som drabbades av terroristattacker kan göras mycket lång. Till de mer framträdande hör , , , , , Indo- nesien, , , , m.fl. medverkan i det internationella arbetet mot terrorism I regeringsförklaringen betonades att utrikespo- litik skall förena engagemanget för internationellt samarbete med en tyd- lig röst för demokrati och de mänskliga rättigheterna. skall bättre bidra till frihet, säkerhet, demokrati, välstånd och hållbar utveckling i världen. Vidare framhölls att hoten från bl.a. den internationella terro- rismen bara kan mötas genom ett starkare internationellt samarbete. Vid ett extrainkallat möte i rådet för rättsliga och inrikesfrågor (det s.k. ) med anledning av bombdåden i antog EU:s justitie- och inrikesministrar en ny deklaration om bekämpning av terrorism i syfte att effektivisera det redan pågående samarbetet. Europeiska unionens råd antog en övergripande EU- strategi mot terrorism som, med utgångspunkt i tidigare handlingsplan och deklarationer, tydligt förklarar EU:s politik på området, vilka mål som satts upp, hur de skall uppnås, inom vilka områden som insatser har vidtagits och vad som skall prioriteras . Strategin är indelad i fyra åtgärdsområden; förebygga, skydda, störa och hantera. antog även en strategi och handlingsplan för att motverka radikalisering och rekrytering till terrorism. Strategin pekar på vissa åtgärder som måste vidtas för att motverka rekrytering och radikali- sering. Till strategin fogas en handlingsplan som utgörs av en utförlig lista av åtgärder som skall vidtas dels av medlemsstaterna själva eller på EU-nivå, dels inom ramen för EU:s yttre förbindelser. Enligt rådets förordning (EG) nr 881/2002 av om in- förande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med , nätverket och talibanerna, associerade personer och en- heter m.m. förs en lista på personer vars tillgångar skall spärras enligt förordningen. Listan har uppdaterats under aktuell tidspe- riod. EU har också vid fem tillfällen uppdaterat sin egen lista över terro- rister och terroristorganisationer, kopplad till genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution (2001). Terrorismfrågan har haft en framträdande plats inom ramen för FN:s pågående reformprocess. Slutdeklarationen från reformtopp- mötet innehåller ett starkt fördömande av terrorismen men även tydliga skrivningar om att kampen mot terrorism måste föras med full respekt för internationell rätt och mänskliga rättigheter. I dekla- rationen välkomnas generalsekreterarens arbete för en strategi mot terro- rism. Vidare framhåller deklarationen behovet av att enas om en generell konvention för att bekämpa terrorism under den 60:e generalförsam- lingen. Antagandet av den globala FN-strategin mot terrorism den 8 sep- tember 2006 lägger en god grund för ett fördjupat globalt samarbete i kampen mot terrorism och tydliggör FN-systemets roll och uppgifter. Strategin tar sitt avstamp i ett tydlig fördömande av terrorism, som enligt Skr. 2006/07:18 preambeln aldrig kan rättfärdigas oavsett vilka motiv som ligger bakom. antog resolutionen UNSCR 1624 om stärkta åtgärder för att bekämpa terrorism, bl. a. genom att tydligare uppmärksamma åtgärder mot uppmaning till terrorism. har ansträngningarna också fortsatt i syfte att stärka FN:s arbete för att utvär- dera och påskynda genomförandet av säkerhetsrådets övriga resolutioner om terrorism. CTED (Counter-Terrorism Executive Directorate) är kopplat till säkerhetsrådets och skall ut- värdera genomförandet av UNSCR 1373, föra dialog med medlemsstater och underlätta tekniskt bistånd i syfte att öka länders egen förmåga till terrorismbekämpning. CTED har byggt upp sin stab och kom- petens och har bl.a. genomfört missioner i medlemsstater för att utvär- dera behoven av kapacitetsstöd. Inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken har EU:s engagemang utökats bl.a. genom stöd till kapacitetshöjande insatser inom ett antal olika sektorer till prioriterade länder. Inom ramen för detta har påtagit sig en samordnande roll vad avser stödet till rätts- sektorn i och . har bidra- git till kapacitetshöjande insatser i syfte att stärka utvecklingsländers förmåga till terrorismbekämpning. insatser fokuserar främst på att stärka rättsväsendet genom bl.a. kapacitetsstöd i framtagandet av rättsinstrument, utbildningsinsatser, förstärkning av nationella institutio- ner och samarbete med andra organisationer. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , Husmark , , , , , , , , , , , , , Adelsohn , Tolgfors Regeringen beslutar skrivelse 2006/07:18 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll.