prop · GT0385 · 2006-03-09 00:00:00 — 42.4.5Sverige protesterade mot att åter tillåta DekaBDE Direktivet som reglerar farliga ämnen i elektronik (RoHS-direktivet) innehåller förbud för bl.a. de bromerade flamskyddsmedlen poly- bromerade difenyletrar (PBDE). DekaBDE är ett sådant flamskydds- medel som är förbjudet enligt direktivet. De förbjudna ämnena får inte finnas i elektriska och elektroniska produkter som sätts på marknaden från . Kommissionen lade fram ett förslag för röstning i behörig kommitté, om ett generellt undantag för dekaBDE i direktivet. Emellertid kunde ingen kvalificerad majoritet uppnås vare sig i kommittén eller i rådet för eller emot förslaget och enligt rådande procedur antog kommissionen därför detta förslag . Europa- parlamentet antog en resolution om att kommissionen inte har mandat att genomföra beslutet. har även fattat beslut om att väcka talan mot kommissionen i . har aktivt verkat för att dekaBDE fortsättningsvis ska vara förbjudet i elektronik enligt RoHS-direktivet genom att bl.a. miljöministern tillsammans med kollegor från , , , och har skrivit brev till miljökommissionären. På svenskt initiativ diskuterades frågan av EU:s miljöministrar vid ett rådsmöte . utvecklingen av och talan mot Skr. 2005/06:85 kommissionen i . 42.4.6Flera förslag om genetiskt modifierade organismer Ett antal frågor som rör genetiskt modifierade organismer (GMO) har behandlats . genomfördes omröstningar i enskilda ärenden som överlämnats av kommissionen efter det att behörig kommitté inte kunnat nå ett beslut. Det ena förslaget gällde upphävande av nationella förbud för vissa GMO i en rad medlemsstater. Kommissionens förslag om upphävande av nationella förbud röstades ned med kvalificerad majoritet. lade ned sin röst. Den andra GMO-frågan på dagordningen rörde ut- släppande på marknaden av 863. röstade för ett godkännande. Under decembermötet röstade miljöministrarna även om marknadsgodkännande för import och bearbetning av en genetiskt modifierad majs, MON 863xMON 810. röstade för ett god- kännande. Ingen kvalificerad majoritet uppnåddes vilket innebar att frågan gick tillbaka till kommissionen för avgörande. Vid decembermötet hölls en riktlinjedebatt om GMO. Vid mötet fram- höll de fördelar, men även risker, som modern bioteknik kan medföra. Cartagenaprotokollet (Biosäkerhetsprotokollet) under FN:s konvention för biologisk mångfald reglerar internationell handel med GMO. Cartagenaprotokollet hade sitt andra partsmöte i , , . Under förhandlingarna var EU en drivande kraft för att få till stånd beslut som skulle göra att protokollet ska kunna fungera effektivt. Som bas för detta hade miljörådet tagit fram ett rådsbeslut om förhandlings- mandat för frågan om ytterligare dokumentationskrav samt rådsslutsatser som betonade EU:s vilja att arbeta för protokollet. Förhandlingarna i avslutades emellertid utan att enighet kunde nås i den viktigaste frågan om ytterligare dokumentationskrav vid export av GMO som ska användas direkt som livsmedel, foder eller bearbetning. I övriga frågor som stod på dagordningen kunde parterna till protokollet enas och beslut fattas. Vid rådsmötet antogs rådslutsatser inför Internationella Sjöfarts- organisationens (IMO) möte . Rådslutsatserna samordnar EU- ländernas ståndpunkter inför och understryker behovet av att sörja för en säker och miljövänlig hantering av fartygsupphuggning för att skydda människors hälsa och miljön. Slutsatserna erkänner behovet av att fastställa obligatoriska krav som kan antas globalt och behovet av samverkan mellan , IMO och så att ett system för fartygsrapportering möjligt kan utformas. framtagandet av rådsslutsatser och särskilt att rapporteringssystemet Skr. 2005/06:85 inom IMO ska vara obligatoriskt. 42.4.9Förlikning om avfall från utvinningsindustrin förbättrar för gruvindustrin Efter förlikningsförfarande kunde och rådet enas om ett direktiv om hantering av avfall från utvinningsindustrin. Genom direktivet införs minimikrav för att förbättra hanteringen av avfall från utvinningsindustrin (framför allt gruvavfall) genom att särskilt hantera risker för miljö och hälsa samt risker som kan uppkomma genom en sådan hantering. Direktivet innehåller följande huvudelement; villkor för tillstånd, generella krav för avfallshanteringen, krav på avfallshanterings- plan och i vissa fall beredskapsplaner, krav att ha en plan för efter- behandling och avslutande av anläggningar samt en skyldighet att vara i besittning av en ekonomisk säkerhet för de skyldigheter som framgår av tillståndet. är mycket positiv till direktivets tillkomst och har aktivt tagit del i dess framtagande eftersom har önskat ett direktiv som är bättre anpassat till framför allt gruvindustris förutsätt- ningar än deponeringsdirektivet. Det uppnås genom detta direktiv. Den nu gällande avfallstransportförordningen (Rådets förordning (EEG) nr 259/93) revideras. Anledningen är dels att göra den nya förordningen mer effektiv och logisk och dels för att genomföra ändrade beslut om kontroll av gränsöverskridande transporter av avfall avsett för återvinning samt om kontroll av gränsöverskridande transporter av farligt avfall. En gemensam ståndpunkt antogs av rådet och efter andra behandling antogs förordningen. Den nya avfallstransportförordningen ger bland annat utökade möjligheter för myndigheter att invända mot avfallstransporter om avfallet går till miljömässigt sämre behandling eller om det består av hushållsavfall. 42.5.1Sveriges agerande i klimatförhandlingarna präglades av unionens förberedelser inför den första parts- konferensen under Kyotoprotokollet. Partsmötet ägde rum parallellt med det elfte partsmötet under Klimatkonventionen i . Diskussionen inom EU handlade framför allt om utvecklandet av unionens långsiktiga strategier för klimatpolitiken. Denna diskussion är kopplad till de internationella förhandlingarna inom Klimatkonventionen och Kyotoprotokollet. EU:s stats- och regeringschefer slog vid sitt marsmöte fast allvaret i Skr. 2005/06:85 klimatsituationen och uppmanade miljöministrarna att fortsätta utvecklandet av mål och strategier för att minska utsläppen av växthusgaser på lång och medellång sikt. anser att långsiktiga utsläppsmål har stor betydelse genom att det ger tydliga signaler till alla parter om den långsiktiga målsättningen. Detta gäller inte minst signalen till industrin som behöver vägledning för långsiktiga investeringar. 42.5.2Rådslutsatser antogs om flygets inverkan på klimat Kommissionen presenterade ett meddelande (KOM(2005) 459) som innehåller ett förslag till en strategi för att hejda de kraftigt ökande utsläppen av växthusgaser från flyget. Kommissionen anser att flygbolagen bör ingå i det system för utsläppshandel som finns och som omfattar energiproducenter och energi- intensiv industri. Syftet är att skapa incitament för flyget att minska sina utsläpp av växthusgaser. Meddelandet diskuterades vid ett rådsmöte . har framhållit att det är viktigt att göra konsekvens- analyser av effekterna på det befintliga systemet av flygets eventuella inkluderande i handelssystemet. Om det visar sig att de positiva miljö- mässiga effekterna är ringa eller om konsekvenserna är mycket negativa för t.ex. den energiintensiva industrin, måste vi inom EU vara förberedda på att diskutera andra lösningar. Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag om denna fråga . Syftet med förordningen om vissa fluorerade växthusgaser och direktivet om utsläpp från luftkonditioneringssystem i motorfordon är att på ett betydande sätt bidra till att EU:s åtagande enligt Kyotoprotokollet nås. 2005 fortsatte arbetet med förordningen och direktivet om flourerade växthusgaser. skedde en andra behandling av . kommer förlikning mellan och rådet att äga rum. En utestående fråga är de mer långtgående nationella åtgärder som redan vidtagits eller, som i fall, avses bli vidtagna. DEL 10 UTBILDNING, UNGDOM OCH De möjligheter att bo, studera eller arbeta i andra länder som EU erbjuder sina medborgare bidrar till förståelse mellan kulturerna, till personlig utveckling och till förverkligandet av EU:s hela ekonomiska potential. EU arbetar också med att främja utbildningens kvalitet i de olika medlemsstaterna och gör jämförelser mellan utbildningssystemen. Detta underlättar rörligheten för enskilda personer och är av vikt för sysselsätt- ning och tillväxt. 43.1Växande intresse för utbildningsprogrammen Utbildningsprogrammen och löper . Programmen omfattar alla utbildningsformer, från förskola till högskola och vuxenutbildning samt kompetensutveckling i arbetslivet. Genom programmen ges studerande och lärare liksom andra arbetstagare, arbetslösa och nyutexaminerade möjlighet att studera och praktisera i andra europeiska länder. Programmen omfattar EU-länderna, Efta/EES-länderna samt , och . Budgeten för Sokratesprogrammet 2005 är . För var budgeten . , liksom , har cirka 260 skolor deltagit i olika former av europeiskt samarbete inom Comenius, delprogrammet för förskole- och skolsamarbete inom . Eftersom lärarna är centrala för att få genomslag för internationaliseringen i skolan satte regeringen som särskilt mål att antalet lärare som deltar i särskilda fortbild- ningsinsatser på europeisk nivå skulle öka från drygt 260 till 500. Trots en kraftig ökning av antalet ansökningar kunde målet inte nås med bibehållna kvalitetskrav. Dock ökade antalet deltagare med till 313. Erasmusprogrammet för den högre utbildningen blir ett viktigt verktyg för att genomföra den internationaliseringsstrategi som regeringen presenterade i propositionen 2004/05:162 Ny värld ny högskola. Regeringen hade satt som mål att 3 000 svenska studenter och 500 svenska lärare skulle resa ut genom . Målen nåddes nästan, 2 700 studenter och 484 lärare reste ut. är delprogrammet för vuxnas lärande. har deltagandet ökat markant, men det är fortfarande en liten del av programmet. Både individuell mobilitet i form av fortbildningsstipendier för utbildare och projekt för utbildnings- anordnare har ökat med en dryg tredjedel. 2005 beviljades nästan 70 organisationer medel för europeiska projekt. EU:s yrkesutbildningsprogram syftar till att utveckla kvalitet och den europeiska dimensionen i yrkesutbildningen. Intresset för programmet i är stigande. Antalet ansökningar från 191 svenska aktörer har, när det gäller utvecklingsprojekt, ökat från 23 till 41 Skr. 2005/06:85 ansökningar . samordnare beviljats stöd från kommissionen om sammanlagt . Ansökningsvolymen och experternas bedömningar av de svenska ansökningarna för tyder på att antalet beviljade svensksamordnade ansökningar kommer att öka ytterligare. Även antalet svenskar som deltar i utbytes- eller praktikprojekt har ökat . deltog totalt drygt 1000 svenskar i praktik eller utbyten inom ramen för programmet. har antalet stigit till ungefär 1300 personer. har för perioden 20042008 en budget om . Programmets syfte är att höja kvaliteten i den högre utbildningen i och öka den interkulturella förståelsen mellan och tredje land. Detta sker bl.a. genom samarbete läro- sätena emellan i gemensamma magisterprogram och gemensamma eller dubbla examina för tredjelandstudenter. De svenska lärosätena har hävdat sig väl bland uttagna magisterprogram. deltar i 16 av 57 magisterprogram. 43.2Integrerat program för livslångt lärande har ministerrådet och förhandlat kommissionens förslag (KOM(2004) 474 slutlig) till beslut om inrättande av ett integrerat handlingsprogram inom livslångt lärande. Förslaget till ett nytt integrerat handlingsprogram inom allmän och yrkesinriktad utbildning 20072013 bör bl.a. ses som ett bidrag till arbetet med de gemensamma målen på utbildningsområdet och därmed också som ett bidrag till den övergripande Lissabonstrategin. Programmet är en vidareutveckling av flera existerande program och föreslås bestå av olika delprogram som Comenius, (inklusive yrkesutbildning på högskolenivå), och för yrkesutbildning. Till detta kommer horisontella inslag som e-lärande, initiativ för språkinlärning, policyutveckling samt utnyttjande av resultat. Dessutom inkluderas Europassinitiativet samt . Avsikten är också att programmet ska integreras . har i stort stött kommissionens förslag, där förenklad administration och decentraliserat beslutsförfarande är viktiga komponenter. Kommissionens förslag till nytt program innehåller ambitiösa kvantitativa mål som kräver en flerfalt högre budget än dagens program. har genomfört sin första behandling av förslaget och ministerrådet har antagit en partiell politisk överenskommelse. 43.3Gemensamt ramverk genom Utbildning 2010 enades utbildningsministrarna om tre övergripande gemensamma utbildningsmål och tretton delmål till dessa. För utbildningsmålen finns ett arbetsprogram, Utbildning 2010, som medför att en stor del av de konkreta förslagen som diskuteras på utbildnings- området nu har ett gemensamt ramverk och en tydlig strategisk Skr. 2005/06:85 inriktning. lämnade alla medlemsstater en rapport till kommissionen med information om arbetet med målen. påbörjades aktiviteter där medlemsstaterna kommer att kunna lära sig av varandra för att ytterligare reformera sina utbildningssystem så att målen kan nås. 43.3.1Referensram för kvalifikationer för livslångt lärande Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande, som är ett verktyg för att öka individens rörlighet inom utbildningsområdet och på arbetsmarknaden i . Referensramen är tänkt att fungera som en översättningsnyckel mellan olika länders nationella utbildnings- och kvalifikationssystem. Förslaget har överlämnats till medlemsstaterna för nationella konsultationer. Den svenska konsultationsprocessen bygger på ett formellt remissförfarande. De inkomna synpunkterna har sänts till kommissionen tillsammans med regeringens ståndpunkt i frågan. Kommissionen planerar utifrån att ministerrådet och ska kunna enas om en färdig rekommendation . 43.3.2Europass en europeisk meritportfölj inrättades genom och ministerrådets beslut nr (2241/2004/EG) om en enhetlig ram för tydlighet i kvalifikationer och meriter. har nationella Europasskontor inrättats i de med- verkande länderna. I har funktionen förlagts till Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Programkontoret ansvarar för samordning av Europass-portföljens olika delar: Europassmerit- förteckning, tillägg till slutbetyg, tillägg till examensbevis, språkpass och mobilitetspass, och viss information knutet till detta. 43.4Arbetsprogram bidrar till samarbete över Inom ramen för det ekonomiska avtal mellan som förhandlats ingår förlängning (20062013) och utvidgning av sam- arbetsprogrammet för högre utbildning och yrkesutbildning. I förslaget (SEK(2005)1032 slutlig) ligger också en ökning av budgeten och en utvidgning av stipendiedelen. Som en del av det arbetsprogram mellan och som också förhandlas /06 ingår en förlängning (20062013) och utökning av utbildningsavtalet för högre utbildning och yrkesutbildning. Förslaget (SEK (2005) 935 slutlig) innehåller en utvidgning till bl.a. aktiviteter på ungdomsområdet och en ökning av budgeten. Sedan kommissionen publicerade sin vitbok på ungdomsområdet Nya insatser för ungdom (KOM(2001) 681 slutlig) har samarbetet på ungdomsområdet utökats och stärkts betydligt. Rådet antog 2002 ett ramverk med fyra prioriterade områden på det specifika ungdomsområdet; ungdomars inflytande, information, volontärverksamhet och bättre kunskap om unga. Därefter antogs 2003 och 2004 gemensamma mål för de fyra prioriterade områdena. Samarbetet på dessa områden sker inom ramen för den öppna samordningsmetoden genom framför allt erfarenhetsutbyten och nätverksbyggande. Arbetet med de två första målen, inflytande och information, har följts upp och utvärderas . Under ordförandeskap antog rådet resolutioner om det vidare arbetet med ungas inflytande och information, resolution (8522/05) respektive (8521/05). antogs även en resolution med fokus på stärkande av genomförandet av den öppna samordningsmetoden (8520/05). utvärderade medlemsstaterna arbetet med inflytande och information och för att senare rapportera resultaten till kommissionen. Utöver arbetet kring de fyra gemensamma målen föreskriver ramverket för samarbetet att ungdomsministrarna ska verka för att ett ungdomsperspektiv integreras på andra politikområden. Som ett led i detta arbete antog rådet 2004 ett uttalande om rasism och intolerans bland ungdomar (9405/04) och en resolution om social integration av ungdomar (9601/04). Den europeiska ungdomspakten utgör den senaste förstärkningen av samarbetet på ungdomsområdet. antogs vid efter ett initiativ från stats- och regeringscheferna i , , och . Pakten syftar till att främja ungas möjligheter att få en bra utbildning och ett arbete, att studera, praktisera och arbeta utomlands, att vara delaktiga i samhället samt att bättre kunna kombinera yrkes- och familjeliv. Den europeiska ungdomspakten innebär att ungdomsperspektiv ska integreras på områden som rör unga och som har en koppling till Lissabonstrategin och att samordning mellan insatser riktade mot ungdomar ska främjas. Pakten är en integrerad del av det svenska nationella handlings- programmet för tillväxt och sysselsättning. Prioriteringarna i pakten stämmer väl överens med prioriteringarna i den svenska ungdoms- politiken. Såväl det kommande österrikiska som finska ordförandeskapet prioriterar genomförande och uppföljning av den europeiska ungdoms- pakten högt. På initiativ av kommissionär andordnades ett stormöte i med ungdomar, kommissionen och i samband med Europeiska ungdomsveckan . Syftet med mötet var att diskutera EU:s framtid, ett aktivt medborgarskap och den europeiska representerades av fyra ungdomsdelegater vid Skr. 2005/06:85 mötet. 44.2Programmen Ungdom och Aktiv ungdom 2007 2013 Programmet Ungdom, som antogs (beslut /2000/EG), har en sammanlagd budget på för åren 20002006. Programmet ger huvudsakligen stöd åt ungdomsutbyte och volontärtjänst för ungdomar. Programmet är unikt i det att det inte kräver några förkunskaper och att det vänder sig till ungdomar med i övrigt begränsade möjligheter att få en internationell erfarenhet. 2005 deltog totalt ca 100 000 ungdomar och ungdomsledare i programmet, varav ca 1 800 från . Efter en något neråtgående trend vad gäller antalet ansökningar fick EU-programmet fler ansökningar än året innan. Detta är resultatet av en målinriktad insats för att nå fler inom programmets målgrupper, samt av Ungdoms- styrelsens satsning på kvalitetsfrämjande verksamhet för nätverks- byggande, utbildning av fritids- och ungdomsledare mm. fortsatte förhandlingen av förslaget till nytt program, Aktiv ungdom (KOM(2004) 471 slutlig). genomförde också sin första behandling av programförslaget. Ungdomsministrarna kunde vid sitt möte komma till en partiell politisk överenskommelse om alla delar av programmet som inte har bäring på budgeten. Det nya programmet bygger i hög grad på det nuvarande programmet Ungdom, vilket halvtidsutvärderats med mycket positiva resultat. har varit mycket positivt till förslaget och har också ett stort gehör för förslag till förbättringar. har bland annat verkat för att stärka jämställdhetsperspektivet, att få tydliga skrivningar om icke-diskrimi- nering och om att programmet ska uppmuntra ungas egna idéer och initiativ. har också verkat för att programmet liksom tidigare ska vara öppet för alla ungdomar och att särskilda insatser ska göras för att nå de unga med färre möjligheter. 44.3Idrottens ställning inom EU Idrott omfattas inte särskilt av fördraget. har dock genom domar fastställt principen att idrotten bör underkastas gemenskapsrätten i de fall den utgör en ekonomisk aktivitet inom ramen för den inre marknaden. har kommissionen inkallat till flera olika seminarier på idrottsrelaterade teman som dopning, jämlikhet, fri rörlighet av idrottsutövare och uppföljning av det europeiska året för utbildning genom idrott 2004. Två informella idrottsministermöten har genomförts i respektive . Vid bägge mötena diskuterades bl.a. dopningsfrågorna och då särskilt medlemsstaternas och unionens relation till Världsantidopningsbyrån () samt utarbetandet av en ny internationell konvention inom mot dopning inom idrotten. nådde framgång vid dessa möten i att Skr. 2005/06:85 främja ett förstärkt engagemang i arbetet mot dopning inom idrotten. 45 Kultur och medier EU:s insatser ska bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns utveckling och främja samarbete mellan medlemsstaterna. Vid behov ska EU stödja och komplettera medlemsstaternas insatser när det gäller t.ex. spridande av kunskap om de europeiska folkens kultur och historia, bevarande och skydd av kulturarv samt konstnärligt skapande. En arbetsplan för kultur har antagits för åren 20052006. Planen berör följande fem områden: Lissabonstrategin, samordnad digitalisering, EU:s kulturportal, främjande av rörlighet för konst, konstsamlingar och utställningar samt främjande av rörlighet för personer. hölls två rådsmöten om kultur- och audiovisuella frågor: (behandlat i ) och (behandlat i ). 45.1Ramprogrammet Kultur 2000 och föreslagna Kultur 2007 EU:s ramprogram för kultur, Kultur 2000 (beslut /508/EG), omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna film, TV och video. Programmet syftar till att främja kulturell dialog och rörlighet för konstnärer, andra kulturaktörer och verk. Programmet ger stöd till samarbetsprojekt mellan flera europeiska länder och kan sökas av alla typer av kulturorganisationer. Totalbudgeten är och programmet omfattar perioden 20002006. Trettio länder deltar i programmet: EU-medlemmarna, de tre EES-länderna samt kandidat- länderna och . kommer också att delta i programmet. beviljades inom programmet totalt stöd på till 217 projekt, varav 196 ettåriga och 21 fleråriga projekt. Svenska deltagare ingår i 16 projekt och är huvudarrangörer i fyra av dessa. Sammanlagt tilldelades projekt med svenska aktörer ca , varav 0,6 miljoner till projekt med svenska huvudarrangörer och till projekt med svenska medarrangörer. Något översättningsstöd till svenska förlag beviljades däremot inte detta år. Förhandlingar om förslaget till nytt program, Kultur 2007, (se faktapromemoria 2004/05:FPM 15), har fortsatt . Programmet, som ska löpa , knyter an till det nuvarande programmet och har tre mål: främjande av rörlighet för personer, av rörlighet för konstnärliga produkter samt av den interkulturella dialogen. Tre programområden föreslås: stöd till kulturinsatser, främjande av organ som är aktiva på EU-nivå samt stöd till analyser och spridning av information. Den föreslagna finansieringsramen är . Vid höstens rådsmöte nåddes en partiell politisk överenskommelse där sakinnehållet, men inte budgeten, omfattas. MEDIA-programmen och det föreslagna MEDIA MEDIA-programmen (MEDIA Plus och MEDIA Yrkesutbildning) ger stöd till den europeiska audiovisuella industrin i syfte att stärka dess konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Det nuvarande programmet stödjer distribution, utveckling, festivaler och marknads- föring samt fortbildning av yrkesverksamma i den europeiska audio- visuella branschen. Programmet omfattar perioden 20012006 och har en budget på . Förutom EU:s medlemsstater deltar , , och i programmet. kommer även att delta. har svenska aktörer fått ca i stöd från programmet, vilket är avsevärt lägre än 2004, som var ett rekordår för , med i utbetalat stöd. De lägre stödnivåerna beror delvis på att många svenska aktörer är inne i pågående stödperioder varför färre nya ansökningar på utvecklings- området kommit in detta år. Minskade besökssiffror på biograferna samt hårdare regler för utbetalning av stöd har också gjort att fått lägre stöd inom området distribution. Förslaget till nytt program, MEDIA 2007 (se faktapromemoria 2004/05:FPM14) har förhandlats vidare i rådet och Europa- parlamentet har lämnat sina första synpunkter. Budgeten för perioden 20072013 är föreslagen till .