prop · GT03143 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringen vill också uppmärksamma att det bedrivs forskning om effekter av vindkraft till havs inom ramen för det särskilda stödet för marknadsintroduktion av vindkraft. Denna forskning genomförs inom ett kunskapsprogram kallat Vindval (avsnitt 7.2). Vindval skall ses som ett projektspecifikt komplement till den nödvändiga generella forskning om vindkraftens effekter som bedrivs inom ramen för berörda sektorsmyn- digheter. har huvudansvaret för forskning om vind- kraft men även för olika påverkansfaktorer. Men även andra forsknings- finansiärer stöder grundläggande forskning inom området av relevans för vindkraftsfrågor. Dessa är bl.a. och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Vindval kan tjäna som en inspirationskälla för hur vindkraftsrelaterad forskning kan bedrivas även när det rör samexistens med andra intressen än påverkan på miljön. har en uttalad målsättning att forskningsprojekt inom myndighetens planerade vindkraftprogram, Vindforsk, skall vara delfinansierade av industrin. Genom tillgång till en programbudget för forskning och en rationell beslutsgång kan användarorienterade projekt snabbt komma i gång. Det är också angeläget att har en strategi för sin långsiktiga forskning och utveckling både med grundläggande projekt, och projekt med tillämpbara resultat på lång sikt. Inte minst gäller detta för frågor som är anknutna till en mer utbredd användning av vindkraft. fokuserar sin forskning och utveckling på inte- grering av vindkraften i kraftsystemet, drift och underhåll, miljöpåverkan och acceptansfrågor. Utöver detta bör även frågor som rör såväl indust- riell som regional utveckling prioriteras. I takt med att hemmamark- naden för vindkraft expanderar skapas möjligheter för en växande svensk vindkraftsindustri. Det är viktigt att en kommersialisering av resultat från vindkraftsforskningen, demonstration av nya tekniker och andra utveck- lingsprojekt kommer till stånd, såväl utifrån synsättet att elproduktionen från vindkraft skall öka som att inhemsk tillverkning av komponenter och vindkraftverk kan utvecklas positivt, i enlighet med vad som anförs i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). För energiforskningen som helhet är kommersiali- sering och affärsutveckling viktiga delar att utveckla . 2005/06:143 Regeringen bedömer att vindkraften har en viktig plats i detta arbete. 7.2Förlängd satsning på pilotprojekt Regeringens förslag: Utvecklingen av vindkraftsteknologi och dess storskaliga användning i bör fortsätta. För att minska kostnaderna för nyetablering av vindkraft skall de särskilda utveck- lingsinsatser som pågått fortsätta (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU3, rskr. 2001/02:113). Nya vindkarteringar har visat på bättre vindförutsättningar i höjdområden på land än vad som tidigare antagits. Ökat fokus bör därför läggas på insatser i sådana land- områden. Insatserna bör även omfatta utökade kunskaper om effekter av gjorda investeringar på såväl miljö, kultur, rennäring m.m. som regional utveckling. Bakgrund: Regeringen bedriver ett ambitiöst arbete för att minska kostnaderna för elproduktion från vindenergi. För att öka kun- skapsläget inför en fortsatt expansion finns behov av särskilda insatser. Ett separat stöd för teknikutveckling behövs, och som kan användas för sådan teknik som har en produktionskostnadsnivå som är alltför hög för att kunna konkurrera inom ett certifikatsystem. Regeringen har därför tagit initiativ till ett fortsatt samarbete med denna inriktning kring ny etablering av vindkraft i . Utgångspunkten är ett samarbete mellan staten och näringslivet i syfte att underlätta olika vindkrafts- etableringar, vars lönsamhet till följd av bl.a. initialt höga investerings- kostnader kan vara för låg för att investeringen skall ske spontant. Syftet med stödet för teknikutveckling har varit att förvärva nya kunskaper genom att uppföra vindkraftsanläggningar med olika förutsättningar och utvärdera deras konsekvenser, t.ex. genom grundläggande undersök- ningar av effekter för befolkningen, rennäringen, , faunan och kulturarvet. kan det tydliggöras hur intressekonflikter kan und- vikas eller begränsas. Regeringen har slagit fast att skall vara ett föregångsland i omställningen till en hållbar utveckling. Detta mål involverar samtliga politikområden. Utbyggnad av vindkraftsanläggningar kan förväntas ske i land-, havs- och fjällområden där goda vindlägen finns och där det av andra skäl bedöms vara lämpligt. Stöd har beviljats till de båda havsbaserade vindkraftsanlägg- ningarna Lillgrund och Utgrunden II som tillsammans beräknas produ- cera 725 GWh . Detta kan jämföras med de ca 930 GWh som vind- kraften i sammanlagt bidrog med 2005. Ett färdigställande av Lillgrund och Utgrunden II kommer att generera värdefulla erfarenheter om hur havsbaserade vindkraftverk fungerar rent tekniskt och vilka effekter anläggningarna har på miljön. Erfarenheterna kan användas inför kommande etableringar och därmed skapa förbättrade förutsättningar för ökad förnybar elproduktion . Från flera myndigheter har det i planerings- och prövningsförfaranden pekats på brister i kunskaperna om vindkraftverkens påverkan på miljön. starta kunskapsprogrammet Vindval för att genomföra miljöeffektstudier på vindkraftsetableringar till havs som en del av pilotprojektarbetet. ansvarar för genomförandet av programmet, men beslutar om enskilda projekt. Huvuddelen av de redan beslutade miljöeffektstudierna är kopplade till de kommande an- läggningarna Lillgrund och Utgrunden II. Resultaten från Kunskapspro- grammet Vindval förväntas komma att användas som kunskapsunderlag för miljökonsekvensbedömningar och en ändamålsenlig planerings- och tillståndsprocess för att på så sätt minska osäkerheten vid bedömningen av vindkraftens påverkan på främst havsmiljön. Den nya vindkarteringen från visar att vindens energiinnehåll i höjdområden på land är större än vad som har antagits. Såväl de resurser som finns inom den långsiktiga delen av energipolitiska program med särskilt stöd för utveckling och demon- stration av nya tekniker inom vindkraftsområdet som gällande till- fälliga stöd och elcertifikatsystemet är otillräckliga för att åstadkomma en snabb utveckling av vindkraften i områden med goda vindförutsätt- ningar, t.ex. i havs- och fjällområden. Vindval som finansierats via medel för marknadsintroduktion har rönt uppskattning och kan vara en förebild för den fortsatta forsk- ningsverksamheten inom såväl som Naturvårds- verket. Inom ramen för stödet till teknikutveckling och marknadsintroduktion har flera konkreta vindkraftsprojekt initierats. Grundläggande förunder- sökningar och utvärdering av miljö- och acceptansfrågor är en viktig del av arbetet. Regeringen avser att noga följa resultaten av satsade medel. Skälen för regeringens förslag: Den höjda ambitionsnivån inom el- certifikatsystemet på ny förnybar elproduktion på till 2016 skapar ett behov av att väsentligt öka vindkraftens utbyggnadstakt. har beslutat om att stödja fyra projekt inom ramen för pilotprojektet. Två stora havsbaserade projekt och ett teknikutveck- lingsprojekt samt ett projekt för att ta ett samlat grepp om de miljöfrågor som är kopplade till vindkraft. Av de medel som tilldelats för perioden 20032008 är merparten intecknade. Med största sannolikhet kommer de befintliga medlen att vara in- tecknade långt före periodens slut . Regeringen gör bedömningen att utfallet av insatserna är gott. Det är angeläget att genomförandet av Lillgrund och Utgrunden II avslutas snabbt så att ny elproduktion tillförs och miljöeffektstudierna kan slutföras. Regeringen anser att det är angeläget att fortsätta att utveckla vind- kraftsteknologin och dess storskaliga användning i . Det är t.ex. viktigt att ny teknik kommer till användning såväl för att utveckla elproduktionen från vindkraft som för tillverkningen av komponenter och vindkraftverk. De speciella förutsättningar som finns för vindkraft i bör också beaktas, t.ex. hantering av isbildning på vingar och mätutrustning. Det är regeringens bedömning att den största utdelningen kan åstadkommas om stöd ges till investeringar i utbyggnad av vindkraft med diversifierade förutsättningar kompletterat med en analys av skilda effekter och påverkan av den gjorda investeringen. Satsningarna genom- förs i samverkan med näringslivet. Det är därför nödvändigt att fortsätta arbetet med att samla erfarenheter för att möjliggöra en så effektiv ut- Prop. 2005/06:143 byggnad som möjligt. För den fortsatta satsningen på teknikutveckling och marknads- introduktion i samverkan har resursbehovet beräknats till . Regeringen anser att medlen för pilotprojekt skall ses som ett komplement till den forskning och utveckling som bedrivs inom ramen för energiforskningen. Regeringen anser därför att detta kompletterande stöd även fortsatt kan bidra till riskavlyft och skapa strategiska förutsättningar för fortsatt teknik- utveckling med en åtföljande minimering av kostnader. Fokus bör läggas på vindkraft i miljöer som är aktuella för storskalig utbyggnad i . Som komplement till initierade insatser till havs bör ökat fokus läggas på sådana landområden där det finns goda vindresurser. Insatserna bör även omfatta utökade kunskaper om effekter av gjorda investeringar på såväl miljö, kultur, rennäring m.m. som regional utveckling. Den forskning, som bedrivs inom ramen för pilotprojektmedel, är spe- cifikt kopplad till de projekt som finansierats. De studier som beslutats inom kunskapsprogrammet Vindval anknyter därför i huvudsak till havs- baserade vindkraftsanläggningar. Denna huvudinriktning skall fortsatt gälla, även om annan forskning också kan bli aktuell. Vindval skall dock endast betraktas som ett komplement till den nödvändiga generella forskning om miljöeffekter och påverkan på andra intressen som behöver bedrivas av bl.a. och inom ramen för myndigheternas forskningsansvar. Även andra myndigheter bör kun- na bidra till arbetet med befintlig kunskap inom sina respektive ansvars- områden. finns det ett behov av ökat fokus på frågeställ- ningar kring effekter och påverkan av landbaserade vindkraftverk. Effekter på andra verksamheter, t.ex. rennäringen, kan behöva belysas ytterligare. Verket för näringslivsutveckling, , ansvarar för ett program in- riktat på produktutveckling i små företag. Programsatsningen omfattar ca och sker i samarbete med 20 s.k. part- nerskap runt om i landet. Insatser med särskild inriktning på miljödriven teknikutveckling bedrivs av inom ramen för program- met Miljödriven näringslivsutveckling. Inom ramen för dessa program kan insatser göras som kan bidra till utveckling inom den svenska vindkraftssektorn. 7.3Sänkt fastighetsskatt för vindkraftverk Regeringens förslag: Fastighetsskatten på vindkraftverk bör sänkas från av taxeringsvärdet till . förslag innebär att fastighetsskatten på vindkraftverk slopas. Regeringens förslag innebär i stället en sänkning av fastighetsskatten. Remissinstanserna: i , Verket för näringslivsutveckling och har tillstyrkt förslaget. Även Energimyndigheten har tillstyrkt förslaget och anfört att en slopad fastighetsskatt på vindkraftsanläggningar skulle vara ett steg för att öka möjligheterna att nå planeringsmålet på för vindkraft. 2005/06:143 har avstyrkt förslaget och anfört att förslaget innebär att samma fastighetstyp, skattemässig elproduktionsenhet, kommer att behandlas olika avseende fastighetsskatten beroende på hur elen pro- duceras. har anfört att frågan om lindring av fastighets- skatten till förmån för vindkraften måste ses ur ett större perspektiv där summan av alla styrmedel beaktas. Skälen för regeringens förslag: Uttaget av fastighetsskatt regleras i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. För elproduktionsenheter utgör fastighetsskatten av taxeringsvärdet för varje beskatt- ningsår. Fastighetsskatten på vindkraftverk, liksom andra energianlägg- ningar, grundas på effekt. Vid taxering rekommenderade att vindkraft värderas till per installerad kW. Detta innebär att fastighetsskatten på vindkraftverk är hög i jäm- förelse med andra kraftverk. Det är endast kärnkraftverk som värderas högre per installerad kW. Eftersom vindkraftsanläggningar inte kan producera energi kontinuerligt missgynnas dessa i förhållande till andra energianläggningar. Till skillnad från anser regeringen inte att fastighetsskatten på vindkraftverk helt bör tas bort. Fastighetsskatten bör dock sänkas från dagens av taxeringsvärdet till . I förhållande till EG-fördragets regler om statligt stöd bedömer regeringen att förslaget om en sänkning av fastighetsskatten för vind- kraftverk ryms inom kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse, s.k. försumbart stöd. Enligt dessa bestäm- melser är åtgärder som maximeras till per företag inte att betrakta som statsstöd enligt EG-fördragets artikel 87.1 och dessa behöver därför inte förhandsanmälas till kommissionen för godkännande. Enligt den nämnda förordningen kommer att ha en skyldighet att i samband med deklarationstillfällena upplysa näringsidkarna om innebörden av att den sänkta fastighetsskatten har karaktären av stöd av mindre betydelse. För näringsidkarna föreligger enligt 3 kap. 1 § 7 lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontroll- uppgifter en skyldighet att i självdeklarationen lämna de uppgifter som behöver för att fatta riktiga taxerings- och beskattnings- beslut. Näringsidkare kommer inom ramen för denna skyldighet att, i vart fall när taket för stöd av mindre betydelse nåtts, få lämna uppgifter om övriga stöd. Förslaget föranleder ändringar i 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. Regeringens bedömning: Gränsen mellan anmälningsplikt och till- ståndsplikt för vindkraftverk kommer att höjas inom ramen för regeringens arbete med en översyn av förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. är den nuvarande övre gränsen för anmälningsplikt, avseende vindkraftverk med en sammanlagd uteffekt av högst 1 MW, mindre relevant till följd av den tekniska ut- vecklingen. Även större landbaserade enstaka vindkraftsaggregat eller gruppstationer bör kunna vara anmälningspliktiga. har det därför tagits fram en promemoria med ett förslag innebärande att gränsen för anmälningsplikt bör kunna gå någonstans mellan 10 MW och 25 MW sammanlagd uteffekt. förslag: har vid sin översyn av förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd, rapport nr 5353 Pröva eller inte pröva? Förslag till ändringar i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd, föreslagit följande för- ändringar vad gäller vindkraften: tillstånd från miljödomstol skall endast krävas för havsbaserade vindkraftverk (enstaka eller gruppstationer) med en samman- lagd uteffekt av minst 1 MW, tillstånd från länsstyrelse skall krävas för gruppstation med en sammanlagd uteffekt av minst 10 MW, anmälan till den kommunala nämnden skall ske för grupp- station med en sammanlagd uteffekt av mer än 125 kW men högst 10 MW eller enstaka aggregat med en sammanlagd uteffekt av mer än 125 kW. Remissinstanserna: har remitterats . Det är relativt få remissinstanser som yttrat sig specifikt om vindkraften. De remissvar som presenteras är ett sammanfattande urval av de svar som inkommit angående vindkraften. , Vindkraftsleverantörerna i ek. och Vindkraftens Investerare och Projektörer ek. samt tillstyrker förslaget med bl.a. följande synpunkter. I stället för att bygga det effektivaste vindkraftverket på en placering sätter många nu upp ett vindkraftverk med effekt lägre än 1 MW. Skillnaden i landskapspåverkan är marginell och en betraktare kan i regel inte se skillnad på maskiner av olika storlek. Kommunerna, länsstyrelserna och projektörerna vill bygga vindkraftverken i mindre grupper av estetiska och eltekniska skäl. Med nuvarande 1 MW-gräns byggs vindkraftverken utspridda ett och ett. Vindkraften är en från miljösynpunkt positiv företeelse eftersom den producerar energi utan föroreningar. (miljödomstolen) är tveksam till förslaget och anser att miljödomstolen bör pröva även större landbaserade vind- kraftverk, förslagsvis de över 10 MW, istället för att prövningen skall ligga på då det är fråga om verksamheter, som ofta har en stor inverkan på lokala intressen, vilka behöver vägas mot andra starka intressen. Samtliga länsstyrelser (utom länsstyrelserna i , och län som har lämnat delvis andra synpunkter) är tveksamma till förslaget och anser bl.a. att vindkraftverk med en sammanlagd uteffekt av minst 1 MW baserad i vattenområde bör prövas av miljödomstol och att vindkraftverk med en sammanlagd uteffekt av mer än 5 MW bör prövas av , liksom vindkraftverk med en sammanlagd uteffekt av minst 1 MW lokaliserad inom område av riksintresse enligt 4 kap. 25 §§ . Vindkraftverk med en sammanlagd uteffekt av mer än 125 kW men högst 5 MW bör prövas av kommunen efter anmälan. Länsstyrelserna anför som skäl för sin in- ställning bl.a. följande. Det är viktigt med en regional samverkan och att inte administrativa gränser försämrar förutsättningarna för planering och hänsynsfull exploatering. Behovet av en planeringsmässig hantering så att den regionala överblicken inte tappas bort betonas. i är tveksam till förslaget och anser att gränsen för tillståndsplikt endast bör höjas till 3 MW. samt länsstyrelserna i och i län avstyrker förslaget med bl.a. följande skäl. Vindkraftsanläggningarna bör prövas utifrån ett nationellt respektive regionalt perspektiv då de har en direkt och indirekt påverkan på kulturmiljön och människors upp- levelse av landskapet. Den viktigaste frågan när det gäller vindkrafts- etablering är lokaliseringsprövningen. () avstyrker förslaget då det inte finns några generella föreskrifter som kan kompensera för den föreslagna höjningen av gränsen för tillståndsplikten men ser gärna att generella föreskrifter på detta område prioriteras eftersom vindkraft är ett för- nyelsebart energislag som det ur ett övergripande samhällsperspektiv är angeläget att utveckla. Vindkraftsbranschens Investerare och Projektörer ek. har efter remissbehandlingen inkommit med ett yttrande där de anför följande. Teknikutvecklingen inom vindkraftsbranschen går oerhört fort. En modern gruppstation på 10 MW består av fem vindkraftverk. kommer nya gruppstationer med samma effekt att bestå av två tre verk och är det troligt att en gruppstation om trefem verk ger 1530 MW. Vindkraftverkens dimensioner har ökat vad gäller tornhöjd, totalhöjd och genom att rotordiametern ökat. Medan effekten har ökat 10 gånger har dimensionerna bara ökat 2,5 gånger på de största verken. Vårt förslag är att alla gruppstationer av vindkraftverk med stöd i detaljplan eller områdesbestämmelser blir anmälningspliktiga oavsett uteffekt. Bakgrund: Enligt förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd krävs tillstånd från miljödomstol för gruppstation med tre eller flera vindkraftsaggregat med en sammanlagd uteffekt av minst 10 MW, tillstånd från för övrig gruppstation eller enstaka aggregat för en sammanlagd uteffekt av mer än 1 MW och anmälan till den kommunala eller enstaka aggregat för en sammanlagd uteffekt av mer än 125 kW men högst 1 MW. har föreslagit 10 MW som gräns mellan anmäl- ningsplikt och tillståndsplikt med följande motivering. Miljöpåverkan är i mångt och mycket lokal och ensartad och energiomvandlingen är positiv från miljösynpunkt. Aspekter som visserligen är lokala, men som ändå kan ha nationellt intresse, är möjligen den inverkan vindkraften kan ha på skyddsvärda områden när det gäller naturvärden, landskapsbild, naturupplevelse och estetiska värden. Denna påverkan har dock inte samma karaktär och omfattning som när en gruva, en täkt eller en industri anläggs eller drivs och då ibland oåterkalleliga värden sätts ur spel eller miljön förorenas långsiktigt. [] Trots att det i viss utsträckning kan ifrågasättas med utgångspunkt från bedömnings- grunderna, anser att tillståndsplikten enligt 9 kap. 6 § för vindkraftverk inte bör tas bort helt. räknar med ett betydande utbyggnadstryck och främst med avseende på vindkraftparker eller gruppstationer med goda ekonomiska förutsättningar. Dessa är då vanligtvis stora. Det är inte möjligt att överblicka vad både en eventuellt borttagen regeringsprövning och en slopad tillståndsplikt enligt 9 kap. 6 § skulle medföra i ett läge där utbyggnads- takten av stora anläggningar förväntas öka. har inte lämnat något förslag beträffande gränsen mellan anmälningsplikt och tillståndsplikt men i ett yttrande resonerat kring bl.a. den tekniska utvecklingen på området. De anför att det finns en storskalig trend hos tillverkare av vindkraftsturbiner vilket leder till att de flesta turbiner som utvecklas har en effekt i storleken 35 MW för installation på land men att många siktar på havsbaserad vindkraft där det finns än mer storskaliga projektplaner. Redan fyra verk i ovan nämnda storleksordning ger en sammanlagd uteffekt på 1220 MW. Fyra sådana verk kräver enligt dagens tillståndsnivåer handläggning hos miljö- domstol. En administrativ effektgräns vid tillståndsprövning kan ge sub- optimering av vindresurserna genom att uteffekten stryps till strax under gränsen. Att bygga flera anläggningar på en plats har ekonomiska fördelar då investeringskostnaden fördelas på flera produktionsenheter. Stora verk i en anläggning ger högt utnyttjande av den yta som tas i an- språk. Det är särskilt viktigt när goda vindlägen är en bristvara. Det visuella intrycket kan också optimeras genom noggrann fysisk planering av ett område med goda förutsättningar för vindkraft. Skälen för regeringens bedömning: är ett led i omfattande arbete med översyn av hela förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Ett mål är att minska antalet tillstånds- pliktiga verksamheter och att effektivisera prövningen av de miljöfarliga verksamheterna. Rapporten har remitterats. Arbetet med översynen be- räknas vara klar så att regeringen kan besluta om ändringarna . Tidigaste datum för ikraftträdande beräknas kunna bli /2007. Under arbetet med översynen av förordningen vad gäller vindkraften har synpunkter framkommit som gör gällande att 10 MW är en för låg nivå och att gränsen mellan anmälningsplikt och tillståndsplikt bör vara någonstans i spannet 1025 MW. Vindkraftsbranschens och Energi- myndighetens synpunkter på utvecklingen av turbinstorlek och uteffekt för gruppstationer med tre till fem vindkraftverk bör tas i beaktande liksom argumenten att stora verk i en anläggning ger högt utnyttjande av den yta som tas i anspråk samt att det visuella intrycket kan optimeras genom noggrann fysisk planering av ett område med goda förutsättningar för vindkraft. Mot bakgrund av ovanstående synpunkter går det att argumentera för att 10 MW utgör en för låg nivå och att gränsen för till- ståndsplikt bör vara högre, t.ex. upp mot 25 MW. Förslaget om höjning utöver 10 MW behöver remissbehandlas, vilket nu sker. Regeringen kommer att avvakta med att ta slutlig ställning i frågan till dess att remissinstanserna har yttrat sig. 8 Samlad information kring vindbruk Regeringens bedömning: Regeringen avser att skapa ett nationellt centrum för vindbruk. En särskild satsning bör komma till stånd dels för att underlätta och förbättra informationsförsörjningen för plane- ring, lokalisering och tillståndsprövning av vindkraftsanläggningar, dels för att sprida information om vindbruk, vindkraftverk, utbygg- nadsplaner, driftsstatistik, påverkan på miljön och andra intressen. förslag: remitterade rapporten , en nätbaserad geografisk informationstjänst i samband med rapporten för storskalig utbyggnad av vindkraft i havet, och fjällen. Remissen innehöll inga frågor eller förslag angående VindGIS. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som i sina svar behand- lade VindGIS var positiva. Flera remissinstanser betonade vikten av att geografisk information av detta slag hålls tillgänglig och uppdaterad för olika vindkraftsintressenter.