prop · GT0381 · 2006-03-15 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2005/06:81 Redogörelse för verksamheten inom Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för verksamheten inom m.m. . Verksamheten i ministerkommittén................................................... Toppmötet i och ministermötet i ..... om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess övervakningsorgan.............. 3.2Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna 3.3Europadomstolens dömande verksamhet och Arbetet inom de olika verksamhetsområdena.................................. Mänskliga rättigheter, demokratifrågor och rättsligt Normativt arbete om mänskliga rättigheter .... Europeisk konvention om förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande Kampen mot diskriminering, rasism och Jämställdhet mellan kvinnor och män Asyl - , flykting - , medborgarskaps - och Lokal demokrati och gränsöverskridande Hälso - och sjukvård Utbildnings ......- och kulturfrågor och kulturell mångfald Annan verksamhet knuten till ..................................... på social- och hälsoområdet .......................... Pompidougruppen för narkotikafrågor.............................. Filmstödsfonden "Eurimages" .......................................... Kommissionen för demokrati genom lag.......................... Europeiskt centrum för moderna språk i .................. Förteckning över medlems- och kandidatländer samt Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............ skall främja respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. Genom att främja individens rättigheter bidrar organisationen till fred, stabilitet och säkerhet. arbetar för att politiskt stärka roll på dessa områden. Det är framför allt där som organisationen har fördelar jämfört med andra organisationer och därmed kan tillföra ett mervärde. bör därför bland annat fortsätta stödja den demokratiska utvecklingen i , på västra och i södra . var organisationens utmaning en snabbt växande medlemskrets. är det enda europeiska land (förutom Heliga Stolen) som inte är medlem i . Som en följd av 1990- talets utvidgning har verksamhet fokuserat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättssamhället i nyare medlemsländer. hölls i det tredje toppmötet i organisationens historia. Medlemsstaternas stats- och regeringschefer antog under toppmötet dels en politisk deklaration, dels en handlingsplan som lägger fast prioriteringar . Huvudbudskapet från toppmötet var att nu bör fokusera på sin kärnverksamhet, dvs. att främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Till de viktiga frågorna under toppmötet hörde också roll i det förändrade , som bland annat kännetecknas av utvidgningen av Europeiska unionen (EU). På toppmötet beslutades att skall fördjupa och effektivisera samarbetet med andra organisationer, främst med EU, men även med () och (). Utöver toppmötet hölls ett ministermöte i . Ministermötet fungerade som en uppföljning av toppmötet och var huvudsakligen en bekräftelse av den inriktning som beslutades i . eftersträvar fortsatt att verksamhet i huvudsak skall inriktas på att stärka förverkligandet av de värderingar, skyldigheter och åtaganden som medlemsstaterna delar. Organisationens aktiviteter och resurser skall bidra till att individen kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter i samtliga medlemsländer. Mer än hälften av medlemsstater är också medlemmar i . Eftersom agerande i är en del av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik vill den stärka EU:s roll som aktör i . Som ett led i detta bör EU- samordningen bli effektivare, både i och i . är det viktigt att EU-samarbetet inte försvagar varje medlemsstats eget ansvar för att uppfylla sina åtaganden och skyldigheter inom ramen för , och den övervakning som inrättats i detta avseende. utgör den parlamentariska församlingen, Skr. 2005/06:81 lokal- och regionalkongressen samt de huvudsakliga institutionerna och organen i . Härutöver spelar kommissarie för mänskliga rättigheter en viktig roll. Stor uppmärksamhet fick valet av den svenska kandidaten som ny kommissarie. tillträder tjänsten och mandatperioden sträcker sig till 2012. 2 Verksamheten i ministerkommittén , som är beslutsfattande och verkställande organ, består av medlemsstaternas utrikesministrar (eller deras ställföreträdare, ambassadörerna i ). fattar beslut om verksamhetens uppläggning och budgeten, antar normer till exempel i form av rekommendationer eller konventioner med mera. utgör också ett forum för dialog mellan medlemsländerna. beslut förbereds i många fall i olika styr- och expertkommittéer. En stor del av förhandlingarna och policyutvecklingen inom olika sakområden sker i dessa kommittéer. Tre medlemsländer innehade i tur och ordning ministerkommitténs ordförandeskap . 2005 var ordförande. Därefter var ordförande 2005. inledde sitt halvårslånga ordförandeskap . De tre länderna har strävat efter en kontinuitet i arbetet och ägnat betydande uppmärksamhet åt ordföranderollen. En framträdande prioritering har varit att stärka respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten. Verksamheten i ministerkommittén har i hög grad präglats av förberedelser inför det tredje toppmötet och inte minst uppföljningen av besluten vid toppmötet. Reform för att förbättra genomförandet av En fråga som fortsatt var i fokus var övermäktiga arbetsbörda. Ett ändringsprotokoll (protokoll 14) till om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna () antogs 2004. Tillsammans med ett antal rekommendationer utgör detta ett reformpaket, vilket syftar till att förbättra genomförandet av i olika medlemsstater och därmed minska arbetsbörda. Protokoll 14 ratificerades av vid ministermötet . För att protokollet skall kunna träda i kraft krävs dock att samtliga stater ratificerat detta, vilket ännu inte skett. Ett nytt spår i strävan att reformera inleddes . 2005/06:81 Vid toppmötet beslutades att inrätta en oberoende visepersonsgrupp (Group of Wise Persons) med uppgiften att ta fram rekommendationer om hur konventionssystemets effektivitet kan säkerställas på lång sikt. Sedan blivit medlem av 2004, är det enda europeiska land som inte är medlem. Utsikterna för ett vitryskt medlemskap är alltjämt mörka. Även om kriterierna för att komma i fråga för medlemskap inte innebär krav på en fullt fungerande demokrati, måste kandidatlandet utfästa sig att uppfylla skyldigheter och åtaganden som förverkligar de gemensamma värden som representerar. Situationen i ger inte förutsättningar för aktivitet angående den vitryska ansökan om medlemskap, som inlämnades . Dialog i politiska frågor och övervakning av medlemsländerna Ett löpande inslag i ministerkommitténs verksamhet är dialog om utvecklingen i medlemsstaterna inom områdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättssamhället. Tyngdpunkten ligger av naturliga skäl på medlemsstater som ännu inte avslutat övergången till demokrati och rättssamhället. sekretariat utarbetar närmast efter ett lands anslutning till regelbundet rapporter om utvecklingen med förslag till rekommendationer. behandlade sådana rapporter för Bosnien och , , , och och och fattade beslut om rekommendationerna. Övervakningen syftar till att främja genomförandet av de skyldigheter och åtaganden som medlemskap i innebär. Övervakningsresultaten utgör en god grund för samarbetsprogram mellan och berörda länder för att stödja ländernas genomförande. övervakar genom en särskild arbetsgrupp (GT- SUIVI.AGO) utvecklingen i och . ingår i gruppen som genom dialog, skriftliga frågor och besök i länderna fäst uppmärksamheten på såväl framsteg som brister i båda länderna när det gäller respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Övervakning är ett arbetssätt som varit föremål för återkommande kritik, särskilt som alla medlemsstater inte blir föremål för lika omfattande övervakning eller uppmärksamhet i ministerkommittén. fortsatte att se övervakning som ett konstruktivt verktyg för att utvärdera framsteg och möjliggöra vidare utveckling, bland annat genom stöd och samarbete i olika former. omfattande del av verksamhet består av olika Dessa har växt i antal i takt med att De största programmen avsåg , och och Bosnien och . 2005/06:81 Programmen riktar sig så gott som uteslutande till nyare medlemsstater och syftar till att underlätta för dem att uppfylla de skyldigheter och åtaganden som följer på medlemskap i organisationen. har strävat efter att programverksamheten, vid behov, planeras i nära samarbete med EU och andra internationella organisationer, särskilt . En del program genomförs inom ramen för och Europeiska kommissionens gemensamma samarbetsprogram, med delad finansiering. Exempel på program som pågått är aktiviteter riktade till , , , , , , och , och , och . är fortsatt aktivt även i samarbete med bland annat när det gäller korruptionsbekämpning och den så kallade stabilitetspakten för sydöstra . I den sistnämnda har en samordnande roll, främst inom arbetsområdena I (demokrati och mänskliga rättigheter) och III (underarbetsområdet för rättsliga och andra inrikespolitiska frågor). Generalsekreterare för är den brittiska parlamentarikern , vars mandat sträcker sig . skrev ett brev till utrikesministrarna i medlemsstater, där han begärde information mot bakgrund av påståenden om hemliga fängelser och flygningar med kopplingar med CIA. Begäran gjordes med stöd av en sällan tillämpad artikel i (art. 52) som medlemsstaterna är skyldiga att följa. Brevet skulle besvaras . ordinarie budget uppgick till . Därtill kommer pensionsutgifter, medel för verksamheten i ungdomscenter samt medel för byggnader. Avgifter till partsavtal tillkommer också, vilket gäller partsavtal på social- och hälsoområdet, , utvecklingsbank, Pompidougruppen för narkotikafrågor, filmstödsfonden Eurimages, kommissionen för demokrati genom lag, Nord-Sydcentrum, europeiskt centrum för moderna språk i och partsavtal för uppföljning på korruptionsområdet. fick en extra resursförstärkning som en del av ett treårsprogram för perioden 2005. samlade bidragsfinansierade budgetar uppgick till . andel av ordinarie budget uppgick (). I beräkningen av medlemsstaternas andelar tas hänsyn till befolkningsmängd och BNP. bidrag till uppgick till sammanlagt , varav gick till den ordinarie budgeten, Skr. 2005/06:81 till partsavtalen m.m. och till en sekundering av en Arbetsgruppen för översyn av den bidragsskala som gäller diskuterade olika ändringsförslag, vilka dock inte fick brett stöd. Slutsatsen blev därför att bidragsskalan inte skulle ändras, vilket stödde. En svensk representant har valts in i för en tidsperiod fram till slutet av 2007. Vid avvägningen av behoven för de olika sektorer där är verksamt är inställning alltjämt att kärnverksamheten, det vill säga främjandet av respekt för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer, skall prioriteras. har i budgetarbetet framfört stöd för en uppjustering av budgeten enligt inflationen, samt visat beredskap att överväga vissa ytterligare utgifter, såsom ökade resurser för domstolen. har ställt en jurist på handläggarnivå till förfogande för sekretariat med uppgift att ansvara för genomförandet av samarbetsprogram för kampen mot sexuellt utnyttjande av barn. har även helfinansierat ett Europarådsprojekt mot människohandel i södra . Det övergripande syftet med projektet är att få en aktuell bild av situationen för människohandel i regionen för att därmed kunna stärka förebyggande åtgärder. 2.3 Toppmötet i och ministermötet i tredje toppmöte hölls i . En förhandlingsgrupp, öppen för alla medlemsländer, hade inför toppmötet tagit fram förslag till en deklaration och en handlingsplan. Handlingsplanen kom till slut att omfatta fem avsnitt: 1) mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och demokrati, 2) säkerhet för europeiska medborgare, 3) ett mer humant samhälle öppet för alla, 4) samarbete med andra internationella och regionala organisationer och 5) öppenhet och effektivitet i . Vid toppmötet i antogs både handlingsplanen och den politiska deklarationen (Warszawadeklarationen). Deklarationen klargör att all verksamhet inom skall bidra till kärnområden, dvs. att bevara och främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet. Den svenska delegationen vid toppmötet leddes av utrikesminister . deltog mycket aktivt i förhandlingsarbetet inför toppmötet och lyckades i handlingsplanen få gehör för flera förslag. Det gäller inte minst betoningen av att bör ägna mer kraft åt frågeställningar som demokrati, jämställdhet, våld mot kvinnor, ungdomsfrågor och ett integrerat barnperspektiv. Vid toppmötet öppnades tre konventioner för undertecknande: konventionen om förebyggande av terrorism, konventionen mot människohandel och den uppdaterade s.k. förverkandekonventionen. Syftet med terrorismkonventionen är att öka möjligheterna att ingripa Skr. 2005/06:81 innan terroristdåd begås. Syftet med människohandelskonventionen är att förhindra och bekämpa människohandel, att genomföra olika förebyggande åtgärder inklusive för att motverka efterfrågan, att konstruera ett fullständigt regelverk när det gäller skydd och hjälp till brottsoffer, att garantera effektiva brottsutredningar och åtal samt att främja internationellt samarbete. Syftet med förverkandekonventionen är att intensifiera kampen mot penningtvätt, terrorism och annan allvarlig brottslighet, bl.a. ekobrott samt att stärka det internationella samarbetet för att bekämpa sådan brottslighet. var ett av sex länder som undertecknade alla tre konventionerna. framtid var en huvudfråga under toppmötet. I tillägg till det reformpaket som togs 2004, fattades i beslut om att inrätta en särskild grupp av visa personer med uppdrag att utarbeta ytterligare förslag för en långsiktig effektivisering av domstolens arbete. En annan viktig fråga under toppmötet var hur bäst utvecklar och fördjupar samarbetet med främst EU men även med och FN. Toppmötet antog riktlinjer för ett samförståndsavtal mellan och EU. Därutöver fick premiärminister i uppdrag att ta fram en rapport om hur det fördjupade samarbetet med EU kan och bör se ut. Såväl deklarationen som handlingsplanen betonar demokratifrågornas vikt i arbete. I Warszawadeklarationen slås fast att ett forum för framtida demokratifrågor skall inrättas. Syftet med forumet är att utbyta idéer, information och goda exempel angående demokratiutveckling i medlemsländerna. Forumet skall vara öppet för medlemsländerna, parlamentariska församlingen och lokal- och regionalkongressen samt det civila samhället, inklusive enskilda organisationer, forskare och politiska partier. arrangerades ett lanseringsmöte för forumet i . Toppmötet underströk vikten av att arbetet med att modernisera för att öka effektiviteten och öppenheten i organisationen drivs vidare. En första framstegsrapport skall lämnas vid ministermötet . Den svenska delegationen leddes av statssekreterare . Vid mötet överlämnade ordförandeskapet till vars ordförandeskap sträcker sig till . Mötet blev främst en bekräftelse av åtgärder som inletts enligt den färdriktning som slogs fast i toppmötets deklaration och handlingsplan, dvs. ökat fokus på kärnområdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. 3 om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och /2006 hade samtliga 46 medlemsstater ratificerat om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Till konventionen hör sex tilläggsprotokoll med materiella rättigheter. (och ) ratificerade tilläggsprotokoll nr 4, som stadgar om bl.a rörelsefrihet och förbud mot kollektiv utvisning av utlänningar och tilläggsprotokoll nr 7, som innehåller bl.a vissa rättssäkerhetsgarantier vid utvisning av utlänningar och bestämmelser om rätt att inte bli lagförd eller straffad två gånger för Därmed uppgick antalet anslutna stater till dessa två protokoll till 40 (nr 4) respektive 39 (nr 7). tilläggsprotokoll nr 1, som handlar bl.a. om skydd för egendom och rätt till undervisning, har inga ytterligare stater tillkommit utan antalet anslutna stater är oförändrat 43. Tilläggsprotokoll nr 6, som förbjuder dödsstraff i fredstid, har ratificerats av samtliga medlemsstater utom Tilläggsprotokoll nr 12, som innehåller ett generellt förbud mot diskriminering, trädde i kraft . endast elva stater anslutit sig till detta protokoll, som antogs av tilläggsprotokoll nr 13, vilket föreskriver ett totalförbud mot dödsstraff och som trädde i kraft , uppgick vid utgången av 2005 till 33 anslöt sig , , och Protokoll nr 14 om förändringar av proceduren inför (se avsnitt 3.2 nedan) hade ratificerats av 21 medlemsstater. För att detta protokoll skall träda i kraft krävs anslutning av samtliga har därmed ratificerat samtliga ovannämnda tilläggsprotokoll utom det tolfte. 3.2 Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna Det växande antalet medlemsstater och en allt större medvetenhet bland allmänheten om har lett till en kontinuerlig, numera närmast dramatisk, ökning av antalet klagomål till . Som framgått av tidigare skrivelser har ett reformarbete därför pågått för att råda bot på problem med en alltmer övermäktig arbetsbörda. anser det vara av största vikt att kan fungera effektivt, och engagerat i reformarbetet. En första fas i detta arbete avslutades , då ministerkommittén antog ett reformpaket som syftar till garantera övervakningssystemets effektivitet . påbörjades det praktiska genomförandet av reformen ett arbete som fortsatt . Detta arbete utförs huvudsakligen i medlemsstaterna, under visst överinseende av för mänskliga rättigheter (CDDH) och dess underkommitté för procedurfrågor (DH- PR). En del av det antagna reformpaketet är protokoll nr 14 till vilket syftar till att rationalisera domstolens arbete i olika avseenden. Protokollet påverkar inte de rättigheter enskilda tillerkänns enligt konventionen utan inskränker sig till ändringar av proceduren inför . Bland de viktigaste kan nämnas ändringar i domstolens domförhetsregler. När det nya protokollet trätt i kraft kommer kommittéer med tre domare att kunna döma i sak i mer rutinartade mål (har sju domares medverkan krävts). En enda domare kommer att kunna besluta att mål inte skall tas upp till prövning i sak eller avskriva mål (nu beslutar tre domare om detta). Ett nytt krav som måste uppfyllas för att mål skall tas upp till sakprövning införs också, vilket innebär att klagomål, under vissa förutsättningar, kan avvisas om den enskilde inte lidit avsevärt men. Vidare ges ministerkommittén möjlighet att väcka talan inför mot en stat för bristande efterlevnad av en tidigare dom från domstolen. I en politisk deklaration har medlemsstaterna uppmanats att vidta de åtgärder som behövs för att protokollet skall kunna träda i kraft från antagandet, dvs. För att detta skall ske krävs att protokollet ratificeras av samtliga medlemsstater. Som ovan angivits (avsnitt 3.1) hade protokollet /2006 ratificerats av 21 medlemsstater. En annan del av reformen består av ett antal rekommendationer avseende åtgärder att vidtas på nationell nivå. Det rör sig sammantaget om fem rekommendationer som behandlar följande: 1) omprövning och resning i mål på det nationella planet som en följd av en dom från , 2) publicering och spridning av konventionstexten och praxis i medlemsstaterna, 3) utbildning om inom ramen för bland annat vissa universitetsutbildningar, 4) granskning av bland annat författningsförslags överensstämmelse med krav samt 5) förbättring av inhemska rättsmedel. Mot bakgrund av att framtida funktion bara kan säkras om får ordentligt genomslag på nationell nivå utgör dessa rekommendationer en mycket betydelsefull del av den antagna reformen. har givit CDDH i uppdrag att lämna regelbundna framstegsrapporter beträffande rekommendationernas genomförande i medlemsstaterna (jfr avsnitt 4.1.1). Som ett ytterligare led i arbetet med att säkerställa konventionssystemets effektivitet beslutade ministerkommittén vid toppmötet i att inrätta en särskild grupp av visa personer med uppdrag att utarbeta en långsiktig strategi för att säkra Gruppen, som består av 11 medlemmar, Skr. 2005/06:81 förväntas lämna en första rapport till ministerkommittén . 3.3Europadomstolens dömande verksamhet och ministerkommitténs övervakning meddelade drygt 1 100 domar, vilket är en ökning med jämfört med året innan. Dessutom meddelade domstolen knappt 28 000 beslut, varigenom klagomål avvisades eller avskrevs. Detta innebär en ökning i förhållande till föregående år. Störst antal fällande domar har meddelats mot (270), (119) och (100). Antalet nytillkomna klagomål uppgick till cirka 45 000, vilket är ungefär lika många som . hade domstolen cirka 81 000 klagomål att ta ställning till, en ökning med ca 3 000 klagomål i förhållande till föregående år. Den stora ökningen i produktivitet beror till stor del på administrativa åtgärder och tidiga förberedelser för ikraftträdandet av ovan nämnda protokoll 14. har i stor sammansättning meddelat en uppmärksammad dom i målet Mamatkulov och Askarov mot (dom ). Målet rörde utlämning av två misstänkta terrorister till sedan fått garantier om att klagandena inte skulle utsättas för tortyr. Domstolen konstaterade att inte kunde anses ha kränkt artikel 3 (förbudet mot tortyr m.m.) men däremot ansåg den att gjort sig skyldig till en kränkning av artikel 34 (den individuella klagorätten) genom att inte respektera domstolens uppmaning att inte verkställa utlämningen innan domstolen hade prövat fallet. Detta innebär en nytolkning av konventionen i det att konventionsstaterna numera får anses ha en konventionsenlig skyldighet att följa en sådan uppmaning från domstolens sida. Ytterligare en intressant dom som meddelats av domstolen i stor sammansättning gäller målet mot (dom ) angående tillämpningen av EG:s förordning om genomförande av om sanktioner mot f.d. . De irländska myndigheterna hade med stöd av förordningen beslagtagit ett flygplan som klaganden hade leasat av ett statligt jugoslaviskt flygbolag. konstaterade i domen att skyddet för mänskliga rättigheter i EG-rätten måste anses vara likvärdigt med det skydd som ger. En presumtion förelåg därför för att inte hade avvikit från konventionens krav. Någon kränkning av egendomsskyddet i artikel 1 i tilläggsprotokoll nr 1 ansågs inte heller föreligga. Verkställighet av vissa domar På dagordningen för ministerkommitténs övervakning av medlemsländernas verkställighet av domar har det s.k. Ilascu-fallet dominerat. I domen åläggs och att frige fyra personer fängslade i Transnistrien, varav två fortfarande inte har släppts. Frågan har fått stor betydelse och utgör ett centralt element i relationer till . Övervakningen av det uppmärksammade Slivenko-målet, om status för en ryskättad familj i , har avslutats efter att en uppgörelse har nåtts mellan parterna. Övervakningen av de första målen om de ryska säkerhetsstyrkornas övergrepp i 19992000 har inletts. Övervakningen av de brittiska säkerhetsstyrkornas agerande i har fortsatt med nya uppgifter om administrativa reformer och lagändringar från brittisk sida. Även principiellt viktiga mål om /, italienska handläggningstider och föredömliga genomförande av den s.k. Broniowski-domen har uppmärksammats särskilt. Av de omkring 45 000 klagomålen som kom in till var 587 riktade mot . Vid slutet av året hade domstolen 456 pågående mål mot . bad domstolen regeringen att inkomma med svaromål eller lämna information i 51 mål. Detta innebär att trenden med allt fler mål som kommuniceras med fortsätter. Antalet kommunicerade mål har ökat kraftigt jämfört (2003 inkom 13 nya mål). meddelade sju domar i mål mot . I fyra av dessa mål fann domstolen att hade kränkt konventionen i visst avseende. I ett fall gällde det kränkning av artikel 5 om rätten till frihet i ett mål angående tvångsisolering av en hiv-smittad person.