prop · GT031d7 · 2006-01-01 00:00:00 — skilt inhumana vapen bör följas upp liksom förbudet mot truppminor (). engagemang för att bekämpa spridning av lätta vapen kommer också att fortsätta, bl.a. genom förhandlingar om ett juridiskt bindande instrument om märkning och spårning av små och lätta vapen. En internationell reglering av vapenmäklares verksamhet är också angelägen. Bindande internationella avtal kompletteras av andra insatser för att stävja spridningen av vapen, däribland exportkontroll, Initiative (PSI) och åtaganden i enlighet med 1540/2004 om icke-spridning av massförstörelsevapen till icke statliga aktörer. Det är också angeläget att medverka i konkreta insatser för nedrustning och icke-spridning av kärnvapen och kemiska vapen inom ramen för G 8:s Globala Partnerskap, till vilket anslöt sig 2003. Regeringen har fortsatt behov av FOI:s medverkan i det internationella arbetet med att stärka B-vapenkonventionen, liksom i de internationella förhandlingarna för uppföljning av ickespridningsfördraget NPT samt för att genomföra C-vapenkonventionen, inklusive genom att tillhandahålla ett verifikationslaboratorium för OPCW. agerar aktivt såväl i de multilaterala exportkontrollregimerna som på EU-nivå för att stärka exportkontrollen som ett instrument för såväl icke-spridning av massförstörelsevapen som mot okontrollerade flöden av konventionella vapen. Inom ramen för detta inriktas verksamheten på följande åtgärder. Vad gäller exportkontrollen för produkter med dubbel användning inriktas arbetet på att ytterligare stärka regimernas insatser för att få effektiv kontroll av elektronisk överföring av teknologi via Internet, effektiv kontroll vid transit och omlastning till slutlig destination samt effektiv kontroll av förmedlande verksamhet. Vidare ska arbetet fortsätta för att genomföra och vidareutveckla mot spridning av massförstörelsevapen. FN:s resolution i säkerhetsrådet 1540, som ålägger FN:s medlemsländer att införa strikt och effektiv exportkontroll, skall fortsätta att implementeras. bör vara berett att kunna lämna tekniskt bistånd för stärkande av andra länders nationella exportkontroll. I behöver tillsynen över berörda företag stärkas, liksom exportkontroll vid överföring av kontrollerad teknologi via In- ternet och i samband med forskningssamverkan och forskareutbyte. Vad gäller exportkontrollen för krigsmateriel blir en viktig uppgift att medverka i EU:s arbete på att utforma en lämplig metodik för användning av de kriterier som ingår i EU:s uppförandekod vid vapenexport. På området lätta vapen kommer en översynskonferens att genomföras som en följd av FN:s beslut om Progamme of Action. kommer också att aktivt deltaga i diskussioner kring genomförandet av det brittiska förslaget om (ATT) i ett globalt sammanhang. Förslag från utredningen (SOU 2005:9) kommer i reviderad form att införas i svensk verksamhet. Bl.a. införs den internationella krigsmateriellistan. Exportkontrollen vid överföring av teknologi via Internet behöver stärkas. Det behövs en förbättrad tillsyn över berörda företag i . Insatser planeras också för att förbättra mål- och resultatstyrningen av samt att ytterligare stärka det konkreta samarbetet mellan berörda myndigheter. har en central roll i främjandet av säkerhet i . Med utgångspunkt i det breda säkerhetsbegreppet omfattar verksamheten exempelvis rustningskontroll och militärpolitiska aspekter, mänskliga rättigheter och demokrati samt ekonomi- och miljöfrågor. hanterar i allt större utsträckning gränsöverskridande frågor som sträcker sig över politikområdena, såsom bekämpning av människohandel, antiterrorismåtgärder och gränssäkerhetsfrågor. Därmed kan organisationen spela en viktig roll för att förebygga konflikter och främja säkerhet och stabilitet, en förmåga som stärks av en bred fältnärvaro. Organisationen ger allt större prioritet åt arbetet i och södra , vilket välkomnar. Tyngdpunkten kommer inom överskådlig framtid att ligga på . tog initiativ till och anordnade ett seminarium om kvinnor i konfliktförebyggande och krishantering . Insatsen är ett led i genomförandet av SCR 1325 om kvinnor och fred och säkerhet i . Tyngdpunkten i arbete ligger på fältverksamheten. Mandaten för de olika fältmissionerna skall även framgent formuleras utifrån situationen i varje enskilt land med särskild inriktning på demokrati- och institutionsbyggande, inklusive 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 ansvar för genomförande av val, utveckling av media, rättsväsende, mänskliga rättigheter och stöd till förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Den översyn och det reformarbete som pågår inom kommer att prägla arbetet . spelar en fortsatt central roll för att främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i . Arbetet för att främja den demokratiska utvecklingen i är en av organisationens viktigaste uppgifter. En viktig fråga framöver blir uppföljningen av toppmötet som innebär en fokusering på organisationens kärnområden. En prioriterad uppgift är att reformera och effektivisera , som övervakar att medlemsstaterna efterlever den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. inrättades inom en grupp av visa personer i syfte att reformera och effektivisera arbete. antogs även ett förslag om att inrätta ett demokratiforum för erfarenhets- och informationsutbyte av nationella demokratifrågor i . har i nära samarbete med arbetat för detta förslag. skall gå i främsta ledet i arbetet för att tillvarata globaliseringens möjligheter och begränsa dess avigsidor. I denna strävan spelar stöd för en viktig roll tillsammans med det arbete som bedrivs inom ramen för andra internationella organisationer såsom () och de internationella finansieringsinstitutionerna. Medlemskapet i och arbetet inom organisationen är av direkt politisk relevans för såväl den svenska ekonomiska politiken som många andra centrala politikområden. utgör ett forum för policyutveckling och översyn av medlemsländernas politik på basis av kvalificerad analys med inriktning på att bidra till världsekonomins utveckling och främja öppenhet mellan länder. har blivit allt mer engagerat i horisontella frågor som hållbar utveckling, tillväxt och folkhälsa. Bredden i verksamhet underlättar arbetet med att koppla samman och finna synergier mellan sakfrågor, vilket bidragit till en ökad förståelse för behovet av samstämmighet mellan olika politikområden. har också profilerat sig genom att inom sitt kompetensområde skapa tydliga regler 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 och riktlinjer för internationell samverkan. stödjer arbete på dessa områden och önskar se en ytterligare förstärkning av roll i arbetet för att tillvarata globaliseringens möjligheter och begränsa dess risker. ställer globaliseringen inför nya utmaningar som kräver fortsatta ställningstaganden om dess framtida medlemskrets, budget och organisation. har ett starkt intresse av att medverka aktivt i den fortlöpande reformprocessen i . Ett slagkraftigt kan spela en central roll för att främja mål om hållbar utveckling och fungera som hävstång för svensk tillväxt, en aktiv svensk globaliseringspolitik och politik för global utveckling. Medverkan i och utveckling av freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet inklusive krishantering, konfliktförebyggande och fredsbyggande arbete, utgör en prioriterad uppgift för en aktiv svensk utrikespolitik och en svensk politik för global utveckling. Målet är att initiera, stödja och delta i internationella fredsfrämjande insatser för att förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter samt att bidra till fredsbyggande. Svenskt deltagande i fredsfrämjande verksamhet sker i form av militära och civila insatser, dvs. väpnad trupp, militärobservatörer, observatörer, poliser och andra civila experter. Svensk medverkan sker inom ramen för olika organisationer och med bred geografisk spridning i syfte att tydliggöra det svenska engagemanget för en fredlig utveckling både inom vårt närområde och globalt. Det är viktigt för att bidra till utformningen av internationella krishanteringsinsatser och andra fredsfrämjande insatser inom ramen för FN och EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, samt som en del av verksamheten i t.ex. och i dialog med andra organisationer. En synlig svensk roll på detta område kräver ett integrerat synsätt. Flera politikområden berörs. Samverkan mellan olika politikområden i hanteringen av kriser och väpnade konflikter bör fortsatt utökas och effektiviseras. I linje med politik för global utveckling (prop.2002/03:122) skall driva en sammanhållen politik för att åstadkomma global utveckling. Det gäller inte minst konflikthantering. Säkerhetspolitik handlar i ökad utsträckning om att minska fattigdom och klyftor, undanröja förtryck och motsättningar. Det finns ett ömsesidigt samband mellan säkerhet och utveckling. Reformering av säkerhetssektorn utgör en viktig del i det fredsfrämjande arbetet. God samhällsstyrning och rättssäkerhet inom säkerhetssektorn är en nyckelfråga för ett lands demokratiska utveckling, säkerhetssituationen och i förlängningen ekonomiska utveckling. Poliser har fått en alltmer framträdande roll i fredsfrämjande insatser, vilket är en utveckling som verkat för. Förutom ett ökat behov av poliser föreligger behov av annan personal inom rättssektorn, såsom åklagare, domare och kriminalvårdspersonal för att bygga upp hela rättskedjan, liksom personal med kompetens inom mänskliga rättigheter och institutionsuppbyggnad. Omfattningen av insatserna har utvidgats och kan innebära ansvar för civil administration i en post-konfliktsituation där statsförvaltningen har upphört att fungera. Även behovet av civila observatörer har ökat. FN har traditionellt sett en ledande roll vad gäller genomförande av fredsbevarande insatser, men organisationen har inte kapacitet att ensamt axla ansvaret för sådana insatser. En delvis ny arbetsordning har utvecklats som innebär att FN i ökad utsträckning auktoriserar regionala säkerhetsorganisationer att genomföra fredsfrämjande insatser. Denna utveckling är särskilt tydlig i , där den Afrikanska unionen (AU) tar ett större ansvar för fredsfrämjande insatser i bred bemärkelse. För att kunna möta det ökade behovet av fredsfrämjande insatser arbetar för att stärka kapaciteten hos regionala och sub-regionala säkerhetsorganisationer inom krishanteringsområdet. FN:s globala ansvar för internationell fred och säkerhet har inneburit ett kraftigt ökat engagemang i freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Förutom att behovet av insatser har ökat har de även fått bredare mandat och inkluderar i allt högre utsträckning såväl traditionella säkerhetshöjande åtgärder som tidiga fredsbyggande insatser. enas allt oftare kring s.k. multifunktionella mandat, vilka möjliggör ett helhetsgrepp över säkerhet, återuppbyggnad och utveckling i det konfliktdrabbade landet. Detta innebär att det utöver militär och civil krishantering planeras för och genomförs insatser som t.ex. syftar till att genomföra DDRR-program (dvs. avväpning, demobilisering, rehabilitering och återanpassning av forna kombattanter inklusive barnsoldater), bidra till reform av säkerhetssektorn, främja respekten för mänskliga rättigheter, förebygga spridning av hiv/aids, främja kvinnors deltagande i freds- och återuppbyggnadsarbetet etc. Denna utveckling ställer ökade krav på FN och dess medlemsstater. är vidare medlem i FN:s snabbinsatsstyrka, Shirbrig, vars uppgift är att med kort varsel kunna ställa fredsbevarande personal till FN:s förfogande under en inledande fas av en fredsbevarande operation. EU:s roll vad gäller frågor som rör krishantering, konfliktlösning och konfliktförebyggande verksamhet har ökat och kommer att fortsätta öka. ambition är att aktivt stödja och påverka den fortsatta utvecklingen av krishantering inom EU, inte minst vad gäller det civila området, samt att aktivt bidra till EU-ledda insatser. vill bidra med konkreta förstärkningar och ställa experter till förfogande, såväl i fält som på sekretariatsnivå. EU:s framväxande förmåga, inklusive snabbinsatsförmåga, är också ett stöd till FN. En naturlig följd av den ökade omfattningen av de fredsfrämjande insatserna samt utvecklingen mot bredare ansvarsområden är att efterfrågan på civila och militära observatörer, poliser, rättsvårdande personal och andra civila experter ökat kraftigt. Utöver redan pågående svenskt deltagande i FN:s fredsfrämjande insatser kan ytterligare deltagande bli aktuellt inom anslagets ram. Beroende på utvecklingen i vissa afrikanska konfliktområden kan nya och utökade FN- insatser bli aktuella vilket skulle innebära efterfrågan på nytt eller utökat svenskt deltagande. har FN inrättat nya insatser i , och . Ett fortsatt omfattande internationellt engagemang i förutses, vilket kan innebära ytterligare efterfrågan på svenskt deltagande. bör vidare ha beredskap för deltagande i insatser inom anslagets ram i FN-mandaterat arbete med återuppbyggnaden av . Även ökande verksamhet i bl.a. södra och , samt utvecklingen av organisationens polisverksamhet, ställer krav på svensk medverkan och resurser. Detta gäller även svenskt deltagande i den polisinsats på de som EU tagit 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 principbeslut om att inleda 2006. som en del av den europeiska säkerhetspolitiska arkitekturen, spelar en fortsatt viktig roll för mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och demokratins uppbyggnad i . bör vara berett att stödja inom prioriterade områden, t.ex. genom att ställa personal till organisationens förfogande eller genom stöd till projekt. Svensk personal är i allmänhet efterfrågad i multifunktionella fredsbevarande insatser och besitter en hög kompetensnivå för den här typen av internationella insatser. Kostnaden för att sända ut svensk personal har emellertid ökat. beräknades årskostnaden till ca för att ställa en svensk till förfogande i en internationell mission. är motsvarande årskostnad i genomsnitt ca . Kostnadsutvecklingen för en insats är bl.a. beroende av längden på insatsen, vilken uppgift som ska lösas, geografiskt avstånd från samt vilken typ av förband som sätts in. Kostnadsutvecklingen skall även fortsättningsvis noga följas och analyseras. samarbete med Nato sker på den militära alliansfrihetens grund och bygger på vårt partnerskap inom () och Partnerskap för fred (PFF), vårt deltagande i Nato-ledda fredsfrämjande operationer samt samverkan mellan . samverkan med Nato är ett viktigt medel för att bidra till internationell fred och säkerhet. deltagande i de Natoledda fredsfrämjande insatserna i Kosovo och är därvidlag centralt. Nya former för säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser har , som uppföljning till beslut fattade vid i , utvecklats inom ramen för EAPR och PFF. En särskild handlingsplan mot terrorism och upprättande av s.k. för säkerhetsfrämjande ändamål är exempel på nya instrument som utvecklas. , södra och är geografiskt prioriterade områden för denna verksamhet som syftar till att säkra demokratisk kontroll över väpnade styrkor och anpassa dessa till den nya säkerhetspolitiska situationens krav. Det är viktigt att aktivt kan bidra till detta säkerhetsfrämjande arbete. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 säkerhetspolitiska omgivning genomgår förändringar. Vårt säkerhetsfrämjande samarbete med länderna i närområdet är alltjämt av stor betydelse, men formerna anpassas till den förändrade säkerhetspolitiska situationen, framför allt utvidgningen av EU och Nato omfattande flertalet av grann- och samarbetsländer. Särskild prioritet kommer att ges insatser i , , västra samt beroende på utvecklingen också i södra . Otrygghet och frånvaron av en säker miljö är allvarliga hinder mot utveckling. Både civila och militära säkerhetsfrämjande insatser bör därför ses också som viktiga bidrag för att nå målen för utvecklingspolitik. Svenska bidrag till säkerhetsfrämjande aktiviteter ges såväl inom multilaterala organisationer som bilateralt och verksamheten berör ett brett spektrum av områden. Ökade ansträngningar görs för att stärka kvinnors roll och deltagande i internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser för att därigenom bidra till att genomföra 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. Terrorismfrågorna har fått en betydligt mer framträdande plats i den internationella säkerhetsdiskussionen, såväl inom FN som inom EU, liksom i andra organisationer, såsom och . I FN står terrorismfrågan högt på dagordningen inför toppmötet och generalsekreteraren har presenterat en global strategi mot terrorism. Ett exekutivdirektorat för kontraterrorism (CTED) har inrättats, vars mandat omfattar behovsprövning vad gäller kapacitetsstöd för terrorismbekämpning och en stödjande roll när det gäller att koppla samman bidragsgivare med bidragsmottagare. I EU pågår en utveckling av den externa dimensionen av terrorismbekämpningen i enlighet med mot terrorism; bl.a. vad rör kapacitetshöjande insatser i tredje länder. verkar inom ramen för dessa organisationer för att finna åtgärder mot terrorismen och från svensk sida är det angeläget att ge bistånd till både kapacitetshöjande insatser (tekniskt bistånd) och till mer långsiktiga åtgärder för att motverka radikalisering och rekrytering av terrorister. Respekt för rättssäkerhet och mänskliga rättigheter utgör grundförutsättningar för ett effektivt bekämpande av terrorismen. Ett viktigt inslag i den svenska politiken är att bidra till internationell avspänning och till att förebygga konflikter, bl.a. genom förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. Det är av fortsatt betydelse att kvalificerad forskning och andra insatser rörande utrikes- och säkerhetspolitik kan stödjas. Detta stärker generellt regeringens möjligheter och förmåga att utforma och ta ställning till olika handlingsalternativ. Det bidrar också till att stimulera den allmänna debatten kring utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Kvalificerad forskning ägnas också åt den säkerhetspolitiska utvecklingen liksom åt de förändringar som EU genomgår. () fortsätter att spela en viktig roll för att öka kunskapen och främja intresset för internationella frågor. UI är också viktig för att föra forskning och debatt kring utrikespolitiska och internationella frågor. Det nordiska samarbetet utgår från vårt gemensamma kulturarv och vår språkgemenskap. Det vilar på en grund av gemensamma värderingar ifråga om demokrati, rättvisa och rättsstat. Det vittförgrenade och nära nordiska samarbetet spänner över alla samhällsområden. På många sätt är det nordiska samarbetet unikt vid en internationell jämförelse. För att bibehålla sin centrala roll är det viktigt att samarbetet utvecklas i takt med förändringarna i vår omvärld. Att samtliga nordiska länder deltar i den europeiska inre marknaden stimulerar det nordiska samarbetet, som kan verka pådrivande i det vidare europeiska perspektivet. De baltiska ländernas EU-medlem- skap har skapat nya och förbättrade förutsättningar för utvecklingen av det nordisk-baltiska samarbetet. Det är en viktig uppgift för regeringen att verka för att stärka och utveckla det nordiska samarbetet. verksamhet är värdefull och fyller en viktig funktion då det gäller att sprida information och ge det nordiska samarbetet en folklig förankring. Föreningen är också en viktig samarbetspartner vid genomförandet av samnordiska aktiviteter och program. Arbetet inom de regionala samarbetsorganen i vårt närområde utvecklas positivt och har ökat i omfattning. övertar ordförandeskapet i , Östersjöstaternas råd, efter och innehar det till och med . för 21- och i det energipolitiska samarbetet Basrec. innehar och fram t.o.m. ordförandeskapet i Östersjöstaternas råds arbetsgrupp för demokratiska institutioner (WGDI). ambition med sitt ordförandeskap i WGDI är att främja demokratiska värden och principer i genom erfarenhetsutbyte inom relevanta områden. De regionala samarbetsorganen i vårt närområde fyller en allt viktigare roll. Arktiska rådets uppmärksammade arbete på klimatområdet och arbete med miljö drivs vidare och intensifieras under ordförandeskapet. Diskussioner har inletts mellan , och om ett gemensamt ordförandeskapsprogram för verksamheten i . Inom tas initiativ för att åtgärda utsläppskällor som identifierats av Secretariat of the Arctic Monitoring and Assessment Programme (AMAP)/Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) i samarbete med ryska myndigheter och regioner. Det författningsreglerade konsulära biståndet är en kärnverksamhet för utrikesförvaltningen. Verksamhetens prioriterade mål är att snabbt och effektivt bistå svenska medborgare samt i vissa fall även utländska medborgare bosatta i som råkar i nöd vid besök utomlands. Den internationella terrorismen gör, liksom det ökande resandet till avlägsna destinationer, att faran för att svenska intressen skall drabbas har ökat. Beredskapen att hantera evakuering av svenska medborgare vid krig, oroligheter och naturkatastrofer i omvärlden skall utvecklas ytterligare genom bl.a. en förstärkt konsulär krisberedskap. I detta ingår fortsatt samarbete med andra svenska myndigheter. Arbetet med att fördjupa det etablerade konsulära samarbetet mellan de nordiska länderna är i ett mycket aktivt skede. pågår överläggningar i om hur samarbetet på det konsulära området mellan EU-stater skall kunna utvidgas. Sverigefrämjandet, som inkluderar handels- och investeringsfrämjandet och Sverigeprofilering till stöd för främjandet, tillhör utrikesförvaltningens huvuduppgifter. Som ett led i regeringens satsning på tillväxt och sysselsättning har ett 30-tal nya främjandetjäns- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 ter tillskapats vid utlandsmyndigheterna genom en omfördelning av resurser inom . De nya främjandetjänsterna beräknas vara på plats /2006. Syftet är att utrikesförvaltningens globala nätverk skall vara till maximal nytta för svenskt näringsliv och svenska ekonomiska intressen utomlands. En positiv bild av i utlandet ökar förtroendet för landet som samarbetspartner och bidrar därmed till ökad tillväxt och sysselsättning, se även under utgiftsområde 24 Näringsliv, politikområde 39 Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Ett viktigt samråds- och samarbetsorgan för Sverigeprofilering är i utlandet (NSU). I NSU ingår , Invest in (), (), och . NSU arbetar utifrån en gemensam strategi för Sverigefrämjandet och Sverigeprofilering med målet att medverka till bilden av bl.a. som en pålitlig handels- och samarbetspartner, en attraktiv marknad för utländska direktinvesteringar, ett attraktivt resmål med berikande upplevelser och en ledande nation inom högteknologi, forskning och utveckling. NSU-organisationerna kommer att gemensamt finansiera ett antal press-, informations- och främjandeaktiviteter. Syftet med aktiviteterna skall vara att ge stöd till NSU- organisationernas egna insatser och uppmuntra till integrerade främjandesatsningar i utlandet. Arbetet med att etablera en väl fungerande infrastruktur för Sverigefrämjandet ges fortsatt hög prioritet. Den studie av Sverigebilden i utlandet som NSU presenterade 2005 skall ligga till grund för NSU:s och främjandeorganisationernas fortsatta arbete. ansvarar för utlandsmyndigheternas egna webbplatser. Dessa är samlade på den gemensamma plattformen . En fortsatt kvalitetssäkring och vidareutveckling av de internetbaserade informationskällorna kommer att genomföras för att upprätthålla anseende som en nation med hög kompetens på IT-området. Det är främst och de svenska utlandsmyndigheterna i samarbete som främjar kontakterna mellan utländska och svenska företrädare för samhällsliv, näringsliv, kultur och forskning. kommer SI dels att ha ett samordningsansvar för en särskild 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 satsning i , dels tillsammans med bl.a. ansvara för aktiviteter kring planerade seglats till , planeringen inför samt främjandeprogrammet i den nya svenska ambassaden i D.C. Möjligheterna att via webbportalen göra enklare och återkommande enkäter om för en utländsk målgrupp undersöks. saknas bra mätmetoder av hur bilden av i utlandet påverkas av främjandeinsatserna.