prop · GU031d13 · 2006-10-16 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 11 vid ålderdom 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.UT................................................................................ till lag om ändring i lagen (2001:853) om trygghet vid ålderdomUT...................................................................... bostadskostnadsgräns för bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd för den som är eller äldreUT ....................... Garantipension till ålderspensionUT ................................................ Efterlevandepensioner till vuxnaUT.................................................. Bostadstillägg till pensionärerUT ...................................................... 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet.................................... 3.2Härledning av ramnivån 20072009, Utgiftsområde 11 Ekonomisk tryugghet vid ålderdom ........................................................................................ 3.3Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad: Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom........................................................................................... 3.4Disponibel inkomst som 66-åring, medianvärden, percentil 10 och percentil 90 för olika kategorier, 2004 ................................................................. 3.5Pensionärernas ekonomiska standard jämfört med övriga i befolkningen 1999 och 2004................................................................................. 3.6Reala och finansiella tillgångar samt skulder i olika åldersgrupper, 2004, medelvärden i tusental kronor.............................................................................. 3.7 Anslagsutveckling 20:1 Garantipension till ålderspension................................. 3.8Härledning av anslagsnivån 20072009, för 20:1 Garantipension till Anslagsutveckling 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna .................................. Härledning av anslagsnivån 20072009, för 20:2 Efterlevandepensioner Anslagsutveckling 20:3 Bostadstillägg till pensionärer....................................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 20:3 Bostadstillägg till Anslagsutveckling 20:4 Äldreförsörjningsstöd................................................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 20:4 Äldreförsörjningsstöd.......... 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.1Pension efter skatt för ensamstående personer, typfall med olika antal ATP-poäng, 19962005, fasta priser, index 1996=100....................................... 3.2Disponibel inkomst efter betald bostadskostnad, typfall med olika antal ATP-poäng, 19962005, fasta priser, index 1996=100...................................... 3.3Disponibel inkomst som 66-åring 2004 jämfört med snittinkomsten 19912001, medianvärden för olika kategorier.................................... 3.4Pensionsinkomstens sammansättning före skatt för olika kategorier (exklusive kapitalinkomster) , 2004, genomsnitt per Åldersstratifierad inkomststandard för änkor och ensamstående kvinnor under respektive ............................................ Kompensationsgrader för efterlevandepension före skatt, 2003....................... 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (avsnitt 2.1 och 3.8), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd (avsnitt 2.2 och 3.8), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Härigenom föreskrivs att 9 och 20 §§ lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. skall ha följande lydelse. Bostadstillägg utges från och med Bostadstillägg utges från och med fyller , av bo- fyller , av bo- stadskostnaden av den del stadskostnaden av den del som inte överstiger för som inte överstiger för den som är ogift och den som är ogift och för den som är gift. för den som är gift. kostnaden av den del som kostnaden av den del som inte överstiger för den inte överstiger för den som är ogift och för som är ogift och för den som är gift. För var och en av den som är gift. För var och en av makar skall bostadskostnaden be- makar skall bostadskostnaden be- räknas till hälften av deras samman- räknas till hälften av deras samman- Vid beräkningen av bostadskostnaden enligt första stycket, för makar den gemensamma, skall även hemmavarande barns andel av bostadskostnaden medräknas under förutsättning att barnet inte har fyllt och inte är själv- 1T T Senaste lydelse 2006:980. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Detsamma skall gälla så länge barnet får förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395). Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del den överstiger för var och en av de boende vid boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform. Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del bostadskostnaden motsvaras av preliminärt bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Särskilt bostadstillägg skall utges med det belopp som den bidragsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå, allt räknat . En skälig levnadsnivå enligt första stycket skall anses motsvara en tolftedel av 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och en tolftedel av 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. till högst för den som till högst för den som är ogift och för den är ogift och för den som är gift, skall från och med den som är gift, skall från och med den månad den bidragsberättigade fyller månad den bidragsberättigade fyller anses som skälig bostadskost- anses som skälig bostadskost- nad enligt första stycket. nad enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande beträffande bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet. 2T T Senaste lydelse 2005:1179. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd skall ha följande lydelse. Den stödberättigade skall genom äldreförsörjningsstödet dels tillförsäkras en skälig levnadsnivå, dels tillförsäkras medel för att täcka en skälig bostadskostnad. Den skäliga levnadsnivån enligt första stycket skall motsvara en tolftedel av 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och en tolftedel av 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. den som är ogift och den som är ogift och för den som är gift skall för den som är gift skall anses som en skälig bostadskostnad anses som en skälig bostadskostnad enligt första stycket. För var och en enligt första stycket. För var och en beräknas till hälften av deras sam- beräknas till hälften av deras sam- och en av de boende i tvåbäddsrum i och en av de boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform skall en bo- särskild boendeform skall en bo- stadskostnad som uppgår till högst stadskostnad som uppgår till högst Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande beträffande äldreförsörjningsstöd som avser tid före ikraftträdandet. 3T T Senaste lydelse 2005:1178. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Det budgetförslag som lämnas till har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik inte har varit möjlig. Regeringen kan därför på tilläggsbudget behöva återkomma till med ytterligare förslag som påverkar . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. Eftersom utgiftsområdet sammanfaller med politikområdet redovisas de båda nivåerna samlat. Området omfattar garantipension till ålderspension, bostadstillägg till pensionärer, äldreförsörjningsstöd samt efterlevandepension till vuxna. Politikområdet delas in i två verksamhetsområden: Ersättning vid ålderdom där garantipension till ålderspension, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd ingår, och Ersättning vid dödsfall som omfattar efterlevandepension till vuxna. Inkomstrelaterad ålderspension redovisas under avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgifterna för utgiftsområdet blev lägre i förhållande till anvisade medel. beräknas utgifterna bli vilket är lägre än utfallet . Anledningen till att kostnaderna för utgiftsområdet har minskat är att andelen pensionärer med inkomstrelaterad ålderspension ökar som den genomsnittliga nivån på den inkomstrelaterade ålderspensionen stiger. En anledning till detta är följsamhetsindexeringen som infördes och som har inneburit en real höjning av den inkomstrelaterade ålderspensionen . Då flertalet av förmånerna inom utgiftsområdet betalas ut som ett komplement till den inkomstrelaterade ålderspensionen medför detta att utgifterna inom området minskar. Ett undantag är dock efterlevandepension till vuxna. Anledningen till att kostnaderna för efterlevandepension inte utvecklas på samma sätt är att det i det anslaget ingår både inkomstrelaterad efterlevandepension och garantipension till efterlevandepension. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet Anslag inom utgiftsområde 11 20:1 Garantipension till ålderspension 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna 20:3 Bostadstillägg till pensionärer Totalt för utgiftsområde 11 Totalt för politikområde Ekonomisk äldrepolitik 1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20072009, Utgiftsområde 11 Ekonomisk tryugghet vid ålderdom Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 3.3 Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad: Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1P P Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2P P Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster med direkt motprestation. 3P P Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för politikområdet är att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. levande make skall ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Ovanstående mål är beslutat av (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:SfU 1, rskr. 2002/03:72). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . För att mäta måluppfyllelsen gör regelbundet uppföljningar av pensionärernas levnadsstandard. Den senaste Var det bättre förr? Pensionärernas ekonomiska situation (Ds 2006:13) publicerades . Höjd bostadskostnadsgräns för bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd för den som är eller äldre Bostadskostnadsgränsen för bostadstillägg höjdes fr.o.m. för personer som är eller äldre. Höjningen var för den som är ogift och för gifta. Ändringen innebar att bostadstillägg fr.o.m. januari högst betalades ut av bostadskostnaden för den som är ogift och för den som är gift. Gränsen för skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt bostadstillägg höjdes för personer som är eller äldre till för den som är ogift och 3 025 för den som är gift. Motsvarande höjning gjordes för äldreförsörjningsstödet.Justering av reglerna för inkomstberäkning vid beräkning av särskilt bostadstillägg 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 beräkningarna görs mot denna bakgrund. Beräkningar som enbart omfattar grundskyddet räcker dock inte för att ge en helhetsbild av pensionärernas ekonomi. Därför tar beräkningar även hänsyn till övriga pensionsinkomster, arbetsinkomster och inkomst av kapital. Den nedre inkomstgränsen för särskilt bostads- tillägg för personer födda eller senare som Utvecklingen av pensionärernas inkomster har fyllt sänktes fr.o.m. . Den huvudsakliga inkomsten för pensionärer är Efter sänkningen motsvarar gränsen nivån för den allmänna pensionen. Ett sätt att visa pensio- deras garantipension dvs. närernas ekonomiska utveckling är därför att ogifta personer och 1,9 prisbasbelopp för gifta. utifrån olika typfall visa utvecklingen av den Ändringen innebär att personer med garanti- I en rapport av Försäk- pension som har hög hyra och låg total inkomst ringskassan, Det ekonomiska utfallet inom får särskilt bostadstillägg istället för äldreför- (S2006/4631/SF), antas typfallen vara ensam- stående personer födda . med tjänat in hela sin pension enligt ATP- Höjd ersättningsgrad för bostadstillägg för den som är eller äldre födda är av samtliga Det bör påpekas att utveck- lingen gäller och för just dessa ningsgraden vid beräkning av bostadstillägg för den som är eller äldre. Pension efter skatt har ökat för alla typfall höjdes från av bostadskostna- den upp till bostadskostnadsgränsen. mest märkbar för dem med de lägsta pensio- den april t.o.m. betalades ett tilläggs- nerna medan de med de högsta pensionerna har belopp ut för den eller de månader som den en mer marginell förbättring, vilket har lett till försäkrade uppburit bostadstillägg. en utjämning av inkomsterna för de olika pen- beloppet motsvarade, för respektive månad, Denna tendens förstärks om av bostadskostnaden upp till bostads- även effekten av bostadstillägg räknas in. tydligare se förändringarna av nettopensionen Ändringen innebar att bostadstillägget höjdes visas pensionsnivån som ett index där 1996 sätts för samtliga ålderspensionärer med bostadstill- Den genomsnittliga höjningen var 82 kro- Diagram 3.1 Pension efter skatt för ensamstående personer, typfall med olika antal ATP-poäng, 19962005, fasta priser, index 1996=100 Området omfattar två verksamhetsområden Ersättning vid ålderdom och Ersättning vid dödsfall. Verksamhetsområde Ersättning vid ålderdom gör regelbundet beräkningar av pensionärernas ekonomiska standard och dess utveckling. Målet för verksamhetsområdet är ett värdesäkrat grundskydd och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 redovisningar av de olika typfallens inkomstutveckling har visat att besparingarna resulterade i en nedgång av pensionerna . , utgångspunkten för denna studie, har nettopensionen haft en ganska nivå . Därefter skedde förbättringar som gav en högre nettopension vid periodens slut än vid dess början. Till största del förklaras förbättringen av de pensionshöjningar som skett i och med pensionsreformen. Omläggningen av grundskyddet genom bl.a. införandet av garantipensionen 2003 innebar en tydlig inkomsthöjning för pensionärerna med de lägsta inkomsterna. Vidare har följsamhetsindexeringen av de inkomstrelaterade pensionerna lett till realt höjda tilläggspensioner . I och med pensionsreformen anpassades även reglerna för bostadstillägg till det reformerade ålderspensionssystemet. Den disponibla inkomsten för pensionärer efter boendekostnad har ökat minst för pensionärerna med de högsta pensionerna. Beräkningarna av denna utveckling tar dock endast hänsyn till inkomster från det allmänna ålderspensionssystemet och bostadstillägget. Pensionärer med högre ATP-poäng har oftast högre avtalspensioner vilket som regel ökar skillnaden i utvecklingen av disponibel inkomst mellan låg- och höginkomsttagare. Diagram 3.2 Disponibel inkomst efter betald bostadskostnad, typfall med olika antal ATP-poäng, 19962005, fasta priser, index 1996=100 Av framgår att bostadstillägget har stor betydelse för pensionstagare med låga inkomster. För den ensamstående pensionären utan ATP täcker bostadstillägget av bostads- För pensionären med låg ATP är motsvarande andel . studie visar också att bostadstillägget ger en avsevärd utjämning av inkomsterna mellan låg- och höginkomsttagare. Inkomstutjämningen har till viss del förstärkts . hade pensionären med högst ATP-poäng drygt dubbelt så hög pension efter skatt som pensionären med enbart garantipension, medan skillnaden i disponibel inkomst efter boendekostnad uppgick till . Disponibel inkomst vid jämfört med den före pensioneringen Ett vanligt mått för att jämföra inkomsten efter pensionering med den före, är den s.k. kompensationsgraden. Detta kan mätas på olika sätt. I Ds 2006:13, Var det bättre förr? Pensionärernas ekonomiska situation i början av 2000- talet, beräknas istället en inkomstkvot genom att den disponibla inkomsten vid jämförs med den genomsnittliga disponibla inkomsten när personen var . För samtliga personer födda var inkomstkvoten vid ålderspension i genomsnitt . Den disponibla inkomsten var alltså lägre vid . Det är dock viktigt att påpeka att analysen enbart visar utvecklingen för nyblivna ålderspensionärer. Den totala inkomsten minskar för de flesta pensionärer eftersom inkomster av förvärvsarbete och tjänstepensionsinkomster minskar eller upphör. Vilken huvudsaklig försörjningskälla individen hade innan pensioneringen har självfallet betydelse för inkomstkvoten. Av diagram 3.3 framgår att inkomstkvoten för gruppen sysselsatta var något lägre än genomsnittet. Gruppen sysselsatta hade en inkomstkvot på medan den för grupperna arbetslösa och förtidspensionerade låg nära eller översteg . Diagram 3.3 Disponibel inkomst som 66-åring 2004 jämfört med snittinkomsten 19912001, medianvärden för olika kategorier Källa: beräkningar i 1999-2001, 2004 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 tvärtom vilket framgår av tabell 3.4. I tabellen visas den disponibla inkomsten för de olika grupperna för medianen, percentil 90 och percentil 10. Percentil 90 motsvarar medianinkomsten för de med de högsta inkomsterna i respektive grupp. Gruppen sysselsatta, som har den lägsta inkomstkvoten (se diagram 3.3 ovan), har den högsta inkomstnivån vid pensionering. Enbart inkomstkvoten är inte en tillräcklig indikator på den ekonomiska standarden för en pensionär. Eftersom den är beroende av inkomsten före pensionering ger den endast en vägledning om hur mycket inkomsten förändras vid övergången till pension. En hög inkomstkvot behöver alltså inte innebära en hög absolut inkomst vid pensionering, snarare är fallet Tabell 3.4 Disponibel inkomst som 66-åring, medianvärden, percentil 10 och percentil 90 för olika kategorier, 2004 Källa: beräkningar i 2004 Not: Percentil 10 och 90 redovisas inte för socialbidragsgruppen eftersom antalet observationer är så få. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Beroende på vilken kategori man tillhört före pensioneringen är inkomsten efter pensionering olika inte bara till sin storlek utan också till sin sammansättning. Socialbidragsgruppen har t.ex. nästan uteslutande grundskyddsförmåner från det allmänna systemet eftersom de endast har tjänat in låg inkomstrelaterad allmän eller annan pension. till samtliga personer kommer av inkomsterna från det allmänna systemet (grundskydd och inkomstrelaterad pension). Tjänstepensionen spelar en relativt betydande roll med . Löneinkomsterna motsvarar av totalinkomsten. Diagram 3.4 Pensionsinkomstens sammansättning före skatt för olika kategorier (exklusive kapitalinkomster) , 2004, genomsnitt per kategori Källa: beräkningar i 2004 Not: Skattefinansierad allmän pension är garantipension, bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Inkomstrelaterad allmän pension är tilläggspension, inkomstpension och premiepension från den allmänna pensionen. Beräkningen av inkomstkvoten visar att ett inkomstbortfall sker vid pensioneringen för alla grupper. För att kunna se om pensionärer kan anses ha en skälig levnadsstandard kan deras inkomster jämföras med inkomsterna för de övriga i samhället. Den disponibla inkomsten har ökat realt med både för personer i åldrarna dem som är eller äldre. Den reala förbättringen hos pensionärerna har två huvudsakliga förklaringar. Den viktigaste är att nyblivna ålderspensionärer med relativt högre inkomster successivt har ersatt äldre pensionärer vilket har lett till att medianinkomsten stigit. Den andra faktorn är följsamhetsindexeringen som inneburit en real förbättring . Trots den reala förbättringen för pensionärsgruppen uppvisar pensionärerna alltså en svagare utveckling än övriga åldersgrupper. De förvärvsaktivas inkomststandard påverkades positivt bl.a. av skattelättnader, som successivt ökande kompensation för den allmänna pensionsavgiften, men också av en god reallöneutveckling. Ålderspensionärerna som är eller äldre har lägre ekonomisk standard än någon annan grupp i samhället. Allra lägst ekonomisk standard har kvinnor , vilket förklaras av att de har haft en svagare arbetsmarknadsanknytning än yngre kvinnor. Men denna grupp uppvisar också den högsta procentuella förbättringen . De yngre manliga pensionärerna har den högsta inkomststandarden bland pensionärerna och en inkomst i nivå med befolkningen i stort. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.5 Pensionärernas ekonomiska standard jämfört med övriga i befolkningen 1999 och 2004 Disponibel inkomst (medianen), kronor Andelen ekomomiskt utsattaP , procent Källa: beräkningar i HEK 1999 och 2004 1P P Avser andelen personer med en inkomst av median disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Anm. Disponibel inkomst är inkomsten inklusive transfereringar och bidrag efter skatt. Att inkomsten är angiven per konsumtionsenhet innebär att familjernas konsumtion har relaterats till deras sammansättning enligt ett särskilt viktsystem. Det utnyttjas för att kunna göra jämförelser mellan disponibel inkomst mellan olika typer av familjeenheter och hushåll. Ekvivalensskalan mäter den första vuxne i samboförhållande likvärdig 1, andra vuxne i samboförhållande likvärdig 0,51, första barnet likvärdig 0,52, andra och påföljande barn likvärdig 0,42 samt ytterligare vuxna likvärdig 0,60. som den ekonomiska standarden har förbättrats för de flesta finns andra aspekter på utvecklingen ur ett fördelningspolitiskt perspektiv. Exempelvis är andelen med svag ekonomisk standard (inkomster som understiger av medianinkomsten i samhället) intressant att belysa. till hela befolkningen har andelen ekonomiskt utsatta varit ganska stabil 19992004, men det finns stora skillnader mellan äldre och yngre ålderspensionärer. Pensionärer som är eller äldre har varit den åldersgrupp där andelen ekonomiskt utsatta varit högst. Andelen minskade dock och låg i nivå med andelen i åldersgruppen vid periodens slut. I åldersgruppen finns få ekonomiskt utsatta trots att gruppen har en relativt låg inkomstnivå. Andelen utsatta är densamma som för samhällets mest välbeställda åldersgrupp, . Särskilt kan noteras att i båda pensionärsgrupperna minskade andelen ekonomiskt utsatta kraftigt . Orsakerna till detta är -ett förbättrat bostadstillägg detta år (höjning från av bostadskostnaden) -en tillfällig skattereduktion om -gruppens successiva förändring, där personer med högre inkomster ersatte personer med lägre inkomster. Undersöks olika undergrupper av pensionärer uppdelat efter boendeform framgår att ensamstående har 57 gånger högre andel ekonomiskt utsatta än de sammanboende i samma åldersgrupp. Exempelvis klassades av de ensamstående kvinnorna som ekonomiskt utsatta , en ökning .