prop · GT031d22 · 2006-01-01 00:00:00 — Ett mått på samverkan är hur stor andel av insatserna inom programmen som finansieras av fler än en aktör. uppföljning visar att samfinansieringsgraden generellt är hög. Den är störst inom uppföljningsområdena Den attraktiva regionen, Entreprenörskap, företagsutveckling och företagsklimat samt Kluster och innovationssystem. EG:s strukturfondsprogram har inneburit ett betydande ekonomiskt tillskott till utgiftsområdet och de har stimulerat till nytänkande och ökat konkret lokalt och regionalt utvecklingsarbete. Enligt de halvtidsutvärderingar som genomfördes av strukturfondsprogrammen för perioden 20002006 av oberoende utvärderare ligger de olika programmen väl till avseende de kvantitativa och kvalitativa målsättningarna. De kvantitativa resultaten så långt visar sig i form av ökad sysselsättning och nya företag. Kvalitativa resultat är, bl.a. att många nätverk har skapats mellan företag, kommuner och andra aktörer och att samarbeten har bedrivits över administrativa gränser. En gemensam slutsats i halvtidsutvärderingarna är att samverkan och nätverk ger bestående resultat. I propositionen 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet presenterade regeringen ett stort antal program inom olika strategiskt viktiga områden. Syftet med flera av programmen är att insatser inom dessa skall bidra med kunskap och stöd som är viktiga för utformningen och genomförandet av tillväxtprogrammen. Ett antal av dessa program har slutredovisats till regeringen (se avsnitt 3.5.2). Inom samtliga program har medel från utgiftsområde 19 Regional utveckling till stor del växlats upp med annan finansiering, både offentlig och privat. Genomgående visar slutredovisningarna på goda resultat, trots den begränsade programtiden. Flertalet av programmen har genomförts i nära koppling till de regionala tillväxtprogrammen och regeringen gör bedömningen att insatserna har bidragit med kunskap och stöd i utformningen och genomförandet av tillväxtprogrammen. Det kan, enligt regeringens bedömning, finnas ett underutbud av reguljärt finansieringskapital i vid bemärkelse i vissa delar av landet. Ett problem, som uppstått , är att långivare, framför allt banker, har blivit allt mer restriktiva i sin utlåning. Det kan därmed finnas ett för litet utbud av kapital till små och medelstora företag i dessa områden. En del av underutbudet täcks av bl.a. Stiftelsen AB:s låneverksamheter och de regionala företagsstöden. Olika typer av regionala företagsstöd har bidragit till att utveckla näringslivet genom att bland annat delfinansiera investeringar på . Studier visar att de företag som beviljats bidrag utvecklas väl och har en god lönsamhet. Servicetillgången är en viktig faktor för möjligheterna att skapa och upprätthålla attraktiva boende- och sysselsättningsmiljöer, särskilt i gles- och landsbygd. Förändringar i servicestrukturen medför i många fall att servicetillgången försäm- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Antalet orter som förlorade sin sista dagligvarubutik uppgick till 67 stycken, vilket är en ökning jämfört med . har 525 orter förlorat sin dagligvaruservice. Minskningen har främst skett i gles- och landsbygdsområden. Genom statligt stöd till kommersiell service, vilket ökade med , har ytterligare försämringar motverkats. Utöver det ekonomiska stödet till kommersiell service har kommersiell och samhällelig service också utvecklats genom andra regionala utvecklingspolitiska åtgärder. Särskilda projekt, med syfte att utveckla servicelösningar, har genomförts. Genom dessa insatser har i många fall samlokaliserade servicelösningar skapats, vilka är anpassade efter lokala förutsättningar och ofta drivna av lokala entreprenörer. Åtgärderna har bidragit till att i vissa fall upprätthålla och utveckla tillgänglig service. Dessutom har insatser gjorts för att stärka lanthandlarnas företagarroll och deras förutsättningar för att fortsätta driva sin verksamhet. Några samlade utvärderingar av den nya regionala utvecklingspolitiken har ännu inte gjorts. lämnade Statskontoret en rapport (Det regionalpolitiska experimentet, Statskontoret 2004:5), i vilken myndigheten bl.a. har analyserat hinder och drivkrafter för genomförande av regional utvecklingspolitik på såväl nationell som regional nivå. Enligt rapporten ligger de viktigaste hindren för politikens genomförande i den bristande samordningen av politikens olika sektorer. Regeringen instämmer i Statskontorets slutsats och bedömer att det finns ett grundläggande behov av att stärka arbetet med finansiell och politisk samordning av olika sektorer för hållbar tillväxt. Därför har regeringen inlett ett utvecklingsarbete med syfte att skapa förutsättningar för en förbättrad samordning av sektorspolitikens mål och ökad horisontell styrning av statliga myndigheter. Dessa frågeställningar omfattas även av An- svarskommitténs (Fi 2003:02) arbete. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Medlen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling fungerar ofta som katalysatorer, som leder till att ytterligare åtgärder kan komma till stånd. Åtgärder som finansieras inom utgiftsområdet medverkar därför ofta till att få i gång processer och investeringar som annars inte hade kommit till stånd inom olika samhällssektorer. Medlen inom utgiftsområdet kan, på grund av deras jämförelsevis ringa omfattning, endast marginellt påverka utvecklingen i landets lokala arbetsmarknadsregioner. Olika delar av landet utvecklas olika avseende lönesummor för kvinnor och män trots i många fall likvärdiga förutsättningar. Detsamma gäller förvärvsfrekvens för kvinnor och män. Därför är det viktigt att även fortsättningsvis främja utvecklingen i alla delar av landet. Eftersom det inte i första hand är åtgärder inom utgiftsområdet, som är avgörande för den regionala utvecklingen, bör fortsatta insatser inom flertalet politikområden och utgiftsområden företas. Nationella sektorsmål och prioriteringar bör därför, på ett mer systematiserat sätt, kunna utformas utifrån och i samspel med skilda regionala förutsättningar, behov och prioriteringar. Detta kräver samordning av, och samverkan mellan, flertalet politikområden av strategisk betydelse för den regionala utvecklingen. Detta sker bl.a. genom statliga och privata insatser inom de regionala tillväxtprogrammen samt EG:s strukturfondsprogram. har lämnat revisionsberättelse utan invändning till , dvs. har bedömt att årsredovisningen för i allt väsentligt är rättvisande. I stöd styrs de mot ökad tillväxt? (RiR 2005:6) har granskat på vilket sätt inriktningen av de regionala stöden har förändrats för att de skall bli mer tillväxtinriktade. har granskat om de regionala stöden har fått en tydlig tillväxtinriktning, om målen är möjliga att följa upp samt om återrapporteringen till regeringen och ger tydlig information om hur den nya inriktningen av stöden utvecklas. slutsatser är att regeringen bör utveckla målen för de olika stöden så att de får en tydligare inriktning mot att skapa tillväxt. Vidare innebär slutsatser att regeringen bör utveckla återrapporteringskraven för de olika stöden så att de visar den ekonomiska dimensionen av stöden, verkligt utfall och ger en bättre redovisning av projektmedlen. Re- geringen bör vidare anpassa innehållet i förordningarna för stödformerna till mål- och resultatstyrningen. Slutligen bör regeringen enligt utveckla den årliga informationen till så att resultat och effekter i förhållande till uppsatta mål redovisas. Regeringens bedömning är att det utvecklingsarbete som pågår, åtgärder som har genomförts och som kommer att genomföras ligger väl i linje med många av rekommendationer. Utifrån inriktningen i politiken har regeringen t.ex. genomfört en översyn avseende de selektiva regionala företagsstöden; regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd och sysselsättningsbidrag. Efter översynen har dessa företagsstöd bl.a. fått nya syften fr.o.m. . Verksamhetsområdet för regional näringslivsutveckling får ett nytt och mer tillväxtinriktat mål . Regeringen avser dessutom att se över målen för verksamhetsgrenarna i regleringsbreven under verksamhetsområdet. För regionalt utvecklingsbidrag redovisas ekonomiska indikatorer. Regeringen har i dialog med påbörjat ett utvecklingsarbete för att förbättra uppföljningen av regionala företagsstöd. Regeringen har vidare givit i uppdrag att ta fram ett nytt system för projekt- och stödärendehantering (NYPS) för att bl.a. förbättra underlaget för uppföljning och utvärdering. Systemet avses tas i bruk . De medel som anslås inom anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder skall enligt regeringens styrning främst användas till att medfinansiera regionala tillväxtprogram och EG:s strukturfondsprogram. Regeringens uppföljning har därmed fokuserats på att följa upp dessa verksamheter. Regeringen delar uppfattning att redovisningen av projektmedlen bör utvecklas, vilket bl.a. beräknas underlättas genom det nya projekt- och stödärendehanteringssystemet NYPS. Redovisningen i årets budgetproposition avseende de regionala tillväxtprogrammen visar bättre än tidigare medfinansieringen från anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Regeringen bedömer att effekterna av den verksamhet som finansieras inom utgiftsområdet inte kan redovisas . Effekter redovisas i samband med att utvärderingar har gjorts. Regeringen bedriver ett utvecklingsarbete avseende hur politikområdet regional utvecklingspolitik bör följas upp och effektutvärderas, bl.a. för att förbättra återrapporteringen (se mer om framtida uppföljning och utvärdering av politikområdet under avsnitt 3.4 Mål). Regeringen avser att uppdra åt ett antal myndigheter med särskilt ansvar inom regional utvecklingspolitik att ta fram en samlad och systematiserad kunskapsbild kring utvärderingsmodeller som grundas på systemtänkande. Kunskapsbilden bör innehålla såväl en allmän belysning av systemtänkandet inom utvärderingsområdet som en praktisk introduktion till hur systematisk utvärdering kan tillämpas inom tvärsektoriella politikområden som regional utvecklingspolitik. Vidare har ITPS regeringens uppdrag att kontinuerligt genomföra utvärderingar av politiken. av strukturfonderna (RiR 2004:29) redovisar överskådligt revisionens viktigaste slutsatser av hur förvaltnings- och kontrollsystemen för fungerar. Utifrån slutsatserna ger rekommendationer för utformningen av den svenska förvaltningsorganisationen inför nästa programperiod. används som underlag av den särskilda utredning som skall lämna förslag till organisation för genomförandet av EU:s sammanhållningspolitik i (N 2005:1, för regional tillväxt). Utredaren skall lämna sitt förslag . Syftet är att genomförandet av strukturfondsprogrammen skall ske samordnat med den nationella regionala utvecklingspolitiken och samstämmigt med den europeiska sysselsättningsstrategin samt med beaktande av arbetet med lokala utvecklingsavtal inom storstadspolitiken. Utredaren skall föreslå en organisation för förvaltning och genomförande av berörda program. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Alla delar av landet skall bidra till utveckling och tillväxt. Den regionala utvecklingspolitiken är inriktad mot att skapa en hållbar tillväxt och en god servicenivå för kvinnor och män i alla delar av landet. Politiken skall inte begränsas till att hitta kortsiktiga lösningar på akuta kriser. Den handlar om att förutse och förebygga strukturproblem, att skapa regional konkurrenskraft. Den långsiktiga tillväxten och välfärden behöver stärkas, inte minst med hänsyn till demografiska utveckling. Åtgärderna skall därför ha ett fokus på en långsiktig hållbar utveckling. Statens viktigaste roll är att skapa goda grundförutsättningar för en sådan utveckling. Kommande generationer kvinnor och män skall kunna erbjudas sunda ekonomiska, sociala och ekologiska förhållanden. Ökad jämställdhet mellan kvinnor och män och en ökad förståelse för integrationens och mångfaldens stora betydelse för en hållbar regional utveckling är därvid av central betydelse. Hållbar tillväxt skapas på lokal och regional nivå, av kvinnor och män, i företag, och med hjälp av den service som framför allt kommunerna runt om i landet svarar för. Den regionala och lokala nivån är viktig för ett företags konkurrenskraft eftersom dess innovationsförmåga ökar om en fungerande kunskapsöverföring och samspel med andra företag samt kommuner, landsting och organisationer kommer till stånd. Det är regeringens uppfattning att arbete i partnerskap i hög grad bidrar till en nödvändig regional och lokal mobilisering. Eftersom förutsättningarna och villkoren varierar över landet, är större regional och lokal handlingsfrihet viktig för en god regional utveckling. Statliga, kommunala och andra aktörer skall, i en tydlig ansvarsfördelning, samverka för kvinnors, mäns och företags bästa. Olika delar av landet har olika utvecklingsförutsättningar, men de skall inte ställas mot varandra. Staten skall uppmuntra till samarbete, men även till konkurrens, som viktiga drivkrafter för framväxt av kreativa miljöer och dynamiska regioner. Alla delar av landet har mycket att vinna på att samverka. Bristande eller mycket ojämn tillväxt skapar problem. Problem i såväl tillväxtregioner som i regioner som har geogra- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 fiska lägesnackdelar eller som upplever stora strukturella förändringar, måste tas på allvar. Den regionala utvecklingspolitiken utgår från lokala arbetsmarknadsregioners funktionssätt och bedrivs i såväl gles- och landsbygd som i små och medelstora städer samt i storstadsområden. Tätorter och gles- och landsbygd ses som sammanlänkade områden. Därför är det viktigt att även de analyser och program som genomförs inom den regionala utvecklingspolitiken på regional nivå tar hänsyn till förutsättningar som råder inom hela den lokala arbetsmarknadsregionen. Det är i det sammanhanget särskilt viktigt att lyfta fram städernas och stadsregionernas betydelse för den regionala utvecklingen, inte bara för staden själv utan också för dess omgivning. De lokala arbetsmarknadsregionerna kan i sin helhet stärkas genom samarbete och samspel mellan städer, samt mellan städer och glesare befolkade områden. Det finns en stor potential för stora delar av landet i ett ökat gränsöverskridande samarbete avseende bl.a. näringsliv, service och kultur. Samarbetet över de nationella gränserna bör därför öka. Det kan t.ex. ske genom EU:s program för regionalt gränsöverskridande och transnationellt samarbete. Det finns ett starkt ömsesidigt beroendeförhållande mellan tillväxt och välfärd. Det är inte bara välfärden som är beroende av tillväxten. För att alla skall kunna vara med och bidra till tillväxten är välfärden, i form av till exempel god miljö i vid mening, god barnomsorg, skola och sjukvård, en förutsättning. För allt fler företag i vårt land är den välfärdsservice som kommunerna svarar för en viktig konkurrensfaktor. Det kommunala utjämningssystemet syftar till att ge kommuner och landsting i alla delar av landet likvärdiga ekonomiska förutsättningar att erbjuda verksamhet till medborgarna. Insatser inom olika politikområden, t.ex. IT-, transport-, forsknings-, utbildnings- och näringspolitiken samt kommunernas ekonomi är avgörande för alla regioners möjligheter att utvecklas. Fyra horisontella processer bedöms vidare vara viktiga för genomförandet av den regionala utvecklingspolitiken; hållbar arbetskrafts- och kompetensförsörjning för ett konkurrenskraftigt näringsliv, hållbara regionala innovationssystem och kluster för ett konkurrenskraftigt näringsliv, hållbar regionförstoring för ökad tillväxt, samt hållbara attraktiva natur- och kulturmiljöer. Utbyggnaden av högskolesektorn har skapat minst en stark högskola i varje län, som fungerar som kraftcentra för förnyelse och dynamik. Ut- vecklingen av infrastrukturen för vuxnas lärande, vilken bl.a. inneburit ett ökat samarbete mellan olika utbildningsformer samt mellan aktörer och intressenter från flera politikområden, har ökat tillgängligheten beträffande lärande och kompetensutveckling. Inte minst har utbyggnaden av lärcentra i stort sett alla kommuner bidragit till detta. Genom väl utbyggda kommunikationer och tillgång till infrastruktur, i vid bemärkelse, ökar också kvinnors och mäns möjligheter att bo, arbeta och studera på olika platser. Det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering får en större spridning över landet. Det handlar primärt om att noga pröva om nya myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller vissa andra orter eller i anslutning till de regionala stödområdena. En utgångspunkt är att myndigheterna skall kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Tre verktyg för att nå målet för politikområdet har med anledning av regeringens proposition 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet, bedömt att det krävs en kombination av olika offensiva strategiska åtgärder och riktade åtgärder för att nå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Följande tre verktyg står i fokus för att nå målet för politikområdet: Nationell samordning och regionala hänsyn för hållbar regional tillväxt Regeringens ambition är att utveckla en sammanhållen politik för en hållbar regional utveckling, inom vilken nationella sektorsmål och prioriteringar på ett systematiskt sätt kan utformas med hänsynstagande till skilda regionala behov och förutsättningar. Det behövs en väl utvecklad systemsyn och väl fungerande verktyg för sektorssamordning på central nivå för att lokal och regional samverkan skall kunna genomföras på ett effektivt sätt. Därför bedriver regeringen ett arbete med att ut- veckla styrningen av politikområdet utifrån ett systemperspektiv. Systemansatsen vilar på två övergripande principer: horisontell samordning mellan sektorer och politikområden, och vertikal samordning mellan planeringsnivåerna på lokal, regional, nationell och EU-nivå. Genom en systemsyn kan regional utvecklingspolitik utveckla effektivare instrument för samordning mellan nationell, regional och lokal nivå. För att skapa en hållbar tillväxt och säkra välfärden i alla delar av landet skall alla statliga myndigheter ta regionala hänsyn. Detta framgår av verksförordningen (1995:1322) och förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete. Därutöver har vissa statliga bolag till uppgift att uppfylla särskilda samhällsintressen. Vissa statliga bolag har dessutom en serviceskyldighet som omfattar hela landet. Lokal och regional samverkan för hållbar regional tillväxt En viktig förutsättning för hållbar tillväxt är att öka samförståndet och dialogen mellan olika delar av samhället. Det är i samverkan som den hållbara tillväxtens förutsättningar bäst skapas. De regionala utvecklingsprogrammen och regionala tillväxtprogrammen är centrala instrument för att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Programmen syftar till att samordna insatser inom olika politikområden för att genom sektorssamverkan bidra till att uppfylla politikområdets mål. I förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete framhålls särskilt att statliga myndigheter skall beakta dessa program. I län med samverkansorgan eller regionala självstyrelseorgan skall dessa samordna det regionala utvecklingsarbetet. I län utan samverkansorgan eller regionala självstyrelseorgan skall länsstyrelserna samordna det regionala utvecklingsarbetet. skall i samtliga län samordna de statliga myndigheternas insatser i det regionala utvecklingsarbetet. gav regeringen samtliga länsstyrelser i uppdrag att gemensamt föreslå hur denna samordning bör vidareutvecklas och preciseras. Uppdraget skall slutrapporteras till regeringen . ITPS (Regionalpolitiken som tillväxtpolitik, A 2005:011) påpekar att det är angeläget med en tydligare överensstämmelse mellan ansvars-, uppgifts- och resursfördelning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ansvarsfördelningen för regional utveckling mellan olika statliga och kommunala aktörer på regional nivå behandlas inom ramen för An- svarskommitténs (Fi 2003:02) arbete. Regeringen har i regleringsbrev för myndigheter inom de politikområden, som är av störst betydelse för den regionala utvecklingen, ställt tydliga krav på att de skall bidra till att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Enligt riktlinjerna i Innovativa en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36) skall konkurrenskraft stärkas genom en rad åtgärder inom olika politikområden. En bärande idé i innovationsstrategin är att genomförandet i stora delar bygger på ett utvecklat samspel mellan det offentliga och det privata. Samverkan mellan olika aktörer är ett av de tre områden som är i fokus för den regionala utvecklingspolitiken. Många av de åtgärder som syftar till att genomföra innovationsstrategin kommer att vidtas inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen. En stor del av insatserna inom utgiftsområdet genomförs inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen och EG:s strukturfondsprogram. Den regionala projektverksamheten inom dessa program fungerar som överskridande och samordnande instrument mellan olika politikområden och sektorer. Åtgärderna inom EG:s strukturfondsprogram är betydelsefulla och utgör en viktig medfinansiering av tillväxtprogrammen. Stöd till kommersiell service är viktigt för att upprätthålla försörjningen av dagligvaror och drivmedel i serviceglesa områden och därmed en god servicenivå för kvinnor och män i hela landet. Vissa insatser genomförs även med selektiva regionala företagsstöd för att främja utvecklingen av näringslivet. De selektiva regionala företagsstöden regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd och sysselsättningsbidrag omformades fr.o.m. . Fokus flyttas från stöd till enskilda företag till insatser av bredare karaktär och direkta bidrag har till viss del ersatts med lån. Resurser som frigörs skall istället användas inom de regionala tillväxtprogramsprocesserna. Dessa förändringar innebär bl.a. förbättrade förutsättningar för länsstyrelsernas arbete med sektorsamordning inom ramen för olika samverkansprocesser (se även avsnitt 3.6.1). Regeringen avser att se över de regionala företagsstöden i samband med att EU:s 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 nya regler för regionalstöd träder i kraft. De svenska nationella stödområdena, som täcker av befolkningen, kommer också att revideras . För områden med geografiska lägesnackdelar är också den framtida utformningen av , som bl.a. styr utformningen av de regionala företagsstöden, viktig. eftersträvar i detta sammanhang en begränsning av företagsstödens omfattning i EU och bevarande av de anpassningar som finns med hänsyn till de nordiska geografiska särdragen. Stimulansåtgärder för hållbar regional tillväxt För att främja framför allt näringslivets utveckling i vissa regioner är stimulansåtgärder i form av bl.a. särregler i skattelagstiftningen betydelsefulla. Det finns en regional nedsättning av socialavgifter som är en utvidgning av den nedsättning som mindre företag i alla delar av landet får. Även skattesatsen för elförbrukning i vissa kommuner är nedsatt liksom bidragen som lämnas till regionala utvecklingsbolag. Därutöver främjas näringslivets utveckling i vissa delar av landet genom bl.a. transportbidrag. En mer samlad politik för hållbar regional utveckling Regeringen bedriver ett utvecklingsarbete för att uppnå en ökad samordning mellan den nationella regionala utvecklingspolitiken och den europeiska sammanhållningspolitiken. Ambitionen är att utveckla och förtydliga den regionala utvecklingspolitikens mål och prioriteringar samt att skapa en väl förankrad struktur för genomförandet av politiken. En samlad struktur för regional utvecklingspolitik skall ta sin utgångspunkt i en nationell strategi för hållbar regional utveckling. Syftet med den nationella strategin är att tydliggöra regeringens mål och prioriteringar för den regionala utvecklingspolitiken. Strategin skall beakta de europeiska strategiska riktlinjerna som tas fram för att bidra till att stärka kopplingen mellan sammanhållningspolitikens mål och Lissabonstrategins prioriteringar.