prop · GT03175 · 2006-05-29 00:00:00 — inget barn får diskrimineras på grund av nationalitet, etniskt eller socialt ursprung, kön, religion, funktionshinder eller andra liknande skäl, barn och unga skall tillåtas att utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar och barn och unga skall ges möjligheter att framföra och få respekt för sina åsikter i frågor som berör dem. Dessa principer är viktiga för barns och ungas uppväxtvillkor och bör även vara viktiga för fondens fördelning av medel. Barnpolitiken har till uppgift att på ett övergripande strategiskt plan initiera, driva på och samordna insatser för barns och ungas rättigheter med målsättningen att , dess anda och intentioner skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksam- heter som rör barn och unga. Det är därför angeläget med fortsatta insat- ser utifrån för att integrera och synliggöra barnper- spektivet i olika frågor som rör barn och unga liksom varje barns infly- tande och delaktighet i kultur- och samhällslivet och i den fysiska plane- ringen. Det är viktigt att medel från arvsfonden kan bidra till att finna former och vidareutveckla metoder och arbetssätt som ger varje barn möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet i frågor som Skr. 2005/06:175 berör honom eller henne. De nationella målen för ungdomspolitiken är att ungdomar skall ha verk- lig tillgång till välfärd och att ungdomar skall ha verklig tillgång till makt. Dessa mål antogs av (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94). Ungdomspolitiken skall ge ett helhetsperspektiv på ungas livssituation och syfta till att alla ungdomar skall ha goda möjligheter och förutsättningar att utvecklas samt ha makt och inflytande över sin vardag. Detta bör utgöra en utgångspunkt i arbe- tet för fondens målgrupp ungdomar mellan . De nationella målen för handikappolitiken är en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funk- tionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet samt jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funk- tionshinder. Det handikappolitiska arbetet skall inriktas särskilt på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder, att förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktionshinder, att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättn- ingar för självständighet och självbestämmande. Målen och inriktningen antogs av i enlig- het med regeringens proposition Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Detta bör utgöra en utgångs- punkt i arbetet för fondens målgrupp personer med funktionshinder. 9.1Gemensamma prioriteringar (barn, ungdomar och personer med funktionshinder) I stor utsträckning kvarstår de prioriteringar som gjordes i regeringens skrivelse Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under (skr. 2004/05:125). Vissa förändringar görs dock i det följande. Andra områden än de som regeringen tidigare angivit som prioriterade kan behöva uppmärksammas eftersom nya frågor, som berör verksamheter för fondens målgrupper, aktualiseras i samhället. Barnpolitiken har särskilda beröringspunkter med ungdomspolitiken, i och med att målgrupperna för politikområdena delvis sammanfaller. utgör en väsentlig grund även för den nationella ung- domspolitiken, som i huvudsak rör ungdomar mellan . Pro- jektansökningar till Allmänna arvsfonden kan avse olika åldersgrupper inom gruppen . Det kan vara aktuellt när man vill följa en grupp barn och ungdomar eller där insatserna gäller barn i en större åldersgrupp som omfattar barn såväl under som . 2005/06:175 Prioriteringarna, som i det fallet är gemensamma för alla eller ett par målgrupper, hindrar inte att det går att ansöka om medel för de olika målgrupperna t.ex. enbart barn . En gemensam fråga för dessa prioriterade områden är också att uppmärksamma flickors och pojkars olika villkor, förutsättningar och behov. I det följande anger regeringen prioriterade områden där ansökningar som omfattar mer än en målgrupp kan bli aktuella. -Förnyelse- och utvecklingsarbete riktat till barn och ungdomar i familjer med långvarigt socialbidragsberoende eller som lever i ekonomisk utsatthet på annat sätt för att ge dem samma förutsätt- ningar som andra barn och ungdomar. Ungdomar som befinner sig utanför arbetsmarknaden, dvs. inte arbetar eller är anmälda såsom arbetslösa och inte heller studerar, bör också innefattas i arbetet. Projekt som syftar till att ge stöd till ideella organisationers metod- och utvecklingsarbete för att stödja dessa barn och ungdomar så att de skall kunna påverka och forma både sina egna liv och samhälls- utvecklingen i stort bör särskilt uppmärksammas. Regeringen finner det också angeläget att inom ramen för detta prioriterade område stödja projekt som syftar till att motverka och förebygga tele- och spelskulder hos barn, ungdomar och personer med funktionshinder. -Stöd till barn och ungdomar som utsatts för eller bevittnat våld i hemmiljön. Det är angeläget med fortsatt stöd till projekt för att pröva olika arbetssätt och utveckla nya metoder för stöd till barn och unga som utsatts för våld eller bevittnat våld i hemmiljön och som kan bidra till hjälp och stöd till dessa barn och unga. Här kan också innefattas projekt som syftar till att motverka mobbning och/eller kränkande behandling på Internet mot barn, ungdomar och personer med funktionshinder. -Stöd till barn och ungdomar vars föräldrar vistas på anstalt. Många barn och unga som har en förälder på anstalt har ingen eller brist- fällig kontakt med denna förälder. Det finns ett behov av att utveckla modeller och former för stöd till barn och unga vars föräldrar vistas i fängelse eller på annan anstalt. -Flickors och pojkars självbild. Barns och ungdomars självbild och självförtroende påverkas särskilt av reklam och media. Det har visat sig att det går att påverka barn och ungdomar till ett mer mediekri- tiskt tänkande och också stärka deras självförtroende och tillit sin egen förmåga. Sådana projekt kan även bidra till att stärka pojkars och flickors psykiska hälsa. Det är angeläget att stödja projekt med denna inriktning som kan omfatta både pojkar och flickor i olika åld- rar. -Utveckling av barns och ungdomars möjligheter till delaktighet i kulturlivet. Projekt som syftar till utveckling av barns och ungdo- mars möjligheter till delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser och till eget skapande bör ges fortsatt prioritet. Regeringen beslutade att ställa ur Allmänna arvsfonden till Arvsfondsdelegationens förfogande att fördelas till projekt med detta syfte. Regeringen angav då som sin avsikt att avsätta totalt . - Flickors och pojkars fysiska aktivitet och kosthållning. Det finns ett Skr. 2005/06:175 behov dels av att förebygga att barn och unga inklusive barn och unga med funktionshinder blir överviktiga och utvecklar fetma dels utveckla modeller och former för stöd till överviktiga barn och unga inklusive barn och unga med funktionshinder. Projekt i vilka barns och ungdomars egna upplevelser, synpunkter och erfarenheter tas tillvara bör särskilt uppmärksammas. 9.2Verksamhet till förmån för barn Föräldrarna har ansvaret för barnets vård och fostran. Samhällets uppgift är att stödja och komplettera föräldrarna så att alla barn kan garanteras goda och trygga uppväxtvillkor. Det generella utbudet av stöd och ser- vice till barnfamiljerna erbjuds i samhället genom mödra- och barnhälso- vården, förskoleverksamheten, skolan, skolbarnsomsorgen, föräldraför- säkringen, etc. För att förhindra att barn far illa i olika avseenden är det viktigt att det finns möjligheter till särskilt stöd genom , familje- rådgivningen, barn- och ungdomspsykiatrin och inom primärvården. Det är angeläget att dessa insatser prövas och utvecklas på olika sätt för att stödet skall bli så bra som möjligt. För flickor och pojkar med funktions- hinder finns också behov av att utveckla och pröva verksamheter som ger dem bättre möjligheter att delta i gemenskap med andra barn i förskola, skola och . Barns egna upplevelser, synpunkter och erfarenheter av vad som är utvecklande och nyskapande bör ha stor betydelse för inriktningen av fondens stödverksamhet till barn och unga. gäller barn och unga upp till , vilket också bör kunna gälla projektansökningar inom området. Projekt som syftar till att göra FN:s barnkon- vention känd och tillämpad bör ges fortsatt prioritet. Barnkonventio- nen och dess målsättning bör bli mer känd och tillämpad på olika nivåer i samhället, särskilt på den lokala nivån i barns och ungas vardag, bland professionella och bland beslutsfattare. Barns sociala och intellektuella förmågor och fysiska och psykiska välbefinnande och hälsa gynnas av inflytande. Barnperspektivet måste integreras och synliggöras i projekt för barn och unga. Det kan ske t.ex. genom projekt för ökad delaktighet och ökat inflytande för barn och unga i skolan, i kultur- och samhällslivet, inom den fysiska planeringen och i barns lek- och utemiljö. Här har insatser från frivilligorganisationer och föreningslivet stor betydelse för att lyfta fram projekt som prö- var olika former av inflytande och delaktighet för barn och unga i olika åldrar. -Modeller för att förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos flickor och Det är angeläget att pröva modeller där ideella organisatio- ner, själva eller tillsammans med offentliga samhällsorgan, kan Skr. 2005/06:175 utveckla verksamhet för att förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos flickor och pojkar. Sådan verksamhet bör ges fortsatt prioritet. -Utveckling av föräldrautbildning och föräldrastöd. Olika metoder för föräldrautbildning och föräldrastöd, i synnerhet stödet till unga föräldrar, behöver prövas och utvecklas. Det är angeläget att pröva sådana former av stöd som kan anpassas efter föräldrarnas etniska, kulturella eller religiösa tillhörighet. Det är angeläget att t.ex. pröva verksamheter med olika former av mötesplatser för föräldragrupper och föräldrar tillsammans med barn på den lokala nivån. -Stöd till barn i deras relation till föräldrarna. Det behövs ett fortsatt utvecklingsarbete för att stärka och stödja barn till föräldrar som är missbrukare eller psykiskt sjuka samt barn till föräldrar med utveck- lingsstörning och barn med funktionshindrade föräldrar. 9.3Verksamhet till förmån för ungdomar 1225 år Ungdomspolitiken har till uppgift att utjämna skillnader för att ge alla unga lika möjligheter och rättigheter, trygghet och välfärd som andra grupper i samhället. Unga människors erfarenheter och kunskaper är en viktig resurs, och en viktig del av samhällets utveckling. Men ungdomar är inte bara en resurs på tillväxt för framtiden utan ungdomars kunskaper, erfarenheter, värderingar och perspektiv är också en resurs här och . En central utgångspunkt för regeringens ungdomspolitik är därför ung- domars möjlighet till inflytande och delaktighet. Ungas egna organisatio- ner utgör en viktig kanal för ungdomar att söka sina egna vägar till del- aktighet och inflytande lokalt, nationellt och internationellt. -Utveckling av ungdomsledarrollen inom föreningslivet. Ungdoms- ledarrollen spelar en central roll i många ungdomars liv och kan behöva ett stöd till att utvecklas för att möta nya krav och utma- ningar inom organisationerna. Projekt som syftar till att utveckla och stärka unga ledare inom föreningslivet bör därför uppmärksammas särskilt. -Stöd till anläggningar, lokaler och utrustning. Stöd till anläggningar, lokaler och utrustning t.ex. klubblokaler, föreningslokaler och be- fintliga fritidsgårdar bör uppmärksammas särskilt. Ungdomsverk- samheten förändras och förnyas ständigt. Projekt som syftar till att anpassa eller förnya lokaler med ungdomsverksamhet i, bör särskilt uppmärksammas. -Narkotika, alkohol, dopning och tobak. Projekt som leder till att för- stärka ungdomars motstånd mot narkotika, alkohol, dopning och tobak bör prioriteras. -Stärka ungdomars inflytande i samhället. Stärka ungdomars infly- tande i samhället på lokal, regional och nationell nivå. möjlighet till att utveckla nya former att organisera och bedriva Skr. 2005/06:175 samhällsinriktat arbete samt ideella organisationers möjlighet att bedriva nationella utvecklingsprojekt utifrån ett globalt perspektiv bör särskilt prioriteras, liksom utvecklingen av metoder för jäm- ställdhets- och mångfaldsarbete i ungdomsorganisationerna samt för ungdomar i särskilt utsatta situationer (som löper risk att drabbas av s.k. hedersrelaterat våld). Projekt som syftar till att öka ideella orga- nisationers kunskap om mänskliga rättigheter och arbete mot diskri- minering i alla former bör även prioriteras. -En hållbar utveckling. Projekt som syftar till att organisationer bedriver ett strategi- och utvecklingsarbete kring frågan om en eko- nomiskt, socialt och miljömässig hållbar utveckling bör ges stöd. -Förebyggande av våld, brott, mobbning och trakasserier. Förebyg- gande av våld, brott, mobbning och trakasserier av och mot unga och stärka stödet till unga brottsoffer. Projekt som syftar till att före- bygga klotter och annan skadegörelse, utveckla former för medling mellan brottsoffer och gärningsman eller motverka mobbning eller trakasserier på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning eller funk- tionshinder bör uppmärksammas särskilt. -Aktuell samhällsinformation och vägledning. Utvecklingsverksam- het i samverkan mellan offentliga aktörer och ideella ungdomsorga- nisationer i syfte att erbjuda ungdomar aktuell samhällsinformation och vägledning är angelägna. -Motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa. Projekt som syftar till att motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa är angelägna vid fördelning av stöd. Regeringen beslutade att ställa ur Allmänna arvsfonden till Arvsfonds- delegationens förfogande att fördelas till projekt som syftar till att motverka och förebygga psykisk ohälsa bland ungdomar. Rege- ringen angav då som sin avsikt att avsätta sammanlagt för ändamålet. -Projekt som syftar till att finna metoder för att öka ungdomars till- träde till arbetsmarknaden och för att fortsätta utveckla formerna för s. k. Navigatorcentra, bör ges fortsatt prioritet. 9.4Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Regeringens prioriteringar inom verksamheten till förmån för personer med funktionshinder tar sin utgångspunkt i de handikappolitiska målen. För att målen skall uppfyllas måste politiken bedrivas ur ett medborgar- perspektiv. Enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättighe- terna har alla människor lika rättigheter. Personer med funktionshinder skall således ha samma rättigheter och skyldigheter att bidra till samhäl- lets utveckling som andra medborgare. För att uppnå detta måste det handikappolitiska arbetet inriktas på att ta bort de hinder för full delak- tighet och jämlikhet i samhället, som finns för kvinnor och män med funktionshinder och att förebygga och bekämpa diskriminering. Kvinnor och män med funktionshinder i alla åldrar måste ges förutsätt- Skr. 2005/06:175 ningar för självständighet och självbestämmande. bostäder, publika lokaler, kommunikation inklusive elektronisk kommu- nikation, utbildning, fritids- och kulturaktiviteter och olika kommunala verksamheter är en förutsättning för att personer med funktionshinder skall kunna leva ett självständigt och oberoende liv. En viktig utveckling är att tydliggöra handikapporganisationernas roll i förhållande till myndigheter och andra aktörer i olika processer. Det finns behov av utvecklingsarbete där handikapporganisationerna genom olika informationsaktiviteter ger kunskap om funktionshindrade personers villkor. De är också angeläget att organisationerna på lokal och regional nivå får möjlighet till inflytande på ett tidigt stadium i olika planerings- processer. Det finns behov av att fånga upp och utveckla former för hur ett sådant deltagande faktiskt skulle kunna se ut. Kunskap inom den offentliga sektorn om funktionshindrade personers villkor och behov har en avgörande betydelse för hur service, lokaler, information etc. utformas och för bemötandet i den enskildes kontakter med den offentliga sektorn. Ett tillgängligt samhälle är en förutsättning för den demokratiska utvecklingen av samhället. -Design för alla. Design för alla innebär att produkter, bruksföremål, byggnader, IT-produkter, inomhus- och utomhusmiljöer samt tjäns- ter bör vara tillgängliga för alla människor oavsett kön, ålder eller funktionshinder så långt detta är möjligt. Inte minst viktigt är att höja kvaliteten i designen för alla brukare som ett led i ett minskat behov av särlösningar. Det finns behov av att utveckla och pröva verksam- het där brukarorganisationerna, tillsammans med berörda myndig- heter och branschorganisationer bidrar till att stärka arbetet med Design för alla som leder till ett mer tillgängligt samhälle och relevant produktutveckling. -Individuella planer. För den som på grund av sitt funktionshinder har långvariga och sammansatta behov av vård, omsorg, stöd och service behöver insatserna samordnas. Ofta får den enskilde själv eller anhöriga fungera som samordnare och budbärare mellan olika verksamheter trots att ansvaret för samordningen ligger på myndig- heterna. Individuella planer, som tar upp beslutade och planerade insatser samt vem som ansvarar för vad, ger både de enskilda perso- nerna, deras familjer och huvudmännen en överblick som kan främja samordning och samverkan och bidra till att insatserna effektivise- ras. För att tillgodose ett ökat brukarinflytande i detta arbete krävs utvecklingsarbete där handikapporganisationerna kan spela en viktig roll. -Förhindra våld mot barn samt kvinnor och män med funktions- hinder. Personer med funktionshinder som är beroende av stöd och service från andra personer, anställda eller närstående, kan utsättas för både fysiskt och psykiskt våld. Det behövs försöksverksamhet där handikapporganisationerna och andra ideella organisationer tillsammans med kommun och landsting kan finna former för att uppmärksamma och förhindra våld mot barn samt kvinnor och män Skr. 2005/06:175 med funktionshinder. -Arbete, rehabilitering och sysselsättning. Arbete, rehabilitering och sysselsättning är områden som behöver stimuleras i ökad omfatt- ning. Handikapporganisationer och andra ideella organisationer skulle tillsammans med berörda aktörer kunna undersöka om det finns arbetsformer för hur statliga bidrag som är avsatta inom området kan komma till användning på ett effektivare sätt. -Fritidsverksamhet på lika villkor för barn och ungdomar med funk- tionshinder. I flera rapporter har behovet av att utveckla funktions- hindrade barns möjligheter till god fritid uppmärksammats, bl.a. är tillgången till fritidshjälpmedel begränsad och assistenter och ledsa- gare saknas ofta. Projekt som syftar till att motverka fördomar, för- bättra bemötandet samt stärka identiteten och självkänslan hos bar- nen och ungdomarna behöver prioriteras. Resultat vid försäljning aktier Andelar i KamK:s räntekonsortium 1 405 571 423,59 1 261 657 806,88 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader 1 449 167 784,38 1 309 250 550,21 EGET KAPITAL OCH SKULDER SUMMA BUNDET EGET KAPITAL SUMMA FRITT EGET KAPITAL 1 316 293 879,54 Fördelade, ej slutligt beslutade medel Prel skatt och sociala avgifter, godemän Beslutade men ej utbetalda bidrag Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter SUMMA SKULDER OCH EGET 1 449 167 784,38 1 309 250 550,21 Inledande kommentarer och redovisningsprinciper Kammarkollegiet sköter den ekonomiska förvaltningen av ett antal stif- telser och fonder. För förvaltningen har kollegiet bildat ett aktiekonsor- tium och ett räntekonsortium. Tillgångarna i respektive konsortium ägs gemensamt av de stiftelser/fonder som har placerat kapital i konsortiet genom köp av andelar. Andelarna är lika stora och medför lika rätt till egendom som ingår i konsortiet. Konsortierna är även i övrigt uppbyggda efter förebild av värdepappersfonder, men de omfattas inte av lagen (2004:46) om investeringsfonder. Sedan konsortierna bildades tillämpas följande redovisningsprinciper beträffande andelar i konsortierna. I respektive stiftelse/fonds bokföring behandlas andelar i konsortierna på samma sätt som andelar i värdepappersfonder. Det innebär att andelar i konsortierna tas upp som tillgång i balansräkningen värderade till anskaffningsvärdet. Inlösen av andelar medför realisationsvinst eller rea- lisationsförlust. Utdelning från konsortierna tas upp som intäkt. Vid utdelning från konsortierna tillämpas principen att utdelningar motsvarar respektive konsortiums direktavkastning. Varken realiserade eller oreali- serade värdeökningar delas ut. Anskaffningsvärdet för andelar i aktie- konsortiet är marknadsvärdet vid anskaffningstidpunkten och inlösenvär- det är marknadsvärde vid inlösentillfället. Anskaffnings- och inlösenvär- det för andelar i räntekonsortiet är marknadsvärdet vid anskaffnings- respektive inlösentidpunkten, dock högst ett s.k. nominellt värde som fastställs i taget och som ungefär motsvarar marknadsvärdet efter det att utdelning lämnats. Om marknadsvärdet vid anskaffnings- respektive inlösentidpunkten överstiger det nominella vär- det, betraktas skillnaden som upplupen ränta. Utdelningen från räntekon- sortiet justeras med den upplupna räntan. I det portföljadministrativa systemet beräknas andelsvärdet med 16 de- cimaler, men i berörda noter nedan är kursen avrundad till fyra decimaler varvid differens kan uppstå. Restituerade arvsmedel m. m. Avstående av arv, bättre rätt till arv Prel skatt och sociala avgifter, godemän Fastighetsskatt Återförda ej förbrukade medel 2004/2003 Arvsfondsdelegationen Utbetalning av beviljat stöd Andelar i ränte- och aktiekonsortierna 3 398 049 529,00 2 612 105 062,63 Direktavkastning i konsortiet (%) Kurs/andel (kr) Marknadsvärde (kr) Bokfört värde (kr) Orealiserat övervärde (kr) Direktavkastning i konsortiet (%) Kurs/andel (kr) Marknadsvärde (kr) 3 398 049 529,00 2 612 105 062,63 Bokfört värde (kr) Orealiserat övervärde (kr) 2 730 251 612,37 1 968 343 035,80 Eget kapital (kr) 1 316 293 879,54 2 730 251 612,37 1 968 343 035,80 4 063 791 875,95 2 997 332 846,00 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader * Bankränta ingår i posten likvida medel Förändringar i eget kapital Belopp vid årets ingång Kapitalisering av influtna arvsmedel* , ej förbrukade utbetalningsbara Belopp vid årets utgång * Kapitalisering av influtna arvsmedel Restituerade arvsmedel (enl. not 1) ** Utdelningsbara medel fördelades tidigare mellan två olika departement, vilket upphörde . utbetalningsbara medel, men ej förbrukade, upp- gick till kr. 229 906 212,84. Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Administrativa kostnader Socialdep. Kostnad utbetalning av beviljat stöd Kv IV Förteckning över projekt som beviljats stöd under Projektbeskrivningar fördelade per ändamål Anläggningar/lokaler/utrustning.............................................................. Arbete/sysselsättning ............................................................................... Demokrati/delaktighet ............................................................................. Fritid/idrott............................................................................................. Förebyggande av brott/våld/mobbing.................................................... Information/utbildning........................................................................... Jämstäldhet/könsroller ........................................................................... Kost/motion ........................................................................................... Särskild satsning Alternativa stöd- och boendeformer....................... Särskild satsning Bemötande med kultur ........................................... Särskild satsning Brukarstöd ..............................................................