prop · GT03205 · 2006-05-30 00:00:00 — Dessutom avser lagen förhindra och förebygga annan kränkande behandling som inte direkt kan hänföras till dessa diskrimine- ringsgrunder. Det slås fast att , Jämställdhetsombuds- mannen, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Ombudsmannen mot Skr. 2005/06:205 diskriminering på grund av sexuell läggning och inom sina respektive ansvarsområden skall se till att lagen följs. Syftet med regeringens projekt har varit att tillsammans med flickor och pojkar diskutera den kommersialisering och sexualisering som barn konfronteras med i sin vardag. Satsningen har hjälpt till att lyfta viktiga frågor om hur dessa fenomen påverkar barns bild av sig själva och varandra. Regeringen har avsatt totalt för detta projekt. arrangerades 25 s.k. FLICKA-dagar i lika många Dagarna planerades i nära samarbete med barn och unga. 50 000 flickor och pojkar lämnade sina skolor för att diskutera frågor som självkänsla, jämställdhet och identitet. skolmaterial om mediekritik som användes i undervisningen i samband anordnade projektet åtta seminarier i för att stödja utvecklingsarbetet kring jämställdhet i skolan. Till seminariet kom skolpersonal och ungdomsledare för att få konkreta tips och råd om hur de tillsammans med eleverna kan arbeta med genusfrågor och jämställdhet i skolan. fått i uppdrag att genomföra en utvärdering av effekterna av projektet på kort och lång sikt. Uppdraget skall slutredovisas . - Stödmaterial om värdegrund och kränkande behandling Myndigheten för skolutveckling och har båda genomfört in- satser kring mobbning och kränkande behandling. ser har bestått av en översikt om forskning på området, utarbetande av allmänna råd och stödmaterial till skolorna. att det finns en vilja hos skolorna att involvera eleverna i verksamheten, men också att det finns betydande brister i elevernas faktiska inflytande över och delaktighet i planering och organisation. - Studie av läroböcker utifrån diskrimineringsgrunderna Regeringen har gett i uppdrag att se över ett urval av läro- böcker i grund- och gymnasieskolans undervisning. analyseras med avseende på i vilken omfattning och på vilket sätt de av- viker från läroplanens värdegrund. Eventuella uttryck för diskriminering eller andra former av kränkningar pga. kön, etnisk tillhörighet, religion eller trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder skall särskilt - Bemötande av barn med funktionshinder Det är inte ovanligt att personer med funktionshinder känner sig ifråga- satta när de vänder sig till offentliga organ för att få hjälp och stöd. utbildningsstöd, numera för särskilt utbildningsstöd, (Sisus) hade därför i uppdrag att verka för ökad kompetens i bemötandet av personer med funktionshinder, bl.a. barn i skolåren. samordning (Handisam) har från övertagit Sisus verk- Skr. 2005/06:205 samhet avseende kompetensutveckling och skall även på uppdrag av regeringen ta fram och sprida ett diskussionsmaterial kring hur barn i de lägre årskurserna bemöter barn och ungdomar med funktionshinder. Upp- draget skall redovisas . Barns och ungas kompetenser - Sambandet mellan bestämningsfaktorn och hälsa Utbildning är en av faktorerna som har en stor betydelse för en god häl- soutveckling. Kunskapsmålen betonas i skolans styrdokument, och skolan skall också utveckla elevernas möjligheter till ett rikt liv och en god hälsa. Det hälsofrämjande arbetet och skolans uppdrag att främja lärande går hand i hand. Undervisningen skall med utgångspunkt i elevernas bakgrund och erfarenheter främja elevernas fortsatta lärande. De intellektuella, sociala och emotionella kompetenser som barn och unga utvecklar bestämmer deras hälsa, både under uppväxten och senare i livet. Kompetenserna påverkar elevernas möjligheter att trivas i skolan, vilket i sin tur inverkar på de levnadsvanor som de unga utvecklar under uppväxten och som har betydelse för hälsa senare i livet. Goda kompe- tenser ökar också de ungas möjligheter inom arbetslivet, vilket har bety- delse för deras hälsa under levnadsloppet. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Utvecklingen av barns och ungas kompetenser i skolan följs genom indi- katorn fullständiga betyg i . Denna indikator följs genom data från och . Av alla elever i hade under /04 betyget Godkänd i alla ämnen. En större andel flickor än pojkar når målen och fler elever med svensk än med utländsk bakgrund. Bland elever med utomnordiskt ursprung har en lägre andel minst betyget Godkänd i samt- liga ämnen jämfört med elever med nordiskt ursprung. Vidare finns det enligt Folkhälsopolitisk rapport skillnader mellan elever vars mödrar har olika utbildningsnivå. Elever vars mödrar har för- gymnasial utbildning har en lägre andel barn med minst betyget Godkänd i samtliga ämnen, i jämförelse med elever vars mödrar har eftergymnasial utbildning. Andelen elever i årskurs 9 med minst betyget Godkänd i samtliga ämnen visar på en nedgång med några tiondels procent . har resultaten varit relativt oförändrade. /05 hade av flickorna och av pojkarna i denna åldersgrupp minst betyget Godkänd i samtliga ämnen. Elever vars mamma hade eftergymnasial utbildning klarade sig bättre () än elever vars mamma hade endast förgymnasial utbildning (). Bland elever med utomnordiskt ursprung hade en lägre andel () minst betyget Godkänd i samtliga ämnen jämfört med elever med nordiskt ursprung (). Efter /05 var av eleverna behöriga att börja på gymnasieskolans nationella program. Detta är den lägsta andelen behöriga sedan det mål- och resultatrelaterade betygssystemet infördes inför läsåret 1997/98. Inom gymnasieskolan slutför sammanlagt av eleverna sina studier på nationella program. av de elever . 2005/06:205 som inte blev behöriga /04 hade utländsk bakgrund. var andelen elever med utländsk bakgrund . Nedan beskrivs de insatser som genomförts som påverkar bestämnings- faktorn. - Satsning på fler lärare För att ge alla barn och ungdomar likvärdiga möjligheter måste alla skolor vara bra skolor och eleverna få det stöd de behöver för att nå utbildnings- målen. Regeringens satsning på fler lärare och andra specialister har hit- tills varit mycket framgångsrik och kommunerna har ökat sin personal med nära 14 000 heltidstjänster, elevantalet har dessutom minskat. Av dessa är ca 10 000 direkt finansierade med det särskilda statsbidraget för personalförstärkningar. Uppföljningar visar att satsningarna varit störst i särskolan och och mindre i gymnasieskolan. Satsningen går in på sitt femte och sista år. Därefter kommer bidraget att över- föras till det generella stödet till kommunerna. - Insatser för ökade kunskaper i svenska och matematik Kunskaper i svenska och matematik är avgörande för framgång även i andra ämnen. Utvärderingar visar på tendenser till att svenska elever uppvisar försämrad läsförmåga och försämrade kunskaper i matematik. Regeringen aviserade i budgetpropositionen för att man avser att ge stöd till kompetensutveckling av lärare i matematik och läsinlärning, utveckling av stödmaterial för undervisningen (metoder och innehåll) och informations- och intresseskapande insatser. Regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att utforma ett utbud av utbildningar samt att stödja kommunerna så att de kan erbjuda kompetensutveckling för lärare som undervisar i de Myndigheten för skolutveckling har dessutom fått i upp- drag bygga upp och bedriva ett nationellt centrum för språk-, läs- och Regeringen tillsatte en Matematikdelegation med uppgift att utarbeta en handlingsplan med förslag till åtgärder för att förändra atti- tyder till och intresset för matematikämnet samt utveckla matematikunder- visningen inom hela utbildningssystemet. betänkande Att lyfta matematiken (SOU 2004:97) . Statens insatser är främst inriktade på att ta fram digitala stödmaterial och kurspaket samt kompetensutveckling. - Satsning på lärlingsutbildning I vårpropositionen satsar regeringen på lärlingsutbildning. treårig satsning på utvecklingsstöd för etablering av lärlingsutbildning riktas till 20 kommuner där andelen gymnasieelever med slutbetyg från de yrkesinriktade programmen är särskilt låg. - Elever utan fullständiga betyg från gymnasieskolan För att stödja de elever som inte fått med sig tillräckliga kunskaper ifrån , skall , alla elever på det indivi- duella programmet ges utbildning på heltid som till sin omfattning är lik- värdig med den utbildning som erbjuds på övriga gymnasieprogram. 2005/06:205 Kommunerna tillförs 2006 inom ramen för det generella statsbidraget för at finansiera kvalitets- höjningen på gymnasieskolans individuella program. - Elever med utländsk bakgrund och/eller i socialt segregerade områden beslutade regeringen att ge Myndigheten för skolutveckling som dess största och viktigaste uppdrag att arbeta för en förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att ytterligare resurser behövdes för att förstärka insatserna i skolor i segregerade områden och att det därför skulle avsättas 70 respektive för detta ändamål. Myndigheten för skolutveckling presenterade en handlingsplan för hur dessa medel skulle fördelas och regeringen beslutade att myndigheten skulle få använda medlen i enlighet med den redovisade handlingsplanen. Myndigheten föreslog att resurserna riktas till ett urval av kommuner och de ca 100 skolor som har störst behov av utvecklingsstöd. redovisade med utländsk bakgrund. I den konstateras att elever med utländsk bakgrund är över- representerade bland dem som inte når behörighet till gymnasieskolans nationella program. Enligt rapporten är vistelsetiden i en viktig faktor för elever som invandrat efter den ordinarie skolstarten i . Myndigheten för skolutveckling genomför skolutvecklingsdialoger med kommuner. I de dialogerna prioriteras utvecklingen av basfärdigheterna svenska, språk och matematik. En huvuduppgift i myndighetens breda skolutvecklingsuppdrag är att främja utvecklingen i socialt och etniskt segregerade områden. Myndigheten har vidare ett särskilt uppdrag att undersöka situationen för elever som kommer till sent under sin skoltid samt att föra ut kunskap till kommuner om hälsa, lärande och trygghet. För att förbättra elevernas resultat i skolan satsar regeringen i vår- propositionen på att det skall anställs 1 000 resurspersoner på skolor med hög andel elever med utländsk bakgrund och/eller skolor med låg måluppfyllelse genom ett riktat statsbidrag till vissa kommuner. Resur- serna skall bl.a. satsas på att anställa pedagoger, men också annan per- sonal. Skolor oavsett huvudman omfattas av satsningen. Skolor som vill satsa på tvåspråkig undervisning skall kunna utnyttja resurspersonerna till detta. Därutöver skall en särskild nationell strategi för utbildning av nyanlända barn och ungdomar tas fram. Elevhälsa används allt oftare som ett brett samlingsbegrepp för den hälsofrämjande verksamhet som sker inom skolans ramar, vilket innefattar såväl medicinska som psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Syftet är att skapa mer sammanhållna insatser för det hälsofräm- jande arbetet för barn och unga inom skolväsendet, bl.a. genom att skapa förutsättningar för arbetssätt baserade på ökad samverkan mellan den särskilda elevvården, skolhälsovården och det samordnade ansvaret för specialpedagogiska insatser. I vårpropositionen satsar regeringen på förebyggande arbete för bättre elevhälsa. Regeringen avser att initiera ett antal pilotprojekt för att få till stånd en utökad samverkan mellan skola, polis, socialtjänst samt barn- och ungdomspsykiatri. Myndigheten för Skolutveckling får också i uppdrag att kartlägga och sprida information om lyckade projekt. Insatser för psykisk hälsa Enligt nationellt representativa undersökningar har psykosomatiska symptom som huvudvärk och psykiska symptom som nedstämdhet och nervositet blivit vanligare bland ungdomar i skolåldern . Förändringarna är tydligare för 15-åringar än för yngre ungdomar och också tydligare för flickor än för pojkar. Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att bl.a. analysera och lämna förklaringar till den ökning av psykiska problem som har noterats bland ungdomar (U 2005:03 Ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan, dir. 2005:61). Syftet är att få en samlad bild av vilka faktorer som kan antas ligga bakom ökningen av stress och stressrelaterade symptom. Utredningsuppdraget skall redovisas . I sammanhanget kan nämnas att Socialstyrel- sen har haft regeringens uppdrag (dnr S2004/556/SK och S2004/9055/SK) att göra en kartläggning av och föreslå åtgärder när det gäller flickor som medvetet skadar sig själva. förslag har överlämnats till ovannämnda utredning för att hanteras inom ramen för den. Inom den psykiatriska vården är barn och unga med psykisk ohälsa särskilt prioriterade. Regeringen tecknade en förnyad överens- kommelse med Kommuner och Landsting om att av de medel som tidigare hanterats inom den Nationella handlings- planen för utveckling av hälso- och sjukvården skall satsas på förbättringar av psykiatrin. Barn och unga hör till de grupper som pekas ut som särskilt prioriterade i överenskommelsen. I vårpropositionen satsar regeringen på barn- och ungdoms- psykiatrin. För att vända utvecklingen med ökad psykisk ohälsa föreslås en riktad satsning på att förbättra tillgängligheten inom barn- och ung- domspsykiatrin. Satsningen uppgår till 2007 respektive 2008. Inom ramen för denna satsning skall även ett nationellt centrum för kunskaps- och metodutveckling för samt stöd till barn och ungdomar som löper risk att drabbas av svårare psykisk ohälsa inrättas. Regeringen har gett och i upp- drag att ta fram förslag på strategier och åtgärder till ett nationellt program för självmordsprevention (dnr S2005/5777/FH). Bakgrunden är att den tidigare minskningen av självmorden tycks ha stannat upp och att andelen unga i åldersgruppen som vårdats för självmordsförsök har ökat, särskilt bland flickor (se även avsnitt 3 och 4.5). har Allmänna arvsfonden uppmärksammat och prioriterat projekt inriktade på flickors och pojkars psykiska hälsa. beslutade regeringen dessutom att ur Allmänna arvsfonden avsätta till en särskild satsning för att motverka och förebygga ungdomars (i åldern ) psykiska ohälsa. Avsikten är att totalt skall avsättas för detta ändamål. Målområde 4: Ökad hälsa i arbetslivet Regeringens bedömning: Den samlade kunskapen om sambanden mellan hälsa, välbefinnande och ekonomisk utveckling och om vad som främjar hälsa har stor betydelse, både vetenskapligt och i praktiken. Arbetet med införandet av systematiskt arbetsmiljöarbetet () på landets arbetsplatser är viktigt och bör fortsätta. Insatser för att förbättra arbetsmiljön har varit och är fortfarande av stor strategisk betydelse för att öka hälsan och minska de sociala skillnaderna i hälsa. Bristande återhämtning mellan arbetspassen kan leda till stressreak- tioner, sömnstörningar och i förlängningen utmattningssyndrom. Den minskning av det psykiska välbefinnandet, bl.a. i form av ökad trötthet, som kan noteras i stora delar av befolkningen har sannolikt delvis med arbetslivet i sig att göra, men även hur arbetslivet låter sig förenas med livet i övrigt. Möjligheterna till återhämtning skiljer sig åt mellan olika yrken. Personal inom offentlig sektor och de som arbetar med män- niskor är enligt Folkhälsopolitisk rapport särskilt utsatta, liksom vissa chefer. Regeringen anser att den huvudsakliga anställningsformen skall vara tillsvidareanställning. Det finns ett behov av fortsatt kunskapsuppbygg- nad när det gäller anställningstrygghetens hälsoeffekter samt om rörlig- het och inlåsningseffekter på arbetsmarknaden. Bestämningsfaktorerna och indikatorerna inom målområdet Ökad hälsa i arbetslivet bör ses över. Identifieringen av indikatorerna bör utgå från de indikatorer som används och tas fram av myndigheterna inom området. Ett fortsatt utvecklingsarbete bör samordnas med det ut- vecklingsarbete avseende indikatorer som redan pågår inom politik- området Arbetsliv. Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning beträffande sambandet mellan bestämningsfaktorerna och hälsa samt utvecklingen av bestämningsfaktorerna. () har inte närmare kommenterat det vidare arbetet med bestämningsfaktorer och indikatorer. Inom målområdet Ökad hälsa i arbetslivet har FHI i Folkhälsopolitisk rapport (dnr S2005/7557/FH) definierat tre bestämningsfaktorer. FHI redogör för utvecklingen av dessa med sammanlagt tio indikatorer. Bestämningsfaktorerna och indikatorerna har enligt FHI koppling till två olika politikområden. Självskattad arbetsorsakad ohälsa (h) Belastningsbesvärsindex (h) Krav/kontroll/stödindex (h) Arbetsolycksfall/-sjukdomar systematiskt arbetsmiljöarbete, SAM- (h) = huvudindikator. Remissinstanserna: Flera remissinstanser påpekar vikten av det syste- matiska arbetsmiljöarbetet () såsom t.ex. , Tjänste- männens () och Sektionen för arbets- och miljö- medicin inom . i (LO) menar att tillgången på systematiskt arbetsmiljöarbete och företags- hälsovård följer tydliga mönster baserade på klass och kön och betonar att arbetsgivarna har ett stort ansvar för att arbetet anpassas efter individens förmåga. Vidare framför ett flertal remissinstanser vikten av ett jämställd- hetsperspektiv på arbetsmiljöarbetet. Exempelvis framhåller TCO att det för folkhälsans bästa borde finnas ett tydligare genusperspektiv i Arbets- miljöverkets uppdrag. Flera remissinstanser pekar på vikten av en god företagshälsovård. Exempelvis framhåller vikten av att företagshälsovårdens ställning stärks och dess roll i samhället tydliggöras. stödjer slutsatsen i Folkhälsopolitisk rapport att det behövs mer kunskap om hur arbetsplatser/arbetsformer kan utformas så att de tar hänsyn till balansen mellan arbetslivets krav och medarbetarnas hela livssituation. () anser att mer flexibla och bättre anpassade arbetsvillkor, arbetstider och skatter kan förbättra möjlig- heterna och viljan för fortsatt förvärvsarbete. Enligt SPF visar studier att arbete högre upp i åldrarna hälsa. TCO ifrågasätter slut- satsen att det ytterst och enbart är den enskilda arbetstagarens val som styr utvecklingen när det gäller återhämtning mellan arbetspassen. TCO anser att arbetsgivarnas sätt att leda och fördela arbetet har en ytterst avgörande betydelse. De remissinstanser som yttrat sig om bestämningsfaktorn anställnings- trygghet uttalar ett starkt stöd för fortsatt kunskapsinsamlande om rörlig- het och inlåsningseffekter på arbetsmarknaden. Dessa remissinstanser är , , Akademikers , , och Svensk företagshälsovård. framhåller betydelsen av samordning för att undvika dubbelarbete och alltför många snarlika indikatorer. Verket menar att samma indikatorer bör användas för att beskriva ohälsan i arbetslivet, oav- sett i vilket sammanhang återrapporteringen skall göras. Arbetslivsinsti- tutet pekar på betydelsen av arbetet med att följa upp, utvärdera och ut- veckla bestämningsfaktorer och indikatorer för att kunna följa och jämföra Skr. 2005/06:205 måluppfyllelse . är i viss mån kritisk till Statens folkhälsoinstituts förslag till indikatorer och menar att de inte i tillräcklig grad avspeglar faktorer i arbetet som leder till ökad eller mins- kad hälsa. Skälen för regeringens bedömning Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor minskar den arbets- relaterade ohälsan och bidrar till en allmänt förbättrad folkhälsa samt minskar de sociala skillnaderna i ohälsa. Ökad hälsa i arbetslivet skall därför utgöra ett särskilt målområde (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Ohälsan i arbetslivet, mätt som sjukskrivning och sjuk- och aktivitets- ersättning (tidigare kallat förtidspensionering), har ökat mycket kraftigt under . Det finns en rad samverkande orsaker till den ökande sjukfrånvaron. Enligt Folkhälsopolitisk rapport (dnr S2005/7557/FH) är en viktig orsak sannolikt en bristande anpassning mellan arbetsmarknadens krav och människors förutsättningar. Skärpta arbetskrav som inte balanseras av ökade möjligheter till kontroll och inflytande för den enskilde arbetstagaren innebär en ökad risk för utslag- ning. Regeringen har satt upp som nationellt mål att minska ohälsan i arbets- livet vilket innebär att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning i förhållande skall halveras fram . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska och hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen. Arbete är viktigt för människors identitet och självbild och har där- igenom positiva hälsomässiga konsekvenser. Förutom det mänskliga lidandet som ohälsan bidrar till är de samhällsekonomiska kostnaderna för sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning stora, vilket tydligt visar på sambandet mellan folkhälsan och samhällsekonomin. - Samband mellan arbetsmiljöfaktorer och hälsa Arbete är viktigt för människors identitet och självbild och har därigenom positiva hälsomässiga konsekvenser. Det finns dock negativa aspekter av arbetsmiljön som kan resultera i allt från huvudvärk och irritation till cancer och dödsolyckor. Arbetsmiljöfaktorer är ett samlingsbegrepp för i stort sett allt i arbetssituationen som påverkar oss som arbetande individer. kan arbetsförhållanden tillsammans med omständigheter utanför arbetet leda till ohälsoeffekter. Insatser för att förbättra arbetsmiljön har varit och är fortfarande av strategisk betydelse för att öka hälsan och minska de sociala skillnaderna i hälsa. Den vanligaste orsaken till anmälda arbetssjukdomar, långvarig sjuk- skrivning och sjuk- och aktivitetsersättning är belastningsskador. Den näst vanligaste orsaken är psykisk ohälsa. Det finns skillnader i arbetsorsakad ohälsa mellan olika socioeko- Arbetare redovisar i högre utsträckning än tjänstemän besvär som följd av påfrestande arbetsställningar, korta upprepade arbets- Skr. 2005/06:205 moment och tung hantering. För besvär orsakade av stress och andra psykiska påfrestningar på arbetsplatsen är förhållandet det omvända, tjänstemän redovisar mer besvär än arbetare. Även sömnbesvär drabbar tjänstemän i högre utsträckning än arbetare. Självupplevda arbetsmiljöproblem skiljer sig delvis mellan utrikes och inrikes födda. Utrikes födda upplever i större utsträckning än svenskfödda fysisk belastning i sitt arbete. De redovisar även i större utsträckning än personer födda i att de har ett jäktigt och enformigt arbete samt att de främst ser arbetet som en källa till inkomst utan någon form av till- fredsställelse. En tänkbar förklaring till att fler utrikes födda upplever sig ha en sämre psykosocial arbetsmiljö enligt Folkhälsopolitisk rapport är att de i större utsträckning än andra är överkvalificerade för sina arbets- uppgifter. - Utvecklingen av arbetsmiljöfaktorerna Det finns såväl positiva som negativa trender när det gäller arbetsmiljöns hälsoeffekter. Dödsolycksfall i arbetet har reducerats väsentligt och kon- tinuerligt ända . Jämfört med slutet av har även arbetsolyckorna över lag minskat kraftigt. Den stora ökningen av långtidssjukskrivningarna bröts 2003. Antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar har dock ökat. Arbetstagarna har haft alltmer negativa uppfattningar om arbetets krav ställt emot sin egen kontroll och inflytande. Denna trend tycks ha brutits. Uppfattningarna om dessa förhållanden är mer positiva i mätningar 2001 och 2003. Andelen kvinnor med värk i övre delen av rygg och nacke har ökat , från av alla kvinnor . Bland män är motsvarande värden 19 respektive 27 pro- cent. Fysiskt tunga jobb utgör fortfarande ett utbrett arbetsmiljöproblem inom såväl kvinnodominerade branscher, t.ex. livsmedelsindustrin, hälso- och sjukvården och , som inom vissa delar av den mans- dominerade industrin. Ungefär hälften av kvinnorna känner att de har föga inflytande i arbetet, som de har höga psykiska krav och litet beslutsutrymme. Anställda i kvinnodominerad verksamhet drabbades mest av försämrad hälsa lågkonjunktur, vilket anses vara en viktig bidra- gande orsak till de kraftigt ökande sjukskrivningsnivåerna inom kvinno- dominerade arbetsplatser.