prop · GT0385 · 2006-03-09 00:00:00 — Gasförordningen ska tillämpas från , med undantag för av vissa bestämmelser om utarbetandet av riktlinjer. Tillämpningen har för dessa riktlinjer senarelagts till . Gasförordningen inne- bär en närmare detaljreglering än vad som följer av gasmarknads- direktivet av hur systemansvariga för transmissionsnät ska utöva sin Frågan om behov av ändringar i den svenska lagstiftningen Skr. 2005/06:85 till följd av förordningen kommer att behandlas i en proposition som för närvarande bereds inom . Syftet med direktivet om energieffektivitet är att uppnå mer kostnads- effektiv och rationell slutanvändning av energi samt undanröja hinder för marknaden för energitjänster. En ständigt mer effektiv användning av energi är ett centralt redskap för hållbar utveckling inom energiområdet, liksom teknikutveckling. prioriterar därför det nya förslaget om energitjänster högt. (Se vidare faktapromemoria 2003/04: FPM 88.) nåddes en politisk överenskommelse om direktivet. Denna innebar betydande förändringar jämfört med det ursprungliga förslaget från kommissionen. hade fått gehör för samtliga väsentliga synpunkter. Formellt fastställdes denna politiska överenskommelse . har direktivet förhandlats intensivt med syfte att uppnå en överenskommelse med i andra behandlingen. Frågor om de kvantitativa målens natur och storlek liksom frågan om den offentliga sektorn ska ha ett kvantitativt mål varit mest svårlösta. nåddes en överenskommelse som innebär att direktivet innehåller ett generellt indikativt mål på energieffektivisering som ska uppnås . För den offentliga sektorn föreskrivs att sektorn ska ta en ledande roll och det anges vissa krav på hur sektorn ska arbeta med energieffektivisering. Medlemsstaterna åtar sig att med vissa intervall upprätta nationella energieffektiviseringsplaner som ska belysa uppnådda resultat, bedömd framtida utveckling samt analys av behovet av ytterligare åtgärder. 38.3Grönbok om effektivare energiutnyttjande Vid rådsmötet (energi) antogs rådsslutsatser om den grönbok om effektivare energiutnyttjande (KOM(2005) 265 slutlig) som kommissionen presenterade . Kommissionens avsikt är att lägga fram en konkret handlingsplan för ökad energieffektivitet . prioriterar energieffektivisering högt och har välkomnat en grönbok om energieffektivisering och samlat europeiskt initiativ för ökad energieffektivitet. En bred diskussion om åtgärder för en effektivare energianvändning och ett sammanhängande ramverk för energi- effektiviseringfrågorna är angeläget. Bakgrunden till behovet av ytterlig- are åtgärder för ökad energieffektivitet utgörs av behovet av åtgärder för ett förbättrat miljöskydd och för att uppnå EU:s åtaganden enligt Kyoto- protokollet. Även behovet av att främja EU:s konkurrenskraft och av att förbättra försörjningstryggheten avseende energi inom EU redovisas som viktiga motiv till grönboken. tar bland annat upp olika hinder för att öka energieffektiviteten såsom bristen på kunskap och information, ekonomiska hinder samt prissättningsstrukturer. En bred genomgång görs även av olika ytterligare energieffektiviseringsåtgärder inom olika sektorer, där transport- och byggsektorerna lyfts fram som de Skr. 2005/06:85 områden där det finns störst ytterligare energibesparingspotential att Genom de ytterligare åtgärder som tas upp i grönboken skulle genomslaget av de samlade gemenskapsåtgärderna i stort sett kunna fördubblas så att sammantaget i årliga energibesparingar till 2020 kan uppnås. Inom det europeiska samarbetet ligger strålskydds- och kärnsäkerhets- frågorna under ett särskilt fördrag, Euratomfördraget. har beslut fattats om att ansluta Euratomgemenskapen till konventionen om tidig varning vid radiologisk olycka samt assistans- konventionen vid en radiologisk olycka. I enlighet med rådsslutsatserna , angående säkerhet vid kärntekniska anläggningar samt hantering av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle har ad hoc-arbetsgruppen för kärnsäkerhet åter aktiverats. Denna har fått i uppgift att göra en genomgång av det internationella samarbetet som bedrivs och de resultat som åstadkommits inom området samt analysera om det finns behov av ytterligare åtgärder inom gemenskapen. Det Europeiska systemet för kärnämneskontroll har diskuterats med anledning av att kommissionen beslutat om stora rationaliseringar på området. En oro bland medlemsstaterna finns för att de internationella åtagandena som medlemsstaterna har inte ska kunna uppfyllas om rationaliseringarna genomförs i sin helhet. Vidare har ett utkast till direktiv om transport av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle diskuterats. Något slutligt förslag från kommissionen finns dock ännu inte. Dessutom har ett stabilitetsinstrument för bistånd på det kärntekniska området diskuterats. DEL 8 JORDBRUK OCH FISKE 39 Den gemensamma jordbrukspolitiken Arbetet präglades av framtagandet av ett nytt miljö- och landsbygdsutvecklingsprogram för perioden 20072013. Efter beslut om detta fortsatte arbetet med en gemensam EU-strategi för landsbygdsutvecklingsområdet med utgångspunkt i det nya programmet. dominerades diskussionerna av kommissionens reform- förslag av marknadsordningen för socker som presenterades . Ett principbeslut om en reform kunde fattas på jordbruksrådet . Övriga frågor som behandlats är bland annat den nya tullregimen för bananer samt ett meddelande från kommissionen om förenkling av jordbrukslagstiftningen. Inom djurområdet har fokus till stor del legat på hanteringen av utbrott av fågelinfluensa i närliggande områden till EU samt förhandlingar om ett nytt direktiv om bekämpning av fågelinfluensa. En annan fråga som flitigt diskuterats är skydd av slaktkycklingar. 39.1.1Reform av marknadsordningen för socker Kommissionens förslag till revidering av marknadsordningen för socker presenterades och behandlades intensivt i ministerrådet för jordbruk och fiske . slöts en politisk överens- kommelse. Reformen innebär en prissänkning med totalt för socker respektive för sockerbetor. Betodlarna kompenseras för av prissänkningen genom ett stöd som är frikopplat från produktionen. För att minska produktionen och öka den europeiska sockersektorns konkurrenskraft införs ett omstrukturerings- program för att stödja sockerbruk som lägger ner fabriker och avsäger sig produktionskvot. Omstruktureringsprogrammet finansieras via en avgift på all kvarvarande produktion. I omstruktureringsprogrammet införs även en diversifieringsfond som ska stödja regioner som drabbas av nedlagd produktion. Reformen innebär en sänkning av det garanterade pris som länderna inom (främst länder i , och ) erhåller vid export av socker till EU. För att stödja dessa länder har en handlingsplan tagits fram för att hjälpa konkurrenskraftiga länder att utveckla sin sockersektor, och övriga att övergå till andra verksamheter. För att ett formellt beslut ska kunna fattas måste yttra sig. För mer information se fakta- promemoria (2005/06:FPM1). En reform av sockersektorn är nödvändig, både för att nå balans på marknaden inom EU samt för att uppfylla EU:s internationella Skr. 2005/06:85 åtaganden. 39.1.2Förenklingar av den gemensamma jordbrukspolitiken Arbetet med förenklingar av jordbrukslagstiftningen togs upp i ministerrådet för jordbruk och fiske . har förberedande arbete utförts för att kommissionen ska kunna presentera ett förslag till handlingsplan. Målet är att skapa harmoniserade regler om olika marknadsreglerande åtgärder som intervention, privat lagring, importkvoter, exportbidrag, säkerheter, marknadsföring av jordbruksprodukter, statsstödsregler, kommunikation och rapportering av information. Bland annat avser kommissionen föreslå en sammanslagning av de 21 olika marknadsordningarna. Övriga områden som ska ses över rör de administrativa kostnader som uppstår nationellt med anledning av den gemensamma jordbrukspolitiken, samt förenkling av statsstödsreglerna inom jordbrukssektorn. Förenklings- arbetet ska även genomsyra andra politiska beslut som t.ex. socker- reformen och den planerade översynen av jordbruksreformen . Enklare regelverk och minskad administration underlättar för såväl jordbruket som livsmedelsindustrin och arbetet med att förenkla lag- stiftningen är prioriterat från svensk sida. 39.1.3Handelsavtal avseende vin mellan och Förhandlingarna om ett vinavtal mellan och har pågått . har framsteg gjorts och ett rådsbeslut om en första fas togs . Avtalet omfattar bl.a. ömsesidigt erkännande av tillverkningsmetoder, användandet av traditionella namn och ändring av status på beteckningar. Märkning på flaskor och certifiering vid export, tas också upp i avtalet. Förhandlingar om den andra fasen av avtalet fortsätter . Bland annat ska skydd för EU:s geografiska beteckningar, så kallade semigeneriska beteckningar (vin med geografisk betydelse annan än dess exakta ursprung, exempelvis port och sherry som inte kommer från dessa regioner men tillverkas genom samma metod) bättre skydd för EU:s traditionella namn samt regler kring export av vin med låg alkoholhalt beröras. välkomnar avtalet och anser att det är viktigt att parterna når en överenskommelse så att handels- störningar undviks. 39.1.4Ny importregim för bananer EU, och slöt 2001 ett avtal om att EU ska avskaffa nuvarande kvotsystem för bananer och ersätta det med en tullösning . En förutsättning var att den nya tullen garanterar de latinamerikanska exportörerna samma marknadstillträde som kvotsystemet gör. Kommissionen har lagt fram två olika förslag till att höja den nuvarande tullnivån inom kvot på per ton, med respektive , som kvoten avskaffas, men dessa förslag har fällts av WTO:s skiljedomstol. 2005/06:85 motiverades med att en så stor höjning av tullen mot skulle medföra att latinamerikanska exportörers marknadstillträde begränsas. Kommissionen modifierade därefter sitt bud till /ton i tull och en tullfri importkvot gentemot AVS-länderna (länder i , och ) för . Beslut fattades av rådet . Det nya importsystemet kommer att träda i kraft . röstade mot kommissionens förslag på en så kraftig höjning av tullnivån liksom bevarande av kvot. Den har alltsedan EU- inträdet arbetat för ett avskaffande av alla tullkvoter på bananer för att få en mer marknadsanpassad sektor med lägre priser på bananer. 39.1.5Tullavtal om ris med och Kommissionen fick i samband med reform av den gemensamma jordbrukspolitiken mandat att omförhandla importtullen för ris. Syftet var att införa en ny tull vid ikraftträdandet av reformen på risområdet. Kommissionen har fört förhandlingar med , , och . Avtalen med och godkändes av rådet . slöts även ett avtal med och med . Avtalet innebär att en rörlig tull används beroende på importvolymerna. 39.1.6Förutsättningarna för odling av hampa i uppmanade regeringen i ett tillkännagivande att pröva möjligheterna att godkänna odling av hampa för energi-, fiber- och proteinändamål inom eller utom stödsystemet. En rapport har i samråd med berörda departement tagits fram av /05. Rapporten har remissbehandlats . Frågan behandlas inom . Landsbygdsutveckling är sedan Agenda 2000-reformen en integrerad del av den gemensamma jordbrukspolitiken. rapport om miljö- och landsbygdsprogrammet som överlämnades till kommissionen konstaterades att måluppfyllelsen i det svenska miljö- och lands- bygdsprogrammet överlag är god. överlämnade ett förslag till kommissionen om ändring av miljö- och landsbygdsprogrammet med anledning av orkanen . Ändringen innebär en förstärkning av insatserna för kompetens- utveckling för skogsägare. Förslag till nytt regelverk för landsbygdsutveckling för Kommissionen presenterade vid ministerrådet för jordbruk och fiske ett förslag till rådsförordning för landsbygdens utveckling för perioden 20072013. Efter behandling vid ett flertal ministerråds- möten fattades en politisk överenskommelse . Formellt antogs för- ordningen och har publicerats i Europeiska gemenskapens tidning, (förordning (EG) 1698/2005). Beslutet innebär bland annat att en EU-strategi för landsbygdens utveckling på EU-nivå kommer att upprättas. Varje medlemsland ska också ta fram en nationell strategi som syftar till att beskriva kopplingen mellan ambitionerna på EU-nivå och den nationella tillämpningen av landsbygdsprogrammen. I enlighet med landsbygdsförordningen delas målen för landsbygdspolitiken upp i tre prioritetsområden som också ligger till grund för åtgärdernas struktur: 1.Konkurrenskraft i jord- och skogsbrukssektorn En viss finansiell balans mellan de olika prioritetsområdena ska säkerställas. I linje med ett ökat behov av en diversifierad ekonomi på landsbygden har regelverket vidgats något för att beakta fler intressenter än de med koppling till lantbruket. Under förhandlingarna drev bl.a. frågor om förenkling av regelverket och ökad fokus på målsättning- arna med EU:s landsbygdspolitik. Den sistnämnda delen har förtydligats avsevärt i och med inrättandet av en EU-strategi och nationella strategier. har beviljats ett undantag från förordning (EG) 2003/2003 om gödselmedel vad gäller gränsvärde för kadmium i mineralgödsel. beslutade kommissionen att förlänga förbud för saluföring av gödselmedel som innehåller kadmium i koncentrationer som överstiger per ton fosfor. 39.4.1Hög aktivitet avseende fågelinfluensa (aviär influensa) Utbrott av fågelinfluensa i EU:s närområde har det skett upprepade utbrott av så kallad aggressiv fågelinfluensa hos tamfjäderfä i . att människor smittats och insjuknat. Drygt 60 personer har avlidit till Skr. 2005/06:85 följd av fågelinfluensan. Samtliga människor som smittats har haft nära kontakt med sjuka fåglar. och iakttogs en onormal dödlighet hos vilda fåglar i , , , och samt utbrott av fågelinfluensa i dessa länder. Provtagning har visat att viruset i dessa länder är mycket likt det som orsakat utbrotten i . Mycket tyder på att smittan överförts med flyttfåglar. Kommissionen höjde sin beredskap inför eventuella utbrott eller virusfynd hos vilda fåglar inom EU och införde bl.a. ett importförbud av fjäderfä och obehandlade fjädrar från dessa länder. Experter sammankallades från samtliga EU-länder till upprepade möten för att diskutera i vilken utsträckning flyttfåglar kan utgöra en risk för EU. beslöt kommissionen att medlemsstaterna efter en nationell riskvärdering ska vidta åtgärder för att förhindra kontakt mellan vilda fåglar och tamfjäderfä. Ett nytt direktiv om bekämpning av fågelinfluensa (KOM(2005) 171 slutlig) till ett fågelinfluensa, samt förslag till ändringar i rådets beslut om utgifter inom veterinärområdet. Detta har setts som prioriterat, bl.a. mot bakgrund av utbrotten i allt mer närliggande områden, och förslagen kunde slutligen antas på ministerrådet för jordbruk och fiske . Direktivet, som ersätter ett befintligt direktiv inom området, innehåller bestämmelser om hur medlemsstaterna ska agera vid utbrott av fågelinfluensa. Syftet med åtgärderna är att så snabbt som möjligt utrota smittämnet bl.a. genom att djuren i drabbade besättningar avlivas och destrueras, anläggningen desinficeras osv. En nyhet jämfört med nu gällande direktiv är att åtgärder inte enbart ska vidtas vid utbrott av aggressiva virusformer (högpatogen aviär influensa) utan även när milda virusformer (lågpatogen aviär influensa) påvisas hos tamfjäderfä. Bakgrunden till att även mild fågelinfluensa, som oftast inte ger några symtom hos djuren, ska bekämpas är att sådana virus kan övergå till att bli aggressiva. Genom att vidta åtgärder även vid fynd av mild fågelinfluensa kan utbrott av aggressiv fågelinfluensa motverkas. I samband med detta föreslår kommissionen en anpassning av lagstiftningen om utgifter inom veterinärområdet. Medlemsstaternas bekämpningsåtgärder kommer att ersättas från unionen även vid mild fågelinfluensa. utgår bara ersättning vid aggressiv fågelinfluensa. 39.4.2Förslaget om skydd av slaktkycklingar Kommissionen har utarbetat ett förslag (KOM(2005) 221 slutlig) om skydd av slaktkyckling som presenterades för rådet . Förslaget bygger bl.a. på bestämmelser från och och innehåller förslag till minimiregler för att skydda slaktkycklingar i besättningar med 100 djur eller fler som inte är avelsbesättningar eller kläckerier. finns enbart allmänt hållna bestämmelser om skydd av animalieprodu- Ett flertal rådsarbetsgrupper har mötts Skr. 2005/06:85 och hösten. Ett beslut om direktivet kommer troligen att fattas tidigast under det österrikiska ordförandeskapet. De allra flesta medlemsstaterna är positiva till att området regleras men har olika synpunkter på hur detta ska gå till. Många medlemsstater befarar dock att förslaget kommer att innebära höjda kostnader framför allt för producenter men även för konsumenter och myndigheter. driver att höga krav sätts. 39.4.3Fortsatt förbättrad BSE-situation gör att lättnader i regelverket övervägs Mot bakgrund av de senaste årens förbättrade BSE-situation (galna ko- sjukan) inom EU presenterade kommissionen en strategiplan TSE-färdplan för hur bekämpningen av TSE-sjukdomar (där bl.a. BSE ingår) fortsättningsvis ska genomföras. Kommissionen anser att det mot bakgrund av erfarenheterna av olika åtgärders effektivitet och den förbättrade smittosituationen för BSE nu finns anledning att se över regelverket för TSE-sjukdomar och överväga prioriteringarna inom området. I denna process måste även hänsyn tas till andra hot mot djur- och folkhälsan som dykt upp , t.ex. sjukdomar som SARS (svårt akut respiratorisk sjukdom) och nya varianter av fågelinfluensa. Eventuella lättnader i regelverket ska vara vetenskapligt grundade och ske utan risk för konsumenterna samt bör vara riskbaserade. 39.4.4Direktiv om fisksjukdomar m.m. Kommissionen lade fram ett förslag (KOM(2005) 362 slutlig) till revision av gällande bestämmelser om över- vakning och bekämpande av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur. Syftet är att modernisera, omarbeta och konsolidera de gällande djur- hälsobestämmelserna för handeln med vattenbruksprodukter, och bl.a. förbättra förebyggandet och bekämpningen av sjukdomar, för att därigenom öka konkurrenskraften för vattenbruket i EU. För del är det framför allt angeläget att försvara vårt goda hälsoläge bland odlade och vilda vattendjur samt att direktivet inte påverkar de tilläggsgarantier som beviljades för vissa fisksjukdomar. 40 Den gemensamma fiskeripolitiken Den gemensamma fiskeripolitikens mål är att säkerställa att levande fiskeresurser utnyttjas på ett hållbart sätt i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Försiktighetsprincipen ska tillämpas och ekosystem- baserad förvaltning ska införas stegvis. Regelverket omfattar fiskeri- näringens centrala aspekter, bl.a. regler för fiskets bedrivande, fiske- kvoter, redskap, och kontrollåtgärder. En gemensam marknadsordning omfattar bl.a. system för prisstöd. En fiskefond finansierar åtgärder avseende omstrukturering och utveckling av yrkesfisket, förädlings- Skr. 2005/06:85 industrin och vattenbruket. Inför rådet hade förslaget om högsta tillåtna uttag (TAC) och kvoter i blivit ett separat förslag utbrutet ur det allmänna TAC-förslaget. I likhet med fokuserade förhandlingarna på högsta tillåtna uttag i på det östra torskbeståndet. För övriga bestånd (västra torskbeståndet, sill, skarpsill och lax) fastställdes uttagen i enlighet med eller mycket nära de vetenskapliga råden från . Rådgivningen för det östra torskbeståndet var i kombination med rådande förvaltningsåtgärder såsom fiskestopp och i lekområden. Vid rådsmötet fastställdes de högsta tillåtna uttagen till ca och förvaltnings- åtgärderna förändrades bl.a. så att med fiskestopp får förläggas enligt respektive medlemsstaters beslut. förordade gemensamma stopptider för alla medlemsstater. ansåg att beslutet innebar allt för stora avsteg från den vetenskapliga rådgivningen och röstade som enda medlemsstat nej till förslaget. Beträffande fiskemöjligheterna i , dvs. , , och delar av nordöstra , förs förhandlingar såväl internt inom EU som mellan EU och de andra kuststaterna , , och . Det för viktiga avtalet mellan och EU innebar att uttagen för torsk och arter som fångas tillsammans med torsk såsom vitling, kolja och gråsej sänktes jämfört med uttagsnivån . Den interna EU- regleringen av tillåtet antal dagar till sjöss för fartyg i detta fiske resulterade dock inte i en motsvarande minskning, vilket föranledde att lägga ned sin röst vid rådet . Förhandlingarna resulterade dock även i vissa viktiga framgångar för . geografiska begränsningar av det svenska makrillfisket har strukits vilket innebär att även norsk zon kan nyttjas. Tillträdet till norsk zon har också varit viktigt för fiske av atlanto-skandisk sill, så kallad Islandssill, som tillåts . Slutligen har fördelningen av fisket på blåvitling efter många års förhandlingar fastställts, vilket främjar en långsiktigt hållbar förvaltning av beståndet. 40.1.2Förslag till ny förvaltning av fisket i Ett förslag till ny förvaltning av fisket i blev föremål för skarpa diskussioner . Kommissionens förslag innebär ett närmande av nuvarande regelverk i till det som gäller i övriga EU-vatten. Trots att frågan varit aktuell i mer än valde kommissionen att för ovanlighetens skull inte göra de slutliga få kompromisser som krävdes för att få igenom förslaget. 2005/06:85 likt kommer förslaget att diskuteras i ministerrådet för jordbruk och fiske Även om inte fiskar i området har vi stött kommissionens förslag då det är principiellt viktigt att alla gemenskapens vattenområden integreras i fiskeripolitikens regelverk. 40.1.3Europeisk ål hotad av utrotning Kommissionen har presenterat förslag till rådsförordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål (KOM(2005) 472 slutlig). Förslaget har lagts mot bakgrund av de rådsslutsatser som antogs . Bakgrunden till behovet av åtgärder är att det internationella havsforskningsrådet (, ICES) i sin rapport rekommenderade att det behövs en återhämtningsplan för den europeiska ålen. Det viktigaste inslaget i förslaget är att medlemsstaterna ska utarbeta nationella förvaltningsplaner. Planerna ska möjliggöra att nå målet att av blankålen, jämfört med ostörda förhållanden, ska kunna ta sig ut från varje vattenområde. Som en akut åtgärd avser kommissionen att förbjuda allt fiske, landning och försäljning av ål . Förbudet avses att gälla till dess att medlemsstaten i fråga har infört en godkänd förvaltningsplan för ål. En detaljerad genomgång av förslaget genomförs . har informerat kommissionen om den mycket allvarliga beståndssituationen för ålen och framfört att gemensamma åtgärder behöver vidtas. 40.2.1EU:s fiskerikontrollmyndighet för ökad samordning och effektivitet beslutade ministerrådet för jordbruk och fiske att en kontrollmyndighet för den gemensamma fiskeripolitiken ska inrättas. kommer att placeras i i och påbörjar sin verksamhet . Huvudsyftet med den nya myndigheten, vilket stöder, är att samordna medlemsstaternas fiskerikontroll för att därmed öka effektiviteten och skapa en enhetlig fiskerikontroll inom EU. Myndigheten kommer inte att påverka medlemsstaternas ansvar för genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken. I kontrollorganets styrelse kommer kommissionen att ha sex röster, medan varje medlemsstat kommer att ha en röst för att balansera kravet på effektivitet i beslutsfattandet, gemenskapens exklusiva kompetens på området och medlemsstaternas intressen. 40.3.1Den europeiska fiskerifonden för 20072013 För perioden 20072013 finns förslag om en ny europeisk fiskerifond (EFF). Rådsförordningen, som ska reglera vilka åtgärder som får finansieras och därmed ingå i det nationella program som ska utformas, har behandlats såväl i rådsarbetsgrupp som i rådet för jordbruk och fiske vid ett flertal tillfällen. Vid rådets möte framkom dock att motsättningarna var alltför stora. Kommissionen och ordförandeskapet har inväntat ett beslut om det finansiella perspektivet, vilket fattades . Förhandlingarna kan nu fortsätta med planerat beslut vid jordbruks- och fiskerådet .