prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — Såvitt gäller beredningen har, förutom vad som redovisas senare i detta kapitel, samtliga förslag beretts under hand med . Enligt regeringens mening är de flesta förslag av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande torde sakna betydelse. Några av de förslag som lämnas är dock av det slaget att Lagrådets synpunkter borde ha inhämtats. På grund av den ytterst korta tid som stått till förfogande att ta fram förslagen har detta inte varit möjligt. Regeringen utgår från att Lagrådets synpunkter kommer att inhämtas på dessa delar av lag- förslagen under riksdagsbehandlingen. Regeringens förslag: En skattelättnad införs för fysiska personer. Skattelättnaden lämnas i form av en skattereduktion för skattepliktiga inkomster av anställning och av aktiv näringsverksamhet (arbetsinkomster), justerade med hänsyn till eventuella avdrag. Underlaget för skattereduktionen för en arbetsinkomst som överstiger 2,72 prisbasbelopp (ca för ) är skillnaden mellan 1,176 prisbasbelopp (ca för ) och grund- avdraget. Detta underlag multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt ger skattereduktionen för arbetsinkomsten. Det innebär en skattereduktion på mellan ca 5 000 och . För lägre arbetsinkomster beräknas skatte- reduktionen enligt följande. Skattereduktionen motsvarar, om den sammanlagda inkomsten enbart består av arbetsinkomsten, den kom- munala skatten i sin helhet på arbetsinkomsten, om arbetsinkomsten inte överstiger 0,79 pris- basbelopp (ca för ). För arbetsinkomster som överstiger 0,79 men inte 2,72 prisbasbelopp är underlaget för skattereduktionen 0,79 prisbasbelopp, med tillägg för av arbetsinkomsten som överstiger detta belopp, minskat med grundavdraget. Detta underlag multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt ger skattereduktionen för arbetsinkomsten. För dem som vid beskattningsårets ingång fyllt skall dock skattereduktionen vara högre. Vid inkomster som överstiger 2,72 prisbasbelopp uppgår skattereduktionen till mellan ca 13 000 och . Skälen för regeringens förslag: Om det offent- liga skall kunna garantera och stärka tryggheten krävs fler som arbetar. Den höga frånvaron och låga sysselsättningen i kombination med en gradvis allt äldre befolkning utgör en av de största utmaningar som står inför. En viktig orsak till dagens höga frånvaro är att det för många knappt lönar sig att arbeta i stället för att leva på offentliga ersättningar. Svenska och internationella erfarenheter visar att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta är avgörande för att skapa fler arbeten och minska frånvaron. De ekonomiska drivkrafterna till arbete är särskilt svaga för dem med lägst inkomster. Ökade skatter och minskade bidrag äter till- sammans upp större delen av den inkomst- ökning som en extra arbetsinsats ger. hade höginkomsttagarna marginalskatter på . är det ofta personer med de lägsta inkomsterna som möter de största samlade marginaleffekterna. Den höga skattebelastningen för låg- och medelinkomsttagare är en viktig orsak till att många i inte befinner sig i arbete. Men skattesystemets utformning har också stor betydelse för hur väl ekonomin fungerar i stort. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att inkomstskatten måste sänkas i syfte att göra det mer lönsamt att arbeta. För att få största möjliga effekt på arbetsutbudet och sysselsättningen bör skattelättnaden särskilt inriktas mot att göra det lönsamt att gå från fulltidsfrånvaro till deltids- arbete. Skattelättnaden bör således utformas så att större delen av skattelättnaden tillfaller låg- Inom dessa inkomst- grupper återfinns många ungdomar och invand- rare samt deltidsarbetande kvinnor. Det är bland dessa grupper som de största möjligheterna till förändringar av arbetskraftsdeltagandet finns. Utöver effekter på arbetsutbud är en skatte- lättnad för låg- och medelinkomsttagare också rimlig, eftersom finansieringen av skattelätt- naden i vissa delar kommer att belasta breda löntagargrupper. Det är också viktigt att skattelättnaden gör det mer lönsamt för dem som har ett arbete att utöka sin arbetstid. Detta gäller inte minst många deltidsarbetande akademiker, en grupp dominerad av kvinnor. I dessa grupper är det rimligt att anta att sänkta marginalskatter stimulerar till ett ökat arbets- utbud. Jobbskatteavdraget leder både till lägre genomsnittlig skatt och sänkta marginalskatter. I diagram 5.1 illustreras skillnaden i genomsnittlig skatt mellan gällande regler och de regler om jobbskatteavdrag som föreslås för . Beräkningen avser personer . Diagram 5.1 Genomsnittlig skatt enligt gällande regler (ljus linje) samt enligt förslaget om jobbskatteavdrag (mörk linje). Genomsnittlig skatt (%) Det nya avdraget innebär att alla med arbets- inkomster kommer att få en lägre genom- snittlig skatt. Den genomsnittliga skatten, räknat i antal procentenheter, sjunker mest för låginkomsttagare. Därefter minskar skillnaden gradvis för högre inkomster. Skillnaden i marginalskatt mellan gällande regler och de regler om jobbskatteavdrag som föreslås för visas i diagram 5.2. Beräkningen avser personer . Diagram 5.2 Marginalskatt enligt gällande regler (ljus linje) samt enligt förslaget om jobbskatteavdrag (mörk linje). Marginalskatten sjunker kraftigt för riktigt låga inkomster samt med drygt tre procent- enheter för inkomster mellan drygt 100 000 och . Skattelättnaden innebär i ett första steg att inkomstskatterna sänks med i storleksordningen . Därefter planeras ett andra steg med en skattelättnad på ca . Det andra steget är inte finansierat och genomförandet är således beroende av att det finns ett ekonomiskt utrymme. Det är regeringens uppfattning att de reformer som genomförs kommer att påverka den ekonomiska tillväxten och utvecklingen av sysselsättningen. Regeringens bedömning är att det, när dessa tillväxt- och sysselsättningseffekter får genomslag i de offentliga finanserna, kommer att finnas ett utrymme att genomföra det andra steget 2008. Regeringen anser att skattelättnaden bör ges i form av en skattereduktion för de sammanlagda skattepliktiga inkomsterna av anställning och aktiv näringsverksamhet (arbetsinkomst). De arbetsinkomster som avses är de som anges i 2 kap. 3 och 4 §§, 5 § 11 och 16, 6 § 1 första stycket och 10 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension med undantag för sådan inkomst som avses i 2 kap. 14 § samma lag. Inkomst av anställning utgörs i princip av lön eller annan ersättning i pengar eller annan skattepliktig förmån som en skattskyldig har fått som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Eftersom det från denna ersättning inte går att särskilja lön för arbete från t.ex. sjuklön som arbetsgivare betalar, avser regeringen att återkomma i frågan om en mer definitiv avgränsning av vilka inkomster som bör anses utgöra arbetsinkomst i samband med jobbskatteavdragets andra steg. Vid beräkningen av underlaget för skatte- reduktionen bör avdrag göras för kostnader som den skattskyldige haft under inkomstslaget tjänst och för sjukpenning hänförlig till närings- verksamheten. Underlaget bör också minskas med den skattskyldiges allmänna avdrag. Skälet för detta är att avdragen inte svarar mot någon betald skatt att reducera. Värdet av att kunna göra avdrag skulle annars öka med en sådan skattereduktion som föreslås. Att sjuk- penning hänförlig till näringsverksamhet skall dras av beror på att skattereduktionen endast skall omfatta arbetsinkomster. För att storleken på skattereduktionen skall följa den allmänna prisutvecklingen i samhället bör den knytas till prisbasbeloppet. Vid beräk- ningen av skattereduktionen skall även grund- avdraget och eventuellt sjöinkomstavdrag beaktas. Enligt regeringens bedömning bör skatte- reduktionen i detta första steg innebära att någon inkomstskatt inte skall betalas på arbets- inkomster upp till och med 0,79 prisbasbelopp (ca för ), om den sammanlagda inkomsten endast består av arbetsinkomster. För inkomster som överstiger 0,79 men inte 2,72 prisbasbelopp (ca för ) är underlaget för skatte- reduktionen 0,79 prisbasbelopp, med tillägg för av arbetsinkomsten som överstiger detta belopp minskat med grundavdraget. Detta underlag multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt ger skattereduktionen för arbetsinkomsten. För arbetsinkomster som överstiger 2,72 prisbasbelopp är skattereduktionen skillnaden mellan 1,176 prisbasbelopp (ca för ) och grundavdraget, multi- plicerad med skattesatsen för inkomstskatt. Det innebär en skattereduktion på mellan ca 5 000 och . I tabell 5.1 visas skatten vid olika inkomster för gällande regler samt för förslaget om jobb- skatteavdrag. Dessutom visas inkomst- skattesänkningen som procent av inkomsten. Skattesänkningarna i tabellen gäller för personer som har hela sin inkomst från arbete samt är . I beräkningen används den genomsnittliga kommunalskattesatsen 2006 på . Tabell 5.1 Skatt på arbetsinkomster enligt gällande regler samt enligt förslaget om jobbskatteavdrag För dem som vid beskattningsårets ingång fyllt bör skattereduktionen vara högre. För arbetsinkomster upp till och med 1,59 prisbasbelopp (ca för ) beror skattereduktionen i det enskilda fallet på storleken av andra inkomster än arbetsinkomster. För inkomster därutöver skall samma beräkning ske som för dem som inte fyllt . Vid inkomster som överstiger 2,72 prisbasbelopp bör skattereduktionen uppgå till mellan ca 13 000 och . På motsvarande sätt som gäller för grund- avdraget bör skattereduktionen fördelas den skattskyldige varit obegränsat skattskyldig i landet. Detta bör dock inte gälla om den skattskyldige har sin förvärvsinkomst uteslutande eller så gott som uteslutande från . I sådant fall skall skattereduktionen beräknas som om han varit obegränsat skatt- skyldig under hela beskattningsåret. Även begränsat skattskyldiga skall på mot- svarande sätt som gäller för grundavdraget kunna få rätt till skattereduktionen i det fall den skattskyldiges överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Vad gäller den när- mare innebörden av detta hänvisas till proposition 2004/05:19 Beskattning av utom- lands bosatta (s. 61). Att jobbskatteavdraget ges som en skatte- reduktion innebär att det räknas av mot den inkomstskatt som den skattskyldige annars skall betala. Reduktionen medför en minskning av statens skatteinkomster och påverkar således inte de kommunala skatteunderlagen. Förslaget föranleder ändringar i 1 kap. 11 § och 65 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) och 8 kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483) samt att fyra nya paragrafer, 65 kap. 9 a9 d §§, införs i inkomstskattelagen. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.10 och 3.11. arbete, dock inte sådana som beror på tjänste- resor. Inte heller ingår ökade levnadskostnader vid tillfälliga arbeten på annan ort eller dubbel bosättning. Det normala är att arbetsgivare ansvarar för kostnader som arbetstagaren har för att utföra arbetet och således håller den enskilde med den utrustning m.m. som behövs för arbetet. Det förekommer emellertid också att 5.2.2Avdrag för resor och övriga utgifter arbetsgivare ersätter den skattskyldige för sådana Regeringens förslag: Beloppsgränsen för när kostnader för resor mellan bostaden och arbets- platsen får dras av höjs från till . Beloppsgränsen för när kostnader för övriga utgifter i inkomstslaget tjänst får dras av höjs från till . Kommunala kostnadsersättningar som betalas ut till dagbarnvårdare görs skattefria. tas avdragsrätten för kostnader som täcks av ersättningen bort. Skälen för regeringens förslag: Avdrag för kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen får enligt gällande regler göras endast till den del kostnaderna överstiger . Som ett led i finansieringen av de skattesänkningar som regeringen föreslår är det motiverat att höja det icke avdragsgilla beloppet från till . En sådan åtgärd kan också motiveras utifrån att sådana kostnader i inte obetydlig grad kan hänföras till privata levnadskostnader vilka inte bör få dras av vid beskattningen. Avdrag för övriga utgifter i inkomstslaget tjänst är också begränsat. endast till den del ningen av felaktiga avdrag stor under denna post och en stor del av avdragen avser förhållandevis små belopp. Felaktigheterna beror på okunskap om reglerna hos de skattskyldiga. För att underlätta administration och kontroll av avdragen för övriga utgifter bör avdragsgränsen höjas så att avdrag får göras endast till den del kostnaderna överstiger . Denna höjning är även en del i finansieringen av de skattesänkningar som regeringen föreslår i avsnitt 5.2.1. Avdrag för övriga utgifter består huvud- sakligen av kostnader som skattskyldiga har i sitt En sådan ersättning är skattepliktig. En yrkesgrupp som en avdragsbegränsning riskerar att få särskilt påtagliga konsekvenser för är dagbarnvårdare som får förhållandevis höga kostnadsersättningar från kommunen för att täcka kostnader för mathållning, slitage av möbler och övrig inredning samt enklare för- brukningsartiklar. Kostnadsersättningen avser alltså att täcka kostnader som arbetsgivaren, dvs. kommunen, under alla förhållanden bör stå för. För att undvika att dagbarnvårdarna drabbas av att avdragsgränsen för övriga utgifter höjs föreslår regeringen att sådan kostnadsersättning inte tas upp till beskattning. Kostnadsersättningen för dagbarnvårdare beräknas utifrån rekommendationer från Kommuner och Landsting vilka bygger på schablonbelopp som fastställs av . En utgångspunkt bör vara att kostnadsersättning som inte överstiger dessa schablonbelopp är skattefri. Som en följd av att kostnadsersättningen inte skall tas upp till beskattning bör också avdrags- rätten för de kostnader som täcks av ersätt- ningen tas bort. Förslagen föranleder ändringar i 12 kap. 2 och 3 §§ och att en ny paragraf, 11 kap. 48 §, införs i inkomstskattelagen. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.11 och 3.21. 5.2.3Slopad skattereduktion för fackföreningsavgifter och avgifter till arbetslöshetskassa Regeringens förslag: Skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshets- kassa avskaffas . Skälen för regeringens förslag: Skattereduk- tionen för fackföreningsavgift och skatte- reduktionen för avgift till arbetslöshetskassa Skattereduktionen för fackföreningsavgift uppgår till av medlemsavgiften. Avgiften skall under kalender- året före taxeringsåret ha uppgått till för att skattereduktion skall ges. Skattereduktionen för avgift till arbetslöshets- kassa uppgår till av den avgift som betalats . De båda skattereduktionerna omfattar även medlemsavgifter till motsvarande utländska organisationer under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. Förslaget innebär att skattereduktionerna för fackföreningsavgift och för avgift till arbets- löshetskassa avskaffas som en del i finansieringen av det i avsnitt 5.2.1 föreslagna jobbskatteavdraget. Av 9 kap. 2 § inkomstskattelagen följer att avgifter till kassor, föreningar och andra sammanslutningar som den skattskyldige är medlem i inte får dras av. Kostnader för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa får därmed inte dras av vid beräkning av den taxerade förvärvsinkomsten. Förslaget föranleder att 65 kap. 11 a11 c §§ inkomstskattelagen upphävs samt att 1 kap. 11 § och 65 kap. 12 § samma lag ändras. Förslaget föranleder dessutom följdändringar i lagen (1997:324) om begränsning av skatt och i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontroll- uppgifter. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.9, 3.11 och 3.16. 5.2.4Slopat förhöjt grundavdrag i stödområde A Regeringens förslag: Det förhöjda grundavdraget i stödområde A avskaffas . Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om grundavdrag finns i 63 kap. inkomstskatte- lagen. Syftet med grundavdraget och dess utformning är att särskilt lindra beskattningen för låginkomsttagare. Storleken på avdraget är beroende av den taxerade förvärvsinkomstens storlek. För att kompensera de som är bosatta i inland, västra och nordligaste (stödområde A) för de ökade utgifter som uppkommer på grund av de geografiska lägesnackdelarna infördes från och med in- en ytterligare skattelättnad i form av ett regionalt förhöjt grundavdrag. Kompensationen innebär att grundavdraget för denna grupp höjs med för och med följande inkomstår. Den utökade skattelättnaden gäller dock inte om den skattskyldige bedriver närings- verksamhet inom transportsektorn. Regeringen anser att reglerna för inkomst- beskattningen inte i första hand skall anpassas efter levnadsomkostnaderna i olika delar av landet. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att det regionala förhöjda grundavdraget avskaffas . Förslaget föranleder att 63 kap. 4 a § inkomst- skattelagen upphävs. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.11. Regeringens förslag: Förmån av att för privat bruk använda en datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahåller inom ramen för s.k. låne- datorprogram skall i fortsättningen tas upp till beskattning och värderas till . Skälen för regeringens förslag: Huvudregeln vid inkomstbeskattningen är att förmåner som arbetsgivaren tillhandahåller anställda skall tas upp till beskattning med ett belopp som mot- svarar marknadsvärdet. Reglerna om skattefrihet för förmån av lånedator infördes . Reglerna innebär att en skattskyldig som för privat bruk använder en dator som tillhandahållits av arbetsgivaren inte blir beskattad för denna förmån. För skattefrihet krävs att förmånen väsentligen riktar sig till hela den stadigvarande personalen på arbetsplatsen och att den skatt- skyldige inte byter ut förmånen mot kontant ersättning med mer än under ett kalenderår. Syftet med införandet av skatte- friheten var bland annat att stärka den allmänna datorkompetensen. lämnades ett uppdrag till Statskontoret att göra en översyn av den nuvarande ordningen. Statskontoret över- lämnade rapporten systemet, Gratis för arbetsgivare dyrt för stat och kommun (2005:14). Statskontoret föreslår att skattefriheten för förmån av lånedator skall avskaffas. Som skäl anges bl.a. att skattefriheten för förmånen som initialt bidrog till en snabbare spridning av datorer hos fast anställda och en tidigareläggning av datorinköp nu allt mer fått karaktär av en allmän personalförmån. Även anser, mot bakgrund av bl.a. svårigheter att avgränsa regelns tillämpnings- område, att skattefriheten för lånedatorer borde kunna tas bort. Sammantaget har lånedatorprogrammen inne- burit en omfattande överflyttning av kostna- derna från arbetsgivarna till den offentliga sektorn. Den senaste tidens utveckling mot multimediadatorer påverkar valen av lånedatorer vilket dels medför allt svårare avgränsnings- problem, dels talar för att reglernas bidrag till att uppfylla det ursprungliga syftet med lagstift- ningen är begränsat. Vidare gäller skattefriheten för många som redan har dator eller som skulle ha köpt dator själva utan någon skattefrihet. Ersättningsdatorer utgör också en allt större del av avtalen. Övervägande skäl talar därför för att reglerna om skattefrihet för förmån av lånedator slopas . Slopandet utgör vidare en del i finansieringen av jobb- skatteavdraget i avsnitt 5.2.1. Ett slopande av reglerna medför att förmån av att för privat bruk använda en datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahåller skall tas upp till beskattning. Detta gäller även avtal som ingåtts och oavsett om så kallat bruttolöneavdrag avtalats eller inte. Förmånen kommer även att ge pensionsrätt i det allmänna pensionssystemet och läggas till grund för sociala avgifter. Det är svårt att med närmare precision fast- ställa hur många datorer som är lånedatorer och som befinner sig ute på marknaden. Statskontoret bedömer i sin analys att antalet levererade lånedatorpaket uppgick till mellan 1,3 och 1,7 miljoner. Avtalen löper vanligtvis . Stora skillnader finns bland lånedatorerna när det gäller bland annat deras prestanda, tekniska utrustning och vilken typ av tillbehör som ingår. De befintliga avtal som berörs av de nya reglerna tecknades vidare då förmånen var skattefri. Det kan således antas att vissa svårig- heter kan uppkomma när det gäller att fastställa värdet av förmånen. För att underlätta tillämpningen vid en återgång till en beskattning av lånedatorer föreslår regeringen därför att en särskild regel införs om vilket värde denna förmån skall anses ha. Detta bör, mot bakgrund av bl.a. det stora antalet lånedatorer och den stora variation på datorer som befinner sig ute på marknaden, motsvara en relativt försiktig marknadsvärdering av förmånen avseende ett datorpaket av enklare beskaffenhet. Regeringen föreslår att värdet av förmånen skall fastställas till räknat för . Förslaget föranleder att 11 kap. 7 § inkomst- skattelagen upphävs, att 61 kap. 1 § inkomst- skattelagen ändras samt att en 61 kap. 17 a §, införs i denna lag. De nya reglerna föreslås träda Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.11. Regeringens bedömning: En skattereduktion bör införas avseende fysiska personers köp av hushållstjänster. Ett arbete kommer att inledas med att ta fram ett konkret förslag och regeringen avser att återkomma till med ett sådant förslag . Skattereduktionen bedöms kunna införas . Skälen för regeringens bedömning: De höga skatterna på arbete gör framför allt tjänster dyra. Skattekilen, dvs. av skatter orsakad differens mellan vad köparen betalar och vad säljaren får, leder till att många tjänster inte utförs alternativt utförs på en svart marknad. Att skapa förutsättningar för nya jobb i både privat och offentlig sektor är en prioriterad uppgift för regeringen. Det finns en hög poten- tial till arbetstillfällen när det gäller till- handahållande av hushållstjänster. har i en rapport analyserat de samhällsekonomiska effekterna av en skatte- lättnad för hushållstjänster. Analysen visar att sysselsättningen skulle öka och att svart arbete delvis skulle ersättas med vitt arbete. Hushåll som köper mer hushållstjänster skulle öka sitt arbetsutbud, vilket leder till motsvarande högre sysselsättning. Vid en skattereduktion på av arbetskostnaden för hushålls- tjänster beräknas, enligt , sysselsättningen kunna öka med mellan 3 000 och 19 000 personer. Både kvinnor och män skall kunna kombinera familjeliv med arbetsliv. Förutsättningarna för att åstadkomma lika villkor för detta skulle bli bättre om möjligheterna att köpa tjänster som underlättar vardagen förbättras genom sänkt skatt på hushållstjänster. Regeringen anser mot bakgrund av detta att det bör införas en skattereduktion avseende fysiska personers köp av hushållstjänster. Skatte- reduktionen bör uppgå till av arbetskostnaden. Reduktionen bör dock maxi- meras till per person och år. Den bör omfatta hushållstjänster som utförs i hemmet, hushållens köp av externa tvätteri- tjänster samt hämtning och lämning av barn från och till dagis eller motsvarande. Därtill bör skattereduktionen omfatta omsorg i hemmet. Även anhöriga bör kunna utnyttja en persons skattereduktion, exempelvis vid köp av tjänster till föräldrarna. Ett arbete med att ta fram ett konkret förslag med en sådan inriktning kommer att inledas . Olika alternativa utformningar bör över- vägas för att åstadkomma ett så enkelt och effektivt system för skattereduktionen som möjligt. Regeringen avser att föreslå att en skattereduktion för fysiska personers köp av hushållstjänster införs. Förslaget beräknas kunna träda i kraft . 5.2.7Beskattning av sjömän i det nordiska skatteavtalet Regeringens förslag: Den skattefrihet som enligt en övergångsbestämmelse i det nordiska skatte- avtalet gäller för i obegränsat skatt- skyldiga sjömän som uppbär ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internationell trafik förlängs till att gälla också vid taxering. Skälen för regeringens förslag: I budgetpropo- sitionerna för åren 20012006 föreslogs att den skattefrihet, som enligt den särskilda över- gångsbestämmelsen i artikel 31.3 nordiska skatteavtal gäller års taxering för i obegränsat skattskyldiga sjömän som får ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt