prop · GT031d8 · 2006-01-01 00:00:00 — Dessa åtgärder kan och bör, enligt regeringens mening, fullföljas oaktat en ökning av externa aktörers roller i processen. De områden som kan komma att beröras är: ökad försäljning på plats, reducering/anpassning av avvecklingsterminalerna, anpassning av personella resurser, anpassning av förrådsbeståndet och anpassning av egna transportresurser. Ovanstående planerade åtgärder bedöms medföra lägre kostnader för den fortsatta avvecklingen av förnödenheter. Regeringen delar Försvarsmaktens bedömning att kostnadsreduceringen, , uppgår till . Försvarsmakten bör ingripa mot kränkningar av svenskt territorium. bör kunna delta i fredsfrämjande insatser i enlighet med de krav på operativ förmåga som beslutat, i första hand med resurser och förband som har anmälts eller kan komma att anmälas till internationella styrkeregister. Skälen för regeringens bedömning: I enlighet med beslut gällande regeringens förslag i prop. 2005/05:5 Vårt framtida försvar skall Försvarsmakten ha förmåga att upptäcka och ingripa mot alla former av kränkningar av svenskt territorium. Förmågan att snabbt kunna öka denna förmåga bör finnas i anslutning till akuta kriser. Därutöver bör förmågan att upptäcka och avvisa säkerhetshot samt att tidigt kunna upptäcka NBC-insatser i närområdet vidmakthållas. Resurser ur grundorganisationen jämte delar ur insatsorganisationen skall ha beredskap för att möta de hot som kortsiktigt kan uppstå i rådande omvärldsläge. Beredskap för ingripande mot kränkningar av svenskt territorium bör finnas med kraftsamling till tider och områden där risken för kränkningar är som störst. Försvarsmakten skall upprätthålla den beredskap som framgår av hemligt regeringsbeslut. Den försvarspolitiska inriktningen i prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar innebär att nationell och internationell insatsförmåga över tiden allt mer vävs samman. En för Försvarsmakten påverkande faktor är utvecklingen av den nordiska snabbinsatsstyrkan. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen ger sin inriktning för detta arbete under en särskild rubrik ovan. Ambitionen vad avser internationella insatser skall fortsätta öka kvalitativt och kvantitativt Försvarsmaktens skall utveckla och bibehålla förmåga att leda och genomföra två insatser av bataljonsstorlek eller motsvarande och mindre förbandsenheter i ytterligare tre insatser. Detta omfattar såväl förmåga att delta i nya insatser med relativt kort förvarning som att kunna delta uthålligt i långvariga operationer. Förband anmälda till internationella styrkeregister bör användas i första hand. Detta innebär att de förband som anmäls till styrkeregister skall kunna såväl förstärka EU:s snabbinsatsförmåga som kunna sättas in i flera olika typer av internationella insatser, t.ex. inom ramen för FN och andra organisationer. Förbandens beredskapsgrad skall kunna varieras beroende på omvärldsläge och nationella överväganden. Förbanden bör även kunna växla mellan att vara insatta i långvariga internationella insatser och att vara förstärkningsförband till den nordiska snabbinsatsstyrkan när den är insatt. Regering anser att organiserandet av den nordiska snabbinsatsstyrkan inte skall ses som en unik företeelse utan som en integrerad del i utvecklingen av internationella krishanteringsförmåga. Det är viktigt att Försvarsmakten skapar möjlighet att använda snabbinsatsstyrkan efter genomförd beredskapsperiod till andra internationella insatser och att möjlighet skapas att merutnyttja snabbinsatsstyrkan. Isaf (Assistance Force), bidrag till Isaf är ett fortsatt prioriterat och långsiktigt åtagande. Inriktningen är att av påbörja förberedelser för ett övertagande av ledningen för den regionala enheten för säkerhet och återuppbyggnad, Provincial Re-construction Team (PRT), i Mazar-e-Sharif. Övertagandet beräknas att vara fullt ut genomfört under förutsättning att givit sitt medgivande till ett större bidrag. Kostnaden är beräknad till och en ökning av den personella ramen till ca 180 personer. I samband med övertagande av PRT i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Mazar-e-Sharif bör insatserna kraftsamlas till denna region. Inriktningen är att det koncept för PRT som utvecklas av skall bibehållas, vilket även inkluderar icke-militära delar från svenska civila myndigheter och organisationer. Det svenska deltagandet i Isaf har givit positiva erfarenheter av nära samverkan mellan militära och civila insatser i stödet till de afghanska myndigheterna. Konceptet med PRT bedöms som lyckat. Regeringen bedömer det vidare som viktigt att det svenska bidraget utformas så att det kan anpassas på ett ändamålsenligt sätt till de förhållanden som kan komma att råda under insatsens gång, inklusive om förhållandena skulle försämras. Regeringen avser återkomma till i denna fråga . UNMIL (United Nations Mission In ), medgav en förlängning av insatsen , det vill säga . bidrag är fortsatt ett mekaniserat skyttekompani ingående i den irländska bataljonen som utgör UNMIL:s styrkereserv. Med hänsyn till stöd till FN och dess fredsfrämjande verksamhet bör delta med trupp i åtminstone en FN-ledd insats, företrädesvis på den afrikanska kontinenten. Inriktningen är att kvarstannar med nuvarande truppsammansättning till dess att vår samarbetspartner lämnar , enligt uppgift . UNMIL bedöms även vara i behov av en kvalificerad bataljon som reserv och snabbinsatsstyrka. Det svenska bidraget har visat på behoven av att delta med moderna förband som är kapabla att hantera situationer över hela konfliktskalan. Det är av stor vikt att Försvarsmakten bibehåller kunskap om och fortsatt erhåller erfarenheter av deltagande i insatser som leds av FN. Kunskaper om deltagande med trupp på den afrikanska kontinenten är betydelsefullt också inför uppsättande av . (European Union Force), Bosnien och Svenskt deltagande i EU-ledda insatser är mycket högt prioriterat. Läget i Bosnien är sådant att internationell närvaro torde krävas . första översyn av kommer att ske . Vid denna översyn övervägs det om insats kan omvandlas från den nuvarande ledningen av en logistisk enhet inom Task Force North (MNTF N) till ett Composite Coy (övervaknings- och samverkanskompani) om ca 60 personer. övertar ansvaret för MNTF N efter . Den svenska övergången till ett s.k. Composite Coy från en logistikenhet kan därmed komma att fördröjs . Kostnaden bedöms i stort oförändrad. har ett starkt intresse av att operation blir en framgång i Bosnien och och därmed en framgång för den Europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. Regeringen bedömer att i samråd med andra nationer bör förlänga sitt bidrag till . Kfor (Kosovo Force), Kosovo Kosovo är fortfarande den största olösta säkerhetsfrågan i , både i sin egen rätt och genom de kopplingar som konflikten har till utvecklingen i regionen och till exempelvis den organiserade brottsligheten. Fortsatt svenskt deltagande i den NATO-ledda och FN- mandaterade internationella Kfor-insatsen i Kosovo är därför högt prioriterat. Mot denna bakgrund och för att utveckla Försvarsmaktens förmåga att leda större förband i internationella insatser vilket bland annat krävs för att möjliggöra ett svenskt bidrag till den nordiska snabbinsatsstyrkan avser regeringen om möjligt bidra med en bataljon under svensk ledning till Kfor. Bidraget avses ske tillsammans med en annan nation och är tänkt utgöra Kfor:s taktiska reserv. För att möjliggöra detta krävs en mindre ökning av nuvarande bidrags storlek. Kostnaderna bedöms vid en organisationsförändring öka marginellt, till ca . Säkerhetssektorsreformer har kommit att få allt större utrymma på den internationella agendan. Arbete utgör en viktig aspekt av det fredsfrämjande arbetet. Inom EU sker arbete med projekt främst avseende säkerhetsreformer i , vilka generellt ställer sig positiva till. Inom den nordiska kretsen har det arbetats fram en katalog med aktiviteter inom försvars och säkerhetssektorsreform som erbjuds till länderna på . kommer detta arbete att fortsätta och vidareutvecklas. Regeringens bedömning: bör ominriktningen av försvarsunderrättelseverksamheten fortsätta mot en ökad koncentration på strategiska underrättelser av relevans för utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiken. Fortsatt hög prioritet bör ges till stöd för det svenska deltagandet i internationella uppgifter, inklusive förberedelserna för deltagande i EU:s snabbinsatskapacitet, samt till underrättelsesamarbete med och inom EU. Arbetet med att fortlöpande förbättra inriktning, inhämtningsmetoder och analyskapacitet bör fortsätta. Skälen för regeringens bedömning: I Ds 2005:30 En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet har föreslagits en rad förändringar och moderniseringar av regelverket för försvarsunderrättelseverksamheten. Promemorian är utsänd på remiss. Remisstiden går ut . Bl.a. föreslås att verksamhetens mandat ändras från att avse yttre militära hot till yttre hot, vilket innebär att även t.ex. terrorism, IT-hot och andra ickemilitära hot inkluderas. Promemorian föreslår att gränsdragningen förtydligas mellan Polisens verksamhet och försvarsunderrättelseverksamheten. Vidare föreslås en ny lag om signalspaning enligt vilken får bedriva signalspaning oavsett om signalerna befinner sig i etern eller i tråd. Förslaget innebär också att funktionen för kontroll av försvarsunderrättelseverksamheten förstärks. Avsikten är att efter remissbehandling av departementspromemorian och prövning i Lagrådet förelägga en proposition . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.8.6Inriktning Verksamhetsområdet Det civila försvaret 3.8.6.1Övergripande inriktning av verksamheten Målen för verksamheten inom det civila försvaret återfinns under avsnitt 3.3.2. Åtgärderna genomförs för att stärka samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar i fred förbättrar också förmågan för det civila försvaret. Inriktning för den verksamhet som i huvudsak stärker samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred redovisas under avsnittet 4.7.1 Inriktning Verksamhetsområdet påfrestningar. De kompletterande åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa den grundläggande förmågan inom det civila försvaret innefattar bl.a. omvärldsbevakning för höjd beredskap, underhåll av skyddsrum och fullträffsskyddade teleanläggningar m.m. samt utbildning för minröjning. Områden av stor betydelse är el-, tele- och informationssäkerhet samt skydd mot CBRN-händelser (kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära händelser). 3.8.6.2Inriktning för gemensamma frågor för civilt försvar Regeringen anser att det fortsatt behövs vissa specifika förmågor inom det civila försvaret om de säkerhetspolitiska förutsättningarna skulle försämras . Regeringen ser därför att vill civilpliktsutbildning bör genomföras, att vissa befintliga anläggningar så som skyddsrum bör underhållas och att viss specifik kompetens behöver vidmakthållas. När det gäller stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna bör det även i fortsättningen inriktas mot att bygga en fredstida förmåga. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Styrelsen för psykologiskt försvar Medieföretagen skall ha en sådan robusthet och flexibilitet att en fri och oberoende nyhetsförmedling, myndighetsinformation och varningsmeddelanden kan förmedlas snabbt och heltäckande även vid onormala händelser, vid svåra påfrestningar på samhället i fred och vid höjd beredskap. Styrelsen har redovisat regeringens uppdrag att kartlägga hur medieföretagen inom privata sektorn, främst de stora och medelstora företagen, och public serviceföretagen uppfattar hot, risker och sårbarhet. Med utgångspunkt från kartläggningen skall Styrelsen verka för att öka medvetandet och höja kunskapsnivån hos medieföretagen och andra viktiga aktörer inom säkerhets- och beredskapsområdet. Myndigheten skall genomföra en risk- och sårbarhetsstudie inom området mediers beredskap med start . Styrelsen skall verka för att kvinnor och män skall kunna genomföra utbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt under sådana förutsättningar att det i alla delar upplevs som rättvist och jämställt. Styrelsen skall slutföra arbetet med upprättandet av en informationsbank avseende haveri samt överlämna denna till lämplig instans för förvaring. Vidare skall en ny opinionsstudie genomföras om befolkningens syn på samhället, säkerhetspolitiken, totalförsvaret, försvarsviljan samt upplevelse av hot mot bakgrund av förändringar i omvärlden. Styrelsen skall genomföra förbandsbesök i större omfattning än . Styrelsen skall verka för samordning av samhällets insatser samt att hjälpa och stödja dem som bor och vistas i och som drabbats av naturkatastrofen i . De erfarenheter och slutsatser som kan göras från bedriven verksamhet skall redovisas. granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. För myndigheterna inom politikområdet har Riks- revisionen lämnat revisionsberättelser utan anmärkningar förutom för Försvarsmakten. Försvarsmakten har erhållit en revisionsberättelse med invändning. har riktat kritik mot att Försvarsmakten har betydande brister i den interna styrningen och kontrollen avseende beredskapstillgångar. Beredskapstillgångarna består av inventarier och varor. Exempel på inventarier är flygplan, helikoptrar, stridsfordon, fartyg och handeldvapen. Exempel på varor är reservmateriel, ammunition och drivmedel. har granskat om beredskapstillgångarnas existens och värde kan styrkas genom inventeringsrutiner och om anläggningsregistret uppdateras löpande och är avstämbart mot balansräkningen. har i granskningen funnit brister för såväl säkerställandet av existensen av beredskapstillgångarna som för säkerställandet av värdet för beredskapstillgångarna. Bristerna medför att Försvarsmakten inte har kunnat visa att beredskapstillgångarnas existens och värde på ger en rättvisande bild. Det går alltså inte att verifiera att det bokförda värdet i balansräkningen stämmer överens med verkligheten. Försvarsmakten har i sitt svar till hänvisat till att man fastställt två ledningsdirektiv som syftar till att komma till rätta med problemen. Försvarsmakten avser bl.a. att beskriva processen från anskaffning till redovisning samt utreda förutsättningarna för att inför nya inventariesystem och lagersystem. Av ledningsdirektiven framgår också att en uppföljning av genomförda åtgärder skall ske i samband med delårsrapporten . Försvarsmakten erhöll även 2003 en revisionsberättelse med invändning. riktade då kritik mot myndighetsledningens förvaltning på grund av brister i intern styrning och kontroll. Revisionens kritik avsåg bl.a. överskridandet av en anslagspost och ett anslagsvillkor. Försvarsmakten har med anledning av detta förändrat sina rutiner vilket innebär att såväl anslagsposter som anslagsvillkor följs upp . Försvarsmakten har även utsett ansvariga personer för uppföljningen av varje anslagspost och villkor. Vid beräkningen av anslagen inom politikområdet har regeringen utgått från den inriktning för den ekonomiska ramen för utgiftsområdet som beslutat för (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). 2004/05:5 Vårt framtida försvar framhöll regeringen att såväl storleken på som fördelningen av anslagsbeloppen för 2006-2007 kunde komma att behöva förändras när ytterligare beslutsunderlag avseende Försvarsmakten och de totalförsvarsgemensamma myndigheterna inkommit. Regeringens analys av bland annat myndigheternas budgetunderlag innebär att inriktningen är giltig. 3.10.16:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 19 576 628 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 547 417 tkr prisnivå. Anslaget omfattar utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av insatsorganisationen, planering m.m., insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Under anslaget finansieras den fredsfrämjande verksamhet med trupp utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av regeringen. Vidare finansierar anslaget del av de gemensamma kostnader som kan komma att uppstå i samband med EU-ledda internationella insatser. Under anslaget beräknas belopp för de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet, liksom för deras verksamhet i , , , och . Anslaget finansierar vidare åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet, Försvarsmaktens säkerhetsfrämjande samarbete 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 med , och - samt avveckling av materiel. Anslaget är till sin helhet hänförligt till verksamhetsområdet Det militära försvaret. Prognosen innebär att ett anslagssparande uppstår. Detta beror i huvudsak på regeringens beslut om utgiftsbegränsningar. För utgiftsutveckling i övrigt se avsnitt 3.2. Regeringen har i förhållande till 2005 beräknat anslaget enligt följande. I enlighet med inriktningen om sänkningen av ramen för utgiftsområdet i prop. 2004/05:5 och vad som ovan sagts i avsnitt 3.10 har anslaget genom beslut minskats med 2006 och 2007. Till följd av den generella begränsningen av anslagen har anslaget genom beslut minskats med . Innevarande år uppgår anslagsposten för de fredsfrämjande truppinsatserna till . I enlighet med vad regeringen i prop. 2004/05:5 framhållit om ambitionsnivån för de fredsfrämjande truppinsatserna har anslaget ökats med 2006 och 2007. Beloppen har tidigare beräknats under anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Anslaget har minskats med för att finansiera upphandling av PFF-aktiviteter under anslaget 6:6 Försvarshögskolan. har anslaget minskats med 2006, 2007 och 2008 som istället beräknas under anslaget 7:1 . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. Förändring till följd av: -1 162 5163 -3 278 5774 -3 342 135 Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3.10.26:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 17 576 591 tkr prisnivå. 3Motsvarar 17 576 591 tkr prisnivå. Anslaget omfattar utveckling, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av materiel, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av anslagsfinansierade anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Anslaget används också för finansiering av Totalförsvarets forskningsinstituts deltagande i internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet. Vidare används anslaget för kostnader för det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP), den europeiska försvarsbyrån () samt för det säkerhetsfrämjande samarbetet med , och . Anslaget finansierar vidare åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslaget är till sin helhet hänförligt till verksamhetsområdet Det militära försvaret. Prognosen innebär att ett anslagssparande uppstår. Detta beror i huvudsak på regeringens beslut om utgiftsbegränsningar. Även avser regeringen fatta beslut om utgiftsbegränsningar som innebär att av tillgängliga medel vid ingången av 2006 inte får användas. För utgiftsutveckling i övrigt se avsnitt 3.2. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Investeringsplan och bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för Försvarsmakten för godkänns (tabell 3.16). Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling besluta om beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling som inklusive tidigare gjorda beställningar medför utgifter på högst 59 efter 2006 (tabell 3.17). De viktigare materielprojekt för insatsorganisationens utveckling och operativa förmåga som regeringen kan komma att fatta beslut om att utveckla och anskaffa är: renovering och modifiering av Haubits 77 B, omsättning av VHF- och UHF-utrustning, delbeställning av ledningssystemets tekniska grund för det nätverksbaserade försvaret (Ledsyst T), anskaffning av nytt igenkänningssystem (), fortsatt utveckling av gemensamt taktiskt radiosystem (GTRS), utveckling av torped, mina, sensor (TMS), fördjupad förstudie av ubåtssystem, interoperabilitet JAS 39 , utveckling av radar till JAS 39 och planerings-, utbildnings- och värderingsutrustning till JAS 39 C/D () Tabell 3.17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 1.Efter avdrag för ett prognostiserat anslagssparande ut på 2 207 308 tkr. 2.Endast åtaganden som inte finansieras med ingående anslagssparande (2 699 808 tkr). 3.Endast åtaganden som inte finansieras med ett prognostiserat anslagssparande ut på 1 500 000 tkr. 4.Endast åtaganden som inte finansieras med ingående anslagssparande (2 207 308 tkr). 5.Endast åtaganden som inte finansieras med ingående anslagssparande (1 500 000 tkr). 6.Inklusive beställningsutrymme för EUBG. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Skälen för regeringens förslag: Investeringsplanen är regeringens förslag till inriktning för materielförsörjningen 2006-2008. Regeringen anser att förslaget bör ses i ett helhetsperspektiv kopplat till målen för politikområdet, kraven på operativ (del) förmåga, funktionernas och insatsorganisationens utveckling samt behovet av tillgång till kompetens. Investeringar av väsentlig betydelse för insatsorganisationens utveckling och operativa förmåga i olika hänseenden redovisas under inriktningen av stridskrafterna (avsnitt 3.8.2). Inom ramen för materielförsörjningen finns ett stort antal materielobjekt som antingen redan är beställda eller avses beställas. De specifika objekt som ingår i regeringens förslag avseende 2006 ovan är av särskild betydelse p.g.a. storleken på de ekonomiska åtagandena för staten samt dess komplexitet och dignitet för insatsorganisationens utveckling. Investeringarna i materiel omfattar bland annat de objekt som benämnts objektsramar, dvs. splitterskyddad granatkastare (), måldetekterande artillerigranat (Bonus), , stridsvagn 121/122 Leopard, korvett av Visbyklass, torpeder, flygburet radarsystem FSR 890, JAS 39 , samt . För att ge en överblick över var i tiden materielobjekt, utöver objektsramarna, befinner sig i beställningshänseende redovisar regeringen nedan objekt som redan är beställda, som återstår att beställa , som avses beställas och som avses beställas efter 2006. De objekt som redan har beställts är bl.a. delbeställningar av ledningssystemets tekniska grund för det nätverksbaserade försvaret (Ledsyst T), anskaffning av luftvärnsrobotsystem RBS 23 Bamse, anskaffning av nytt igenkänningssystem (), anskaffning av eldlednings- och observationsinstrument (EOI) till markstridskrafterna, utveckling av nytt pansarskott (NLAW), vidareutveckling av luftspaningsradar PS 860, forskning och teknikutveckling avseende luftfarkoster (FoT 25), renovering och modifiering av Haubits 77 B steg 1, anskaffning av försvarsmaktsgemensamt högfrekvensradiosystem (HF 2000) och demonstrator för nytt gemensamt taktiskt radiosystem (GTRS). Bl.a. följande objekt återstår att beställa beställning (fas 2) inom det internationella flygtekniksamarbetet (ETAP), anskaffning nytt pansarskott (NLAW), utveckling av artillerigranat (Excalibur), utveckling av splitterskyddad enhetsplattform (SEP), produktdefinitionsfas av luftvärnsrobot till korvett av Visbyklass, delbeställning av ledningssystemets tekniska grund för det nätverksbaserade försvaret (Ledsyst T), multifunktionssensor (MFS) och utveckling av materiel för IT- försvarsförband, utveckling av framtida ytstridsfartygssystem, Överbyggnadsåtgärder inom flygteknikområdet. Bl.a. följande objekt har planerade beställningsbeslut renovering och modifiering av Haubits 77 B,