prop · GT03135 · 2006-03-15 00:00:00 — Enligt lagen (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster skall fysiska och juridiska personer som tillhandahåller vissa slag av tjänster lämna information om bl.a. sitt namn, sin adress och sitt organisationsnummer. Reglerna innebär att ett aktiebolag som bedriver sådan verksamhet som avses i lagen via en egen webbplats skall lämna de nämnda uppgifterna på webbplatsen eller t.ex. via länk till en webbplats där informationen på ett enkelt sätt kan hittas (se 8 § lagen om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster och prop. 2001/02:150 s. 116). Någon generell skyldighet för aktiebolag att på webbplats lämna de uppgifter som anges i de nya bestämmelserna i publicitetsdirektivet finns däremot inte. Det bör därför införas krav på att aktiebolagets webbplatser alltid skall innehålla uppgifter om styrelsens säte, organisationsnummer och likvidation. En särskild fråga är om bolagets webbplatser dessutom bör liksom bolagets brevpapper, fakturor och orderblanketter ange bolagets firma eller om det är tillräckligt som föreskrivs i ändringsdirektivet att den anger bolagets form (dvs. Det kan i och för sig anses vara naturligt att också firman anges, eftersom firman är det namn under vilket bolaget uppträder och firmateckning skall ske med angivande av firma. Som framhölls i promemorian talar också starka konsumentintressen för att ett bolag alltid skall ange sin firma på sina webbplatser. Det bör emellertid beaktas, som bl.a. och har framhållit, att ett bolag som anger sin firma på en webbplats kan göra intrång i varumärken eller andra kännetecken som är skyddade i andra länder, eftersom firman genom att användas på Internet blir tillgänglig i hela världen (jfr slutbetänkande SOU 2001:26 s. 357 f.). Ett bolag som gör intrång i skyddade kännetecken kan drabbas av skadeståndsrättsliga och straffrättsliga sanktioner. Om det införs krav på att bolag skall ange firman, kan det enda sättet för ett bolag att undvika dessa påföljder vara att lägga ner sina webbplatser eller byta firma. Dessa åtgärder kan emellertid kraftigt motverka bolagets kommersiella intressen. Vi anser mot denna bakgrund att det visserligen bör införas skyldighet för aktiebolag att ange sin firma på sina webbplatser men att Prop. 2005/06:135 49 denna skyldighet bör kombineras med en möjlighet för bolagen att, efter dispens, utelämna uppgiften om firman om de i stället lämnar uppgift om att bolaget är ett aktiebolag och om bolagskategori. Vilka förutsättningar bör då gälla för tillstånd att inte ange firma på sina webbplatser? Enligt vår mening är det rimligt att tillstånd att inte ange firma ges om ett bolag begår eller riskerar att begå intrång i skyddade varumärken eller andra kännetecken i andra länder om det anger firman på sina webbplatser. måste dock även intresset av att en läsare av en webbplats får korrekt och fullständig information beaktas. Detta bör komma till uttryck genom en lagregel som anger att tillstånd får lämnas, om det finns särskilda skäl. Ett tillstånd att inte lämna uppgift om firman bör alltid begränsas till . Ett sådant tillstånd bör också få förenas med villkor som anses påkallade. Ärenden om tillstånd att inte ange firma på webbplats bör handläggas av . beslut bör kunna överklagas hos allmän förvaltningsdomstol (jfr 31 kap. 2 § aktiebolagslagen). Ändringsdirektivet innehåller även en bestämmelse om att medlemsstaterna skall föreskriva lämpliga påföljder för det fall att stadgade uppgifter inte lämnas i brev etc. eller på bolagets webbplatser (se den nya artikel 6.b i publicitetsdirektivet). Vi föreslår därför att ett tillägg görs i aktiebolagslagens bestämmelser om vite, så att får möjlighet att förelägga den verkställande direktören eller en styrelseledamot att vid vite fullgöra lagens föreskrifter om att ange vissa uppgifter på bolagets webbplatser. 6 Ikraftträdande och övergångsfrågor Regeringens förslag: De föreslagna bestämmelserna skall träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 53 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Publicitetsdirektivet skall vara genomfört i nationell lagstiftning . De regler som föreslås måste således träda i kraft senast . För att minska den administrativa bördan för aktiebolagen i samband med olika anmälnings- och ansökningsärenden är det emellertid önskvärt att de nya reglerna kan träda i kraft . har upplyst att de i propositionen föreslagna elektroniska rutinerna kan tas i bruk . Med hänsyn härtill föreslår vi att tiden för ikraftträdande bestäms till . Några övergångsbestämmelser behövs inte. 2005/06:135 50 7 Kostnader Kostnader för det allmänna För medför förslagen om elektronisk ingivning och en fullständig elektronisk ärendehantering kostnader för att anpassa vissa IT- och handläggningssystem. Systemen är dock redan i viss mån anpassade för en elektronisk ingivning. Dessutom har verket redan infört som rutin att skanna in handlingar som ges in i registreringsärenden. Verkets kostnader för att ytterligare anpassa systemen bör därför bli förhållandevis begränsade. När det gäller registrering och kungörande på annat språk än svenska behöver däremot delvis nya system och rutiner utvecklas, vilket medför vissa kostnader. Därutöver kan kostnader för vissa informationsinsatser uppkomma. kostnader för handläggning av registrerings- och ansökningsärenden och hantering av årsredovisningar finansieras genom registrerings- och ansökningsavgifter. De kostnader som uppkommer för att ta ett elektroniskt ingivningssystem i bruk bör finansieras genom avgifter. På bör ett system med elektronisk ingivning medföra kostnadsbesparingar för verket. Även kostnader för handläggning av ärenden om tillstånd att inte ange firma på webbplats bör finansieras genom avgifter. Förslagen påverkar inte statens finanser. Kostnader för enskilda För aktiebolagen medför det nya elektroniska ingivningssystemet minskat arbete. Registreringsanmälningar och årsredovisningshandlingar behöver inte skickas till per post, vilket leder till förenklad ärendehanering för bolagen och minskade pappers- och portokostnader. Vidare bör arbetet med kompletteringar av bristfälliga anmälningar och ansökningar minska. För andra enskilda medför de nya reglerna att det blir lättare att få del av uppgifterna i registret. Kostnaderna för att få del av uppgifterna elektroniskt bör också i vart fall bli lägre jämfört med om uppgifterna enbart kan tillhandahållas i pappersform. 8 Författningskommentar 8.1 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) Inledning Både aktiebolagslagen och aktiebolagsförordningen innehåller bestämmelser om registrering av aktiebolag och därmed anknytande frågor. Flertalet bestämmelser i aktiebolagsförordningen har ansetts utgöra föreskrifter om verkställighet av lag, som alltså kan meddelas av regeringen utan bemyndigande i lag (jfr 8 kap. 13 § första stycket 1 regeringsformen). Vi har gjort bedömningen att också de föreslagna bestämmel 2005/06:135 51 serna om elektronisk ingivning av anmälningar och ansökningar utgör verkställighetsföreskrifter med undantag av den föreslagna straffbestämmelsen (se avsnitt 5.14). Vi har därför ansett att enbart den sistnämnda bestämmelsen skall införas i aktiebolagslagen medan de övriga bestämmelserna kan tas in i aktiebolagsförordningen eller i föreskrifter som meddelar (jfr 8 kap. 13 § tredje stycket regeringsformen). Efter det att har tagit ställning till förslagen i denna remiss, avser vi att besluta om nödvändiga förordningsändringar. Vi föreslår också vissa ändringar i aktiebolagslagen som avser kungörelse av uppgifter i aktiebolagsregistret och verkan av sådan kungörelse samt uppgifter på ett aktiebolags webbplatser (se avsnitt 5.911). Till följd av hänvisningar till aktiebolagslagen kommer de föreslagna ändringarna att gälla även för europabolag (se 7 § lagen om europabolag) samt bankaktiebolag och kreditmarknadsbolag (se 10 kap. 1 § och 11 kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse). 1 kap. 13 § En handling enligt denna lag som skall vara undertecknad får, om något annat inte anges, undertecknas med avancerad elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. (Jfr 1 kap. 13 § i promemorians förslag.) I aktiebolagslagen finns åtskilliga bestämmelser om att handlingar skall undertecknas (se t.ex. 2 kap. 4 §, 7 kap. 48 § och 8 kap. 24 §). Av förevarande paragraf i dess gällande lydelse följer att en handling som enligt aktiebolagslagen skall vara undertecknad får, om inte något annat anges, undertecknas med avancerad elektronisk signatur. I syfte att klargöra att paragrafen gäller samtliga handlingar enligt aktiebolagslagen för vilka det gäller, uttryckligt eller underförstått, ett krav på undertecknande har i paragrafens första sats rekvisiten handling som enligt denna lag skall vara undertecknad ändrats till handling enligt denna lag som skall vara undertecknad. Ändringen innebär att samtliga handlingar enligt aktiebolagslagen för vilka det gäller ett uttryckligt eller ett underförstått krav på undertecknande får undertecknas med avancerad elektronisk signatur. Ett slag av handling för vilken det enligt praxis anses gälla ett implicit krav på undertecknande är intyg. I aktiebolagslagen finns ett flertal bestämmelser om intyg som skall lämnas i registrerings- och ansökningsärenden (se 2 kap. 23 § första stycket 3, 13 kap. 28 § första stycket 3, 14 kap. 44 § första stycket 2, 15 kap. 27 § första stycket 3, 20 kap. 25 § andra stycket, 23 kap. 20 § första stycket 2, 23 kap. 25 § andra stycket, 23 kap. 33 § andra stycket 2, 24 kap. 22 § andra stycket 2 och 24 kap. 27 § andra stycket aktiebolagslagen). Om ett intyg som avses upprättas i elektronisk form, skall det alltså undertecknas med avancerad elektroniskt signatur. Frågan har behandlats i avsnitt 5.2.3. 2005/06:135 52 27 kap. 1 § skall föra ett aktiebolagsregister för registrering enligt denna lag eller annan författning. Av 13 kap. 1 § första stycket lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse framgår att bankaktiebolag skall registreras i bankregistret. När det i denna lag hänvisas till aktiebolagsregistret, skall hänvisningen beträffande bankaktiebolag avse bankregistret. I fråga om registrering i aktiebolagsregistret av redovisnings- och revisionshandlingar gäller bestämmelserna i årsredovisningslagen (1995:1554) och lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag i stället för bestämmelserna i detta kapitel. (Jfr 27 kap. 1 § i promemorians förslag.) Paragrafen anger bl.a. att skall föra ett aktiebolagsregister. I årsredovisningslagen har införts bestämmelser om att årsredovisning och revisionsberättelse som ges in till för offentliggörande skall registreras i aktiebolagsregistret (se 8 kap. 3 b § årsredovisningslagen). I ett nytt tredje stycke har angetts att bestämmelserna i årsredovisningslagen och lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag som hänvisar till årsredovisningslagen gäller för registreringen i aktiebolagsregistret av redovisningshandlingar och revisionshandlingar. Bestämmelsen innebär att de föreslagna bestämmelserna i aktiebolagslagen om kungörande i Post- och (3 §) och om rättsverkan av registrering och kungörande (4 och 4 a §§) inte skall tillämpas på registrering i aktiebolagsregistret av redovisnings- och revisionshandlingar. Av bestämmelsen följer också att den föreslagna bestämmelsen i 1 a § om registrering på främmande språk inte heller blir tillämplig. En motsvarande bestämmelse finns dock i 8 kap. 3 b § årsredovisningslagen i förslaget. En uppgift om att en årsredovisning har getts in till för offentliggörande skall kungöras enligt bestämmelserna i årsredovisningslagen i en särskild tidning som ger ut (se 8 kap. 4 § årsredovisningslagen). 27 kap. 1 a § En registrering i aktiebolagsregistret skall avfattas på svenska. Om det bolag som en registrering avser begär det, skall registreringen dessutom avfattas på annat officiellt språk inom den Europeiska unionen eller på norska eller isländska. Den som begär att en registrering skall avfattas på annat språk än svenska skall, om inte medger annat, ge in en översättning till det språket av de uppgifter eller handlingar som skall registreras. Översättningen skall vara gjord av en översättare som har auktorisation eller motsvarande behörighet. (Jfr 27 kap. 1 a § i promemorians förslag.) Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om vilket eller vilka språk som en registrering i aktiebolagsregistret skall avfattas på. Frågan har behandlats i avsnitt 5.10. 2005/06:135 53 Av första styckets första mening framgår att en registrering alltid skall vara avfattad på svenska. Av andra meningen framgår att om det bolag som en registrering avser begär det, skall registreringen avfattas även på annat officiellt språk inom den Europeiska unionen eller på norska eller isländska. I Europeiska gemenskapens fördrag och i anslutningsfördrag anges vilka språk som är officiella inom unionen. finns det 20 officiella språk. Det finns inte något hinder mot att en registrering avfattas på flera utländska språk, om bolaget begär det. En begäran om att en registrering skall avfattas på annat språk skall göras i samband med anmälan om registrering. Det är alltså inte möjligt att begära att befintliga uppgifter i aktiebolagsregistret skall registreras på ett nytt språk. Av andra stycket framgår att en översättning av den eller de handlingar eller uppgifter om skall registreras på annat språk än svenska skall ges in. Översättningen skall vara gjord från svenska till det språk som begäran avser. Vid begäran om att vanliga slag av ändringsanmälningar, såsom byte av styrelseledamot, skall registreras på särskilt etablerade språk, såsom engelska, torde någon översättning i allmänhet inte vara nödvändig. kan då medge att bolaget inte ger in någon översättning. Verket får då självt, med sökandens medgivande, ombesörja översättningen. En sådan översättning som bolaget ger in skall vara gjord av en översättare som har auktorisation eller motsvarande behörighet. Kammarkollegiet prövar frågor om auktorisation för översättare (se lagen [1975:588] med bemyndigande att meddela föreskrifter om auktorisation och godkännande av översättare och tolkar samt förordningen [1985:613] om auktorisation av tolkar och översättare). Även en översättare som har motsvarande behörighet skall godtas, t.ex. godkännande i något annat EU-land än . skall genast kungöra i Post- och det som registreras i aktiebolagsregistret. Av föreslagen ändring i 3 § följer att kungörelse skall avfattas på samma språk som registreringen. 27 kap. 3 § skall genast kungöra i Post- och vad som har registrerats i aktiebolagsregistret. Beslut om konkurs eller företagsrekonstruktion skall dock inte kungöras enligt denna lag. En kungörelse som avser en ändring i ett förhållande som har förts in i registret skall endast ange ändringens art. En kungörelse skall avfattas på samma språk som registreringen i aktiebolagsregistret. (Jfr 27 kap. 3 § i promemorians förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldighet att kungöra det som har införts i aktiebolagsregistret. I ett nytt tredje stycke anges att en kungörelse skall avfattas på samma språk som registreringen. Om registreringen har gjorts enbart på svenska, skall kungörelsen avfattas på svenska. Om registrering efter begäran (se Prop. 2005/06:135 54 1 a §) har avfattas även på något annat språk, skall kungörelse avfattas även på det eller de språken. Frågan har behandlats i avsnitt 5.10. 27 kap. 4 § Det som enligt denna lag eller särskilda bestämmelser har förts in i aktiebolagsregistret skall anses ha kommit till tredje mans kännedom, om det enligt 3 § har kungjorts i Post- och . Detta gäller dock inte beträffande rättshandlingar eller andra åtgärder som har vidtagits före den sextonde dagen efter kungörandet, om tredje man visar att det var omöjligt för honom eller henne att känna till det som har kungjorts. I fråga om rättshandlingar och andra åtgärder som har vidtagits innan sådant kungörande som avses i första stycket har skett, kan bolaget inte åberopa det förhållande som blivit eller bort bli infört i registret mot någon annan än den som bolaget visar har känt till förhållandet. (Jfr 27 kap. 4 § i promemorians förslag.) I paragrafen finns bestämmelser om rättsverkan av att uppgift registreras i aktiebolagsregistret och kungörs i Post- och . Paragrafens två första stycken kvarstår oförändrade. Bestämmelserna i tredje stycket i paragrafens gällande lydelse har flyttats till 4 a §. 27 kap. 4 a § Om det som har kungjorts i Post- och inte stämmer överens med det som har införts i aktiebolagsregistret, kan bolaget inte åberopa kungörelsens innehåll mot tredje man. Tredje man kan dock åberopa kungörelsens innehåll mot bolaget, om bolaget inte visar att han eller hon kände till vad som har förts in i aktiebolagsregistret. Om en uppgift har förts in i aktiebolagsregistret och kungjorts i Post och såväl på svenska som i översättning till ett främmande språk och översättningen avviker från den svenska språkversionen, kan bolaget inte åberopa översättningen mot tredje man. Tredje man kan dock åberopa översättningen mot bolaget, om bolaget inte visar att han eller hon kände till den svenska språkversionen. (Jfr 27 kap. 4 a § i promemorians förslag.) Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om rättsverkan vid vissa slag av oriktiga registreringar i aktiebolagsregistret och kungörelser. Första stycket, som motsvarar tredje stycket i 4 § i den paragrafens gällande lydelse, innehåller bestämmelser om rättsverkan om det som har kungjorts i Post- och inte stämmer överens med vad som har införts i aktiebolagsregistret. Med anledning av ändringar i publicitetsdirektivet har det införts bestämmelser om att uppgifter får registreras i aktiebolagsregistret och kungöras på annat språk än svenska (se 1 a och 3 §§). Andra stycket innehåller bestämmelser om rättsverkan av att uppgift som har registrerats och kungjorts på annat språk än svenska inte stämmer överens med de uppgifter som har registrerats och kungjorts på svenska. Bestämmelserna innebär att om den utländska språkversionen avviker från den svenska, får bolaget inte åberopa den utländska språkversionen. Tredje man får Prop. 2005/06:135 55 dock åberopa den utländska språkversionen, om bolaget inte visar att han eller hon kände till den svenska versionen. Bestämmelsen motsvaras av den nya artikel 3a.4 i publicitetsdirektivet. Frågan har behandlats i avsnitt 5.10. 27 kap. 9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om ingivning av anmälningar i registreringsärenden. (Jfr 27 kap. 9 § i promemorians förslag.) Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avgifter i registreringsärenden. Ett nytt andra stycke har tillagts. Detta innehåller av tydlighetsskäl en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om ingivning av registreringsanmälningar. Sådana föreskrifter kommer att föras in i bl.a. aktiebolagsförordningen. 28 kap. 5 § Ett aktiebolags brev, fakturor, orderblanketter och webbplatser skall ange bolagets firma, den ort där styrelsen har sitt säte samt bolagets organisationsnummer enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m. fl. Om bolaget har gått i likvidation, skall också detta anges. Om det finns särskilda skäl, får tillåta att ett aktiebolag inte lämnar uppgift om bolagets firma på sina webbplatser. I så fall skall uppgift i stället lämnas om att bolaget är ett aktiebolag och om bolagskategori. Ett sådant tillstånd skall begränsas till och får förenas med villkor. (Jfr 28 kap. 5 § i promemorians förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldighet för aktiebolag att i brev, fakturor och orderblanketter ange uppgifter om bolagets firma, säte, organisationsnummer m.m. Bestämmelserna anses tillämpliga på alla brev, även sådana som sänds elektroniskt, t.ex. med e-mail eller fax. I paragrafens första stycke har lagts till att även bolagets webbplatser skall innehålla de nämnda uppgifterna om firma m.m. Om bolaget inte följer bestämmelsen, kan förelägga företrädare för bolaget att vid vite se till att bolagets skyldigheter fullföljs (se 30 kap. 3 § första stycket 2). Av det nya andra stycket följer att får, om det finns särskilda skäl, tillåta att ett bolag på sina webbplatser anger, i stället för bolagets firma, att bolaget utgör ett aktiebolag och uppgift om bolagskategori, dvs. om aktiebolaget är publikt eller privat (se avsnitt 5.11). Särskilda skäl kan föreligga om bolaget genom att ange sin firma på 2005/06:135 56 webbplats begår intrång i varumärken eller andra kännetecken som är skyddade i andra länder. Bolaget måste visa att det riskerar att begå ett intrång som avses om det anger sin firma. Det kan bolaget göra t.ex. genom att visa att det enligt beslut som har fattats i annat land har ålagts att upphöra med att använda firman. Vid prövningen av om det föreligger särskilda skäl måste dock även intresset av att läsaren av webbplatserna får korrekt och fullständig information beaktas. Det intresset gör sig särskilt gällande i fråga om bolag som riktar sig till en vidare krets av konsumenter, investerare m.m. Det innebär t.ex. att särskilt starka skäl bör föreligga för att ett publikt aktiebolag skall få utelämna uppgift om firma från sina webbplatser. Vid prövningen bör även tas hänsyn till om det handlar om en väl inarbetad firma och det därför skulle medföra stora olägenheter för bolaget att behöva byta firma på grund av reglerna om webbplats. Av andra styckets andra mening följer att ett tillstånd skall begränsas till . Ett tillstånd att inte ange firma skall alltså inte gälla . skall i beslutet ange tidens längd. Vid bestämning av tidens längd skall hänsyn tas till hur som hindret mot att ange firma kan beräknas föreligga. När tiden går ut, måste bolaget ange firman på sina webbplatser eller på nytt ansöka om tillstånd att inte behöva göra det. får även förena ett tillstånd med villkor. Ett sådant villkor kan vara att webbplatserna skall innehålla lättillgänglig information om hur webbplatsernas läsare skall få besked om bolagets firma. beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol (se 31 kap. 2 § första stycket 5). 30 kap. 2 § Den som 1. lämnar osann uppgift i ett sådant intyg eller sådan annan urkund enligt denna lag som upprättas i elektronisk form, 2. i ett ärende enligt denna lag oriktigt intygar att en elektronisk handling överensstämmer med originalet, eller 3. lämnar osann uppgift eller förtiger sanningen i en försäkran som enligt författning angående verkställighet av denna lag lämnas på heder och samvete och som upprättas i elektronisk form, döms, om åtgärden innebär fara i bevishänseende, till böter eller fängelse . Vad som sägs i första stycket gäller också den som begår en sådan gärning som avses i första stycket 3 av grov oaktsamhet. Om brott som avses i första stycket är att anse som grovt, döms till fängelse i högst . (Jfr 30 kap. 2 § i promemorians förslag.) I paragrafen, som är ny, har införts straffbestämmelser som omfattar lämnande av vissa osanna uppgifter elektroniskt. Frågan har behandlats i avsnitt 5.4. Bestämmelserna har utformats med reglerna om osann försäkran och osant intygande, 15 kap. 10 och 11 §§ , som förebilder. I första stycket anges i tre punkter olika slag av gärningar för vilka kan följa straff. 2005/06:135 57 Bestämmelsen i punkten 1 avser osann uppgift som lämnas i intyg eller någon annan urkund enligt aktiebolagslagen som har upprättats elektroniskt. Begreppet urkund skall förstås på samma sätt som urkundsbegreppet i .