prop · GT03206 · 2006-05-24 00:00:00 — 2005/06:206 följdssystem för unga lagöverträdare är en av regeringens högst priorite- rade kriminalpolitiska frågor. En proposition (prop. 2005/06:165) med förslag till ändringar av påföljdssystemet för unga lämnades till riks- dagen . I propositionen föreslår regeringen även brottsföre- byggande åtgärder, möjlighet till juridiskt biträde när den misstänkte inte är straffmyndig m.m. skall enligt regleringsbrevet redo- visa vilka projekt som genomförts för att beskriva och bedöma före- byggande åtgärder mot bl.a. brott av och mot ungdomar. har i sitt regleringsbrev uppdraget att redovisa de insatser som har genomförts i fråga om bekämpning av bl.a. ungdomsbrottslighet. Av redovisningen skall särskilt framgå de åtgärder som vidtagits för att tillgodose ett barnperspektiv i brottsutredningar och brottmålsprocesser. Även övriga åtgärder, inklusive utbildningsinsatser, som vidtagits för att beakta barnperspektivet i verksamheten utifrån bestämmelser och intentioner skall redovisas. För att komma till rätta med sociala missförhållanden driver regeringen en storstadspolitisk satsning tillsammans med ett antal kom- muner. Målen är att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för lång- siktigt hållbar tillväxt, att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jäm- ställda levnadsvillkor för storstädernas invånare, med tydlig inriktning på villkoren för barn och unga. Det storstadspolitiska arbetet utvidgas och fortsätter nu huvudsakligen inom ramen för kommunernas och de satliga myndigheternas ordinarie resurser. Förebyggande arbete bland ungdomar i riskmiljöer är av särskild vikt för att minska risken för ungdomar att hamna i socialt utanförskap, miss- bruk och kriminalitet. Regeringen har uppdragit åt att genomföra en satsning på förebyggande och främjande verksamheter för ungdomar i riskmiljöer samt drogfria mötesplatser. Satsningen avser främst utveckling av insatser för ungdomar i socialt utsatta områden. Satsningen skall genomföras och omfattar totalt för den aktuella perioden. Inom ramen för sats- ningen ges stöd för kompetensutveckling och kvalitetsutveckling av främjande och förebyggande verksamheter, stöd till utveckling av drog- fria mötesplatser samt stöd till ideella organisationers ungdomsverksam- heter (se närmare under avsnitt 4.3.1). 21 (48). Kommittén rekommenderar konventionsstaten att: a)ratificera tilläggsprotokollet till om handel med barn, barnprostitution och barnpornografi, samt b)avge den första rapporten gällande tilläggsprotokoll till om barn i väpnade konflikter, , d.v.s. . Ratificeringen av det fakultativa protokollet om handel med barn, pros- titution och barnpornografi är inledd. I proposition 2005/06:68 föreslår regeringen att dels skall godkänna protokollet, dels skall införa den lagändring i som anses nödvändig för att kunna tillträda protokollet. första rapport om genomförandet av det fakultativa proto- Skr. 2005/06:206 kollet om barn i väpnade konflikter har utarbetats och skickats till i för granskning. Se närmare under avsnitt 2.2.1. 22 (49 och 50). Kommittén rekommenderar konventionsstaten att med alla tillgängliga medel verka för ett fullt genomförande av före- liggande rekommendationer, bland annat genom att överlämna dem till regeringens medlemmar, ledamöter och, i förekom- mande fall, till regionala eller förbundsstaternas regeringar och lag- stiftande församlingar, för övervägande och fortsatta åtgärder. Kommittén rekommenderar vidare att den tredje periodiska rappor- ten samt konventionsstatens skriftliga svar och de relaterade re- kommendationerna (de sammanfattande slutsatserna) görs tillgäng- liga för allmänheten, enskilda organisationer, ungdomsgrupper, yrkesorganisationer och barn, via Internet men också på andra sätt, i syfte att skapa debatt och medvetenhet om konventionen, dess genomförande och uppföljning. Såväl rapporter till barnrättskommittén som kommitténs sammanfattande slutsatser finns publicerade på regeringens webbsida för mänskliga rättigheter () och på Social- departementets hemsida (/social). När det gäller dia- logen med i dessa frågor bör noteras riksdagsdebatten som ägde rum med anledning av tredje rapport och kommitténs rekommendationer i samband med denna rapport. Det fortsatta arbetet med barnrättskommitténs rekommendationer Enligt artikel 43.1 i är barnrättskommitténs uppdrag att granska de framsteg som gjorts av konventionsstaterna i fråga om förverkligandet av skyldigheter enligt denna konvention. Kommittén kan enligt artikel 45 (d) avge förslag och allmänna rekommendationer till varje konventionsstat som berörs. Statens rapportering och barnrätts- kommitténs granskning och rekommendationer utgör en konstruktiv dialog ägnad att stödja det nationella arbetet med att förverkliga konven- tionens bestämmelser. har oftast genom sina re- kommendationer bekräftat regeringens egna problemanalyser och priori- teringar. Det är regeringens strävan att i beredningsprocessen av lagförslag, kommittédirektiv etc. löpande ta hänsyn till och överväga barnrättskom- mitténs problemanalyser och rekommendationer i en viss fråga. Även om regeringens överväganden och bedömning inte alltid stämmer överens med det som kommittén har rekommenderat är regeringen angelägen att hitta lämpliga lösningar till de problem som har föranlett rekommenda- tionerna. Kommitténs rekommendationer analyseras fortlöpande inom . 2.3FN:s specialsession om barn samt dess slutdokument session om barn vid i . dels summera vad som har åstadkommits sedan barntoppmötet , dels Skr. 2005/06:206 utarbeta prioriteringarna för nästa årtionde. Vid mötet deltog cirka 70 stats- och regeringschefer samt höga representanter för regeringar, fri- villigorganisationer och dessutom cirka 300 barn och unga. Specialsessionen antog ett slutdokument, En värld anpassad för barn (A World Fit for Children), som består av en deklaration och en hand- lingsplan. I slutdokumentet förpliktar sig länderna att utifrån ett barn- rättsperspektiv följa upp specialsessionen genom att bland annat identi- fiera prioriterade mål och vidta praktiska åtgärder för att förbättra barnens livsvillkor. De planerade åtgärderna för att uppnå de strategiska målen skall sedan presenteras för FN. Länderna förutsätts att uppnå de egna nationella målen under detta årtionde fram . Under sin femtioåttonde session antog generalförsamlingen även en resolution om uppföljningen av specialsessionen . Enligt resolutionen skall ett nytt möte hållas för att följa upp efterlevnaden av slutdokumentet som antogs vid det tillfället. Specialsessionens slutsats är att barnens fysiska, psykologiska, känslo- mässiga, sociala, emotionella, kognitiva och kulturella utveckling är en fråga av nationell och global prioritet. Samhället skall sätta barnen främst, investera i barn, se till att inget barn diskrimineras och att barn skall få bästa möjliga start i livet och bästa utbildning och hälsa, att barn skyddas mot faror och exploatering och att vuxna lyssnar på barn och gör dem delaktiga. Barnpolitikens mål, innefattande de sakpolitiska insatser som utförs för barn och unga, och det strategiska arbetet med att förverk- liga överensstämmer i sin helhet med specialsessio- nens slutdokument och dess slutsatser. Denna skrivelse och dess problemanalys på olika områden samt redo- visade insatser kommer att utgöra grundstommen i den uppföljning av FN:s generalförsamlings speciella session om barn som regeringen avser att tillställa generalförsamlingen. har granskat om regeringen och de statliga myndigheter- na har följt strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i som har antagits av (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). Granskningen har även omfattat regeringens information till . har redovisat sin granskning i rapporten i praktiken (RIR 2004:30). Mot bakgrund av granskningen har gjort en framställning till (framst. 2004/05:RRS19), i vilken föreslås att begär att regeringen skall återkomma med förslag om mer precisa mål knutna till den nationella strategin samt förbättra sin redovis- ning av utfallet i förhållande till strategin. har bifallit Riks- revisionens styrelses framställning (bet. 2005/06:SoU5, rskr. 2005/06:137). Regeringen lämnar i avsnitt 3 en redogörelse för sina överväganden med anledning av rekommendationer och till- kännagivande. En interdepartemental arbetsgrupp tillsattes med uppgift att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt ut- satta familjer. Arbetsgruppen har lämnat rapporten utsatta barn (Ds 2004:41). En av de viktigaste insatserna för att förbättra situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer är att förbättra föräldrarnas möjlig- heter till arbete och egen inkomst. Viktiga åtgärder för att stödja flickor och pojkar i ekonomiskt utsatta familjer handlar härutöver om insatser inom en rad olika politikområden, såsom utbildnings-, integrations-, hälso- och sjukvårdspolitiken, folkhälso- och konsumentpolitiken m.fl. politikområden. För att medverka till att minska skillnaderna i ekonomiska villkor för barn i olika familjer aviserade regeringen ekonomiska vårpro- position (prop. 2003/04:100) att , den s.k. barnmiljarden, skall avsättas för reformer för ekonomiskt utsatta barn. Regeringen har lämnat förslag till förbättringar inom underhållsstöd och bostadsbidrag till barnfamiljer samt införande av ett barntillägg till stude- rande föräldrar inom studiestödssystemet. har beslutat i enlig- het med regeringens förslag. Förhållandena i den lokala miljön nära barnen har också en av- görande betydelse för barnens uppväxtvillkor. Dessa förhållanden på- verkas främst av kommunala beslut och prioriteringar. Det är därför, en- ligt regeringens mening, angeläget att beslut som rör barns och ungas lokala miljö, service- och fritidsutbud föregås av konsekvensbedöm- ningar som utgår från ett barnperspektiv och att dessa beslut präglas av en grundsyn som utgår från att barnets bästa måste beaktas i alla sam- manhang. I denna skrivelse redovisas ett flertal insatser som syftar till att för- bättra situationen för barn och unga som befinner sig i en ekonomiskt utsatt situation. Det handlar dels om att öka barnperspektivet i allmänhet i frågor som rör barn och unga, se närmare under avsnitt 3. Dels handlar det om att förbättra uppmärksamheten kring dessa barns situation inom flertalet verksamhetsområden, se närmare under avsnitt 4. 3Strategiska insatser för att förverkliga 3.1Ett strategiskt arbete för förverkligande För att förverkliga i och som grund för rege- ringens barnpolitik finns en nationell strategi som antogs av en enhällig riksdag (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). Målet med strategin är att förverkliga och genomföra Strategin består av ett antal moment som utgör verktyg för strategiarbetet, vars syfte är att konventionen och dess intentioner skall genomsyra allt offentligt beslutsfattande som rör barn. Strategin riktar sig i första hand till de offentliga organen regering, riksdag, förvaltningsmyndigheter, kommuner och landsting. De moment som tillsammans utgör den nationella strategin anger också vilket ansvar olika offentliga organ har för att förverkliga och genomföra barnkonven- tionen på alla nivåer i samhället och inom alla verksamheter där barn och unga berörs. Följande moment ingår i strategin: skall vara ett aktivt instrument och genomsyra allt beslutsfattande inom som rör barn. Barnperspektivet skall i lämplig omfattning finnas med i utrednings- direktiv. bör på olika sätt tas upp i utbildningar för de yrkesgrupper som skall arbeta med barn. Statligt anställda vars arbete har konsekvenser för barn och ung- domar skall erbjudas fortbildning för att kunna stärka sin barnkom- petens och sina kunskaper om . Kommuner och landsting bör på samma sätt erbjuda sin personal fortbildning. Kommuner och landsting bör inrätta system för att kunna följa hur barnets bästa förverkligas i det kommunala arbetet. Barnkonsekvensanalyser skall göras vid statliga beslut som rör barn. Barns och ungdomars inflytande och delaktighet i samhälls- och tra- fikplanering skall utvecklas. verksamhet och organisation skall ses över i syfte att stärka dess roll vid genomförandet av i . Barnstatistiken skall utvecklas. Inom vart och ett av dessa moment har regeringen genomfört insatser. har sammanlagt fördelats till insatser för att förverkliga i (utgiftsområde 9). har anvisats på anslag 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . Medlen används bl.a. för kunskapsinhämtning, metodutveck- ling, uppföljning och utvärdering, erfarenhetsutbyte och idéspridning samt åtgärder för att stärka flickors och pojkars inflytande och del- aktighet. Anslaget har även tillförts för att an- vändas bl.a. för det fortsatta arbetet med att inrätta ett barnrättscentrum (se vidare avsnitt 3.2.8). Det är som stat, och ytterst regeringen, som är ansvarig för åtagandena enligt . Genom att ratificera konventionen har också åtagit sig att ha system som garanterar att alla offent- liga organ inom sina respektive ansvarsområden fullföljer de förpliktelser som som stat har iklätt sig. Momenten i strategin anger priorite- ringar för samt inriktningen på de insatser som krävs. Strategin kräver insatser på nationell, regional och lokal nivå. Regeringen tar initiativ till insatser inom de olika momenten i strategin och följer upp de åtgärder som genomförs. Det vilar också på såväl statliga myndigheter som kom- muner och landsting att inom ramen för sina ansvarsområden vidta lämpliga åtgärder för att bidra till måluppfyllelsen i strategin. I regeringens skrivelse (skr. 2003/04:47) Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter presenteras hur regeringen avser att fortsatt bedriva det strategiska arbe- tet med att förverkliga i . Regeringen konstate- rar att den fastlagda strategin har varit verkningsfull och att huvudinrikt- ningen i strategin alltjämt är aktuell. behöver arbetet gå vidare med utgångspunkt i de erfarenheter och den kunskap som inhämtats hit- tills i strategiarbetet. Det handlar bl.a. om att fördjupa metoderna och tillhandahålla nya verktyg till dem som ansvarar för genomförande. Redovisningen utgår från de olika momenten i strategin och redogör för vidtagna åtgärder inom respektive moment sedan strate- gin antogs samt de åtgärder som regeringen avser att vidta framöver inom ramen för den fastslagna strategin. De utvecklingsområden som regeringen pekade på i den vidareutvecklade strategin var bl.a. att tydlig- göra barnperspektivet i statsbudgeten, att följa upp myndigheternas ar- bete med att integrera ett barnperspektiv i sina respektive verksamheter, att ytterligare stimulera lärosätenas barnkonventionsarbete, att vidare- utveckla möjligheterna och metoderna för barns och ungas inflytande och delaktighet samt att initiera ett utvecklingsarbete kring indikatorer för att mäta effekterna av gjorda insatser. 3.1.2Riksrevisionens granskning av arbetet med den nationella strategin genomförde en granskning av om regeringen och myndigheterna har följt den ovan redovisade nationella strategin för att förverkliga samt regeringens information till riks- dagen (i praktiken, RIR 2004:30). Granskningen bygger på dokumentstudier, intervjuer samt insamling av statistiska och andra uppgifter från olika myndigheter. Granskningen har avgränsats till att belysa utfallet av tre moment i strategin: Regeringens åtagande att beakta barnperspektivet i sina beslut. Kravet på statliga myndigheter att utveckla och använda barnkon- sekvensanalyser i beslut som rör barn. Kravet på kommunerna att utveckla system för att följa upp barnets bästa. När det gäller barnperspektivet i regeringens beslut har granskat ett urval regleringsbrev och propositioner . Gransk- ningen avseende de statliga myndigheternas bruk av barnkonsekvens- analyser grundar sig på uppgifter i enkät om arbe- tet med i statliga myndigheter . Revisionen har utifrån denna undersökning begärt in exempel på barnkonsekvens- analyser från det tiotal myndigheter som uppger sig använda barnkonsek- vensanalyser. Slutligen har med utgångspunkt från svaren i kommunenkät granskat hur kommuner- na lever upp till den nationella strategin. konstaterar att regeringen har vidtagit åtskilliga åtgärder för att förverkliga och den antagna strategin. Intresset bland statliga myndigheter och kommuner för att få hjälp med att utveckla sina insatser på området har också ökat. Av granskningen framgår emellertid att regeringen, myndigheterna och kommunerna inom granskade områden inte helt följt kraven och infriat målen i den av antagna strategin. Det finns också vissa brister i regeringens information till . Många åtaganden återstår att infria och effekterna av vidtagna åtgärder är relativt begränsade. Det är exempelvis sällsynt med barnkonsekvensanalyser i samband med beslut som berör barn och unga inom olika samhällssektorer. Det är endast ett fåtal myndigheter och kommuner som har utvecklat en strategi för hur skall genomföras i den egna verksamheten. Kom- munikationsinsatserna har också bedrivits på ett mindre planmässigt sätt. Mot bakgrund av detta lämnar ett antal rekommenda- tioner till regeringen för att driva på barnkonventionsarbetet på nationell, regional och lokal nivå. rekommenderar att regeringen bör: formulera mer precisa mål knutna till strategin och förbättra redovis- ningen av utfall i förhållande till strategin ge i uppdrag att utarbeta en tydlig strategi för sin kommunikation låta utvärdera genomförandet på statlig och nivå anpassa och precisera kraven på myndigheterna ägna frågan om barnkonsekvensanalyser i stat och kommun upp- märksamhet ägna förhållandena inom kommunerna särskild uppmärksamhet. Mot bakgrund av granskningen har gjort en framställning till (framst. 2004/05:RRS19), i vilken föreslås att bör begära att regeringen skall återkomma med förslag till mer precisa mål knutna till strategin för att förverkliga samt förbättra sin redovisning av utfallet i förhållande till strategin. Riks- dagen har bifallit styrelses framställning (bet. 2005/06:SoU5, rskr. 2005/06:137). Nedan följer en redovisning av insatser och resultat utifrån det strate- giska barnkonventionsarbetet. Redovisningen tar sin utgångspunkt i den utveckling som har förevarit sedan regeringen lämnade skrivelsen 2003/04:47 med en vidareutvecklad strategi för för- verkligande. Redovisningen nedan har två syften. Dels att informera riks- dagen om utfallet av de strategiska insatserna samt planerade in- satser utifrån de olika momenten i strategin, dels redogöra för de åtgärder som regeringen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av Riks- revisionens rekommendationer. 3.2Redovisning av insatser och resultat utifrån det strategiska barnkonventionsarbetet 3.2.1Barnombudsmannens roll och funktion har en nyckelroll i det strategiska arbetet med att förverkliga och skall vara en föregångare avseende kunskaps- och metodutveckling om hur kan förverk- ligas och genomföras. I rollen som ombudsman ingår bl.a. att bilda opi- nion om barns rättigheter och delta i samhällsdebatten. Som myndighet skall aktivt driva på barnkonventionsarbetet i kom- muner, landsting och myndigheter och i det arbetet ge metodstöd, visa på goda exempel, stimulera erfarenhetsutbyte och kontinuerligt följa upp, analysera och utvärdera genomförandet av . Barnom- budsmannens två roller avspeglas tydligt i lagen om (1993:335). I den vidareutvecklade strategin menar regeringen också att genom lagändringarna har goda förutsättningar att dels verka för att barns och ungas rättigheter och intressen respekteras och tillgodoses, dels att fortsätta driva utvecklingsarbetet framåt i kom- muner, landsting och myndigheter. Regeringen kan konstatera att inom ramen för så- väl ombudsmannarollen som myndighetsrollen genomfört omfattande insatser och aktivt verkat för att öka kunskapen om och stärka barns och ungas rättigheter och intressen i samhället. Som exempel har utbildat yrkesverksamma inom rättsväsendet och hälso- och sjukvården, på uppdrag av regeringen och i samarbete med Kommuner och Landsting genomfört ett antal regionala konferenser för kunskaps- och erfarenhetsutbyte om barnkonventionsarbete på lokal och regional nivå samt undersökt barns och ungas attityder till bl.a. droger, skolans arbetsmiljö och kultur och inflytande. pekar bl.a. på att det inom statliga myn- digheter, kommuner och landsting finns ett fortsatt behov av lärande exempel, utbildningsinsatser och erfarenhetsutbyten. Barnombudsman- nens webbplats, , utgör i sammanhanget ett viktigt instrument i det strategiska arbetet. Det är också regeringens bedömning att insatser även fortsättningsvis har en stor betydelse för det genomslag som får i statliga myndigheter, kommuner och landsting och i samhället generellt. Som företrädare för barns rättigheter och intressen har Barnombuds- mannen en viktig roll i att uppmärksamma frågeställningar som berör barn och unga och föreslå åtgärder för att stärka flickors och pojkars rättigheter utifrån . lämnar också Barnom- budsmannen en årsrapport till regeringen som enligt lagen om Barnom- budsman (1993:335) skall innehålla en redogörelse av ombudsmannens verksamhet under det närmast föregående kalenderåret samt om de frågor om barn och unga som ombudsmannen anser att regeringen behöver ha kännedom om. De senaste årens rapporter har bl.a. berört barn och unga med funktionshinder, barns rätt att komma till tals, barns och ungas nära relationer och barns och ungas attityder till droger. skall också följa den internationella utvecklingen när det gäller tolkning och tillämpning. konstaterar i propositionen 2001/02:96 En förstärkt att det i första hand bör handla om att delta i internationella engagemang som kan ge kunskap och inspiration i det egna nationella arbetet med . I propositionen understryker också regeringen att an- svaret för att medverka i uppbyggnaden av andra länders ombudsmän ligger på andra organ än , vilken dock kan medverka ur ett mer allmänt perspektiv för att få värdefull erfarenhet. Barnom- budsmannen bedriver två större projekt i samarbete med, och med stöd från, Sida. Den information regeringen har fått från Barn- ombudsmannen tyder på att efterfrågan på att ombudsmannen skall bistå med stöd och delta i olika internationella aktiviteter, ta emot studiebesök från andra länder och delta i internationella samarbetsprojekt ökar. Regeringen vill i detta sammanhang än en gång betona att insat- serna på det internationella området inklusive studiebesök måste avvägas mot de insatser som skall genomföras inom ramen för Barnombudsman- nens kärnverksamhet och bör också bedömas utifrån nyttan för den egna organisationen vad gäller kunskapsutveckling och erfarenhetsutbyte. skall vara spjutspets i det strategiska arbetet Utifrån de lagändringar som trädde i kraft har rege- ringen kontinuerligt sett över mål- och resultatstyrningen av Barnom- budsmannen. I syfte att förbättra resultatredovisningen, få ökad kunskap om läget i statliga myndigheter, kommuner och landsting samt tydligare knyta an till den nationella strategin har mål och återrapporteringskrav i regleringsbrevet förtydligats. Kraven på redovisning av sitt strategiska arbete har tydligare kopplats till relevanta moment i den nationella strategin. skall bl.a. redo- visa hur myndigheten utvecklar och sprider sina arbetsmetoder för att stödja statliga myndigheters, kommuners och landstings barnkonven- tionsarbete samt hur dessa metoder kvalitetssäkras och följs upp. Barn- ombudsmannen skall även redovisa vilka myndigheter, kommuner och landsting som bedriver ett systematiskt barnkonventionsarbete, inklusive i vilken omfattning barnkonsekvensanalyser används. I redovisningen skall ingå en bedömning av utvecklingen och kvaliteten i dessa mål- gruppers barnkonventionsarbete, innefattande en bedömning av vilka effekter användningen av barnkonsekvensanalyser har fått i berörda verksamheter.