prop · GU031d3 · 2006-10-16 00:00:00 — Regeringen avser stärka styrningen av den förvaltningsgemensamma utvecklingen genom att prioritera följande insatser. Regeringen skall säkerställa att förvaltningen utvecklar gemensamma principer för hur statlig registerinformation enklare skall kunna utbytas, samt att myndigheter använder enhetliga format för övrig informationsöverföring och kommunikation när det krävs. Vidare kommer regeringen att tillse att statsförvaltningen i samverkan med kommuner och landsting utvecklar och tillämpar förvaltningsgemensamma specifikationer för elektronisk identifiering, signering, lagring samt sökning av elektroniska meddelanden och dokument. Angelägna pilotprojekt som skall finansieras samordnat skall identifieras. Regeringen skall utveckla former för en sådan finansiering samt fördela samordningsansvar för dessa projekt. Uppföljningen och granskningen av myndigheternas IT-baserade utvecklingsarbete skall stärkas. En första åtgärd är att införa en obligatorisk elektronisk hantering av fakturor i staten senast från . Detta förväntas leda till besparingar på . En förordning om elektronisk fakturering kommer vidare att ges i uppdrag att samordna införandet. Verva kommer att ges i uppdrag att samordna och främja utvecklingen av elektronisk förvaltning i den statliga förvaltningen. Export av statligt förvaltningskunnande Regeringen anser att ett utökat samarbete mellan offentliga aktörer i och i utvecklings- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 länderna är värdefullt. Riksdagsbeslutet om en ny Politik för Global Utveckling (PGU) 2003 innebär att offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå i ökad utsträckning skall engageras i politiken för global utveckling. Regeringen avser att ge ESV i uppdrag att föreslå hur tjänsteexportverksamheten bör regleras och vilket ekonomiskt mål som kan vara lämpligt för olika typer av tjänsteexport. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Verksamhetsområdet arbetsgivarfrågor omfattar personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, pensionsvillkor, kompetensförsörjning och arbetsorganisation. Här ingår bl.a. frågor som ohälsa, etnisk och kulturell mångfald samt jämställdhet inom staten. I verksamhetsområdet ingår , och vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Parterna på det statliga avtalsområdet har bl.a. bildat en kollektivavtalsstiftelse och för den statliga sektorn. Deras insatser beskrivs inom verksamhetsområdet. Den tidigare regeringens mål för verksamhetsområdet är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. För att uppnå detta måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna skall bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Följande delmål har satts upp. De statliga arbetsgivarna skall totalt sett inte vara löneledande. De statliga arbetsgivarna skall öka andelen kvinnor på ledande befattningar. De statliga arbetsgivarna skall minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Detta är ett nytt mål . Den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda i statsförvaltningen skall öka på alla nivåer. De statliga arbetsgivarna skall verka för en god arbetsmiljö i syfte att minska sjukfrånvaron. För att följa upp utvecklingen inom verksamhetsområdet i förhållande till mål och delmål används följande resultatindikatorer. Myndigheternas arbete med kompetensförsörjningen. Personalförsörjningsläget i staten. Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden. Andelen kvinnor på ledande befattningar inom staten. Löneskillnader mellan kvinnor och män med hänsyn tagen till arbetstid. Trots att detta är ett nytt mål finns tillgänglig statistik för uppföljning. Andelen anställda med utländsk bakgrund på olika nivåer inom statsförvaltningen. Den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Åtgärder för ökad mångfald Verket för förvaltningsutveckling (Verva) har redovisat erfarenheter och resultat av utbildningen i rapporten ; försök med utbildning Högre praktisk förvaltningsutbildning, 40 poäng (Fi2003/897). Verva bedömer det dock svårt att mäta vilka effekter som utbildningen har haft för studenternas anställningsbarhet respektive enskilda myndigheters arbete med att motverka och förebygga etnisk diskriminering, men anser att det finns argument för att stödja en fortsatt satsning på utbildningen. På uppdrag av den tidigare regeringen anordnar , och en liknande utbildning . tillsatte den tidigare regeringen en särskild utredare med uppdrag att analysera förutsättningar för att använda en metod med avidentifierade ansökningshandlingar vid rekrytering inom offentlig sektor. Betänkandet överlämnades (SOU 2005:115). Sammanfattningsvis bedömde utredaren att lagstiftningen inte hindrar eller på annat sätt försvårar användningen av avidentifierade ansökningshandlingar. Utredaren tog också fram ett förslag på en metod att använda vid avidentifiering. Betänkandet har remitterats och beslutade den tidigare regeringen att genomföra en försöksverksamhet vid sju myndigheter . Den tidigare regeringen gav 2005 ett femtiotal myndigheter i fem län i uppdrag att delta i ett regionalt utvecklingsprojekt om mångfald och antidiskriminering. Projektet är tvåårigt och avslutas . Statskontoret skall därefter utvärdera projektet. Stöd och råd till lokalt arbete har stärkt kompetensen hos verkets rådgivare för att på så sätt förbättra stödet till myndigheternas lokala arbete. driver projektet som tillgång i syfte att stödja utveckling som gör det möjligt att bättre se och ta tillvara alla medarbetares kompetens och resurser. Åtgärder för ökad hälsa Skrift om sjukfrånvaron i staten I syfte att stimulera erfarenhetsutbyte och fortsatta ansträngningar för en bättre hälsa inom staten har Verva på uppdrag av den tidigare regeringen sammanställt och analyserat uppgifter om sjukfrånvaron i staten. Härutöver följer Verva sjukfrånvaron inom staten kvartalsvis. Frågor om arbetsmiljö och sjukfrånvaro behandlas särskilt i en arbetsmiljöbilaga till nu gällande ramavtal om löner m.m. för arbetstagare hos staten (RALS 20042007). Enligt avtalet skall parterna genom gemensamma utvecklingsprojekt, bl.a. projektet friskt, stödja myndigheternas eget arbete med att förbättra arbetsmiljön och sänka sjukfrånvaron. /06 hade parterna i Satsa friskt beslutat att ge ekonomiskt stöd till ett 60-tal myndigheter. Vidare är parterna överens om att göra en studie av sjukfrånvaroprocessen i syfte att göra en översyn av avtalade sjukförmåner. Arbetsgivarsamverkan kring hälsofrämjande frågor och lägre sjukfrånvaro sker främst inom rådgivande organ och sektorsverksamhet. Andelen kvinnor som myndighetschefer Regeringen följer upp målet att hälften av alla nya myndighetschefer inom civil statsförvaltning skall vara kvinnor (se avsnitt 4.4 i bilaga 1). I bilaga 1.1 redovisas samtliga nuvarande myndighetschefer och ordförande i styrelser med fullt ansvar. Löneskillnader mellan kvinnor och män redovisar löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten. En redovisning av kartläggningen lämnas i bilaga 1, avsnitt 4.4. driver parterna projektet möjligheter för kvinnor och män inom ramen för . Projektet verkar för att kvinnor och män får samma möjligheter och förutsättningar när det gäller karriär- och kompetensutveckling, arbetsuppgifter, anställningsförhållanden och anställningsvillkor. Chefspolicyn syftar till en aktiv rekrytering av nya myndighetschefer, individuella utvecklingsinsatser, årliga mål- och resultatdialoger, rörlighet samt rimliga löne- och anställningsvillkor. Sedan ett tiotal år erbjuds alla nya myndighetschefer introduktion och ledarskapsutveckling i anslutning till regeringens utnämningsbeslut. För att säkerställa en fortsatt hög kvalitet i det statliga ledarskapet följs chefsförsörjningsarbetet upp. Regeringen kommer att se över nuvarande chefspolicy. Myndighetscheferna bjuds in till ett förvaltningspolitiskt seminarium. Verva erbjuder utvecklingsprogram för chefer på olika nivåer inom staten. Vägledning om mutor och jäv har samt Kommuner och Landsting gemensamt tagit fram broschyren Om mutor och jäv en vägledning för offentligt anställda. Syftet med vägledningen är bl.a. att visa på olika sätt att resonera och agera vid frågor om mutor och jäv. Det ingår i myndighetschefens ansvar att informera de anställda om de lagar som gäller och hur de skall tillämpas inom den egna myndigheten. I frågor som rör mutor och jäv har många myndigheter kompletterat lagstiftningen med särskilda riktlinjer för sin egen verksamhet. Det är angeläget att förutsättningar skapas för återkommande arbetsplatsdiskussioner om hur regler och riktlinjer skall tillämpas. Intern styrning och kontroll bereds ett förslag till en ny förordning som syftar till att förtydliga ansvaret för och innebörden av intern 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 styrning och kontroll inom myndigheter. Ett författningsstöd för intern styrning och kontroll skapar även förutsättningar för myndigheterna att upprätta systematiska rutiner för att motverka mutbrott, förskingring eller liknande. Regeringen anser att den tidigare regeringens satsning på statliga kompetensöverföringsjobb skall fasas ut i en snabbare takt än tidigare angivet. Regeringen minskar därmed anslaget för s.k. statliga kompetensöverföringsjobb. Marknadsmässigt, ändamålsenligt och kostnadseffektivt stöd till statliga myndigheter Statens pensionsverks (SPV) bidrag till en effektiv statsförvaltning består framför allt av en säker och stabil administration av tjänstepensioner och övriga förmåner. lanserades Rapport som ger arbetsgivaren möjlighet att korrigera eventuella felaktigheter via lönesystemen. Efterfrågan på pensionskompetens har varit stor och genomfördes 74 uppdragsutbildningar. Systemstödet för att samordna all inrapportering av anställningsuppgifter har utvecklats. SPV har härutöver förfinat och utvecklat sitt prognossystem. Den tidigare regeringen har medgett SPV att inleda en försöksverksamhet med utökad pensionsadministration för de myndigheter som efterfrågar detta. Syftet är att underlätta de administrativa processer som myndigheterna skall hantera i samband med tjänstepensioneringar. SPV skall dock inte till någon del överta myndigheternas arbetsgivaransvar. Det statliga trygghetssystemet består av flera delar: ett kollektivavtal (), en kollektivavtalsstiftelse () och en finansiering genom en procentuell avgift på lönesumman som fastställs i förhandlingar mellan de centrala parterna. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Målet med trygghetssystemet är att så långt möjligt skapa förutsättningar för att ingen anställd skall bli arbetslös. och verksamhet har en tydlig inriktning för arbetslinjen. är avsättningen till av lönesumman, motsvarande . I samband med försvarsbeslutet (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143) fattade den tidigare regeringen beslut om särskilda åtgärder riktade till de orter vars arbetsmarknad berörs mest av försvarets omställning. Beslutet berör cirka 2 700 personer och innebär omlokalisering av hela eller delar av myndigheter till berörda orter. Ett mindre antal anställda förväntas flytta med. Cirka 1 000 personer beräknas behöva stöd via trygghetssystemet. Inflödet av övertaliga till stiftelsen kommer att ske successivt . En särskild omställningsorganisation i form av en kommitté med uppgift att ta hand om den personal som väljer att inte flytta med har inrättats (KOMOM). I samband med kommande delrapport från KOMOM kan det bli aktuellt med tilläggsdirektiv. Kommittén finansieras av det under utgiftsområde 19 uppförda anslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen. gäller en ny instruktion för . De nya reglerna innebär bl.a. att arbetsgivarkollegiet utgörs av samtliga chefer för medlemmar. Minst hälften av ledamöterna måste vara närvarande för att kollegiet skall vara beslutfört. Arbetsgivarkollegiet beslutar bl.a. om inriktningen av förhandlingsarbetet och grunderna för avgifter för verksamhet. hade arbetsgivarkollegiet sitt första årsmöte enligt den nya ordningen. Vid mötet var 171 ledamöter av 263 närvarande. Arbetsgivarkollegiet beslutade bl.a. en arbetsgivarpolitisk strategi för åren 20072010. Årsmötet ägde rum under Arbetsgivardagen som samlade över 300 arbetsgivarrepresentanter från 240 statliga myndigheter och institutioner. anslutning till denna dag hölls även en arbetsgivarkonferens för personalchefer. Utgångspunkter för bedömningen är resultatindikatorerna i avsnitt 6.2.2. I bilaga 1 utveckling ges en övergripande beskrivning av kompetensförsörjningen i staten med särskild inriktning på ålder, kön och mångfald. Graden av måluppfyllelse ger ett uttryck för hur varje enskild myndighet agerar som arbetsgivare. Myndigheternas arbete med arbetsgivarpolitiska frågor Regeringens bedömning: Myndigheternas arbete med arbetsgivarpolitiska frågor fungerar i huvudsak väl. Samtliga delmål för statliga arbetsgivarfrågor utvecklas i positiv riktning, vilket sammantaget tyder på en hög medvetenhet om frågornas betydelse bland myndigheterna. Skälen för regeringens bedömning: Den positiva utvecklingen av de fyra delmålen för verksamhetsområdet samt Vervas analys av myndigheternas redovisningar av kompetensförsörjningen i statsförvaltningen 2005 (Fi2005/1500) tyder på att arbetet med arbetsgivarpolitiska frågor huvudsakligen är tillfredsställande. Allt fler myndigheter ägnar stort intresse åt chefsförsörjningsfrågorna för att trygga framtida återväxt. Positivt är också att allt fler myndigheter relaterar kompetensförsörjningsfrågorna till nuvarande verksamhet och de förändringar som myndigheterna ser framöver. Flertalet myndigheter uppger att det är lätt att rekrytera och behålla personal. Sammantaget är det skäl för regeringens bedömning att arbetet med kompetensförsörjningen i staten i huvudsak fungerar väl. Av Vervas rapport framgår dock att brister i myndigheternas redovisningar försvårar analysen av kompetensförsörjningssituation. och genomför , vår och höst, en konjunkturbarometer för staten. Det är en totalundersökning som genomförs bland myndigheter med minst 10 anställda. Svarsfrekvensen på vårens barometer uppgick till . tror myndigheterna att sysselsättningen inom staten kommer att öka. Det är en kraftig omsvängning från förra årets undersökning då antalet årsarbetskrafter uppgavs ha minskat hos en tredjedel av myndigheterna. Förväntningarna ser dock väldigt olika ut inom olika sektorer. En majoritet av myndigheterna tror dock på en oförändrad personalomsättning. har bristen på arbetskraft ökat något jämfört med föregående frågetillfälle. Bristen på arbetskraft är dock inte så allvarlig att det har påverkat myndigheternas arbete i någon större omfattning. Uppsägningarna fortsätter att öka svagt medan den förväntade övertaligheten har minskat något . De statliga arbetsgivarna skall totalt sett inte vara löneledande En viktig slutsats som kan dras av den jämförande lönestatistik som finns tillgänglig för tiden efter ramanslagsreformen 1994 är att löneökningstakten inom det statliga avtalsområdet har följt den på arbetsmarknaden i övrigt förhållandevis väl. Staten har därmed totalt sett inte varit löneledande. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 6.1 Utveckling av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden 19942004 Anm: Uppgifterna avser nominella löner och är rensade med hänsyn till strukturella förändringar i utbildningsnivå, ålder och kön. De statliga arbetsgivarna skall öka andelen kvinnor på ledande befattningar Som framgår av diagram 6.2 har andelen kvinnor på ledande befattningar inom staten ökat stadigt . var av cheferna i staten kvinnor och män. Motsvarande uppgifter var kvinnor och män. Diagram 6.2 Fördelning av kvinnor och män med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer 19982005 De statliga arbetsgivarna skall minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män Som framgår av diagram 6.3 har löneskillnaderna mellan kvinnor och män minskat något . Löneskillnaden på kan till största delen förklaras av faktorer som att män och kvinnor arbetar med olika 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 saker, på olika nivåer, på olika myndigheter och med olika utbildningsbakgrund. Om man tar hänsyn till dessa sakliga faktorer återstår en löneskillnad på . Med hjälp av tillgänglig statistik går det inte att säga i vilken utsträckning den oförklarade löneskillnaden utgörs av osakliga löneskillnader i lagens mening. För att komma till rätta med löneskillnaden mellan kvinnor och män är det viktigt att arbeta med såväl de faktorer som påverkar kvinnors och mäns olika yrkesval och möjligheter till karriär som att fokusera på osakliga löneskillnader. Diagram 6.3 Faktorer bakom löneskillnader mellan kvinnor och män Chefskap (data finns bara Utbildning, erfarenhet m.m. Tabell 6.1 Andel med utländsk bakgrund inom staten, totalt och nyanställda 20032005 11,2/9,7 11,4/9,8 11,6/10,0 1Som nyanställda räknas personer som inte var anställda i staten föregående år samt personer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år. Utvecklingen av andelen med utländsk bakgrund inom kompetenskategorierna lednings- och kärnkompetens har varit oförändrad . Inom kategorin stödkompetens har det däremot skett en ökning. Tabell 6.2 Andel med utländsk bakgrund inom olika kompetenskategorier, 20032005 7,1/4,9 6,9/5,2 6,8/5,1 12,0/10,3 12,4/10,7 12,1/10,8 10,2/7,9 10,3/7,9 10,5/8,1 Den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda i statsförvaltningen skall öka på alla nivåer Som framgår av tabell 6.1 har andelen statsanställda med utländsk bakgrund2 ökat något inom staten, från 2005. Ökningen har skett såväl bland kvinnor som bland män. Bland de nyanställda i staten var andelen med utländsk bakgrund 2005, jämfört 2003. Andelen med utländsk bakgrund bland de nyanställda är således större jämfört med andelen inom staten totalt. 2 Med utländsk bakgrund avses 1) personer födda utomlands, 2) personer med två föräldrar födda utomlands och 3) personer med ett okänt födelseland. Genomgående är andelen kvinnor med utländsk bakgrund högre än andelen män inom respektive kompetenskategori. Även om antalet kvinnor med utländsk bakgrund i kategorierna lednings- och kärnkompetens har ökat har dock andelen minskat. Orsaken till detta är att antalet kvinnor inom ledningskompetens har ökat mer än antalet kvinnor med utländsk bakgrund i denna kategori. Även bland männen har andelen med utländsk bakgrund i kategorin ledningskompetens minskat, medan andelen i de två andra kategorierna har ökat. De statliga arbetsgivarna skall verka för en god arbetsmiljö i syfte att minska sjukfrånvaron Som framgår av diagram 6.3 har sjukfrånvaron fortsatt att minska i staten från år . minskade sjukfrånvaron för såväl kvinnor och män som för olika åldersgrupper inom samtliga kategorier. Diagram 6.4 Sjukfrånvaro i procent av tillgänglig arbetstid, 2,32,0 2,0 Källa: och Verket för förvaltningsutveckling 6.4.2Enskilda myndigheters m.fl. resultat är en medlemsstyrd arbetsgivarorganisation för samtliga statliga myndigheter och sluter på statens vägnar kollektivavtal. Verkets uppgift är att utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken. I detta ingår bl.a. arbetsgivarsamverkan, förhandlingsverksamhet samt stöd och rådgivning i arbetsgivarfrågor. Verksamheten finansieras av medlemsavgifter. Av årliga servicebarometer framgår att medlemmarna visar stor tillfredsställelse med det arbete som utför. Bland annat ansåg av medlemmarna att insatser har bidragit till arbetsgivarsamverkan, vilket i stort är samma resultat som . Utifrån servicebarometer samt genomförda dialoger bedömer regeringen att insatser har lett till en vidareutvecklad och mer samordnad statlig arbetsgivarpolitik. Detta bidrar till ökad effektivitet i den statliga förvaltningen. Regeringen bedömer vidare att bedriver ett strategiskt arbete med sin egen kompetensförsörjning. En långsiktig kompetensplan har fastställts med mål och prioriteringar för kompetensförsörjningen samt riktlinjer för inventering av kompetensbehov. Inriktningen är att kompetensfrågorna skall integreras i den samlade verksamhetsplaneringen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 () administrerar med ensamrätt tjänstepensioner för statstjänstemän och tillhandahåller pensionsservice för statliga myndigheter samt vissa arbetsgivare inom det icke statliga området (kulturinstitutioner m.fl.). SPV:s ansvarsområde omfattar ca 238 000 anställda och 247 000 pensionärer. SPV hanterar den statliga försäkringsmodellen vilket innebär att beslut fattas om försäkringstekniska riktlinjer och samt att man påför myndigheter och andra arbetsgivare premieavgifter. SPV har under innevarande år i uppdrag att ta fram förslag till en ny verksamhetsgren för inomstatlig uppdragsverksamhet. Den nuvarande uppdragsverksamhetens förutsättningar och framtida utveckling kommer i samband härmed att analyseras. Av SPV:s nöjd-kund-index mätning 2005, som avsåg tjänstemän och pensionärer, framgår att pensionärerna är mest nöjda av samtliga kundgrupper och att tjänstemännen är de som är minst nöjda. Intresset för tjänstepensioner ökade ytterligare . En orsak till detta är förväntade stora pensionsavgångar. Totalt ökade förfrågningarna jämfört med . Regeringens samlade bedömning utifrån ett antal indikatorer (driftskostnadsjämförelser med andra aktörer på marknaden, nöjd-kund-index, analys av kostnadsutvecklingen samt säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar) är att SPV hanterar tillämpningen av den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett tillfredsställande sätt. Regeringen bedömer vidare att SPV bedriver ett strategiskt arbete med sin egen kompetensförsörjning. Eftersom det f.n. inte finns någon extern utbildning inom kommer ett traineeprogram att starta för att säkra kompetensen, uppmuntra alternativa karriärvägar och minska nyckelpersonsberoendet. Ett samarbete har inletts mellan företagen inom bank- och försäkringsbranscherna och SPV där syftet är att gemensamt utveckla till ett kompetenscentra inom bankförsäkrings- och pensionsområdet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 är samarbetet med för att utveckla utbildningar, specifika för branscherna. bidrag till individuella stödinsatser uppgick till sammanlagt . Inflödet av nya kunder har uppgått till ca 2 000 . anmäldes 5 810 kunder vilket är det största inflödet . En närmare beskrivning lämnas i bilaga 1. Andelen öppet arbetslösa inom stiftelsens avtalsområde sjunker relativt snabbt och de statsanställda hävdar sig väl på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer att resultatet av individanpassade arbetsformer samt det sätt som de statliga arbetsgivarna sköter avvecklingen av personalen medfört fortsatt goda resultat. har granskat SPV:s interna styrning och kontroll av informationssäkerheten. Denna rapport har föranlett att SPV tagit fram ytterligare en handlingsplan för informationssäkerhetsarbetet . Granskningen föranleder ingen åtgärd från regeringen. Utgångspunkten för den statliga arbetsgivarpolitiken är den arbetsgivarpolitiska delegeringen. Den innebär i praktiken en betydelsefull frihet för myndigheterna att självständigt utforma sin inre organisation, arbetsprocesser, lönebildning och kompetensförsörjning med hänsyn till verksamhetens krav. Delegeringen av arbetsgivarpolitiken är något som ställde sig bakom senast vid behandlingen av budgetpropositionen . En verksamhetsanpassad arbetsgivarpolitik är en förutsättning för att den enskilda myndigheten skall ha framgång i arbetet med att utveckla effektivitet, kvalitet och service. utveckla kompetensen är en förutsättning för att klara de utmaningar som förvaltningen står inför. Varje enskild myndighet måste arbeta strategiskt. Det ställer också krav på arbetsgivarna att skapa goda förutsättningar som väl fungerande arbetsplatser med hälsosamma arbetsmiljöer, tydligt ledarskap och en genomtänkt personal- och lönepolitik. Förvaltningens förmåga att möta kommande stora pensionsavgångar och förse myndigheterna med kompetens är en utmaning.