prop · GT031d20 · 2006-01-01 00:00:00 — Även insatser inom andra politikområden bidrar till att uppnå målen för den nationella kulturpolitiken, liksom insatser inom det kulturpolitiska området bidrar till att uppnå mål inom andra politikområden. Inom politikområdet finns följande myndigheter: , Talboks- och , , , , och landsarkiven, , Svenskt biografiskt lexikon, , , med , , Statens museer för världskultur, Livrustkammaren, och , Statens maritima museer, , Statens musiksamlingar, , , Riksutställningar, Forum för levande historia samt till trossamfund. Vidare finns tre statliga bolag med verksamhet inom området: Operan, och nationalgåva till . Dessutom finns ett stort antal andra institutioner med verksamhet inom området, varav följande kan nämnas: , Stiftelsen , Stiftelsen , nyhetsinformation och litteratur, , , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Dansmuseifonden för , Stiftelsen , Stiftelsen och , Stiftelsen , Stiftelsen i samt Stiftelsen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 17 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel 28:5 Bidrag till Operan, , , 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och 28:8 Bidrag till biblioteksverksamhet 28:9 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 2 28:10 Sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet 28:13 Bidrag till och 28:15 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma 28:17 Främjande av hemslöjden 28:18 Bidrag till bild- och formområdet 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer 28:22 Bidrag till regional arkivverksamhet 28:24 Svenskt biografiskt lexikon 28:26 Bidrag till kulturmiljövård 28:28 Centrala museer: Myndigheter 28:29 Centrala museer: Stiftelser 28:30 Bidrag till regionala museer 28:31 Bidrag till vissa museer 28:32 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 28:34 Forum för levande historia 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 28:35 Statliga utställningsgarantier och inköp av 28:37 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom 28:39 Stöd till trossamfund 2005 17 28:9 Litteraturstöd 2 2005 17 28:10 Stöd till kulturtidskrifter 2 Totalt för utgiftsområde 17 Totalt för politikområde Kulturpolitik 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2Anslag 28:9 är ihopslaget av anslag 28:9, Litteraturstöd och 28:10, Stöd till kulturtidskrifter I kapitel 3, avsnitt 3.2, redogörs för vad en skatteutgift är och varför den redovisas. Dessutom ges en samlad bild av det totala stödet i form av skatteutgifter inom utgiftsområde 17. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteutgifterna inom utgiftsområdet som hör till området Kulturpolitik. Tabell 4.2 Skatteutgifter inom politikområdet Kulturpolitik, netto 1 Försäljning av konstverk (<300 000 kr/år) Böcker, tidskrifter m.m. Försäljning av konstverk (>300 000 kr/år) Totalt för politikområdet Kulturpolitik 1 Ett - innebär att skatteavvikelsen inte kan beräknas Vid uppdrag i betalar utländska artister en speciell artistskatt. Däremot behöver varken sociala avgifter eller särskild löneskatt erläggas. Då inkomsten inte är förmånsgrundande avser avvikelsen särskild löneskatt. Undantaget från skatteplikt omfattar enbart upphovsmannen och hans dödsbos försäljning. Om konstnären eller dödsboet säljer för eller själva begär att bli beskattade, så sker beskattning med skattesatsen . ; böcker, tidskrifter m.m.; biografföreställningar; vissa entréavgiftsbelagda kulturevenemang; upphovsrätter; entré djurparker Skattesatsen är för dessa nedsatt till . har beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen är att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den; att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande; att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar; att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället; att bevara och bruka kulturarvet; att främja bildningssträvandena samt att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. Dessutom har antagit mål för vissa verksamheter inom politikområdet, så t.ex. mål för den statliga arkivverksamheten, 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 som har införts i 3 § arkivlagen (1990:782) (prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307), mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225), mål för statens bidrag till trossamfund, som har införts i 2 § lagen (1999:932) om stöd till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45) samt mål för arbetet för kulturmiljön (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). Teater, dans och musik De statliga insatserna syftar till att öka tillgängligheten till teater, dans och musik, såväl geografiskt som socialt samt till att ge förutsättningar för fortsatt hög kvalitet i det konstnärliga utövandet. En viktig del av de kulturpolitiska insatserna är den infrastruktur av konstnärliga och andra kulturinstitutioner som med statligt stöd byggts upp på nationell, regional och lokal nivå. Teater, dans och musik är det största insatsområdet inom den statliga kulturpolitiken. Insatserna uppgår 2005 till ca . Här ingår stöden till de nationella, regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutionerna samt till det fria scenkonstlivet. Därutöver tillkommer konstnärspolitiska åtgärder med inriktning på musik eller scenkonst. Stor betydelse har, förutom de bidrag och ersättningar som fördelar, stödet till och den lagstadgade kassettersättningen till dramatiker, skådespelare, musiker m.fl. Vidare får teatern, dansen och musiken del av konstområdesövergripande insatser i betydande omfattning. Dit hör bl.a. vissa nationella uppdrag, stödet till samisk kultur, stödet till centrumbildningar, stödet till centrala amatörorganisationer, verksamheten med länskonstnärer och insatserna på det mångkulturella området. synliggjordes statens kostnad för de anställda vid scenkonstinstitutionerna. Institutionerna har successivt tillförts medel för pensionspremier. Operan och är nationalscener för musikdramatik och talteater och har tillsammans med , Svenska Rikskonserter och initierande, främjande och producerande uppgifter av nationell betydelse. Det statliga stödet till de regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutionerna kompletterar de regionala och lokala satsningarna. Institutionerna uppvisar en mångsidig verksamhet och sprider professionell scenkonst och musik av hög kvalitet i hela landet. Genom permanentningen av det statliga stödet till länsteatrarna i och är den regionala infrastrukturen på teaterområdet komplett. införlivades även nycirkusinstitutionen i i det regionala stödsystemet. För att utveckla musiklivet i länen lämnas statsbidrag till landsting och regionförbund som i huvudsak utför uppdraget genom länsmusikorganisationerna. Även symfoni- och kammarorkestrarna utgör en betydande resurs för ett levande musikliv i hela landet. För att fortsätta främja ett brett och vida spritt utbud av orkestermusik tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att utreda och analysera den professionella orkesterverksamheten i (dir. 2004:116). Statens stöd till det fria teater-, dans- och musiklivet omfattar bl.a. bidrag till fria grupper, arrangörsföreningar och fonogramproduktion. Insatserna för dansen har successivt förstärkts, bl.a. genom inrättandet av ett arrangörs- och turnéstöd, riktade konstnärspolitiska åtgärder för de fria koreograferna och dansarna samt det nationella uppdraget till Dansnät på området samtida dans. Mot bakgrund av tillkännagivande om en översyn av relationen mellan verksamhets- och projektbidrag, (bet. 2003/04:KrU7, rskr. 2003/04:2002) gav regeringen i uppdrag att se över bidragen till de fria dans- och teatergrupperna. Uppdraget skall slutredovisas . Ett handlingsprogram för den professionella dansen har på regeringens uppdrag redovisats av . Litteraturen, läsandet och språket Statens insatser för litteraturen, läsandet och språket handlar om att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i hela landet. Folk- och skolbibliotek, förlag och bokhandel får därför del av statsbidrag i olika former. Till länsbibliotek utgår verksamhetsbidrag för att stödja folkbiblioteken med kompletterande medieförsörjning och utvecklingsverksamhet. Lånecentraler och depåbibliotek finansieras helt av staten. Kommuner har möjlighet att ansöka om statsbidrag för inköp av litteratur till barn och unga samt för sina biblioteks prenumerationer på kulturtidskrifter. För att främja tillgången till biblioteksservice vid folkbiblioteken för de vuxenstuderande finns även särskilda statliga medel avsatta . Utgivningsstöd utgår till förlag och de enskilda titlar som beviljas stöd, ca 800 titlar , distribueras av staten till samtliga huvudbibliotek. Till bokhandeln utgår bidrag för att bredda den enskilda bokhandelns sortiment. Särskilda medel för läsfrämjande insatser utgår till skolor, bibliotek och ideella organisationer. Statligt stöd utgår vidare till verksamheten med En bok för alla. Ett årligt internationellt litteraturpris till minne infördes i syfte att stärka och öka intresset för barn- och ungdomslitteratur i världen och att stärka barns rättigheter på global nivå. Produktions- och utvecklingsstöd utgår också till kulturtidskrifter. sänktes mervärdesskatten på böcker och tidskrifter m.m. från till . Under 20022004 har en av regeringen tillsatt bokpriskommission arbetat med uppgift att bl.a. följa prisutvecklingen. Ett betydande statligt stöd går till Talboks- och och nyhetsinformation och litteratur (), vilket gör det möjligt för funktionshindrade och personer med lässvårigheter att ta del av litteratur, tidskrifter och nyheter. och erhåller bidrag för framför allt språkvårdande verksamhet. Insatser för språket görs också inom andra politikområden. uppgår insatserna på området till ca . Till detta kommer verksamhetsbidrag till olika bibliotek och arkiv, bidrag till folkbibliotekens verksamhets- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 utveckling och övriga bidrag inom litteratur och biblioteksområdet som ryms under konstområdesövergripande verksamhet. De statliga insatserna på bildkonstområdet är inriktade på att göra bildkonsten tillgänglig för så många som möjligt som förutsättningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga arbetet. Detta sker bl.a. genom pedagogiska insatser samt genom en ökad satsning på kvalitet i utställningsverksamheten. Det statliga stödet bidrar även aktivt till områdets internationalisering. Statliga insatser för den offentliga konsten görs främst genom . Vidare omfattar insatserna på bildkonstområdet förutom de direkta stöden till konstnärerna anslag till de statliga konstmuseerna, Riksutställningar, , de regionala museerna samt till vissa andra museer och utställare i hela landet. Staten lämnar stöd till bl.a. konstfrämjande organisationer, för de fria konsterna samt till konsthantverkskooperativ och kollektivverkstäder. Tidsbegränsade bidrag lämnas även till olika konstprojekt. I arbetet för att öka intresset för bildkonst i regionerna spelar dessutom konstkonsulenterna en viktig roll. Inom ramen för anslagen till , Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön och Bidrag till bild- och formområdet har staten fördelat . Till detta kommer reformer och engångssatsningar på konstmuseiområdet samt bidrag och ersättningar till bild- och formkonstnärer. Förutom stöd till de konstfrämjande organisationerna fördelar även ett särskilt bidrag till vissa fristående utställningsarrangörer. Stödet uppgår till 2005. finns även ett stöd på för utrustning till konstnärers kollektivverkstäder. För att bredda de konstnärliga uttrycksformerna och därtill höja kvaliteten i utställningarna har Folkrörelsernas konstfrämjande och vissa andra icke-statliga utställningsarrangörer fått möjlighet att fördela en statligt finansierad utställningsersättning till bild- och formkonstnärer i samband med utställningar i hela landet. Ytterligare insatser med anknytning till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 bild- och formområdet redovisas under verksamhetsområdena Museer och utställningar, Arkitektur, form och design, Konstnärernas villkor samt Konstområdesövergripande verksamhet. Arkitektur, form och design De statliga insatserna inom området är inriktade på att främja utvecklingen av svensk arkitektur, form och design. Utgångspunkten för det statliga engagemanget är propositionen Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Statliga insatser inom området genomförs av ett flertal myndigheter, institutioner och organisationer med statligt stöd: , , , , Föreningen , samt andra musei- och utställningsinstitutioner runt om i landet. Inom politikområdet lämnas stipendier till bl.a. formgivare och konsthantverkare. Regeringen inrättade ett särskilt råd för arkitektur, form och design med det övergripande syftet att föra vidare arbetet med utgångspunkt i de målsättningar som presenteras i handlingsprogrammet Framtidsformer. Därtill skall rådet verka kunskaps- och opinionsbildande, med ett tydligt medborgar- och brukarperspektiv. I regeringsförklaringen aviserade regeringen att ett Designår skall hållas 2005. gav regeringen föreningen i uppdrag att förbereda och genomföra . gav regeringen ett drygt hundratal statliga myndigheter verksamma inom samtliga politikområden i uppdrag att medverka med egna projekt under Designåret. inbjöds landets samtliga kommuner och landsting, företag och föreningsliv att medverka. I beslutet preciserades regeringens syn på Designåret. Bland annat pekade regeringen ut sju prioriterade områden för året: -Arbetsliv och design -Design som kulturellt uttryck -Design som tillväxtfaktor -Design för alla -Långsiktigt hållbar design -Utbildning och forskning Syftet med Designåret är att genom en mångfald aktiviteter i hela landet öka medvetenheten om vad form och design kan bidra med i ett samhällsperspektiv och att så många som möjligt ska utveckla sin användning av, intresse för och kunskap om design. De erfarenheter som uppnås inför och under Designåret ska bidra till att ytterligare stärka designens ställning även efter 2005. Designåret ska också bidra till att markera områdets starka potential i ett internationellt sammanhang. Regeringen har avsatt för nio nationella och regionala designprojekt inom näringslivsområdet som kommer att slutföras och visas under samt för genomförandet av Designårskampanjen. har regeringen fördelat genom anslag till , samt genom bidrag till Svensk Form och . Därutöver fördelar staten även medel till form- och designområdet inom ramen för anslagen till , och andra musei- och utställningsinstitutioner runt om i landet. har Svensk Form i uppdrag att ansvara för verksamheten vid en nationell Mötesplats för form och design i . Mötesplatsen skall fungera som ett utställnings- och samt stimulera till forskning och dokumentation. Vidare skall mötesplatsen samverka och stimulera till regionala initiativ på området. har ett nationellt nätverksansvar inom form- och konsthantverksområdet. Ytterligare verksamhet med anknytning till arkitektur, form- och designområdet redovisas under verksamhetsområdena Museer och utställningar, Bildkonst, Konstnärernas villkor samt Konstområdesövergripande verksamhet. Statens insatser på filmområdet syftar till att främja produktion, distribution och visning av värdefull film samt att bevara och tillgängliggöra filmarvet. fördelas stöd till dessa verksamheter, liksom till internationell lansering av svensk film. Insatser som främjar ett brett utbud av film i hela landet samt insatser riktade till barn och ungdomar är särskilt prioriterade. En annan viktig kulturpolitisk ambition är att förbättra kvinnliga filmskapares villkor. fördelas även stöd till produktion av kortfilm. trädde gällande filmavtal i kraft, vilket innebar en kraftig förstärkning av stöd till filmpolitiskt viktiga områden. Flera parter ökade sina direkta bidrag. Staten står för det största bidraget. När avtalet trädde i kraft var detta bidrag . Biografägare, filmdistributörer och när det gäller svensk film filmproducenter bidrar till avtalet genom att avstå av sina respektive andelar av biljettintäkterna, vilket 2004 motsvarade sammanlagt . Därtill kommer bidrag från och samt ytterligare ett bidrag från filmproducenterna. har staten ytterligare ökat sitt bidrag genom ett extra tillskott till filmavtalet. Det extra tillskottet går till svensk filmproduktion och har fördelats med 2002 och därefter med till dess att avtalsperioden löper ut. Intäkterna från filmavtalet var . Parterna filmavtal träffade ett avtal om förlängning av filmavtalet till och med . anvisas i statliga medel vid sidan av filmavtalet för etableringen och driften av filmarkivet i . Huvudman för verksamheten i är . Statens insatser för konstnärerna handlar i första hand om att skapa förutsättningar för ett vitalt kulturliv som ger arbete och försörjning åt konstnärerna. Att öka intresset för och efterfrågan på konstnärliga verk och prestationer är därför en huvudlinje i konstnärspolitiken. Att bättre tillvarata konstnärernas kunnande inom alla delar av samhällslivet är en annan viktig målsättning. Vidare är upphovsrättsliga skydd och ersättningsformer av grundläggande betydelse för konstnärers försörjningsmöjligheter. Inom andra politikområden bör rimlig hänsyn till konstnärers speciella villkor tas och utgöra en del av den sammanhållna konstnärspolitiken. För att uppnå målsättningen om arbete och försörj- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ning genom det konstnärliga arbetet, krävs även kompletterande bidrags- och ersättningssystem inom kulturpolitiken. Sammantaget uppgår bidrag och ersättningar till konstnärer 2005 till . Till detta kommer direkt eller indirekt verkande insatser inom ramen för anslagen till andra verksamhetsområden inom kulturpolitiken, t.ex. insatser med syfte att förbättra konstnärernas situation på arbetsmarknaden. Genom den individuella visningsersättningen får bildkonstnärer ersättning för att deras verk som finns i offentlig ägo visas för allmänheten. Sedan införandet har bidragsgivningen förstärkts från till 2005. Regeringen har även satsat stora resurser på det internationella utbytet, bl.a. genom att möjliggöra för att inrätta ett internationellt ateljécentrum (Artists Studio Program in ). Vidare har insatser genomförts inom andra verksamhetsområden med direkt eller indirekt verkan för konstnärerna. Exempel på sådana insatser är stödet till vissa utställare av bildkonst, förstärkning av bidragen till fria teater-, dans- och musikgrupper, stöd till fonogramutgivning och satsningar på kollektivverkstäder. har närmare 90 frilansande skådespelare en anställning då de inte har anställning hos andra arbetsgivare inom teaterområdet. Avsikten med är att förbättra villkoren för de yrkesverksamma scenkonstnärerna genom tryggare anställningsformer och ökad konstnärlig frihet. eftersträvas en utveckling av förmedlingsverksamheten. På det upphovsrättsliga området har regler införts som möjliggör ersättningar till konstnärer och rättighetsinnehavare i form av s.k. kassettersättning och vidareförsäljning av bildkonst (droit de suite). Vidare har ett lagstiftningsarbete genomförts för att bättre anpassa den upphovsrättsliga lagstiftningen till den nya digitala världen. Se vidare under avsnittet 4.5.2 Insatser utanför politikområdet. Den statliga verksamheten på arkivområdet syftar bl.a. till att öka möjligheterna att ta del 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 av allmänna handlingar och annat arkivmaterial, till att tydliggöra och förstärka arkivens betydelse som källa till information och kunskap om samhället och dess utveckling samt till metod- och kunskapsutveckling inom arkivområdet. Inom ramen för anslagen till och landsarkiven, bidrag till regional arkivverksamhet, () och Svenskt biografiskt lexikon har staten fördelat ca till arkivområdet . avlämnade regeringen till propositionen Arkivfrågor (prop. 2004/05:124). I propositionen lämnade regeringen förslag och bedömningar för det fortsatta arbetet inom arkivområdet. har beslutat i enlighet med propositionen (bet. 2004/05:KrU9, rskr. 2004/05:242). De statliga insatserna inom kulturmiljöområdet syftar till att bevara, bruka och levandegöra kulturarvet samt att göra det tillgängligt för alla. Inom ramen för anslagen till () och bidrag till kulturmiljövård fördelade staten 2005 till kulturmiljöområdet. De regionala insatserna inom kulturmiljöområdet bedrivs främst av länsstyrelserna och de regionala museerna, varav de sistnämnda får ett särskilt statligt bidrag för bl.a. detta ändamål. lämnade regeringen propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150). I denna har kulturmiljön fått en framträdande roll. Satsningar på projektet och Historia samt insatser för att uppnå delmålet God bebyggd miljö har aviserats. Vidare aviseras ytterligare satsningar på kulturreservat. Vid utgången av 2004 fanns det sammanlagt 20 kulturreservat runt om i landet. Att säkerställa olika miljöer genom att bilda kulturreservat är ett arbete som bedrivs av de olika länsstyrelserna i samarbete med RAÄ. I detta arbete läggs särskild vikt vid att upprätthålla redan befintliga kulturreservat. inrättades fem nya kulturreservat. Det moderna samhällets kulturarv i allmänhet, och industrisamhällets kulturarv i synnerhet, har fått allt större fokus inom kulturmiljösektorns arbete. gett avtryck bl.a. i ett särskilt bidrag till arbetslivsmuseer som har skapat förutsättningar för ett fortsatt kvalitativt arbete med frågor som rör industrisamhällets kulturarv. Arbetet med det industriella samhällets kulturvärden har fortsatt hög prioritet, och bl.a. skall inom ramen för den nationella storstadspolitiken verka för att stärka och ta till vara storstädernas kulturvärden. Till följd av stormen i skadades fornlämningar, kyrkogårdar, kyrkor och byggnadsminnen. RAÄ och länsstyrelserna i berörda län har gjort en översyn av hur omfattande skadorna är och vilka insatser som krävs för vård av det skadade kulturarvet. Detta har redovisats till regeringen och är en del i ansökan till . tillsattes en särskild utredare med uppdrag att se över vissa frågor på det uppdragsarkeologiska området (dir. 2004:22). I uppdraget ingick bl.a. att göra en sammanfattande analys av verksamheten och tillämpningen av aktuella bestämmelser på området samt att göra en analys av förutsättningarna för den verksamhet som bedrivs av Avdelningen för arkeologiska undersökningar (UV) och lämna förslag på framtida organisation. Uppdraget skall redovisas . Viss statlig ersättning utgår till för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnen som finns runt om i landet (kyrkoantikvarisk ersättning). Innevarande år uppgår ersättningen till . Med anledning av förändringarna inom Försvarsmaktens grundorganisation har regeringen beslutat att delar av skall lokaliseras till . Omlokaliseringen skall påbörjas och vara slutförd . De statliga institutioner som verkar inom verksamhetsområdet har en viktig uppgift i att bevara, utveckla och förmedla kunskap om kulturarvet och därmed ge perspektiv på bl.a. samhällsutvecklingen. En av huvuduppgifterna för de statliga insatserna inom musei- och utställningsområdet är att bevara vårt kulturarv, men även att öka tillgängligheten och därmed förbättra förutsättningarna för att alla människor skall ges möjlighet att ta del av samt delta i de gemensamma kulturinsatserna.