prop · GT03134 · 2006-03-16 00:00:00 — Regeringens förslag: Författningsändringarna skall träda i kraft . Promemorians förslag: Bestämmelserna skall träda i kraft . Remissinstanserna: CSN bedömer att de nya bestämmelserna kan träda i kraft tidigast . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har föreslagit att de lagändringar som behövs i utlänningslagstiftningen för att genomföra här aktuella EG-direktiv skall träda i kraft (prop. 2005/06:77). Dessutom behöver vissa författningsändringar om utländska medborgares rätt till svenskt studiestöd göras i studiestödslagen (1999:1395) och i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Av administrativa och tekniska skäl föreslås dessa författningsändringar träda i kraft . Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla för studiestöd och rekryteringsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. Regeringen har utfärdat lag (2006:000) om ändring i studiestödslagen (1999:1395) vilken träder i kraft (se prop. 2004/05:162, bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160). Då förslagen i denna proposition delvis rör samma lagrum som den utfärdade författningen behövs det även en ändring i nämnda ändringsförfattning. Författningsändringarna i mervärdesskattelagen (1994:200), Prop. 2005/06:134 inkomstskattelagen (1999:1229) samt i lagen om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande (2002:624) som behövs till följd av att bidraget vid korttidsstudier även skall administreras av skall också träda i kraft . 11.1Förslaget till om lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Utländska medborgare som jämställs med svenska medborgare Rubriken närmast före 1 kap. 4 § har ändrats för att överensstämma med innehållet i de efterföljande bestämmelserna. Bestämmelsen innebär inte någon förändring jämfört med vad som gäller för migrerande arbetstagare, egenföretagare och deras familjemedlemmar samt för personer som behåller sådan status. Bestämmelsen har dock genomgått vissa förändringar av främst redaktionell karaktär. Begreppet familjemedlem definieras i detta avseende i utlänningslagen (2005:716) och baseras på gemenskapsrätten. Begreppet avses ha samma betydelse i studiestödslagen. Mot denna bakgrund finns det inte något behov av en särskild definition av begreppet i studiestödslagen och den definition som tidigare återfanns i aktuell bestämmelse har följaktligen tagits bort. I stället görs i andra stycket som är nytt en hänvisning till aktuell bestämmelse i utlänningslagen. I tredje stycket som är nytt anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter i anslutning till bestämmelserna i paragrafen. Paragrafen är ny. Av första stycket framgår att utländska medborgare med permanent uppehållsrätt i skall jämställas med svenska medborgare när det gäller rätt till studiestöd för studier såväl i som utomlands. Samma sak gäller för sådana personers familjemedlemmar under förutsättning att även de har permanent uppehållsrätt i . Vilka personer som har permanent uppehållsrätt framgår av 3 a kap. 6 § utlänningslagen (2005:716). Varje familjemedlem måste själv ha permanent uppehållsrätt för att jämställas med svensk medborgare. Genom hänvisningen till EG-rätten tydliggörs att kravet på likabehandling endast omfattar studiestöd som utgör sociala förmåner. I andra stycket anges att regeringen eller den myndighet som Prop. 2005/06:134 regeringen bestämmer meddelar föreskrifter i anslutning till bestämmelserna i paragrafens första stycke. I tredje stycket görs en hänvisning till bestämmelserna i 2 kap. 4 § och 3 kap. 4 § studiestödslagen som innehåller ytterligare bestämmelser om rätt till studiestöd för utländska medborgare. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3. Paragrafen är ny. Av första stycket framgår att även utländska medborgare med ställning som varaktigt bosatta i eller med ställning som varaktigt bosatta i annan EU-stat och med uppehållstillstånd i i vissa fall skall jämställas med svenska medborgare vid studier i . Familjemedlemmar till sådana utländska medborgare omfattas inte. Rätten till likabehandling omfattar således inte studier utanför . Genom hänvisningen till EG-rätten tydliggörs att kravet på likabehandling endast omfattar studiestöd som utgör sociala förmåner. I andra stycket anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter i anslutning till bestämmelserna i paragrafens första stycke. I tredje stycket görs en hänvisning till att de utländska medborgare som inte omfattas av bestämmelserna i 1 kap. 46 §§ ändå kan vara berättigade till studiestöd på de villkor som anges i 2 kap. 4 § och 3 kap. 4 § studiestödslagen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.3. Första stycket innebär ingen ändring jämfört med dagens reglering. Beträffande utländska medborgares rätt till studiehjälp har i andra stycket förutom tidigare gällande villkor också angetts att den studerande skall ha permanent uppehållstillstånd i . Syftet är att på så sätt lagfästa att den utländske medborgaren skall ha en varaktig anknytning till landet. Bestämmelsen innebär en kodifiering av nuvarande principer i föreskrifter och dagens praxis och avser inte att skärpa tillämpningen. Av tredje stycket framgår att kravet på permanent uppehållstillstånd inte gäller för utländska medborgare som enligt utlänningslagen (2005:716) har uppehållsrätt i och fått en varaktig anknytning till . Med varaktig anknytning avses bland annat fall där den utländske medborgaren bott och arbetat i på minst halvtid av . motsvarar dagens praxis. I fjärde stycket som är nytt anges att studiehjälp kan lämnas till personer som saknar permanent uppehållstillstånd i om det föreligger särskilda skäl. Sådana särskilda skäl kan till exempel flyktingar och alternativt skyddsbehövande eller deras familjemedlemmar bedömas ha även om de ännu inte beviljats permanent uppehållstillstånd eller hunnit få en varaktig anknytning till . Slutligen görs i femte stycket som är nytt en hänvisning till de Prop. 2005/06:134 utländska medborgare som enligt 1 kap. 46 §§ skall jämställas med Motsvarande reglering återfanns tidigare i paragrafens tredje stycke. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.2. Första stycket innebär ingen ändring jämfört med dagens reglering. Beträffande utländska medborgares rätt till studiemedel har i andra stycket förutom tidigare gällande villkor också angetts att den studerande skall ha permanent uppehållstillstånd i . Syftet är att på så sätt tydliggöra att den utländske medborgaren skall ha en varaktig anknytning hit. Bestämmelsen innebär en kodifiering av vad som tidigare gällt på området och avser inte att skärpa tillämpningen. Av tredje stycket framgår att kravet på permanent uppehållstillstånd inte gäller för utländska medborgare som enligt utlänningslagen (2005:716) har uppehållsrätt i och fått en varaktig anknytning till . Med varaktig anknytning avses bland annat fall där den utländske medborgaren bott och arbetat i på minst halvtid av . motsvarar dagens praxis. I fjärde stycket som är nytt ges en möjlighet att lämna studiemedel till personer som saknar permanent uppehållstillstånd i om det föreligger särskilda skäl. Sådana särskilda skäl kan till exempel flyktingar och alternativt skyddsbehövande eller deras familjemedlemmar bedömas ha även om de ännu inte beviljats permanent uppehållstillstånd eller hunnit få en varaktig anknytning till . Särskilda skäl kan även anses föreligga för personer som har en nära familjeanknytning till , till exempel utländska medborgare som har ett gemensamt barn med en svensk medborgare. Slutligen görs i femte stycket som är nytt en hänvisning till de utländska medborgare som enligt 1 kap. 46 §§ skall jämställas med svenska medborgare. Motsvarande reglering återfanns tidigare i paragrafens tredje stycke. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.2. I paragrafen införs en ny bestämmelse med innebörden att studiemedel inte får lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas bidrag enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier. Regeringen får dock med stöd av bestämmelsen meddela föreskrifter innebärande att samordning inte skall ske. Därutöver har paragrafen genomgått vissa förändringar av redaktionell karaktär. Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 8.2. Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:624) om Begreppet familjemedlem definieras i detta avseende i utlänningslagen (2005:716) och baseras på gemenskapsrätten. Begreppet avses ha samma betydelse i lagen om rekryteringsbidrag. Det finns mot bakgrund av detta inte något behov av en särskild definition av begreppet i denna lag och den definition som tidigare återfanns i tredje stycket har följaktligen tagits bort. I stället görs i andra stycket en hänvisning till aktuell bestämmelse i utlänningslagen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3. Paragrafen är ny. Av första stycket framgår att rekryteringsbidrag under vissa förutsättningar får lämnas till utländska medborgare med permanent uppehållsrätt i . Vilka personer som har permanent uppehållsrätt framgår av 3 a kap. 6 § utlänningslagen (2005:716). Till skillnad från vad som gäller enligt 7 § måste varje familjemedlem själv ha permanent uppehållsrätt för att jämställas med svensk medborgare. Genom hänvisningen till EG-rätten tydliggörs att kravet på likabehandling endast omfattar studiestöd som utgör sociala förmåner. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3. Paragrafen är ny. Bestämmelsen innebär att rekryteringsbidrag under vissa förutsättningar får lämnas även till utländska medborgare med ställning som varaktigt bosatta i eller med ställning som varaktigt bosatta i annan EU-stat med uppehållstillstånd i . Genom hänvisningen till EG-rätten tydliggörs att kravet på likabehandling endast omfattar studiestöd som utgör sociala förmåner. Varje familjemedlem måste på egen hand uppfylla kraven i bestämmelsen för att jämställas med svensk medborgare. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.3. Paragrafen är ny men en motsvarande bestämmelse återfanns tidigare i 7 § tredje stycket. Bestämmelsen anger under vilka villkor rekryteringsbidrag får lämnas till utländska medborgare som inte omfattas av 77 b §§. I första stycket anges förutom de villkor som gällt tidigare att rekryteringsbidrag i normalfallet endast får lämnas till den som har permanent uppehållstillstånd i . Syftet är att på så sätt lagfästa att den utländske medborgaren skall ha en varaktig anknytning till . Av andra stycket framgår att kravet på permanent uppehållstillstånd inte omfattar medborgare med uppehållsrätt enligt 3 a kap. 3 § utlänningslagen (2005:716) som fått en varaktig anknytning till . Med varaktig anknytning avses bland annat fall där den utländske medborgaren bott och arbetat i på minst halvtid under en sammanhängande period av . 2005/06:134 dagens praxis. Slutligen anges i tredje stycket att rekryteringsbidrag får lämnas även om kravet på permanent uppehållstillstånd inte är uppfyllt om det föreligger särskilda skäl. Sådana särskilda skäl kan till exempel flyktingar och alternativt skyddsbehövande eller deras familjemedlemmar bedömas ha även om de ännu inte beviljats permanent uppehållstillstånd eller hunnit få en varaktig anknytning till . Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 7.2. I paragrafen införs en ny bestämmelse med innebörden att rekryteringsbidrag inte får lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas bidrag enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier. Regeringen får dock i likhet med vad som gäller på studiestödsområdet med stöd av bestämmelsen meddela föreskrifter innebärande att samordning inte skall ske. Därutöver har paragrafen genomgått vissa förändringar av redaktionell karaktär. Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 8.2. Med anledning av att skall anförtros uppgiften att administrera bidrag vid korttidsstudier krävs ytterligare följdändringar i annan lagstiftning. I 3 kap. 8 § första stycket 2 mervärdesskattelagen (1994:200) anges att bidrag enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier som administreras av skall undantas från skatteplikt. görs vissa förändringar av redaktionell karaktär i bestämmelsen. I 11 kap. 34 § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229) anges att bidrag enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier som administreras av skall undantas från skatteplikt. görs vissa förändringar av redaktionell karaktär i bestämmelsen. Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) dels att 1 kap. 4 §, 2 kap. 4 § och 3 kap. 4 § samt rubriken närmast före 1 kap. 4 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer 1 kap. 5 och 6 §§ av följande lydelse. Medborgare i annat EU/EES-land jämställs med svenska medborgare Utländska medborgare som på grund av anställning eller etablering som egenföretagare här i landet kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från 2.avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), eller 3.avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan, och å andra sidan om fri rörlighet för personer, skall när det gäller rätt till studiestöd enligt denna lag jämställas med svenska medborgare under de förutsättningar som anges i föreskrifter av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Detsamma gäller make, sambo och barn samt andra familjemedlemmar till sådana utländska medborgare. skall när det gäller rätt till studiestöd enligt denna lag jämställas med svenska medborgare. Detsamma gäller familjemedlemmar till sådana utländska medborgare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter i anslutning till bestämmelserna i första stycket. Utländska medborgare med permanent uppehållsrätt i och som kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från EG-rätten skall när det gäller rätt till studiestöd enligt denna lag jämställas med svenska 6 Senaste lydelse 2001:67. Detsamma gäller familjemedlemmar med permanent uppehållsrätt i till sådana utländska medborgare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter i anslutning till bestämmelserna i första stycket. I 2 kap. 4 § andra stycket och 3 kap. 4 § andra stycket finns bestämmelser om rätt till studiestöd för utländska medborgare som är bosatta i och har permanent uppehållstillstånd här. Utländska medborgare med ställning som varaktigt bosatt i , eller med ställning som varaktigt bosatt i annan EU-stat med uppehållstillstånd i , och som kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från EG-rätten skall när det gäller rätt till studiestöd enligt denna lag jämställas med svenska medborgare vid studier i . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter i anslutning till bestämmelserna i första stycket. I 2 kap. 4 § andra stycket och 3 kap. 4 § andra stycket finns bestämmelser om rätt till studiestöd för utländska medborgare som är bosatta i och har permanent uppehållstillstånd här. Studiehjälp får lämnas till studerande som är svensk medborgare. Studiehjälp får lämnas också till studerande som inte är svensk medborgare, om den studerande 1. är bosatt i , och 1. är bosatt i och har permanent uppehållstillstånd här, samt 2. har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. Av 1 kap. 4 § framgår att vissa utländska medborgare skall jämställas med svenska medborgare. uppehållstillstånd i andra stycket 1 gäller inte för medborgare i Studiehjälp får lämnas även om uppehållstillstånd i andra stycket 1 inte är uppfyllt, om det föreligger Av 1 kap. 4 § första stycket, 5 § första stycket och 6 § första stycket Studiemedel får lämnas till studerande som är svensk medborgare. Studiemedel får lämnas också till studerande som inte är svensk medborgare, om den studerande 1. är bosatt i , och 1. är bosatt i och har permanent uppehållstillstånd här, samt 2. har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. Av 1 kap. 4 § framgår att vissa utländska medborgare skall jämställas med svenska medborgare. Kravet på permanent uppehållstillstånd i andra stycket 1 gäller inte för medborgare i , , eller . Studiemedel får lämnas även om kravet på permanent uppehållstillstånd i andra stycket 1 inte är uppfyllt, om det föreligger särskilda skäl. Av 1 kap. 4 § första stycket, 5 § första stycket och 6 § första stycket framgår att vissa utländska medborgare skall jämställas med svenska medborgare. Denna lag träder i kraft den xx yy. 2005/06:134 Bilaga 1 1.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande dels att 7 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 7 a 7 c §§, av Rekryteringsbidrag får lämnas till studerande som är utländsk medborgare om han eller hon på grund av anställning eller etablering som egenföretagare här i landet kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från 2.avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), eller 3.avtalet om fri rörlighet för personer mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan, och å andra sidan. Utöver vad som följer av första lämnas till studerande som inte är 1.är bosatt i , och 2.har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. Rekryteringsbidrag får lämnas till studerande som är utländsk medborgare med permanent uppehållsrätt i , om han eller hon kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från EG-rätten. Detsamma gäller familjemedlemmar till sådana utländska medborgare. till studerande som är utländsk Prop. 2005/06:134 medborgare med ställning som Bilaga 1 varaktig bosatt i , eller med ställning som varaktigt bosatt i annan EU-stat med uppehållstillstånd i , och som kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från EG-rätten. som följer av 7 lämnas till studerande som inte är svensk medborgare, om den studerande 1.är bosatt i och har permanent uppehållstillstånd här, samt 2.har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. uppehållstillstånd i första stycket 1 gäller inte för medborgare i , , eller . Rekryteringsbidrag får lämnas även om kravet på permanent uppehållstillstånd i första stycket 1 inte är uppfyllt, om det föreligger särskilda skäl. Denna lag träder i kraft den xx yy. Följande remissinstanser har yttrat sig över promemorian: för europapolitiska studier, , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , , , , , , , , , , , Kommuner och Landsting, , Akademikers , Utanför remisslistan har dessutom följande instanser yttrat sig: Följande remissinstanser har beretts tillfälle att avge yttrande, men har avstått: och i . Rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (lydelse efter rättelse, se EUT L 197, 28.7.2005, s. 34, Celex 304L0038R[2]) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 12, 18, 40, 44 och 52 i detta, med beaktande av kommissionens förslag7, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande8, med beaktande av yttrande9, i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget10, och av följande skäl: (1)Unionsmedborgarskapet ger varje unionsmedborgare en primär, individuell rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlems- staternas territorium, med förbehåll för de begränsningar och villkor som fastställs i fördraget och genom de åtgärder som antas för att genomföra detta. (2)Fri rörlighet för personer är en av de grundläggande friheterna på den inre marknaden, som omfattar ett område utan inre gränser, där denna frihet säkerställs i enlighet med bestämmelserna i fördraget. (3)Unionsmedborgarskap bör vara grundläggande status för medborg- arna i medlemsstaterna när de utövar sin rätt att fritt röra sig och uppehålla sig. Det är därför nödvändigt att kodifiera och se över existerande gemenskapsinstrument som var för sig behandlar såväl 7EGT C 270 E, 25.9.2001, s. 150. 8EGT C 149, 21.6.2002, s. 46. 9EGT C 192, , s. 17. 10Europaparlamentets yttrande av (EUT C 43 E, , s. 42), rådets gemensamma ståndpunkt av den (EUT C 54 E, , s. 12) och ståndpunkt av den (ännu ej offentliggjort i EUT). arbetstagare, egenanställda som studenter och andra inaktiva Prop. 2005/06:134 personer för att förenkla och stärka rätten att fritt röra sig och Bilaga 3 uppehålla sig för alla unionsmedborgare. (4)För att avhjälpa sektorsuppdelningen och den planlösa hanteringen av rätten att fritt röra sig och uppehålla sig och för att göra det lättare att utöva denna rätt krävs en gemensam rättsakt för att delvis ändra rådets förordning (EEG) nr 1612/68 av om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen11 och för att upphäva följande rättsakter: Rådets direktiv /360/EEG av om avskaffande av restriktioner för rörlighet och bosättning inom gemenskapen för medlemsstaternas arbetstagare och deras familjer, 12 rådets direktiv /148/EEG av om avskaffande av restriktioner för rörlighet och bosättning inom gemenskapen för medborgare i medlemsstaterna i fråga om etablering och tillhandahållande av tjänster, 13 rådets direktiv /364/EEG av om rätt till bosättning, 14 rådets direktiv /365/EEG av om rätt till bosättning för anställda och egna företagare som är yrkesverksamma 15 och rådets direktiv /96/EEG av om rätt till bosättning för studerande 16. (5)För att varje unionsmedborgare skall kunna utöva sin rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier på villkor som säkerställer de objektiva villkoren frihet och värdighet bör även familjemedlemmar beviljas denna rätt, oavsett medborg- arskap. För tillämpningen av detta direktiv bör definitionen av familjemedlem utvidgas, så att den även omfattar registrerade partner om den mottagande medlemsstaten behandlar registrerade partnerskap som likvärdiga med äktenskap. (6)För att bevara familjens enhet i vidare mening och med förbehåll för förbudet mot diskriminering på grundval av nationalitet, bör situationen för de personer som inte omfattas av definitionen av familjemedlem enligt detta direktiv och som därför inte har någon automatisk rätt till inresa och uppehåll i den mottagande medlems- staten behandlas av den mottagande medlemsstaten på grundval av dess nationella lagstiftning, så att den kan besluta huruvida inresa och uppehåll ändå kan beviljas sådana personer, varvid hänsyn skall tas till deras anknytning till unionsmedborgaren och andra omständigheter, t.ex. deras ekonomiska eller fysiska beroende- förhållande till unionsmedborgaren. 11EGT L 257, 19.10.1968, s. 2. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG) nr 2434/92 (EGT L 245, 26.8.1992, s. 1). 12EGT L 257, 19.10.1968, s. 13. Direktivet senast ändrat genom anslutningsakt. 13EGT L 172, 28.6.1973, s. 14. 14EGT L 180, , s. 26. 15EGT L 180, , s. 28. 16 EGT L 317, 18.12.1993, s. 59. (7)De formaliteter som är förenade med unionsmedborgares fria Prop. rörlighet inom medlemsstaternas territorier bör fastställas tydligt, Bilaga 3 utan att det påverkar tillämpningen av de bestämmelser som gäller för nationella gränskontroller. (8)För att underlätta den fria rörligheten för familjemedlemmar som inte är medborgare i en medlemsstat, bör de som redan har fått ett uppehållsdokument undantas från kravet på att erhålla inrese- visering i den mening som avses i rådets förordning (EG) nr 539/2001 av om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav 17 eller, i förekommande fall, tillämplig nationell lagstiftning.