prop · GT031d21 · 2006-01-01 00:00:00 — Vakanserna har i de flesta fall minskat, de ekonomiska resultaten och likviditeten har förbättrats som skuldsättning och bokförda värden har minskat. Genomgången tyder på att stödnivåerna varit tillräckliga. I ett antal fall har dock befolkningsutvecklingen visat sig bli avsevärt sämre än vad som förutsattes vid avtalstillfället, vilket medfört fortsatta vakansproblem. I några fall har dessa kommuner ansökt om ytterligare statligt stöd för omstrukturering hos SBN. Avvecklingen av lägenheter följer i stort den överenskomna takten. Merparten, , av de aktuella lägenheterna har permanent lyfts bort från bostadsmarknaden - främst genom rivning men även genom försäljning eller ny användning. av lägenheterna används inte längre som bostäder men är ännu inte helt avvecklade. Anledningen till att alla lägenheter ännu inte är avvecklade är dels att avtalen löper , dels att kommunerna i några fall ligger efter med avvecklingen. avses SBN, att inordnas i (se avsnitt 3.6.1). Länsstyrelsernas arbete med bostadsadministration Länsstyrelserna fattar beslut i fråga om ansökningar om subventioner till bostadsbyggande. Länsstyrelserna utför även vissa uppgifter enligt lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag. Det gäller frågor som godkännande av allmännyttigt bostadsföretag, återkallelse av godkännande samt tillståndsprövning av överlåtelse av fast egendom samt aktier och andelar i kommunala bostadsföretag. Länsstyrelserna spelar även en viktig roll regionalt när det gäller bostadsförsörjningen, genom att utgöra ett stöd för kommunerna och genom att initiera och delta i olika projekt och nätverk. Det återkommande arbetet med återkoppling av resultaten från bostadsmarknadsenkät samt de årliga länsvisa bostadsrapporterna utgör ett centralt moment. Det finns drygt 4,4 miljoner permanentbostäder i . Uppgiften baseras på en uppräkning av uppgifter från Folk- och bostadsräkningen 1990 med senare års bostadsproduktion. Antalet motsvarar ca 486 bostäder per tusen invånare, vilket innebär att den genomsnittliga hushållsstorleken är drygt två personer. Trenden är att hushållsstorleken i , liksom i övriga , minskar. har ett relativt modernt bostadsbestånd och endast någon procent av bostäderna saknar modern utrustningsstandard. har dock underhållet legat på en något lägre nivå än vad som är motiverat av tekniska skäl, varför anser att en växande del av beståndet är moget för underhåll. har bostadsbyggandet ökat successivt och målet att 120 000 bostäder skall påbörjas kommer enligt att uppnås. Trots att bostadsbyggandet har ökat har det fortfarande inte nått upp till de nivåer som krävs för att möta efterfrågan i tillväxtregionerna. Flera av de nuvarande stödåtgärderna är tidsbegränsade och upphör vid utgången av 2006. Bostadsmarknadsläget varierar kraftigt mellan olika regioner i landet. bostadsmarknadsenkät , som är en sammanställning av kommunernas egna bedömningar, pekar på att bostadsbristen fortsätter att öka. Av befolkning bor i någon av de 111 kommuner som uppger att de har bostadsbrist. Det är främst brist på små- och medelstora hyresbostäder men ofta saknas även ett tillräckligt utbud av andra boendeformer. Ungdomars bostadsproblem beror främst på brist på bostäder och då särskilt billiga bostäder. Många ungdomar har också svårigheter att klara boendekostnaderna. Inkomstutvecklingen för unga har enligt BKN varit sämre jämfört med den för äldre . Regeringen har särskilt uppmärksammat ungdomars situation på bostadsmarknaden och tillsatt en nationell bostadssamordnare med uppgift att arbeta för att underlätta ungdomars tillträde på bostadsmarknaden (se vidare avsnitt 3.6.1). Investeringsstimulansen som infördes avser byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder med rimliga hyror. Dessa bostäder efterfrågas främst av ungdomar. Regeringen har även uppdragit åt BKN att undersöka förutsättningarna att förbättra ungdomars möjligheter att skaffa bostad inom det befintliga beståndet. BKN lämnade rapporten härd (se vidare avsnitt 3.6.1). Enligt undersökning om Hushållens ekonomi (HEK) bodde av männen i åldrarna kvar hos föräldrarna 2002. För kvinnorna i samma åldersgrupp var siffran . I åldersgruppen bodde av männen och av kvinnorna fortfarande kvar hos sina föräldrar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 nedan visas utvecklingen . Andelen kvarboende har varit förhållandevis stabil . Skillnaderna mellan män och kvinnor är tydliga även om de har minskat något över tiden. Diagram 3.4 Andelen (i procent) kvarboende i föräldrahemmet, män och kvinnor i åldersgrupperna 18-24 Källa: SCB, HEK, beräkningar Flera kommuner har ett överskott av bostäder. Antalet outhyrda lägenheter minskar dock kontinuerligt till följd av bl.a. rivning och försäljning. I bostadsmarknadsenkäten uppgav en tredjedel av landets kommuner att de har bostadsöverskott, för bara uppgav hälften av alla kommuner att de hade ett överskott. Ett fyrtiotal kommuner uppger att de överväger att riva bostäder. Statens bostadsnämnds insatser för att stödja kommunernas omstrukturering av kommunala bostadsföretag har bidragit till att minska obalanserna på bostadsmarknaden på orter med vikande befolkningsunderlag. De regionala skillnaderna på bostadsmarknaden är betydande och förväntas bestå. Det statliga bolaget () som är ett komplement till , arbetar aktivt för att stödja det fortsatta omstruktureringsarbetet. Ett centralt mått vad det gäller boendestandard är utrymmesstandard. Allt eftersom utrymmesstandarden har förbättrats har även kraven på godtagbar standard ökat. Den s.k. trångboddhetsnorm 2 innebär att fler än två boende per rum, kök och vardagsrum oräknade, räknas som trångbodda. Definitionen gäller endast hushåll med minst två personer. Enpersonshushåll är aldrig trångbodda. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Trångbodda enligt trångboddhetsnorm 3 är personer som bor i en bostad där det är fler än en boende per rum, kök och ett rum oräknade samt enpersonshushåll i ett rum och kök eller mindre. Om det finns samboende vuxna i hushållet reduceras rumskravet med ett rum. Den s.k. Trångboddhetsnorm 3 har en ännu mer snäv bedömning av vad som är trångboddhet. innebär att hushållet skall ha en lägenhet med kök och vardagsrum samt rum för förälder och eget rum för varje barn och annan hushållsmedlem. Diagram 3.5 Andel trångbodda (i procent) i åldrarna16-84 år enligt norm 2 och norm 3 1981-2003 Utrymmesstandarden förbättrades varefter den varit med en tendens till att öka från början av 2000- talet. För ytterligare uppgifter om trångboddhet kopplat till etnisk bakgrund se vidare avsnitt 3.8. Med boendeutgifter avses hushållens löpande utgifter, dvs. det är fråga om ett likviditetsperspektiv. I detta sammanhang är det viktigt att också beakta hushållens totala ekonomiska situation och hur denna utvecklats, inte minst vilket konsumtionsutrymme som återstår efter att boendet är betalt. Enligt en rapport från , baserad på HEKundersökning, beräknas den genomsnittliga årliga boendeutgiften uppgå till , en ökning med (/månad) eller jämfört med 20034. Enligt prognos är boendeutgifterna i genomsnitt högst för boende i egnahem (). Därefter kommer hushåll boende i hyresrätt () medan hushåll i bostadsrätt i genomsnitt beräknas ha lägst boendeutgift (). Skillnaderna i boendeutgift är dock större mellan hushåll inom respektive upplåtelseform än skillnaderna mellan hushåll i olika upplåtelseformer5. Diagram 3.6 Genomsnittlig boendeutgift (i ) Boendeutgiftens andel av hushållens disponibla inkomst är i genomsnitt 2005. Variationerna är dock stora mellan olika upplåtelseformer och hushåll. För ett genomsnittligt hushåll som bor i en hyreslägenhet är boendeutgiftsandelen . För hushåll i bostadsrätt och egnahem är andelen . Högst genomsnittlig boendeutgiftsandel har ensamboende ålderspensionärer, ensamstående med barn samt ensamstående utan barn. Lägst boendeutgiftsandel har samboende utan barn och samboende ålderspensionärer. Både boendeutgifterna och hushållens inkomster varierar såväl inom respektive upplåtelseform som mellan de olika upplåtelseformerna och mellan landets kommuner och regioner. 4 Utfall föreligger t.o.m. . 2003, för åren 2004 2008 har gjort 5 I redovisningen av nivån på boendeutgifterna har inte beaktats att hushållens bostäder skiljer sig åt vad gäller läge och bostadsstandard (t.ex. 3 Allt prisnivå. storlek) eller att det finns regionala skillnader. Diagram 3.7 Boendeutgiften i procent av den disponibla inkomsten Regeringens målsättning är att alla hushåll skall kunna ha tillgång till en god bostad till rimliga boendeutgifter, varvid hänsyn måste tas till såväl boendeutgiftsandelen som till hur stort konsumtionsutrymme som återstår när boendet är betalt. Enligt beräkningar har hushållens konsumtionsutrymme efter att boendet är betalat och räknat per konsumtionsenhet, ökat med i genomsnitt eller , något lägre för hyresrättsboende () och något mer för boende i egnahem () respektive bostadsrätt (). minskade konsumtionsutrymmet efter boendeutgifterna var betalda för de flesta hushåll. De hushållsgrupper som i genomsnitt fick ett ökat konsumtionsutrymme var ensamboende och samboende ålderspensionärer i bostadsrätt, respektive , samt gruppen övriga hushåll i bostadsrätt 9 procent6. beräknas konsumtionsutrymmet öka med i genomsnitt (4,). Lägst återstående konsumtionsutrymme per konsumtionsenhet efter att boendeutgiften är betald har ensamstående med barn, följda av ensamboende ålderspensionärer. Boende i hyresrätt har högre boendeutgiftsandel och lägre återstående konsumtionsutrymme än motsvarande hushållstyper i övriga upplåtelseformer. 6 Övriga hushåll är hushåll utan barn där det utöver referenspersonen och hans/hennes ev. sammanboende även finns andra vuxna. Dessa övriga vuxna är oftast barn . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Diagram 3.8 Konsumtionsutrymme i per konsumtionsenhet efter att boendet är betalt Till detta kommer skillnader mellan olika delar av landet. Vid en jämförelse av medianvärden framgår att skillnaderna samvarierar med regionernas storlek såtillvida att disponibel inkomst, boendeutgift och konsumtionsutrymme efter boendeutgift oavsett upplåtelseform är högst i , följt av , övriga kommuner med mer än 75 000 invånare och därefter kommuner med färre än 75 000 invånare. är bristen på bostäder ett stort problem på många orter, inte minst inom storstads- och högskole-/universitetsregioner. har flera kommuner ett överskott på bostäder, även om situationen har förbättrats. Regeringens samlade bedömning är att de statliga insatserna inom politikområdet har bidragit till att främja bostadsförsörjningen och att hålla nere kostnadsutvecklingen inom nyproduktionen av bostäder. Även insatserna för att åtgärda problemen för vissa kommuner med stora bostadsöverskott bedöms ha varit effektiva. Mot bakgrund av de mål och den problembild som redovisats har regeringen vidtagit ett antal åtgärder (se aktuella uppdrag och utvärderingar avsnitt 3.6.1) för att främja bostadsförsörjningen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3.7.2Verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling De initiativ som har tagits inom samhällsplaneringen syftar till att främja en utveckling av bebyggelsen som beaktar alla aspekter av hållbar utveckling, d.v.s. de ekonomiska, sociala och miljömässiga. Den fysiska planeringen har stor betydelse för att uppnå miljökvalitetsmålen, särskilt målet God bebyggd miljö. Resultatbedömning av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö redovisas närmare under utgiftsområde 20, Miljöpolitik. Resultatbedömning beträffande kulturhistoriskt värdefull bebyggelse redovisas närmare under utgiftsområde 17, Kulturpolitik. Inom ramen för den regionala utvecklingspolitiken har regeringen genom ett särskilt uppdrag initierat ett metodutvecklingsarbete som bl.a. lyfter fram behovet av att utveckla samverkan mellan den kommunala översiktsplaneringen och de regionala utvecklingsprogrammen (RUP). RUP skall redovisa en sektorsövergripande strategi för regionens långsiktigt hållbara utveckling. är en av flera myndigheter som medverkar i uppdraget som skall redovisas . trädde nya bestämmelser i kraft som innebär att bl.a. kommunala översiktsplaner och detaljplaner skall miljöbedömas om genomförandet av planerna kan medföra en betydande miljöpåverkan. Lagändringen är en följd av EG-direktivet (2001/42/EG) om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan. trädde vidare en ändring i i kraft som innebär att vissa bestämmelser i skall tillämpas om en detaljplan innebär att planområdet får tas i anspråk för vissa verksamheter eller åtgärder t.ex. för industriändamål eller uppförande av köpcentrum och dessa kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Dessa bestämmelser är en del av genomförandet av rådets direktiv /337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, det s.k. MKB- direktivet. skall i samråd med och Kommuner och Landsting ta fram råd och vägledning för tillämpningen av avseende de bestämmelser som införts i författningar i samband med genomförandet av direktiv /42/EG (se ovan). Uppdraget skall redovisas . Buller är ett utbrett miljö- och folkhälsoproblem och den miljöstörning som berör flest människor i . Stadsplaneringen är i stor utsträckning inriktad mot att förtäta befintliga bebyggelsemiljöer och att eftersträva en funktionsblandning av bostäder, service och verksamheter. En samhällsplanering med denna inriktning kan minska transportbehovet men den kan också medföra att fler människor blir störda av buller. har haft regeringens uppdrag att i samråd med bl.a. , och utarbeta ett fördjupat underlag för tillämpningen av de riktvärden för trafikbuller som tagit ställning till. , som redovisat uppdraget , rekommenderar en restriktiv syn på avsteg från riktvärdena och anger att avsteg enbart bör accepteras under vissa angivna förutsättningar i städernas centrala delar. Syftet med rekommendationer är att de skall tjäna som vägledning för kommunernas och länsstyrelsernas tillämpning av riktvärdena och därmed underlätta för myndigheterna att planera för bostadsbyggande. Genom förordningen (2004:675) om omgivningsbuller har EG-direktivet om omgivningsbuller införlivats i svensk lagstiftning. Förordningen syftar till att samordna arbetet med buller genom gemensamma bullermått, kartläggnings- och beräkningsmetoder, information till allmänheten och att fastställa åtgärdsprogram. I förordningen redovisas vilka kommuner som skall ha kartlagt omgivningsbullret och upprättat åtgärdsprogram. Ändrad instansordning för beslut enligt Kommunens beslut i fråga om bygglov, rivningslov, marklov och förhandsbesked överklagas enligt till Genom den reform som genomfördes överklagas numera alla beslut i dessa ärenden till förvaltningsdomstol. Vissa av beslut i dessa ärenden överklagades tidigare till regeringen. Till följd av reformen har regeringen successivt avlastats en allt större mängd förvaltningsärenden enligt . Alltjämt överklagas emellertid bl.a. kommunernas beslut att anta detaljplaner via till regeringen. Antalet detaljplaner som överklagats till regeringen redovisas i nedanstående tabell: Tabell 3.3 Överklagade detaljplaner 2000 - 2004 I storleksordningen av de överklagade detaljplanerna avgörs av regeringen inom . Frågan om hur instansordningen för överklagande av beslut enligt bör se ut behandlas inom ramen för den nu pågående översynen av plan- och bygglagstiftningen. () har medverkat och bistått kommuner och räddningstjänster genom besiktningar, råd och rekommendationer vid inträffade skred. Under de svåra översvämningarna i medverkade SGI i en analysgrupp och institutets erfarenheter av översvämningarna har redovisats i en särskild rapport till regeringen. Med anledning bl.a. av att nederbördsmängderna kan komma att öka, skall SGI redovisa en handlingsplan för att förhindra ras och skred (se avsnitt 3.6.2). SGI:s forskningsverksamhet inom den traditionella geotekniken har främst inriktats på släntstabilitet, jordförstärkning, grundläggning och riskvärdering. Inom miljögeotekniken har forskningen främst varit inriktad mot hantering av förorenad mark, deponering, restproduktanvändning samt riskanalys. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Den geotekniska rådgivningen har bl.a. innefattat medverkan som expert- och beställarstöd i flera stora infrastrukturprojekt som t.ex. Götaleden i samt och Norrortsleden i . Den miljögeotekniska rådgivningen har bl.a. omfattat expertstöd vid efterbehandling av förorenade områden, anläggande av deponier samt karakterisering av olika material med potential för miljöpåverkan. Skillnader mellan olika delar av landet Tendenserna till ökande skillnader i befolkningsutveckling mellan olika delar av landet består. Omflyttningen inom landet fortsätter, men befolkningstillväxten är inte längre enbart koncentrerad till storstadsregionerna, utan även medelstora universitets- och högskolestäder samt den tätortsnära landsbygden har haft en förhållandevis stark tillväxt. Möjligheterna till sysselsättning är inte den enda drivkraften för flyttning, utan även önskemål om en attraktiv livsmiljö med utbud av kultur och service är ofta ett motiv, särskilt för ungdomar. Även näringslivets etableringsmönster styrs alltmer av kvaliteter och värden i orters livsmiljö. För kommunerna innebär dessa tendenser nya utmaningar som också präglar den fysiska planeringen och byggandet. Utvecklingen har av flera skäl medfört att människor i sin vardag färdas över allt större områden jämfört med förhållandena för sedan. är antalet lokala arbetsmarknader i landet, dvs. geografiskt sammanhängande områden där människor både bor och arbetar, bara ca 100 och endast ett 50-tal kommuner utgör en egen lokal arbetsmarknad. Denna utveckling har medverkat till en ökad medvetenhet om regionala beroenden och en ny syn på arbetet för en regional och lokal utveckling. Inriktningen är ofta att skapa förutsättningar för en regionförstoring, dvs. större sammanhängande arbetsmarknads-, bostads- och serviceregioner, vilket får betydelse för den fysiska planeringen. I över hälften av länen har väsentliga delar av ansvaret för den regionala utvecklingen överförts 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 från till s.k. självstyrelseorgan eller nya kommunala samverkansorgan. Framväxten av en ny regional utvecklingspolitik med nya aktörer på den regionala nivån ställer också kommunernas fysiska översiktsplanering inför nya utmaningar. Många kommuner har sett ett behov av att utveckla ett motsvarande strategiskt synsätt i sin övergripande planering för olika verksamhetsområden, där också den kommuntäckande översiktsplanen enligt PBL kan spela en viktig roll. Det ökade regionala beroendet har också medverkat till nya former av mellankommunal samverkan i frågor som har anknytning till fysisk planering och byggande. Behovet är dock fortfarande stort av en ökad mellankommunal samverkan i många planeringsfrågor, t.ex. bostadsbyggande, handel, infrastruktur och vindkraft. förandeinriktade planeringen för olika ändamål som bostäder eller infrastruktur av olika slag. Dessa förhållanden kommer att ägnas fortsatt uppmärksamhet inför den förestående reformeringen av plan- och bygglagstiftningen. Ett sätt att mäta trygghet i boendet är att ta reda på hur de boende upplever att vistas i sitt bostadsområde under kvällstid. Det kan bedömas vara ett otryggt boende i de fall personer undviker att gå ut av rädsla för att bli utsatta för våld. Tryggheten i boendemiljön har under varit relativt , men med en ökande tendens att avstå från att gå ut . Det är dock tydligt att kvinnor känner en större otrygghet i boendet jämfört med män. För kommunerna är den fysiska planeringen ett av de viktigaste instrumenten för att kunna bidra till att en hållbar utveckling nås. Översiktsplaneringen har en central roll för plan- och bygglagens funktion. Enligt skall varje kommun ha en aktuell översiktsplan för hela kommunen. Kommunfullmäktige skall minst en gång under varje mandatperiod ta ställning till översiktsplanens aktualitet. har gjort en sammanställning över översiktsplaneläget i kommunerna. Av sammanställningen framgår att två tredjedelar av landets kommuner fortfarande efter det att kravet på en kommuntäckande plan lades fast ännu inte har antagit någon andra generationens översiktsplan. Antalet kommunomfattande översiktsplaner som antagits framgår av nedanstående tabell. Tabell 3.4 Antalet antagna kommunomfattande översiktsplaner 2000-2004 En aktuell, väl genomarbetad och lokalt förankrad översiktsplan utgör ett viktigt underlag för den fortsatta, mera genom- Diagram 3.9 Andel personer mellan fördelat på kön som avstått från att gå ut av rädsla för att bli utsatt för våld 1980-2004 Källa: SCB, undersökningen om levnadsförhållanden () 3.7.3Verksamhetsområde Kvalitet i byggande och förvaltning Byggregler och tillsyn m.m. har ett omfattande utredningsarbete genomförts för att klarlägga olika förhållanden inom bygg- och fastighetssektorn. Av den tidigare redovisningen i avsnitt 3.6.3 framgår att utredningsförslag föreligger för byggfelsförsäkring, deklaration av byggnader med fokus på radon, ventilation och energianvändning. I vissa avseenden finns utredningsförslag i frågor om fukt, mögel och buller i byggnader och bidrag till hur dessa problem skall kunna undvikas framöver. har en översyn gjorts av den obligatoriska ventilationskontrollen m.m. betänkande lämnas . har års utgång fattat beslut om stöd till Pilotprojekt i sammanlagt 49 ärenden, varav 20 nya ärenden . Totalt har beviljats för pilotprojekt . Dessa fördelar sig enligt diagrammet nedan. Diagram 3.10 Fördelning av utbetalning till Byggkostnadsforums pilotprojekt efter programområde och/eller ny teknik Utveckling av projekt med Verktyg för styrning av Källa: Byggkostnadsforum, Energianvändningen i bostäder och lokaler Sektorn bostäder och service består av bostäder, lokaler exklusive industrins lokaler, fritidshus och övrig service vilket inkluderar byggsektorn, gatu- och vägbelysning, avlopps- och reningsverk samt el- och vattenverk. Energianvändningen i denna sektor uppgick till vilket motsvarade av totala slutliga energianvändning. Diagram 3.11 Energianvändningen i TWh i bostäder och lokaler 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 inkom 1 236 ansökningar om bidrag till åtgärder för radonsanering. Det är fler ansökningar än 2003. Det genomsnittliga bidraget i ärenden som beslutades var högre än i beslut . Av dem som har sökt bidrag för radonsanering i egnahem enligt de nya reglerna har utfallet blivit följande. I de ärenden där radonkällan har varit markradon har radonhalten sänkts med i genomsnitt . I de ärenden som har gällt radon i byggmaterial har sänkningen varit i snitt . I de ärenden där radonkällan har varit en kombination av både markradon och radon i byggmaterial har den genomsnittliga sänkningen varit . Regeringen anser att det fortfarande i stor utsträckning saknas en helhetssyn och ett livscykelperspektiv på byggande, förvaltning och avveckling av byggnader och anläggningar. Eftersom byggherren har ett stort ansvar för byggnadens kvaliteter och att samhällskraven uppfylls, är kommunernas, länsstyrelsernas och ansvar för tillsyn och uppsikt viktigt för att upprätthålla kvaliteten i byggandet. Kompetensnivån inom sektorn behöver höjas för att möjliggöra en utveckling där högre kvalitet, rimliga boendekostnader och miljöanpassning m.m. kan erhållas. Regeringen bedömer att det kompetensutvecklingsprogram som genomförs inom ramen för Bygga- Bodialogen är ett viktigt instrument för att nå redan yrkesverksamma. Det är även angeläget att på andra sätt upprätthåller och ytterliggare utvecklar och breddar kontakterna med de som är verksamma i sektorn. Det kan exempelvis gälla utbyte och information av ny kunskap, regeltillämpning och spridning av goda exempel. Inom tillgänglighetsområdet har exempelvis framgångsrikt genomfört seminarier med de som arbetar med dessa frågor på lokal nivå. När det gäller tillsyn och kontroll bedömer regeringen att det är angeläget att detta förbättras på olika nivåer i byggprocessen.