prop · GT031d25 · 2006-01-01 00:00:00 — har det endast varit ett begränsat antal telefonikunder som har haft möjlighet att gå över till IP-telefoni men den potentiella kundbasen ökar allt eftersom fler operatörer börjar erbjuda IP-telefoni i olika typer av nät. /2005 erbjöd närmare 25 operatörer IP-baserad telefoni till slutkund i . har intresset för tillträde till accessnätet och tillhörande installationer, LLUB, tagit ordentlig fart och en allt större andel av de alternativa operatörernas DSL- kunder är anslutna genom användning av LLUB. LLUB:s andel av den totala tillväxten genom DSL var . PTS bedömer att per var av hushållen uppkopplade till Internet via någon form av fast anslutning, vilket också framgår av diagram 10.1 nedan. Jämfört med året innan har denna andel ökat från . ADSL är den anslutningsform som har störst antal hushållskunder på marknaden för fasta anslutningar och utgör nu av den totala marknaden för Internetanslutningar till hushåll. Andelen ökar även, ökade antalet hushållskunder avseende ADSL . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 hade vardera av den totala hushållsmarknaden. Diagram 10.1 Antalet hushållskunder med Internetanslutning i förhållande till antalet hushåll Diagrammet nedan visar bl.a. hur antalet aktiva kunder till Internetanslutning ökat och hur användningen av fast Internetanslutning ökar medan användningen av modem upp till /s (PSTN) minskat jämfört med . Diagram 10.2 Antalet aktiva kunder till Internetanslutning per anslutningsform fanns det 5 753 000 kunder till fast telefoni. Av dessa var 2 006 000 förvalskunder. Förval innebär att abonnenten anmäler sig till det eller de telebolag som den vill vara förvalskund hos. De senaste årens ökning i antalet förvalskunder tycks nu ha avstannat. verkar antalet till och med ha minskat något. av samtliga hushållskunder med fast telefoni har valt en alternativ operatör till . Antalet företagskunder med förval visar fortfarande på viss tillväxt. Minskningen i antalet hushållskunder kan möjligen förklaras dels med att antalet förvalskunder istället valt abonnemang med IP-telefoni, dels med att antalet har nått en så hög nivå att det nu krävs nya erbjudanden för att locka fler kunder. Vad gäller marknaden för internationella samtal, det samtalsslag inom fasta samtalstjänster som varit konkurrensutsatt längst tid i , hade de alternativa operatörerna till 2004 en marknadsandel på , vilket är mer än året innan. Diagrammet nedan visar att priset för en s.k. korg av fasttelefonitjänster är bland de absolut lägsta i jämfört med EU25, och , både för hushåll och företag. Diagram 10.3 Genomsnittlig månadskostnad för fasttelefonitjänster för hushåll respektive företag 2004 Euro/PPP exkl. moms Källa: Report on Price Developments from 1998-2004, produced for the European Comission, DG for , by Teligen PTS har för 18 marknader utarbetat förslag till beslut om huruvida effektiv konkurrens råder på marknaden och, om så inte är fallet, identifierat företag med betydande inflytande och föreslagit särskilda skyldigheter för dessa. Förslagen har sänts för samråd med de svenska aktörerna och i flertalet fall också inom EU. PTS har därefter meddelat slutliga beslut på nio av dessa marknader. Beslut på övriga marknader är att vänta . inledde PTS tillsyn av tillträde till det kopparbaserade accessnätet. Genom ett beslut ålade att mot kostnadsorienterad prissättning tillgodose varje rimlig begäran om tillträde till accessnätet och tillhörande installationer (LLUB). Vad gäller marknaden för bredbandstillträde i grossistledet i form av bitströmstillträde så har det inte tidigare funnits någon specifik reglering som omfattat detta. PTS har dock kommit fram till att det råder konkurrensproblem på marknaden för bredbandstill- träde i grossistledet i form av bitströmstillträde. Myndigheten har därför ålagt skyldigheten att mot marginalkostnadsbaserad prissättning tillgodose varje rimlig begäran från annan operatör om biströmstillträde och tillhörande installationer. Beslutet är dock överklagat och domstolen har förordnat att det tillsvidare inte skall gälla. PTS har vidare vad avser samtalsterminering i mobilnät beslutat att även och , vid sidan av , skall ha kostnadsorienterade priser för att terminera samtal i egna nät. PTS har också fattat ett antal beslut om underrättelser och förelägganden inom ramen för tillsynen i syfte att tillse att operatörerna följer besluten om skyldigheter. Genom ett beslut av PTS har utsetts till USO-operatör vilket innebär att kan förpliktas att tillhandahålla fast telefoni till permanenta bostäder och företag till ett överkomligt pris. Genom beslutet tillförsäkras alla i möjligheten att bli nådda via fast telefoni oavsett om man bor i tätort eller glesbygd. Fördelningen av tillståndet i 450 MHz-bandet skedde genom att en auktion hölls i . Det fanns ett stort intresse från marknaden. Nordisk mobiltelefon A/S lämnade det högsta budet vilket var . Det aktuella tillståndet avser ett digitalt system som skall ersätta dagens analoga NMT 450 och skall täcka av ytan i varje län med allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst i form av mobiltelefonitjänst . Samtliga 3G-operatörer ansökte gemensamt om att tillståndsvillkoren skulle ändras. Operatörerna ansökte om förlängd tid för utbyggnaden från till . Svårigheterna med att få bygglov och ingå arrende- och hyresavtal är omständigheter som operatörerna särskilt lyft fram som hinder för att etablera infrastruktur. PTS fann i beslut att operatörerna i glesbygdsområden skulle kunna sänka signalnivån hos den s.k. pilotsignalen, utan att försämra kvaliteten på tjänsterna. I praktiken innebär beslutet att antalet basstationer i glesbygd nära nog kan halveras. En ändring i tillståndsvillkoren var därför nödvändig. I övrigt avslogs operatörernas ansökan, men beslutet har överklagats. Av uppgifter som kom in till PTS från operatörerna framkom att 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 (Hi3G) och uppnått en befolkningstäckning om av de utlovade 8 860 000 och SULAB (samägt av och ) om . Operatörerna hade till på sig att vidta rättelse av de tillståndsvillkor som de inte levde upp till vilket inte har skett. framgick det att Hi3G hade uppnått en täckningsgrad på , och och också . PTS har att se till att tillståndsvillkoren efterlevs och kan i sin tillsynsprocess förena förelägganden med vite. ansökte Hi3G ånyo om ändrade tillståndsvillkor. Hi3G vill bl.a. ersätta det som återstår av 3G-utbyggnaden med täckning genom det kommande digitala mobiltelefoninätet i 450 MHz-bandet. PTS kommer att pröva ansökan och har berett Hi3G möjlighet att komplettera med en redogörelse för hur bolaget avser att säkerställa den fortsatta 3G-utbyggna- den utan att det försämrar för konsumenterna. SULAB och har beretts tillfälle att inkomma med uppgifter med anledning av ansökan. PTS har, även före den svåra stormen , bedrivit ett omfattande arbete för att förbättra robustheten i de elektroniska kommunikationsnäten. har PTS t.ex. investerat i 300 reservelverk. För den största omsättningsförändringen står marknaden för Internettjänster vilken växte . I övrigt är det ingen av de stora slutkundsmarknaderna som visar någon omsättningsökning. Marknaderna för fasta samtalstjänster minskar sammantaget med , marknaden för mobila samtalstjänster med och marknaden för datakommunikationstjänster minskar . Totalt sett omsatte slutkundsmarknaden för elektronisk kommunikation i , vilket innebär att slutkundsmarknaden i princip minskade vid en jämförelse med 2003. Operatörernas intäkt från ett genomsnittligt hushåll var . var denna , vilket innebär en ökning . Ökningstakten har minskat betydligt . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Diagram 10.4 Intäkter för fast telefoni och mobila teletjänster från slutkund 19952004 Diagrammet ovan visar att mobila tjänster utgör en allt större del av de totala intäkterna. Marknadsvärdet för fast telefoni uppgick till , vilket är lägre än föregående år. Intäkterna från abonnemang utgör , vilket motsvarar av det totala marknadsvärdet för fasta samtalstjänster. Antalet PSTN-abonnemang (vanliga abonnemang på fasta telefonnätet) fortsätter att minska. Vid slutet av 2004 fanns det strax över 5,4 miljoner PSTN-abonnemang. Mobilterminaler användes mer och mer. har antalet trafikminuter i de mobila näten ökat . Detta som andelen av svenska befolkningen i åldern som använder mobiltelefon endast ökat från . Fler individer har dock flera abonnemang. Den upplevda nyttan med mobil kommunikation för användaren kan därmed sägas vara ökande. En trolig orsak till det ökande användandet är sjunkande priser. Andelen mobil taltrafik av den totala taltrafiken var , en ökning från . Intresset för att använda kontantkort i stället för kontraktsabonnemang fortsätter att öka, men inte i samma utsträckning som . utgörs av samtliga GSM- och UMTS-abonnemang () av kontantkort. Det totala antalet abonnemang var 9 774 000 per . Av dessa var 322 000 3G-abonnemang. har mellan 25 och 30 operatörer aktivt tillhandahållit mobila teletjänster. Fem av dessa operatörer erbjuder sina tjänster enbart till företagskunder. Av samtliga mobiloperatörer i har fem egna mobilnät. mobiloperatörer som inte har egna nät är i stället återförsäljare av tjänsterna. Flera av dessa drivs emellertid av de nätägande operatörerna. Trots att det numera finns ett relativt stort antal tjänstetillhandahållare på marknaden, domineras mobilmarknaden av de tre nätägande mobiloperatörerna , och . Tjänstetillhandahållarna har tillsammans en marknadsandel på av det totala antalet abonnemang. Den låga andelen beror delvis på utformningen av avtalen mellan operatörerna. Det kan även förklaras av att de nätägande operatörerna kunnat välja bort de tjänstetillhandahållare som utgjort ett konkurrenshot mot den egna verksamheten, exempelvis de som redan haft en etablerad kundbas inom fast telefoni, starka varumärken eller stora resurser för marknadsföring. Resultatet har tydligt visat sig genom att tjänstetillhandahållarna, med något undantag, ytterst marginellt kunnat påverka priskonkurrensen. Omsättningen för mobila samtalstjänster (inkl. SMS) minskade . Eftersom både antalet kunder och trafikvolymen ökar är den minskade omsättningen ett tydligt tecken på sjunkande mobilpriser. PTS noterar att den genomsnittliga månatliga intäkten per mobilkund (sammanräknat företagsabonnemang och privatkunder) fortsätter att sjunka trots att användningen ökar, från till . Antalet textmeddelanden i mobilnätet (SMS) ökade . I genomsnitt sändes 18,6 SMS per kund och månad. SMS står för av den totala genomsnittliga intäkten per kund och månad. Priset för att sända ett SMS varierar vanligtvis från till . Även om priserna har gått ned något , så ligger de fortfarande relativt högt, särskilt i jämförelse med och . Det tar tid för kunderna att börja använda mobila datatjänster (t.ex. MMS och olika internettjänster). hade dock 983 000 GSM- och 3G-kunder använt mobil data minst en gång, en 516 000 kunder . förbrukade en användare av mobila datatjänster 0,8 Mbyte . PTS skall enligt sin instruktion redovisa arten och omfattningen av de klagomål från allmänheten som framförts till operatörer och myndigheten. januari mottog PTS 1 497 klagomål vilket är en fördubbling av antalet klagomål jämfört med 2003. Totalt sett har dock antalet klagomål minskat jämfört med . Drygt 3 000 klagomål inkom till PTS , vilket är en minskning med ungefär 1 000 klagomål jämfört med föregående år. PTS har noterat en markant minskning i antalet klagomål om räkningar, 600 klagomål 2004 jämfört med drygt 1 900 året innan. Detta kan förklaras med att problemet med modemkapningar och s.k. bluffakturor åtgärdats i PTS tillsynsarbete. tog emot ungefär 1 400 klagomål inom området telefoni och Internet , vilket är en marginell minskning jämfört med året innan. står klagomålen till PTS om förval för en betydande del av det totala antalet inkomna klagomål. Många av dessa klagomål gäller att abonnenten anser att denne inte har ingått avtal om ändrat förval. Flera förvalsklagomål har även att göra med frågor gällande marknadsföringsmetoder och utebliven ångerrätt. PTS tog 2004 emot 300 klagomål gällande ADSL vilket är nästan mer än . Förklaringen till det högre antalet klagomål om ADSL kan vara att användningen av ADSL ökat. informerade PTS om vad konsumenten skall tänka på vid byte av bredbandsoperatör och om vad abonnemangsformen kommer att innebära för konsumenterna. 10.6.2.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att den utveckling som skett och de åtgärder som PTS vidtagit medverkat till att uppfylla målet för politikområdet. Många insatser syftar till att främja konkurrensen på de olika delmarknaderna vilket är ett viktigt medel för att uppnå målen. Genom PTS arbete enligt lagen om elektronisk kommunikation med marknadsanalyser, beslut om särskilda skyldigheter och PTS tillsynsarbete ökar regleringens genomslag på marknaden. På den svenska marknaden finns ett mycket stort antal operatörer som erbjuder tjänster och antalet ökar. Allt fler har fast anslutning till Internet vilket medger högre överföringshastigheter 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 jämfört med uppringd access. Möjligheten att erbjuda fast telefoni även i andra nät än i TeliaSonera AB:s traditionella kopparnät har blivit en kommersiell realitet. Marknaden för abonnemang visar en begynnande konkurrens där det förut i praktiken varit monopol. Denna utveckling ser regeringen som mycket positiv. Allt eftersom fler kunder går över till alternativa fasta anslutningar och eftersom åtskilliga konsumenter bara har möjlighet att ansluta sig till bredband via TeliaSonera AB:s kopparaccessnät, har betydelsen av andra operatörers tillträde till det traditionella accessnätet ökat. Detta kan ske via LLUB eller via bitströmstillträde. På båda dessa marknader har PTS funnit att har ett betydande inflytande. Medan beslutet att ge andra operatörer tillträde via LLUB har vunnit laga kraft, är beslutet om bitströmstillträde överklagat och inhiberat. Tillgång till kopparaccessnätet för andra operatörer har störst betydelse i de områden där några alternativa anslutningsformer som t.ex. LAN-nät och kabel-TV-nät inte erbjuds konsumenterna. PTS tilldelning av tillstånd för mobilt trådlöst bredband i de flesta kommunerna bör bidra till att öka konkurrensen för bredbandstillgången för hushållen. Detta speciellt för hushåll som inte har möjlighet till bredband via fast telefonförbindelse. Även om den förbättrade konkurrenssituationen på mobilmarknaden kan betecknas som skör så är den förmodligen bättre än någonsin, till nytta för konsumenten både vad gäller utbudet av tjänster, valmöjligheter bland operatörer samt priser. Regeringens bedömning är att det finns utrymme för ytterligare konkurrens, både avseende mobila taltjänster och mobila datatjänster. beslutade om lag om elektronisk kommunikation (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). Lagen bygger på EG-reglering vars övergripande målsättning är att åstadkomma ett harmoniserat regelverk för elektroniska kommunikationsnät och elektroniska kommunikationstjänster samt tillhörande installationer och tjänster. En bärande tanke bakom regelverket är att konkurrensfrämjande särlagstiftning endast skall användas om behov föreligger. En avstämning och analys av hur den 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 nya ordningen, inklusive myndighetsorganisationen, har fungerat kommer att påbörjas . Utbyggnaden av UMTS och utvecklingen av tjänster för användarna fortsätter. Regeringen följer utvecklingen och strävar efter att gynnsamma långsiktiga förutsättningar skall finnas på marknaden. Det är viktigt att utbyggnaden inte stannar vid städer och större samhällen, utan att såväl landsbygd som städer får del av tjänster som bygger på ny teknik med möjligheter till hög överföringshastighet. Därför är det särskilt viktigt att utbyggnaden inte fördröjs ytterligare då de användare som i sin bostad ännu inte har erhållit den av operatörerna utlovade UMTS- täckningen i huvudsak bor på landsbygden. Målet med det senaste tillståndet för mobil kommunikation i 450 MHz-bandet är att skall få mobila taltjänster med lika bra geografisk täckning som med dagens system, NMT 450, som i princip täcker hela yta. Dessutom kommer en viktig modernisering av nätet från analog till digital teknik att ske. Förutsättningar för teknisk uppgradering gör att det nya nätet också stöder avancerade tjänster för användarna, om än med lägre kapacitet än för t.ex. UMTS. Den lägre kapaciteten innebär att färre användare kan vara aktiva , vilket kan vara effektivt i glesare bebyggda delar av . () har genomfört ett antal tillsynsåtgärder med avseende dels på tillförlitligheten i postoperatörernas verksamhet, dels utvecklingen av den samhällsomfattande posttjänsten. Vidare har myndigheten lämnat sin årliga rapportering av bl.a. arten och omfattningen av de klagomål från allmänheten som framförts till postoperatörerna. Det s.k. pristaket syftar till att skydda samtliga postkunder, som inte har något alternativ till när det gäller befordran av enstaka försändelser, mot orimliga prishöjningar. Enligt 9 § postförordningen (1993:1709) skall därför den som tillhandahåller en samhällsomfattande posttjänst, dvs. , inte höja priset för inrikes befordran av enstaka försändelser som väger högst med mer än förändringen i konsumentprisindex mellan juli närmast föregående år och juli . Inom ramen för PTS ekonomiska tillsyn skall också säkerställas att den samhällsomfattande posttjänsten erbjuds till rimliga priser. En väsentlig insats när det gäller en säker posttjänst är PTS verksamhet vid enheten för obeställbara brev i . Där bedrivs en daglig tillsyn över operatörernas hantering av dessa brev som av operatörerna varken kunnat delas ut eller returneras p.g.a. ofullständiga adressuppgifter. kom det in 263 472 brev till enheten, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Krav på befordringstider har fastställts i enlighet med EG:s postdirektiv. Hur stor andel av de korrekt avsända breven för utdelning nästkommande dag som verkligen kommer fram inom utsatt tid är ett ofta använt mått på den samhällsomfattande posttjänstens kvalitet. Genom utfärdade tillståndsvillkor har ålagts en lägstanivå som innebär att av breven skall delas ut nästkommande arbetsdag och . Inom ramen för det internationella samarbetet har PTS genom sitt arbete verkat för en högre takt i tillskapandet av en verklig gemensam europeisk marknad för posttjänster. Den tidigt liberaliserade svenska postmarknaden gör att alltjämt är ett föregångsland när det gäller en konkurrensutsatt postmarknad. En viktig förändring som bidrar till en fungerande marknad är att den ersättning som betalas mellan postoperatörer för gränsöverskridande befordran s.k. terminalavgifter, blivit allt mer kostnadsbaserad. deltog 2004 vid 23:e kongress som hölls i . Ett antal avtal och protokoll antogs och undertecknade det sjunde tilläggsprotokollet till konstitution, Allmänna reglementet och Världspostkonventionen med slutprotokoll. kommer att hållas i , 2008. Det postpolitiska målet är följande: Det skall finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst tjugo kilogram. Det skall finnas en möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser samt försäkrade och kvitterade av mottagaren. Dessutom skall enstaka försändelser befordras till enhetliga priser (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Några stora förändringar har inte inträffat på den svenska postmarknaden . De årliga brevvolymerna, på ca 3,3 miljarder adresserade försändelser, kännetecknas av en svagt nedåtgående trend som dock var något lägre än . Orsaken till de minskande brevvolymerna är främst övergången till elektronisk kommunikation. Som ett exempel på det kan nämnas att över en miljon svenskar lämnade in sin inkomstdeklaration elektroniskt till . Den svenska postmarknaden består av tre marknadssegment: brevmarknaden, marknaden för oadresserad direktreklam och paketmarknaden. Brevmarknaden utgörs, enligt PTS beräkningar, till av s.k. sändningar (dvs. industriell post bestående av en serie sorterade eller osorterade brev med samma format och vikt), kontorspost och brevlådepost. Det är inom marknadssegmentet för sändningar som och CityMail konkurrerar och där de stora postkunderna är och har varit de största vinnarna till följd av konkurrensen. har, efter liberaliseringen, en fortsatt dominerande ställning särskilt på delmarknaden för enstaka försändelser. Det är den enda operatören med ett rikstäckande distributionsnät och Posten AB:s marknadsandel, som visserligen minskat något, uppgår till . CityMail, som är den näst största operatören, har av marknaden och har ökat sin marknadsandel . Inom det geografiskt begränsade område där CityMail är verksamt finns av adresser och CityMail har av volymen på den totala sändningsmarknaden. Trots att kundernas möjligheter att utföra postärenden generellt sett inte har försämrats 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 visar Posten AB:s undersökningar att färre kunder är nöjda med tillgängligheten till postservice 2004 än innan det nya servicenätet infördes /2002. På de flesta orter finns det fler serviceställen och öppettiderna har förbättrats. I många gles- och landsbygdsområden har antalet serviceställen minskat vilket dock kan uppvägas av att ett ökat antal hushåll har tillgång till lantbrevbärarservice. PTS har rapporterat hur Posten AB:s servicenät har utvecklats under den omfattande omstrukturering som skett . omfattade servicenätet 2 039 serviceställen där kunderna kan skicka såväl brev som paket. Majoriteten av serviceställena är belägna hos olika partners som tillhandahåller postservice som ett komplement till annan service i exempelvis kiosker och dagligvarubutiker. PTS redovisade i sin rapport i Posten AB:s servicenät (PTS- ER-2004:38) bedömningen att de krav som ställs på den samhällsomfattande posttjänsten var uppfyllda. Resultatet av de mätningar som gjorts av uppnådda befordringstider visar att av de försändelser (exklusive sändningar) som lämnats in i rätt tid för övernattbefordran kom fram . Detta är lägre än föregående år. hade av försändelserna delats ut vilket är högre än föregående år. För personer med funktionshinder och för äldre har tillgången till viktiga tjänster inom postområdet, så som blindskriftförsändelser och utsträckt postservice via lantbrevbärare, säkrats genom att PTS har upphandlat dessa tjänster. PTS har på regeringens uppdrag redovisat hur prisregleringen på postområdet efterlevs och rapporterar att priserna för befordran av frimärkta enstaka brev inte har förändrats då prishöjningar inte har medgetts enligt gällande pristak. genomförde dock prishöjningar för vissa tilläggstjänster och för vissa tjänster utanför den samhällsomfattande posttjänsten. Vidare har PTS enhet för obeställbara brev i lyckats spåra avsändarna och returnera av de brev som kom in till enheten . Den genomsnittliga handläggningstiden var . Redovisningen av klagomål avseende den samhällsomfattande posttjänsten har skett i enlighet med den europeiska standarden 14012. Under försändelseslaget Inrikes Brev 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 vars totala antal uppgick till 1 189 600 000 försändelser uppgick antalet klagomål i kategorin saknade försändelser till 24 527, försenade försändelser till 1 223 och skadade försändelser till 1 514. Genom att följa utvecklingen av service och tillförlitlighet, ett aktivt tillsynsarbete, upphandling av tjänster för äldre och funktionshindrade och granskning av priser har PTS bidragit till att uppfylla verksamhetsmålet med avseende på tillgänglighet, priser, effektivitet, säkerhet och kvalitet. Granskningen av priser, liksom bevakningen av tillgängligheten till den postala infrastrukturen m.m. har bidragit till en väl fungerande postmarknad. 10.7.2.3 Analys och slutsatser Bedömningen av om servicenivån är godtagbar grundas på den omfattning av service som funnits.