prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Det är en generation som är friskare vid given ålder än tidigare genera- tioner och har ett starkt fotfäste på arbetsmark- naden. De drabbades inte lika hårt under 1990- talskrisen som äldre generationer. Även pen- sionsreformen kan ha påverkat arbetskraftsdel- tagandet bland de äldre. Mycket talar för att trenden med stigande arbetskraftstal bland de äldre kommer att fortsätta . Under innevarande år väntas arbetskraftsdel- tagandet stiga något i de flesta åldersgrupperna, men framför allt i de yngre och äldre grupperna. Diagram 4.6 Arbetskraftsdeltagande i olika åldersgrupper Anm.: Till följd av statistikomläggningen finns inga länkade värden . Även gruppen heltidsstuderande som sökt arbete har ökat enligt . Denna grupp ingår inte i arbetskraften.13 Det innebär att det finns en stor arbetskrafts- potential utanför arbetskraften som kan skjuta eventuella flaskhalsproblem något framåt i tiden och underlätta en sysselsättningsökning. Utbudet beräknas stiga och . antas utbudet öka . har sysselsättningen stigit. Den öppna arbetslösheten har dock inte fallit i motsvarande grad eftersom även arbets- kraftsutbudet ökat. har den öppna arbetslösheten rensat för säsongs- variationer sjunkit marginellt. 12 Om en person arbetar eller mer under mätveckan räknas personen i som sysselsatt (oavsett om personen är heltids- studerande eller inte). 13 Internationellt räknas dock denna grupp som tillhörande arbetskraften. 2005/06:100 BILAGA 1 En stark efterfrågan på arbetskraft och starkt stigande programvolymer beräknas leda till att den öppna arbetslösheten sjunker . Mätt som årsgenomsnitt beräknas den öppna arbetslösheten uppgå till . antas de sysselsättningsskapande programmen öka ytterligare något som efterfrågan på reguljär arbetskraft är god. Detta medför att den öppna arbetslösheten faller till (se diagram 4.7). Den totala arbetslösheten, dvs. antalet öppet arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspoli- tiska program som andel av arbetskraften, beräk- nas sjunka svagt för att därefter falla snab- bare . Den totala arbets- lösheten beräknas bli som årsgenomsnitt . Källor: , och . Löneökningstakten var fortsatt dämpad . Enligt Medlingsinstitutets preliminära statistik uppgick den genomsnittliga löne- ökningstakten till 2005. Utfallet kommer under innevarande år att revideras till följd av retroaktiva löneutbetalningar.14 Det definitiva utfallet bedöms uppgå till . Snabbast steg lönerna inom byggsektorn där den starka konjunkturen medförde att löne- ökningstakten steg till , vilket var högre än 2004. 14 Huvuddelen av de retroaktiva löneutbetalningarna väntas inom kom- munal och statlig sektor. Det definitiva löneutfallet väntas dock inte ändra den övergripande bilden av löneutvecklingen inom dessa sektorer. med industrin där lönerna ökade . I den privata tjänstesektorn steg löneökningstakten jämfört med föregående år och uppgick till . Inom sektor växlade löneökningstakten ned markant jämfört med föregående år, medan den steg något inom statlig sektor. Flera faktorer talar för en fortsatt relativt måttlig löneökningstakt . För det första är de avtalade löneökningarna fortsatt låga. Över- gången till en mer decentraliserad lönebildning har dock inneburit att det blivit allt svårare att göra en rättvisande uppdelning av löneökningarna i avtal och löneglidning. Detta på grund av att avtalsstatistiken endast omfattar centrala avtal och inte lokala avtal. De lägre avtalade löneökningarna på central nivå bedöms dock bidra till en dämpning av löneöknings- takten. För det andra bedöms resursutnyttjandet vara lågt, vilket väntas dämpa löneökningstakten. För det tredje innebär den låga inflationen att real- lönerna ökar i relativt god takt trots en dämpad nominell löneutveckling. väntas löneökningarna bli större. Detta beror i huvudsak på att efterfrågan på arbetskraft väntas ha stigit och att resursutnyttjandet därför är högre. Om inga avtal sägs upp kommer avtal för av alla anställda att löpa ut under 2007.15 För ekonomin som helhet beräknas lönerna öka och . Lönerna i näringslivet ökar snabbare än i offentlig sektor Löneökningstakten väntas stiga i samtliga sek- torer i takt med att efterfrågan på arbetskraft 15 Av de anställda i näringslivet omfattas av avtal som innehåller uppsägningsklausuler och i den statliga sektorn omfattas samtliga. Om dessa inte utnyttjas kommer endast ca 30 000 anställda att omfattas av avtal som löper ut . Merparten av avtalen inom privat sektor löper ut . Avtalen inom och statlig sektor löper ut respektive september . Till skillnad mot utvecklingen väntas lönerna stiga snabbare i näringslivet än i offentlig sektor (se tabell 4.2). Tabell 4.2 Nominell löneutveckling Anm.: Siffrorna avseende 2005 är en prognos. Löneutvecklingen avser timlön enligt konjunkturlönestatistiken. Enligt NR, vars definition skiljer sig från kon- junkturlönestatistiken, bedöms lönerna öka 2008. Källor: och . Lönerna väntas stiga snabbast inom byggsek- torn. Den starka efterfrågan på byggnadsarbetare har redan slagit igenom i högre löne- ökningstakt. Eftersläpningen mellan föränd- ringar i konjunkturläge och löneutveckling är kortare i byggsektorn än i övriga branscher. Den höga andelen företag som anger att de har brist på arbetskraft väntas bidra till att löne- ökningstakten stiger ytterligare. Inom tjänstesektorn väntas den uppgång i löneökningstakten som påbörjats fortsätta till följd av en relativt kraftig ökning av efterfrågan på arbetskraft inom denna sektor. Löneutvecklingen inom industrin väntas bli något svagare än i ovan nämnda sektorer till följd av en svagare efterfrågan på arbetskraft inom denna sektor. Nedväxlingen i löneökningstakten inom den kommunala sektorn 2005 väntas till viss del bestå . En anledning är att sänkningen av den centrala avtalsnivån fick större genomslag på det slutgiltiga löneutfallet än vid de senast föregående avtalsrevideringarna. I statlig sektor väntas en svag underliggande sysselsättningsutveckling16 tillsammans med en svag uppräkning av anslagen 2007 innebära en dämpad löneökningstakt . 2005/06:100 BILAGA 1 antas lönerna öka med i genomsnitt , vilket motsvarar den takt som bedöms vara förenlig med produktivitets- och inflations- utvecklingen på lång sikt. Inflationen har fortsatt att vara låg Inflationen, mätt som den procentuella föränd- ringen av konsumentprisindex (KPI) , har 2004 och 2005 varit i genomsnitt (se diagram 4.8). Den under- liggande inflationen, mätt med mått UND1X17, har varit något högre eftersom den inte hållits ned av de låga bostadsräntorna. I genomsnitt har den dock inte varit högre än . har inflationen förblivit låg. KPI-inflationen var såväl som . Diagram 4.8 Konsumentprisernas utveckling -0,5 -1,0 Källor: och . Förklaringarna till de senaste två årens låga inflation står att finna bland både inhemska och internationella faktorer. Diagram 4.9 visar att prisutvecklingen på im- porterade varor alltsedan första halvåret 2003 har bidragit till att hålla ned inflationen, även om dessa varors bidrag steg . De inhemskt producerade varornas bidrag till inflationen har gradvis sjunkit och började att hålla ned inflationen. 16 Sysselsättningsförändring exklusive effekten av ökade arbetsmarknads- politiska åtgärder riktade till denna sektor. 17 UND1X exkluderar räntekostnader för egnahem samt direkta effekter på konsumentpriserna av förändrade indirekta skatter och subventioner. 2005/06:100 BILAGA 1 bidrag till inflationen har minskat gradvis men har förblivit positivt. För att göra diagram 4.9 mer lättläst har boende samt några komponenter som brukar uppvisa stora kortsiktiga variationer utelämnats, nämligen energi, frukt och grönsaker. Av dessa komponenter har energivarorna bidragit mest till inflationen . bi- drog energipriserna med mellan 0,7 och 0,8 proc- entenheter till KPI-inflationen. Diagram 4.9 Bidrag till KPI-inflationen från vissa grupper av varor och tjänster -0,2 -0,4 -0,6 -0,8 Inhemska tjänster exkl. boende och administrativt prissatta tjänster Anm.: El, bränsle, drivmedel, frukt och grönsaker har exkluderats. Källor: och . Importpriserna sjunker igen då kronan stärks Att de importerade varornas bidrag till inflation- en blev mindre negativt berodde till stor del på förra årets kronförsvagning. Under en stor del av väntas kronan alltjämt vara svagare än under motsvarande må- nader 2005, vilket bidrar till en viss ökning av in- flationen. Dessutom väntas fördröjda effekter av förra årets kronförsvagning fortsätta att höja konsu- mentpriserna på vissa varor under en stor del av 2006. Detta gäller exempelvis kläder, en varu- grupp där ledtiderna för handelns stora inköp gör att konsumentpriserna samvarierar starkt med kronans växelkurs . För många andra varugrupper är det svårare att bestämma storleken och fördröjningen av växelkursens genomslag i konsumentpriserna. En orsak till detta kan vara att prisfallet på världsmarknaden är så stort att konsumentpriset fortsätter att sjunka trots en svagare krona. Ett exempel på detta är priserna på hemelektronik: Även var dessa priser lägre än , trots kronförsvagningen. Till svårigheten att bedöma importprisgenom- slaget bidrar även osäkerheten om i vilken ut- sträckning företagen valutasäkrar sina inköp. Ett begränsat genomslag i konsumentledet kan också bero på att importörer och handel be- traktat kronförsvagningen som tillfällig och valt att låta det högre importpriset på- verka handelns vinstmarginaler. Den växelkurs- prognos som beskrivs i avsnitt 2.2 innebär att förra årets kronförsvagning var tillfällig, vilket talar för att det fördröjda genomslaget i konsu- mentledet blir begränsat. Även inhemska faktorer, såsom ökad kon- kurrens i grossist- och detaljhandelsledet, kan hålla tillbaka prisutvecklingen på importerade varor. Detta bedöms ha varit fallet i bland annat livsmedelshandeln . Under prog- nosperioden väntas en fortsatt utveckling mot ökad konkurrens i viss mån bidra till att dämpa inflationsuppgången. väntas kronan åter stärkas och importpriserna på bearbetade varor sjunka. Priserna på importerade varor fortsätter därmed att hålla ned inflationen . Utöver kronförstärkningen bidrar den förut- sedda nedgången i råoljepriset (se diagram 4.10) till att hålla ned inflationsprognosen från och med senare delen av 2006. be- räknas priserna på villaolja och bensin dra ned inflationen med . bedöms villaolje- och bensinpriserna plana ut på en något lägre nivå än årsgenomsnittet och bidra svagt negativt till inflationen . Indirekta effekter av det höga olje- priset, via företagens ökade kostnader för pro- duktion och transporter, kan dock fortsätta att bidra till en högre inflation . Diagram 4.10 Växelkurs och oljepris Växelkurs, TCW-index (vänster) Råoljepris, , kr (höger) Källor: International , och . Det inhemska inflationstrycket tilltar gradvis De sjunkande inflationsbidragen från inhemska varor och tjänster i diagram 4.9 indikerar troligen både att det inhemska kostnadstrycket har fort- satt att vara lågt och att handelsmarginalerna ut- vecklats måttligt. En viktig förklaring till det låga kostnadstrycket är de senaste årens förhållande- vis låga resursutnyttjande på arbetsmarknaden. Sysselsättningen föll 2003 och 2004 och bör- jade stiga först . har också produktiviteten stigit snabbt, vilket till- sammans med måttliga löneökningar dämpat enhetsarbetskostnadens utveckling. Dessutom har en kombination av begränsad inhemsk efter- frågetillväxt och stärkt konkurrens inom han- deln bidragit till att dämpa utvecklingen av han- delsmarginalerna. väntas sysselsättningen fortsätta att stiga i god takt. De lediga resurserna på arbetsmarknaden tas därmed successivt i an- språk. Det s.k. sysselsättningsgapet (skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning, se diagram 4.11) beräknas minska relativt snabbt för att slutas . väntas löne- ökningstakten tillta (se avsnitt 4.2), och pro- duktivitetstillväxten i tjänstesektorn bedöms bli något lägre än den varit i genomsnitt . Det inhemska kostnadstrycket förutses där- med öka och, med viss fördröjning, leda till sti- gande inflation. Diagram 4.11 Sysselsättningsgap och underliggande inflation Underliggande inflation (UND1X) Källor: och . Även det efterfrågerelaterade inhemska infla- tionstrycket tilltar något under prognosperiod- en, då den goda inhemska konsumtionstillväxten gör det lättare för handeln att höja sina margi- naler. Som nämnts ovan förutses dock en fort- 2005/06:100 BILAGA 1 satt utveckling mot ökad konkurrens på varu- och tjänstemarknaderna hålla tillbaka prisök- ningarna något. Låga hyror och höga elpriser Hyrorna står för av den totala varu- och tjänstekorgen i KPI18 och har därmed stor betydelse för den totala inflationen. har hyrorna stigit med mellan och . har de avtalade hyres- höjningarna visat sig bli betydligt lägre. Hyrorna beräknas stiga med endast under loppet av 2006, vilket bidrar till att inflationen förblir låg . bedöms hyrorna öka med . En relativt stor och svårbedömd del av bo- stadskostnaderna utgörs av elpriset (av KPI- korgen). Elpriserna på elbörsen har 2006 stigit kraftigt. I prognosen antas att elpriset ligger kvar på en hög nivå . Elprisets bidrag till KPI-inflationen beräknas därmed bli ca 0,2 pro- centenheter för att vara nära noll. Stigande bostadsräntor höjer KPI De sjunkande räntekostnaderna för egnahem har bidragit till att hålla ned infla- tionen mätt med KPI. Den ränteprognos som redovisas i avsnitt 2.2 innebär att egnahems- räntorna från och med mitten av 2006 i stället börjar bidra till att dra upp KPI-inflationen. KPI-inflationen blir därför högre än den under- liggande inflationen mätt med UND1X under större delen av prognosperioden (se diagram 4.8 och tabell 4.3). Räntornas bidrag till inflationen uppskattas till , i slutet av . Inflationen närmar sig gradvis målet Sammanfattningsvis väntas inflationstrycket för- bli lågt , då bland annat mycket låga 18 Hyror för hyresbostäder står för och bostadrättsavgifter för av KPI-korgen. Bostadsrättsavgifterna prismäts dock inte i KPI utan representeras i stället av hyror för hyresbostäder. 2005/06:100 BILAGA 1 hyresökningar och ett ännu måttligt resursut- nyttjande på den svenska arbetsmarknaden mot- verkar effekterna av förra årets kronförsvagning och ett högt oljepris. stiger resursut- nyttjandet på arbetsmarknaden relativt snabbt, men inflationsuppgången dämpas av sjunkande oljepris och starkare krona. får den snabba förbättringen på arbetsmarknaden större genomslag på inflatio- nen, men importpriserna fortsätter att dämpa in- flationsstegringen. Den underliggande inflation- en, mätt med UND1X, bedöms inte bli högre än (se tabell 4.3). Källor: , och . Inhemskt inflationstryck och energipriser osäkra Ett betydande osäkerhetsmoment i inflations- prognosen ligger i bedömningen av hur infla- tionen påverkas av sysselsättningsökningen . Å ena sidan har det in- hemska inflationstrycket ofta överskattats , och det är möjligt att en fortsatt god produktivitetsutveckling och ökande kon- kurrens medför att konsumentpriserna stiger mindre eller senare än vad som förutses i denna prognos. Å andra sidan kan priserna komma att stiga snabbare än väntat om den goda sysselsättningsutvecklingen och den starka inhemska efterfrågetillväxten leder till löne- drivande personalbrist, framför allt i enskilda konsumentnära tjänstebranscher. Osäkerheten om energiprisernas utveckling utgör också en risk för högre inflation än prog- nostiserat. 5 Den offentliga sektorn 5.1Den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorns finansiella sparande motsvarade av BNP 2005 enligt preli- minära nationalräkenskaper, vilket kan jämföras av BNP 2004. Till förbättringen bi- drog en relativt kraftig ökning av skattein- täkterna från bolagsvinster och från hushållens kapitalvinster, vilket medförde ett överskott i statens finansiella sparande motsvarande av BNP. Därtill förbättrades den kommunala sektorns finansiella sparande med ca till av BNP. Ålderspensions- systemets finansiella sparande uppgick till av BNP. Tabell 5.1 Den offentliga sektorns finanser -12,4 -14,5 -16,2 -18,3 Anm.: Konsoliderad bruttoskuld definieras av EU-regler (Maastrichtvillkoren). Källor: och . Vid utgången av 2005 översteg den offentliga sektorns finansiella tillgångar skulderna med eller av BNP. Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar överstiger också ränte- utgifterna. Den positiva nettoförmögenheten kan ses mot bakgrund av att tillgångarna i pen- sionssystemet uppgick till drygt 1 000 miljarder 2005/06:100 BILAGA 1 Den konsoliderade bruttoskulden upp- gick till av BNP, vilket med god marginal understiger referensvärdet inom EMU på av BNP (se tabell 5.1). reduceras den offentliga sektorns finansi- ella sparande till av BNP. Inkomsterna minskar uttryckt som andel av BNP, delvis till följd av att de tillfälliga skatteintäkterna från upplösningen av periodiseringsfonderna 2004 och 2005 faller bort. Expansiv finanspolitik bi- drar också till att statens finansiella sparande åter väntas visa underskott efter förra årets överskott. Ökade statsbidrag till kommunsektorn bidrar till fortsatt goda finanser för kommuner och lands- ting. förstärks den offentliga sektorns finansiella sparande trots de reformer som föreslås i denna proposition. Såväl inkom- ster som utgifter minskar uttryckt som andel av BNP och det finansiella sparandet beräknas till av BNP 2007 och till av BNP 2008. Överskottet i den offentliga sektorns finansi- ella sparande medför att den finansiella netto- ställningen fortsätter att stärkas och bidrar till att den konsoliderade bruttoskulden minskar (se diagram 5.1). Diagram 5.1 Konsoliderad bruttoskuld Källor: och . De skatter som nationalräkenskaperna (NR) redovisar för den offentliga sektorn är något lägre än de totala skatterna. Den del av mer- värdesskatten och tullinkomsterna som ingår i avgiften till EU redovisas nämligen inte som skatt i den offentliga sektorn, utan som en skatt till utlandet. De totala skatterna uttryckt som andel av BNP (skattekvoten) sjönk i början av 2005/06:100 BILAGA 1 till följd av den ekonomiska krisen och av att skattereform var under- finansierad efter ikraft- trädandet. Skattehöjningarna i konsoliderings- programmet 1995-1998 och extraordinärt höga bolagsvinster och kapitalvinster 19992000 med- förde att skattekvoten ökade kraftigt under an- dra . Skattesänkningar och minskade bolags- och kapitalvinster bidrog till att skattekvoten återigen minskade (se diagram 5.2). Diagram 5.2 Skatter inklusive skatt till EU Källor: och . steg skattekvoten främst till följd av ökade kapitalvinster och bolagsvin- ster. uppgick skattekvoten till , varav eller be- stod av skatt och avgifter på löneinkomster och transfereringar. Skatt på kapital motsvarade av BNP, vilket är det högsta andelen då kapitalskatterna motsvarade av BNP. Mervärdesskatten motsvarade och övriga skatter av BNP (se tabell 5.2). medför regeländringar ett skattebortfall på ca motsvarande av BNP. Skatt på löner och transfereringar har sänkts med ca bland annat genom att den stegvisa kompensationen för den allmänna pensionsavgiften, som inleddes , fullföljts och genom höjt grundavdrag. Skattesänkningarna finansieras delvis, , med höjda energi- och miljöskatter och är därmed en del av den s.k. gröna skatte- växlingen. Tabell 5.2 Skatter och avgifter Skatt på löner och Övrig skatt på kapital Summa inkl. skatt till EU Anm.: De totala skatteinkomsterna är enligt nationalräkenskapernas preliminära utfall och fördelade på olika kategorier enligt . är nationalräkenskapernas preliminära utfall högre än Finans- departements bedömning. Skillnaden som motsvarar av BNP har lagts på övriga skatter i tabellen. Källor: och . Skatt på kapital från hushåll har ökat till följd av ökade kapitalvinster och aktieutdelningar. Denna utveckling väntas fortsätta och hushållens kapitalskatt beräknas till av BNP, vilket kan jämföras av BNP 2000. Beslutet att räntebelägga bolagens periodi- seringsfonder har fått till följd att vissa bolag återfört hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning . Det beräknas ha medfört tillfälligt höga skatteinkomster från bolagen uppgående till 2004 och 2005. Bortfallet av dessa tillfälliga inkomster bi- drar till att skatt på bolagsvinster minskar som andel av BNP (se fördjupningsruta Skatt på kapital). Mervärdesskatten som andel av BNP beräknas ligga kvar nivå på av BNP. Sammantaget minskar skattekvoten relativt kraftigt till . fortsätter skattekvoten att minska trots endast marginella regeländ- ringar. Det är en följd av att viktiga skattebaser ökar långsammare än BNP och att hushållens realiserade kapitalvinster förväntas återgå till en mer normal nivå. Vid sidan av skatter har den offentliga sektorn andra inkomster, vilka uppgick till 147 mil- jarder kronor motsvarande av BNP. Om- kring av dessa inkomster består av kapi- talinkomster i form av räntor och utdelningar, varav ca hälften är direktavkastning på pensions- fonderna. översteg kapitalinkomsterna ränteutgifterna, vilket avspeglar den positiva fin- ansiella förmögenheten. Kapitalinkomsterna ökar relativt kraftigt till följd av höjda aktie- utdelningar. Övriga inkomster består huvudsakligen av till- räknade pensionsavgifter och kapitalförslitning. Dessa inkomster är kalkylmässiga och motsvaras på utgiftssidan av lika stora kostnader, som in- räknas i den offentliga konsumtionen. Den offentliga sektorns utgifter uttryckt som andel av BNP (utgiftskvoten) steg kraftigt under den ekonomiska krisen . Besparingarna i konsolideringsprogrammet till- sammans med en snabb ekonomisk tillväxt bi- drog till att utgiftskvoten minskade . När förtroendet för svensk ekonomi återvanns föll räntorna och därmed minskade ränteutgifterna. Reformer i kombi- nation med konjunkturnedgången medförde att utgiftskvoten ökade 2002 och 2003. har utgiftskvoten minskat och uppgick till . Utgiftskvoten beräknas minska suc- cessivt (se diagram 5.3 och tabell 5.3). Transfereringarna till hushållen, som mot- svarade av BNP och av utgifterna , minskar som andel av BNP under prog- nosperioden. Pensionsutbetalningarna har min- skat i relation till BNP under en följd av år och fortsätter att minska och trots en real ökning av pensionerna (se avsnitt 3.4). En orsak är att antalet pensionärer ökar relativt måttligt . De senaste årens kraftiga ökning av utgifterna för sjukförsäkringen har brutits, men utgifterna för förtidspensionerna och assistansersättningen fortsätter att öka. bidrar även för- bättringen på arbetsmarknaden till att transfer- eringarna till hushållen minskar i relation till BNP. Flera reformer ökar transfereringar rela- 2005/06:100 BILAGA 1 terade till familjer och barn under prognos- perioden. Utgifter (vänster axel) Ränteutgifter (höger axel) Källor: och . Övriga transfereringar beräknas öka som andel av BNP 2006, delvis genom en kraftig ökning av biståndet. Den offentliga konsumtionen som andel av BNP uppgick till 2005 och svarade för av utgifterna (utvecklingen av den offent- liga konsumtionen beskrivs i avsnitt 3). minskar den offentliga kon- sumtionen som andel av BNP, men den ökar som andel av utgifterna. De offentliga invester- ingarna ökar något som andel av BNP. Tabell 5.3 Den offentliga sektorns utgifter Källor: och . Ränteutgifterna har minskat med och väntas uppgå till av BNP under hela prognosperioden. 2005/06:100 BILAGA 1 Tabell 5.4 Indikatorer för överskottsmålet: Strukturellt sparande och genomsnitt av sparandet -0,5 -0,2 Justering för BNP-gap m.m. -2,0 -0,3 -0,7 -1,8 -1,4 -1,5 -0,6 -0,3 Källor: och . Finanspolitiken styrs av två medelfristiga mål. För det första ska den offentliga sektorns finan- siella sparande i genomsnitt motsvara av BNP över en konjunkturcykel (överskottsmålet). För det andra ska statens utgifter, exklusive ut- gifter för statsskuldsräntor, och ålderspensions- systemets utgifter sammantagna rymmas inom ett utgiftstak, som normalt beslutas i för- väg. Därutöver finns för den kommunala sek- torn ett krav om balanserade budgetar (balans- kravet).