prop · GT031d8 · 2006-01-01 00:00:00 — Omlokaliseringen av Swedintverksamheten från /till slutfördes . I och med att ansvaret för ledning av internationella insatser har förts över från till den operativa insatsledningen inom Högkvarteret, har delar av det tidigare inordnats i den operativa insatsledningen i . Andra delar har inordnats i Försvarsmaktens logistik. Sammanslagningen av till Livgardet i har inneburit att personalstyrkan för Swedintverksamheten har kunnat minska med drygt 50 personer jämfört med när verksamheten var lokaliserad till . Hyreskostnaderna har minskat med ca . Investeringarna i har genomförts inom den planerade kostnadsramen om . Den mark och de byggnader som Försvarsmakten har lämnat i har sålts av till . Försvarsmakten hyr tills vidare en del av övningsfältet. Inriktningen är att området skall lämnas av Försvarsmakten . I och med att lokaliseringen av OPIL till nu är slutförd kommer hela garnison att bibehållas. Försvarsmakten redovisar att avvecklingen av fastigheter på avvecklingsorter gått snabbare än planerat. Vidare redovisas att kostnaderna för att avveckla fastigheter som innefattar miljöåtgärder är svåra att planera. Det har varit svårt att beräkna kostnaderna för att hantera oexploderad ammunition på de skjutfält som avvecklades genom försvarsbesluten och 2000. I och med att skjutfält skall avvecklas också efter beslutet om försvarspolitisk inriktning 2004 kommer dessa svårigheter att uppstå även i fortsättningen. När det gäller hyreskostnader framhåller Försvarsmakten att myndigheten kontinuerligt försöker att effektivisera sin lokalförsörjning. Vid nya förhyrningar eftersträvas flexibla och flyttbara byggnader så att förändringar i försvarsmaktsstrukturen på ett enklare sätt än skall kunna pareras och det ekonomiska åtagandet för staten bli mindre. Regeringen konstaterar att de grundorganisatoriska förändringar som beslutats och 2000 numera är genomförda. I och med att omlokaliseringen av och integreringen av denna enhet i Livgardet i är slutförd och OPIL är organiserat i är också dessa två viktiga förändringar genomförda. Hyreskostnadsutvecklingen går enligt regeringen i rätt riktning, dvs. Riksdagsbeslutet om försvaret 2004 innefattar fortsatta reduktioner inom grundorganisationen. I beslutet förutses fortsatta hyreskostnadsminskningar. Det är viktigt att dessa kan uppnås. Det arbete som redan pågår inom Försvarsmakten och och mellan de två myndigheterna bör kunna lägga en grund för en fortsatt positiv hyreskostnadsutveckling för Försvarsmakten. I sammanhanget skall också noteras den översyn av hyrestiderna som redovisades i försvarspropositionen. I regleringsbrevet för Försvarsmakten har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten och att utarbeta och införa ett nytt hyressättningssystem med ändrade löptider för hyresavtalen. Omförhandlingarna skall vara slutförda . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.7.1.3Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Åtgärder för att implementera materielförsörjningsstrategin har vidtagits och . Såväl försvarsutskottet (bet. 1999/2000:FöU2), Försvarsberedningen (Ds 2004:30) som regeringen (prop. 2004/05:5) har betonat betydelsen av att handlingsfriheten i materielförsörjningen ökar. Med anledning av detta har Försvarsmakten bl.a. ökat andelen planerad verksamhet med optionstänkande som utgångspunkt i materielplaneringen. Vidare har myndigheten fortsatt ansträngningarna med att finna internationella samarbeten i utvecklingsprojekt. I sammanhanget kan det konstateras att handlingsfriheten har ökat inom materielförsörjningen. I syfte att bl.a. öka resurseffektiviteten har Försvarsmakten genomfört särskilda analyser av behovet av interoperabilitetsutveckling och kostnaderna för vidmakthållandet av system och kopplingarna till de av regeringen utpekade nischerna. Vidare har arbete bedrivits för att minska antalet nationella särlösningar. Myndigheten har även fastställt en inriktning för interoperabilitetsutvecklingen inom materielförsörjningen. En fördjupad inriktning av internationella samarbeten har skett genom ökad samverkan med länderna inom det så kallade sexnationssamarbetet, Framework Agreement/Letter of Intent (FA/LoI). För att stärka styrningen av materielförsörjningen och kunna tillhandahålla kompetens inom området internationella analyser har organiserandet och inrättandet av en analys- och ledningsstödsresurs vid påbörjats och . Vidare har regeringen bl.a. utvecklat styrningen av materielförsörjningen genom bl.a. förändrade krav på redovisning och återrapportering i myndighetens regleringsbrev. Materielförsörjningsstrategin utgör en god grund för fortsatt reformering och bör fortsätta att utvecklas för att kontinuerligt anpassas till förändrade förutsättningar. Vidare ser regeringen positivt på utökningen av redovisningen i funktioner som ett led att öka spårbarheten 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 mellan Försvarsmaktens operativa behov och materielförsörjningen. Inriktningen för materielförsörjningen har fått ett genomslag och regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits kommer att bidra till att nå de mål som satts upp. Materiel för har tillförts Försvarsmakten . Leveranser av tillförda system, viktigare materiel och studieverksamhet redovisas under respektive stridskraft. Sammantaget delar regeringen myndighetens samlade bedömning att materieltillförseln och underhållet har bedrivits i nödvändig omfattning och med tillräcklig kvalitet för att bidra till att successivt höja och utveckla instatsorganisationens operativa förmåga. Följande viktigare anskaffningsverksamhet har genomförts och : projektering av anläggningsutbyggnad av spaningsradar PS 640 pågår, ombyggnad av resterande anläggningar för flygvapnets radiosystem har slutförts samt analyser med har påbörjats avseende vilka åtgärder som skall vidtas på . Inga investeringar har påbörjats med hänsyn till pågående utredningar. Regeringen konstaterar att anskaffningsverksamheten i allt väsentligt följer planeringen. Avvecklingen av Försvarsmaktens förnödenhetsöverskott har, till följd av inriktningen i prop. 1999/2000:30 Det nya försvaret, genomförts med hög prioritet. De totala försäljningsintäkterna uppgår till ca och de totala utgifterna till ca . Avvecklingen har i stort genomförts enligt plan och målet med att avveckla Försvarsmaktens förnödenhetsöverskott har i stort uppnåtts. Beträffande kostnader för avvecklingsverksamheten har dessa sjunkit i förhållande till motsvarande kostnader . Denna samstämmighet mellan planerat och faktiskt utfall är en förbättring från föregående år. Förutom att Försvarsmakten blivit bättre på att prognostisera avvecklingsverksamheten har myndigheten även utarbetat nya arbetsformer och verksamhetsmodeller, vilka effektiviserat verksamheten. Den helhetslösning som Försvarsmakten med stöd från utvecklat avseende avvecklingen av överskottsmateriel, förefaller vara ändamålsenlig. I sammanhanget konstaterar regeringen att avvecklingen genomförts i enlighet med statsmakternas inriktning. Vid avveckling av anläggningar har vissa typer prioriterats. Dessa är anläggningar med höga driftskostnader, anläggningar som är skadliga för miljön och anläggningar som bedöms innebära risk för tredje man. Hänsyn i planeringen tas även till kommande brist på kompetens för avveckling inom specifika områden som vapensystem- och fortifikationskompetens. Ett stort antal truppbefästningar har avyttrats och myndigheten anger att avvecklingen fortgår enligt plan. Till följd av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse och regeringens beslut om omstrukturering av Försvarsmakten är volymen nedläggningsobjekt omfattande. Huvuddelen av nedläggningsobjekten är avvecklade, medan avvecklingen av objekten alltjämt fortgår. Försvarsmakten och har redovisat att de inte kan öka takten i avvecklingen beträffande kvalificerade anläggningar. Inom Försvarsmakten är det i första hand tillgängligheten av vapen- och sambandstekniker som är den gränssättande faktorn. Inom är det tillgången på projektledare som främst begränsar. Då dessa projekt löper är det fullt rimligt att myndigheterna bedriver en nödvändig personalplanering och eventuell kompetenshöjning i de fall specialkompetens är gränssättande. Även om det rör sig om brist på specialkompetens bedömer regeringen att en framförhållning samt en ökad samverkan mellan myndigheterna kan öka takten på avvecklingarna. Avvecklingstakten avseende icke kvalificerade anläggningar (exempelvis förråd) har dock ökat betydligt. Flera av objekten har även blivit billigare än beräknat att avveckla, bland annat på grund av införandet av nya metoder för rasering och ökade försäljningsintäkter. Regeringen ser positivt på denna utveckling. I sammanhanget vill regeringen påpeka att det är av vikt att avvecklingen i sin helhet sker kostnadseffektivt. Forskning och teknikutveckling m.m. Övergripande inriktning och syfte med Försvarsmaktens beställningar av forskning och teknikutveckling (FoT) är att bidra till myndighetens utveckling med nödvändig kunskap, kompetens och teknikförsörjning i syfte att utveckla Försvarsmaktens funktioner och operativa förmåga. och har tyngdpunkten för verksamheten legat på system- och delsystemsnivå för: spaningsförmåga och förmåga till informationsinhämtning mot luft-, yt- och undervattensmål innefattande främst sensortillämpningar i form av radarteknik, 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 IR-teknik och akustisk teknik samt systemkompetens för obemannade plattformar. ledningsförmåga på operativ och taktisk nivå genom studier av nätverksuppbyggnad, informationssystemteknik, informationssäkerhet och informationskrigföring, sambandsteknik, tekniker för sensor-, informations- och datafusion, Människa-System Interaktion (MSI), rymdtillämpningar samt modellering och simulering. bekämpningsförmåga bl.a. för det framtida slagfältet, förmåga till väpnad strid, förmåga att tillämpa telekrigsteknik, signaturanpassningsteknik, undervattensteknik och vapenteknik. skyddsförmåga i en framtida hot- och stridsmiljö, avseende skydd mot NBC- stridsmedel, fjärrstridsmedel samt vidare ballistiska skydd och personliga skydd. De tre s.k. FoT områden som hade största omfattningen av anslagsmedel var: sensorer inkl. signaturanpassning, vapen, verkan och skydd samt Demonstratorprogrammet innefattar 14 olika demonstratorprojekt. Syftet med demonstratorer är att ny och oprövad teknik eller vetenskapliga idéer testas och värderas på olika demonstratornivåer för att stärka Försvarsmaktens förmåga till anpassning och handlingsfrihet genom att tillföra olika alternativa materiellösningar och beslutsunderlag inför framtida vägval. Vidare finns ett särskilt FoT-program där verksamheten är av mer generisk karaktär och projektsamverkan sker med universitet och högskolor och andra civila aktörer (exempelvis inom nanoteknikområdet). Där så varit tillämpligt har Försvarsmakten även redovisat samband och spårbarhet avseende FoT till operativa förmågebehov, t.ex. genom funktioner. Regeringen bedömer det som positivt att allt fler aktiviteter inom forskning och teknikutveckling bedrivs internationellt som en tydlig inriktning och fokusering bedöms som viktig, och i detta sammanhang bedöms spårbarhet 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 finnas i varierande grad till de nationella nischerna. Regeringen finner det vidare positivt att samverkan med civil forskning vidareutvecklas, vilket innebär att militära och civila synergimöjligheter i ökande grad kan tillvaratas genom att Försvarsmaktens forskning och teknikutveckling kan komma samhället i övrigt till nytta samt det omvända, att den civila tekniska och vetenskapliga utvecklingen i samhället i övrigt kan komma Försvarsmakten till nytta. Övrig forskning och teknikutveckling vid och Försvarshögskolan utför forskning och teknikutveckling på beställning av Försvarsmakten, och andra uppdragsgivare, både i och i andra länder, genom avgiftsfinansiering. Myndigheten har även bedrivit säkerhets- och försvarspolitisk forskning för regeringens behov, NBC-skyddsforskning samt flygteknisk resurs- och kompetensutveckling genom anslagsfinansiering. Anslagsfinansieringen utgör av intäkterna. Inom ramen för den säkerhets- och försvarspolitiska forskningen för regeringens behov har bedrivit projekt inom följande kompetensområden: säkerhetspolitik och strategisk analys, utveckling av försvar och säkerhet, värdering av och stöd till operativ förmåga. Myndigheten har bl.a. studerat säkerhets- och försvarspolitisk utveckling i och i andra delar av närområdet. Vidare har utvecklingen inom Nato och EU, inklusive den europeiska försvars- och säkerhetspolitiken, utvecklingen av totalförsvarets förmåga och det nätverksbaserade försvaret studerats. Kunskapen inom NBC-skyddsforskningen kommer bl.a. Försvarsmakten till nytta vid exempelvis genomförandet av internationella krishanteringsinsatser. NBC-skyddsforskningen har vidare kommit till nytta i demonstratorverksamhet inom NBC- ledningssystem. bidrar även med kompetens till Försvarsmakten och i uppbygganden av NBC-kompaniet. Kompetensen har även kunnat nyttiggöras inom den civila krishanteringen i form av t ex hotbilds- och scenariobeskrivningar. Den flygtekniska forskningen har bidragit till att ta fram konceptuell förmåga och internationalisering (inkl. flygteknisk miljöforskning). Vindtunnelverksamheten har omfattat experimentell verksamhet och resursutveckling. Såväl den flygtekniska som vindtunnelverksamheten har till betydande del bedrivits i internationellt projektsamarbete. Myndigheten har ett omfattande nätverk och samverkar med universitet, högskolor och forskningsinstitut i olika länder. och hade myndigheten 128 internationella samverkansprojekt. Samarbetet har bl.a. skett inom ramen för det s.k. sexnationerssamarbetet (FA/LoI), EU:s ramprogram och EU:s initiativ till säkerhetsrelaterad forskning (Preparatory Action for Security Reaearch, PASR). Den bilaterala samverkan är mest omfattande förutom inom den flygtekniska forskningen där multilateralt samarbete dominerar, t.ex. inom Acquisition Programme (ETAP), in Aeronautics (EREA) och Group of in Europe (GARTEUR). Myndigheten samverkar vidare inom nationell civil forskning och har samarbetet fortsatt att öka med universitet och högskolor jämfört med , bl.a. har antalet adjungerade professorer från myndigheten ökat liksom antalet handledda doktorander. bedriver även forskning och teknikutveckling genom beställningar från andra totalförsvarsmyndigheter, övriga statliga myndigheter och affärsverk samt industri och forskningsinstitut i och andra länder. Intäkterna från kunder utanför det militära försvaret, inklusive EU, ökade något 2004 jämfört med . Regeringen anser att verksamheten i allt väsentligt följt plan. Regeringen anser vidare att genom den säkerhets- och försvarspolitiska forskningen för regeringens behov bidragit till (Försvarsdepartementets) kompetens- Övrig anslagsfinansierad forskning har bidragit till att säkerställa nationell forskningskompetens inom NBC- skyddsforskning och flygteknisk resurs- och kompetensutveckling. Regeringen finner det positivt att bl.a. multinationella samverkansformer och samverkan nationellt med t ex universitet och högskolor fortsätter att utvecklas. Myndighetens framgångsrika engagemang inom internationell säkerhetsrelaterad forskning, t ex inom EU, är positivt. För att säkra den vetenskapliga grunden bygger Försvarshögskolan upp forskning inom de områden där skolan bedriver undervisning. Särskilt har man satsat på ämnen som kompletterar utbudet på övriga universitet och högskolor. Av dessa är krigsvetenskap viktigast eftersom ämnet utgör basen för all militär utbildning. Försvarshögskolans forskning är endast till anslagsfinansierad. Resterande andel forskning är avgiftsfinansierad och beställs från Försvarsmakten och andra beställare. Försvarshögskolan erhåller dessa beställningar i konkurrens med övriga universitet och högskolor. Försvarshögskolan har 53 disputerade personer anställda varav 19 professorer. Antalet doktorander har varit 26 stycken under det gångna verksamhetsåret. Den forskning som särskilt prioriterats av regeringen, genom särskilda anslag, har bedrivits inom områdena säkerhetspolitik, statskunskap, folkrätt, informationsoperationer, krigshistoria och militärteori. Försvarshögskolan har fastställt en struktur som främjar kopplingen mellan forskningen och undervisningen. Försvarshögskolans forskning får positiv respons både nationellt och internationellt. Regeringen anser att Försvarshögskolan genom den säkerhets- och försvarspolitiska forskningen bidragit till att officersutbildningen givits en stabilare vetenskaplig grund. Forskningen knyts i allt högre grad till den övriga utbildningen. Regeringen bedömer att en framsynt forskningsbeställning i ett längre perspektiv kan bidra till bevarandet av viktig kompetens inom 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 det militära försvaret. Sammantaget bedömer regeringen att det finns en stabil forskningsplattform vid skolan. Den europeiska försvarsbyrån () har inlett relativt omfattande projektarbeten inom områdena lednings- och sambandssystem, obemannade flygfarkoster samt stridsfordon. Därutöver har ansträngningar gjorts avseende konsolidering av den europeiska försvarsindustrin. deltar aktivt i arbetet som bedrivs inom EDA:s ram. Inom det så kallade sexnationerssamarbetet (Framework Agreement/Letter of Intent, FA/LoI) har implementeringsarbetet kommit långt och substantiella samarbeten inletts inom ramen för områdena som rör harmonisering av militära krav, forskning och utveckling respektive säkerhetsskydd. Ett viktigt område där implementeringsarbetet inte kommit lika långt är leveranssäkerhet. Regeringen anser att arbetet som påbörjats inom bör kunna bidra till en mer sammanhållen struktur inom den Europeiska unionen för försvarssamarbetet, och därmed till en stärkt europeisk förmåga att genomföra krishanteringsinsatser. Vidare menar regeringen att sexnationerssamarbetet, även efter den successiva implementeringen i den europeiska försvarsbyråns uppgifter, kommer att ha betydelse för den fortsatta utvecklingen. Såväl det gemensamma materielsamarbetet mellan , , och , benämnt NORDAC, som bilaterala samarbete med dessa länder har fortsatt varit av stor omfattning och . Ett flertal projekt och arbetsgrupper har varit verksamma. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Det nordiska försvarsmaterielsamarbetet har fortsatt utvecklats positivt och har varit värdefullt för länderna. Det är enligt regeringens mening värdefullt att samarbetet med de nordiska länderna ytterligare fördjupas och effektiviseras. har ett utvecklat bilateralt försvarsmaterielsamarbete med ett flertal länder inom ett flertal områden. Däribland är och Fa/LoI-länderna (, , , och ) av särskild betydelse. Det är regeringens mening att bilaterala försvarsmaterielsamarbeten bör fortsätta att utvecklas och fördjupas med våra viktigare samarbetsländer. Behovet av export och internationellt materielsamarbete har blivit allt tydligare som ett medel att säkerställa försörjning av materiel och kompetens till det svenska försvaret, vilket motiverar ett ökande engagemang från såväl som myndigheterna. Även möjligheterna till civil s.k. spin-off och civila synergieffekter motiverar exportstödet. Stödet har bedrivits samordnat och aktivt från och myndigheterna. Verksamheten inom exportstödsgrupper, s.k. Koordinations- och referensgrupperna, har ytterligare utvecklats och effektiviserats från att t.ex. omfatta specifika produkter till ett bredare produktområde och systemtänkande. Försvarsdepartementet har utvecklat och förstärkt sin exportstödverksamhet i syfte att bättre kunna främja industrins exportansträngningar. och myndigheterna skall fortsätta att utveckla formerna för exportstödet till försvarsindustrin. Med Försvarsmaktens operativa förmågebehov som grund bör exportmöjligheterna tidigt vägas in som en faktor i materielförsörjningen. Exportmöjligheterna bör också beaktas och lyftas fram vid deltagande i internationella fora, exempelvis inom ramen för den europeiska försvarsbyråns verksamhet och inom det s.k. sexnationerssamarbetet, FA/LoI. Försvarsmakten har med såväl grundorganisationens resurser som förband ur insatsorganisationen upprätthållit av regeringen beslutad beredskap. Beredskaps- och säkerhetskontroller och övningar har genomförts. Tillgängligheten till vissa system samt personal har till viss del begränsat genomförandet av vissa verksamheter. Beredskapsavtal med personal i insatsförband (hemvärnsförband) har tecknats. Försvarsmakten har vid ett flertal tillfällen använt resurser för stöd till samhället vid översvämningar, stormskador och vid katastrofen i . Luft- och sjöbevakning samt stridsledning för övervakning och ingripande enligt gällande regler har genomförts. Insatser av rutinkaraktär har genomförts . Kränkningar och observationer till sjöss och i luften har legat på en låg nivå. Regeringen bedömer att Försvarsmakten upprätthållit anbefalld beredskap för att upptäcka och ingripa mot kränkningar i enlighet med ställda krav. Vidare bedömer regeringen att myndigheten genom genomförd övnings- och kontrollverksamhet samt samverkan med andra totalförsvars- och civila myndigheter fortsatt har utvecklat förmågan att hantera incidenter. Utvecklingen av förband för internationella insatser samt beredskapshållning av dessa bedöms positivt ha bidragit till utvecklingen av insatsorganisationen. I enlighet med regeringens riktlinjer har Försvarsmakten utvecklat förmågan och beredskapen att genomföra internationella insatser. Detta innebar att i samverkan med andra länder ha förmåga att förebygga och hantera kriser i och globalt samt att kunna verka i hela skalan av uppgifter från förtroendeskapande, konfliktförebyggande, fredsbevarande uppgifter till fredsframtvingande insatser och i vissa fall även stöd till humanitära insatser. Genom att delta i PARP-processen (Planning and Review Process) inom ramen för PFF- samarbetet och i samband härmed anmäla förband till aktuella styrkeregister, bl.a. OCC (Operational Capability Concept) Pool of Forces, utvecklar Försvarsmakten förbandens internationella interoperabilitet i olika hänseenden. genomfördes en översyn av befintliga s.k. partnerskapsmål. Därefter beslutade regeringen att anta totalt 59 partnerskapsmål för . har EU:s kapacitetsutvecklingsarbete inom ramen för EU Headline 2010 pågått fortlöpande. Utarbetandet av en behovskatalog, vilken identifierar de militära förmågor som EU behöver tillgång till för att möta en kris, såväl som , kommer att presenteras . En preliminär behovskatalog för EU Headline 2010 har antagits. Efter att den slutliga behovskatalogen har presenterats kan processen med EU:s medlemsstaters anmälan av förmåga och förband/enheter till styrkekatalogen inledas. har också deltagit i det arbete som pågår inom ramen för den inrättade europeiska försvarsbyrån (, ). Samarbetet inom är viktigt för EU:s kapacitetsarbete och ger också bl.a. möjlighet att bidra till att utveckla förmåga inom vissa specifika och för angelägna områden. Samarbetet inom bl.a. EU och Partnerskap för fred bedöms ha en stor betydelse för 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 utvecklingen av Försvarsmaktens förmåga till internationella insatser. Sedan ett drygt år tillbaka har en del av arbetet inom den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken fokuserats på att förbättra förmågan att snabbt inleda krishanteringsinsatser. Ett koncept har utvecklats för att ligga till grund för detta arbete. Enligt konceptet skall militära styrkor med en numerär om ca 1 500 soldater sättas upp. Efter beslut skall en insats kunna påbörjas . Avstånden från och därmed kan vara stora. Styrkornas uthållighet kommer att vara begränsad. Enligt konceptet skall dessa snabbinsatsstyrkor kunna vara användbara för krävande uppgifter i ett brett spektrum av situationer. tillkännagav tillsammans med och en gemensam förklaring om samarbete rörande en snabbinsatsstyrka enligt detta koncept. Även deltar i samarbetet. har tagit på sig ledarrollen som s.k. Framework Nation och har utarbetat en färdplan för utvecklingen inom ramen för Nordcaps.