prop · GT0395 · 2006-03-14 00:00:00 — Åtgärd 62: Regeringen fortsätter att prioritera arbetet med breddad rekrytering till högskolan och har därför utvidgat uppgifterna för Myndigheten för , som bytt namn till Myndigheten för nätverk och samarbete inom högskolan. Kunskapssamhället skall stå öppet för alla, oavsett personliga omständligheter såsom social bakgrund, könstillhörighet, etnisk tillhörighet, funktionshinder, bostadsort eller sexuell läggning. Regeringen strävar efter att göra högskolan tillgänglig för nya grupper av studenter och uppnå en jämnare rekrytering. Ökad mångfald är angelägen av rättviseskäl och förväntas medföra högre kvalitet. Rekryteringsdelegationen i syfte att minska snedrekryteringen till Regeringen fortsätter att prioritera arbetet med breddad rekrytering och har därför givit Myndigheten för vidgade uppgifter så att dessa bland annat omfattar stöd till breddad rekrytering. namn till Myndigheten för nätverk och samarbete inom högskolan. För utländska akademiker är bedömning och erkännande av tidigare utbildning avgörande för tillträdet till den svenska arbetsmarknaden. Regeringen har givit flera lärosäten i uppdrag att erbjuda kompletterande utbildningar för personer med utländsk utbildning. avsätts 3 miljoner till Valideringsdelegationen för att i samråd med och Verket för högskoleservice se över effektiviteten och kvaliteten i nuvarande ansvarsfördelning vad gäller bedömning av utländska högskoleutbildningar i syfte att underlätta validering av utländsk utbildning och yrkeserfarenhet. Förskolebarn med annat modersmål än svenska Åtgärd 63: Regeringen avser att följa upp vilka insatser som har vidtagits av skolmyndigheterna efter det att ett tydligare mål skrevs in förskolans läroplan med avseende på barn med annat modersmål än svenska samt att utvärdera hur situationen har förändrats för dessa barn. Regeringen har ändrat förskolans läroplan (Lpfö 98) med anledning av beslut om propositionen Kvalitet i förskolan 2004/05:11). Ett tydligare mål har skrivits in i läroplanen med avseende på barn med annat modersmål än svenska. sträva efter att dessa barn utvecklar sin kulturella identitet samt sin förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål. Regeringen avser att följa upp vilka insatser som har vidtagits av skolmyndigheterna efter förändringen av läroplanen och att utvärdera hur situationen har förändrats för barn med annat modersmål än svenska. 4.5Mäns våld mot kvinnor, m.m. Frågor om våld behandlas inte uttryckligen i FN:s konvention för avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. mot diskriminering av kvinnor har dock förklarat att det allmänna förbudet mot könsdiskriminering även skall anses omfatta könsbaserat våld. Förbudet omfattar våldshandlingar både av privatpersoner och personer i offentlig tjänst. antog en särskild deklaration om avskaffande av våld mot kvinnor. I deklarationen förklaras att våld mot kvinnor är ett hinder för jämställdhet, utveckling och fred och utgör en kränkning av kvinnors mänskliga rättigheter. Staten har ett generellt och långtgående ansvar för att motverka, förhindra och beivra sådant våld som en privatperson utsätter en annan för samt för att stödja och skydda offren. Mot bakgrund av omfattningen av problemet mäns våld mot kvinnor och samhällets tillkortakommanden när det gäller att komma tillrätta med detta våld gör regeringen bedömningen att mäns våld mot kvinnor skall ses som ett hinder för kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Regeringen gör också bedömningen att frågor om såväl s.k. hedersrelaterat våld som människohandel skall ses och behandlas i sammanhanget mäns våld mot kvinnor. Såsom närmare beskrivs i kartläggningen av situationen för de mänskliga rättigheterna i (del II, avsnitt 3.5) har internationella organ vid ett flertal tillfällen uttryckt oro över frågor om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och människohandel i . Flera företrädare för referensgrupperna har också lyft fram dessa frågor i samband med kartläggningsarbetet. 4.5.2Åtgärder inom området mäns våld mot kvinnor Medel till kommunernas arbete mot mäns våld mot kvinnor Åtgärd 64: Regeringen avsätter extra medel som en särskild satsning på området mäns våld mot kvinnor. Regeringen har beslutat att göra en särskild satsning på området mäns våld mot kvinnor. kommer därför att fördelas. inrättade regeringen råd för Kvinnofrid. Rådet hade i uppdrag att fördjupa kunskaperna om mäns våld mot kvinnor. Några särskilt prioriterade arbetsområden valdes ut, varav ett var att belysa vilka villkor som styr de lokala kvinnojourernas verksamhet. I rapporten som blundar (Nationellt råd för Kvinnofrid, 2001) konstaterade rådet att de ideella kvinnojourerna fortfarande utgör den enskilt viktigaste aktören i samhället när det gäller våld mot kvinnor, trots att kommuner och socialtjänst har huvudansvaret. I rapporten uppges vidare att det finns mer än 60 kommuner som inte ger något bidrag alls till kvinnojourerna. Utöver de kommuner som inte ger något bidrag finns ett ganska stort antal kommuner som ger mindre än en Skr. 2005/per kommuninnevånare i bidrag till kvinnojouren. Utredningen om ombildning av Rikskvinnocentrum konstaterade i sitt betänkande att kommuner med bra samarbete mellan myndigheter och ideella aktörer har bäst förutsättningar för att erbjuda kvinnor adekvat stöd och hjälp. Kommunala handlingsplaner och samverkan mellan olika aktörer är viktiga verktyg för att man på rätt sätt skall kunna bemöta de kvinnor som söker stöd. får kommunerna tillsammans med ideella kvinno- och tjejjourer ansöka om medel hos länsstyrelserna för att utveckla organisationen inom kommunen för omhändertagande av våldsutsatta kvinnor. En kommun där det saknas kvinnojour kan även på egen hand ansöka om medel för uppbyggnad av sådan verksamhet. Ett krav för att kommunerna skall kunna ansöka om medel är att de medfinansierar verksamheten. Det ekonomiska stöd som kommunerna ger till kvinnojourerna skall bestå och får inte ersättas med de statliga medel som görs tillgängliga. Även lokala brottsofferjourer som arbetar med mäns våld mot kvinnor ges möjlighet att ansöka om medel till viss del. Regeringen avser att återkomma med förslag om fördelningen av medel när Utredningen om stöd för våldsutsatta kvinnor (dir. 2005:32) har presenterat sina förslag. Uppdraget skall redovisas . Åtgärd 65: Regeringen bereder frågan om ombildning av Rikskvinnocentrum till ett nationellt . mot diskriminering av kvinnor har i sin kommentar 2001 över fjärde och femte periodiska rapport uppmanat regeringen att fortsätta att samla in uppgifter om arten och omfattningen av mäns våld mot kvinnor samt att fortsätta att förstärka sin politik för att bekämpa våld. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att finna formerna för en ombildning av Rikskvinnocentrum (RKC) till ett nationellt som har misshandlats eller våldtagits. Utredaren konstaterade att det saknas en instans där de olika aspekterna på mäns våld mot kvinnor förs samman och som uteslutande ägnar sig åt detta problemområde. I arbetet med propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55) och inom Nationellt råd för Kvinnofrid har man kunnat identifiera brist på kunskap som en huvudorsak till ett dåligt bemötande och ett dåligt skydd av våldsutsatta kvinnor. RKC skall också arbeta med frågor om våld i samkönade relationer. I likhet med utredningen anser regeringen att det finns ett behov av en permanent verksamhet som kan påskynda utvecklingen på området. Regeringen bereder frågan om ombildning av Rikskvinnocentrum till ett nationellt . Stöd till våldsutsatta kvinnor med funktionshinder Åtgärd 66: Regeringen avser att öka fokus på stöd till funktionshindrade våldsutsatta kvinnor, bland annat genom att stödja kvinnojourers verksamhet för att förbättra beredskapen för kvinnor med funktionshinder. Kommunen har ett övergripande ansvar för människor med Det finns dock fortfarande stora brister i kommunens beredskap för att ta emot utsatta kvinnor med funktionshinder, vilket bland annat har uppmärksammats av () inom ramen för en undersökning 2003. vid landets kvinno- och brottsofferjourer är betydligt sämre än för andra En tredjedel av jourerna tar inte emot kvinnor med psykiska funktionshinder eller utvecklingsstörning. har presenterat en lägesbeskrivning avseende kvinnor med psykiska funktionshinder som utsätts för våld i rapporten mot kvinnor med psykiska funktionshinder. bland annat upp omfattning, bemötande, rättsliga aspekter och goda exempel på arbetssätt. Lägesbeskrivningen skall bidra till en ökad helhetssyn på dessa kvinnors nuvarande situation och vilka behov av ytterligare stöd och insatser som finns. Rapporten vänder sig främst till verksamma inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Insatserna för att bekämpa hot och våld mot kvinnor måste kontinuerligt utvecklas och förstärkas. behövs ytterligare fokus på och insatser för våldsutsatta kvinnor som är dubbelt utsatta, t.ex. kvinnor med missbruksproblem, kvinnor med funktionshinder och unga kvinnor och flickor med utländsk bakgrund. Såsom nämnts ovan (se åtgärd 64) beslutade regeringen att en särskild utredare skall göra en översyn av stöd till Av direktiven (dir. 2005:32) framgår att utredaren bland annat särskilt skall beakta stödet till våldsutsatta kvinnor med I budgetpropositionen har regeringen och samarbetspartierna föreslagit en satsning på för att öka stödet till våldsutsatta kvinnor och deras barn samt kvinnors organisering. beslutade regeringen att av dessa medel skall satsas på kvinnojoursverksamhet. medlen kommer våldsutsatta kvinnor med funktionshinder att Regeringen anser att det är viktigt att kommunerna aktivt verkar för att förbättra möjligheten att ta emot Åtgärder för ökad lagföring av sexualbrott Åtgärd 67: och arbete med att förbättra brottutredningarnas kvalitet avseende våldtäktsärenden skall Brottsutredningarnas kvalitet vid misstänkta våldtäkter har under de uppmärksammats såväl av statsmakterna som i den allmänna Vikten av att våldtäktsärenden utreds på ett effektivt och rätts- säkert sätt kan inte nog betonas. fick en särskild utredare i uppdrag att analysera vilka faktorer som kan bidra till att sexuella övergrepp inte anmäls och föreslå strategier och åtgärder som kan öka benägenheten att anmäla sexuella övergrepp. Utredaren fick även i uppdrag att se över hur den som utsätts för ett sexuellt övergrepp upplever brottsutredningen och den fortsatta rättsprocessen och ge förslag på vad som kan göras för att minska påfrestningarna på målsäganden i hela rättsprocessen, med bibehållna krav på rättssäkerhet. Utredaren har redovisat uppdraget i promemorian Anmälan och utredning av sexualbrott, och föreslår bland annat riktlinjer för hur personal inom polis, socialtjänst och hälso- och sjukvård skall formulera frågor kring sexuellt våld, ökad samverkan mellan myndigheter och enskilda organisationer samt bättre kunskap om sexuella övergrepp och brottsoffers reaktioner. Förslagen bereds inom . Som ett led i tillsyns- och kvalitetsarbetet beslutade Riksåklagaren och om en gemensam inspektion av brottsutredningar avseende våldtäkt och grov våldtäkt där offret är . Inspektionen genomfördes och omfattade totalt 109 ärenden vid fyra polismyndigheter och fyra åklagarkammare. En skriftlig rapport redovisades . Av rapporten framgick att det fanns anledning för myndigheterna att vidta åtgärder både på kort sikt och i ett längre perspektiv i syfte att höja brottsutredningarnas kvalitet. Arbetet inleddes och som ett första steg anordnade och en hearing som handlade om hur brottsutredningar avseende våldtäkter kan förbättras. Utvecklingscentrum i har av myndighetens ledning fått i uppdrag att följa upp utvecklingsarbetet och i övrigt ta de initiativ som behövs med anledning av rapporten. Arbetet kommer att redovisas kontinuerligt i myndigheternas årsredovisningar. Regeringen kommer att noga följa myndigheternas verksamhetsutveckling på detta område. Utbildning inom åklagarväsendet om övergrepp mot kvinnor Åtgärd 68: skall fortsätta att utveckla utbildningen för åklagare när det gäller övergrepp mot kvinnor. Regeringen har i flera olika sammanhang påtalat att det är angeläget att åklagarnas effektivitet när det gäller bekämpning av brott riktade mot kvinnor ökar. Ett sätt att åstadkomma en högre effektivitet och höja brottsutredningarnas kvalitet är att höja åklagarnas kunskaper och kompetens. har gjort stora satsningar på utbildning och kompetensutveckling. Inom åklagarväsendet finns ett omfattande utbildningsprogram indelat i grundutbildning, vidareutbildning och högre utbildning. Utbildningen omfattar bland annat våld mot kvinnor och sexuella övergrepp mot vuxna kvinnor. finns ett avsnitt om dessa brottstyper i den Skr. 2005/06:95 obligatoriska grundutbildningen för åklagare. brottstyper som metodfrågor. har även infört en ny veckolång utbildning i det ordinarie och obligatoriska vidareutbildnings- programmet. Utbildningen betecknas Övergrepp mot kvinnor och omfattar våldbrott, fridskränkningsbrott och sexuella övergrepp. Utbildningen är tänkt att finnas tillgänglig . Det är viktigt att fortsätter att utveckla utbildning för åklagare när det gäller övergrepp mot kvinnor. Regeringen kommer att noggrant följa hur myndigheten utvärderar och utvecklar utbildningsinsatserna inom detta område. Utbildning inom domstolsväsendet om övergrepp mot kvinnor Åtgärd 69: skall fortsätta att utveckla utbildningen för domarpersonalen om övergrepp mot kvinnor. Regeringen har i olika sammanhang uttalat vikten av ökade kunskaper om jämställdhetsfrågor i allmänhet inom domstolsväsendet. Det kan t.ex. handla om synen på och bemötandet av utsatta kvinnor, så som offer för människohandel eller offer för våldtäkt eller annat våld. Offren har ofta varit med om svåra upplevelser och känner ofta stor skam. Detta ställer stora krav på domstolsväsendet för att det skall skapas en förtroendefull relation mellan rättsväsende och offer. har intensifierat utbildnings- insatserna när det gäller frågor om sexualbrott, misshandel och andra övergrepp mot kvinnor. ingick särskilda avsnitt om mäns våld mot kvinnor i den ordinarie vidareutbildningen för domare. Frågor om bemötande och jämställdhetsfrågor i allmänhet ingår dessutom i den obligatoriska utbildningen för nyutnämnda domare. genomfördes en särskild utbildning om den nya sexualbrottslagen. Kursen kommer att fortsätta . startade även en ny kurs om människohandel. Regeringen avser även att ge i uppdrag att anordna en särskild utbildning för att öka domarpersonalens kunskaper när det gäller s.k. hedersrelaterat våld mot flickor och unga kvinnor, pojkar och unga män. Det är viktigt att fortsätter att utveckla utbildningen för domstolspersonalen om övergrepp mot kvinnor. Regeringen kommer att noga följa hur myndigheten utvecklar utbildningsinsatserna inom detta område. Kartläggning av förekomsten av s.k. hedersrelaterat våld Åtgärd 70: Regeringen har givit i uppdrag att dels kartlägga förekomsten av s.k. hedersrelaterat våld riktat mot ungdomar från deras nära anhöriga, dels ta fram en lägesrapport om länsstyrelsernas insatser i form av skyddat boende, förebyggande arbete och andra insatser mot hedersrelaterat våld. Kartläggningen skall vara uppdelad på kön och särredovisa omfattningen av hedersrelaterat hot och våld mot ungdomar på grund av deras sexuella läggning. Uppdraget skall redovisas . har regeringen uppmärksammat situationen för flickor och unga kvinnor som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld från sina anhöriga. Ett särskilt problem har varit bristen på platser i skyddat boende. Åren 20022003 kartlade länsstyrelserna förekomsten av s.k. hedersrelaterat våld och uppskattade att mellan 1 500 och 2 000 flickor och unga kvinnor var utsatta samt att av dem var i behov av skyddat boende. Eftersom de olika länsstyrelserna själva bestämde hur kartläggningen skulle genomföras, kom upplägg och genomförande att skilja sig åt. Rapporterna blev därför svåra att jämföra. Förekomsten av hedersrelaterat våld på grund av sexuell läggning omfattades inte av länsstyrelsernas kartläggning. Regeringen bedömer det som angeläget att en nationell kartläggning genomförs för att få en klarare bild av förekomsten av hedersrelaterat våld och hot om våld riktat mot flickor och unga kvinnor, pojkar och unga män från deras nära anhöriga. Dessutom behövs en lägesrapport om länsstyrelsernas arbete med skyddat boende för utsatta ungdomar som kan utgöra en del av regeringens underlag för beslut om fortsatta insatser. Kartläggningen skall vara uppdelad på kön och särredovisa omfattningen av hedersrelaterat våld och hot om våld mot ungdomar på grund av deras sexuella läggning. Uppdraget skall redovisas . Kartläggning av polisens utbildningsbehov i frågor om s.k. hedersrelaterat våld Åtgärd 71: genomför utbildningar för personalen i frågor som rör s.k. hedersrelaterat våld samt en kartläggning av polisens utbildningsbehov i dessa frågor. skall genomföra en kartläggning av polisens utbildningsbehov i frågor som rör s.k. hedersrelaterat våld som riktas mot ungdomar av bägge könen. Vidare skall genomföra utbildningar för personal på olika nivåer inom myndigheten. Insatserna skall rapporteras i samband årsredovisningar. Undersökning av åklagarnas handläggning av ärenden rörande s.k. Åtgärd 72: Regeringen har givit i uppdrag att genomföra en undersökning och analys av åklagarnas handläggning av ärenden rörande s.k. hedersrelaterat våld mot ungdomar. genomför på regeringens uppdrag en undersökning och analys av åklagarnas handläggning av ärenden rörande s.k. hedersrelaterat våld mot ungdomar. Arbetet syftar till att kartlägga handläggningsrutiner, klarlägga relevanta problemställningar i brottsutredningsarbetet och i rättsligt hänseende samt identifiera vilka åtgärder som kan vidtas för att öka kvaliteten i den brottsutredande Åklagarnas samverkan med polisen inom ramen för det brottsutredande arbetet skall särskilt belysas. Inventering av arbetsmetoder och arbetsformer som rör s.k. hedersrelaterat Åtgärd 73: metoder i socialt arbete inom skall inventera forskning, uppföljning och utvärdering av arbetsmetoder och arbetsformer som rör s.k. hedersrelaterat våld. Dessutom skall IMS studera utfallet av olika insatser som genomförs med de medel som regeringen har anvisat till länsstyrelserna. Regeringen har uppdragit åt metoder i socialt arbete (IMS) inom att inventera vilken forskning, uppföljning och utvärdering av arbetsmetoder och arbetsformer som finns i de länder där arbete med ungdomar som utsätts för s.k. hedersrelaterat våld har pågått . genomföra en uppföljningsstudie av utfallet av olika insatser som prövas regionalt och lokalt med hjälp av de särskilda medel som regeringen har anvisat till länsstyrelserna. En delrapport om den inventerande delen av uppdraget skall redovisas En slutrapport skall lämnas till kännedom om rapporterna till dem som arbetar med ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld, särskilt till personal inom Stöd till länsövergripande eller nationella projekt Åtgärd 74: i har regeringens uppdrag att ge stöd till projekt som avser insatser på nationell eller länsövergripande nivå mot s.k. hedersrelaterat våld. Regeringen gav i i Skr. 2005/06:95 uppdrag att ge stöd till projekt som avser insatser på nationell eller länsövergripande nivå mot s.k. hedersrelaterat våld. Projekt som avser attitydpåverkande insatser skall prioriteras. Stöd får även lämnas till projekt som omfattar homosexuella och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. lämna en skriftlig rapport med bedömning av behovet av insatser för skall hela uppdraget rapporteras till Rapporten skall bland annat innehålla en beskrivning av de projekt som har beviljats stöd, med vilka belopp stöd har beviljats och en bedömning av vilka resultat respektive projekt har uppnått. Åtgärd 75: har på regeringens uppdrag redovisat ett förslag om hur ett nationellt konsultativt stöd kan inrättas för personer som i sitt arbete kommer i kontakt med ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. har i samråd med länsstyrelserna utrett hur ett nationellt konsultativt stöd kan inrättas för personer som i sitt arbete kommer i kontakt med ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat Av uppdraget framgick att stödet i första hand skall rikta sig till i rapporten stöd för socialtjänst och andra verksamheter i arbetet mot hedersrelaterat våld. finns det behov av en konsultativ funktion för och skolans Funktionen behövs även för att säkerställa ett långsiktigt arbete som tillgodoser en viss nivå av enhetlighet och kvalitet. nivån behöver man arbeta samordnat med följande huvuduppgifter: samordning, samla och sprida kunskap samt konsultation kring Flertalet uppgifter måste fullgöras även på regional och lokal nivå, utifrån de förutsättningar och behov som finns. Förslaget om ett nationellt konsultativt stöd bereds Utvärdering av satsningen mot s.k. hedersrelaterat våld Åtgärd 76: Regeringen avser att utvärdera den satsning som görs mot s.k. hedersrelaterat våld. Utvärderingen planeras bli färdig . Regeringens åtgärdspaket för flickor och unga kvinnor samt pojkar och unga män som riskerar s.k. hedersrelaterat våld omfattar 180 miljoner kronor för perioden 20032007. Såväl heterosexuella som homosexuella och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner kan vara utsatta för Åtgärderna omfattar alla dessa ungdomar. Insatser görs på såväl regional som nationell nivå och avser framför allt förebyggande arbete. Som exempel kan nämnas att länsstyrelserna fått regeringens uppdrag att stödja projekt som leder till konkreta Skr. 2005/06:95 handlingsplaner för insatser för utsatta ungdomar, metodutveckling, nätverksbyggande samt utbildning av personal inom socialtjänst, skola, polis och enskilda organisationer, såsom kvinnojourer, organisationer bildade på etnisk grund och trossamfund. De tre storstadslänsstyrelserna skall även stödja och samordna uppbyggnad av skyddat boende. Boendet skall vara långsiktigt och verksamheten skall även innefatta planering för ungdomarnas framtid samt kunna erbjuda ungdomarna psykosocialt stöd. Regeringen har även givit uppdrag som rör hedersrelaterat våld till andra myndigheter, bland andra , , och till trossamfund (SST). Regeringen avser att utvärdera den satsning som görs mot hedersrelaterat våld. Utvärderingen planeras bli färdig . Åtgärd 77: Regeringen arbetar med att ta fram ett nationellt handlingsprogram mot alla former av människohandel. pågår ett arbete med att ta fram ett handlingsprogram mot alla former av människohandel. Handlingsprogrammet kommer att bestå av två delar. Den ena delen skall fokusera på arbetet med att bekämpa prostitution och handel med människor för sexuella ändamål, särskilt kvinnor och barn. Den andra delen inriktas på arbetet med att bekämpa människohandel för arbetskraftsexploatering och handel med organ. Arbetet bedrivs i samråd med ansvariga myndigheter och enskilda organisationer och kommer att inkludera insatser på nationell och internationell nivå. Uppehållstillstånd till offer för människohandel Åtgärd 78: Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss som innehåller förslag om genomförande av ett EG-direktiv om offer för människohandel. I lagrådremissen föreslås ändringar som innebär en tydligare reglering av vilka kriterier som skall gälla för beviljande och återkallelse av tidsbegränsat uppehållstillstånd för en utländsk medborgare som medverkar vid förundersökning eller huvudförhandling i brottmål. Det föreslås också att sådant tidsbegränsat uppehållstillstånd skall ha en giltighetstid . infördes en bestämmelse om tidsbegränsat uppehållstillstånd i utlänningslagen (1989:529) för en person som medverkar vid förundersökning eller huvudförhandling i brottmål, t.ex. angående människohandel. Denna bestämmelse har i oförändrad lydelse överförts till den nya utlänningslag (2005:716) som träder i kraft . Genom att beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd