prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — LRF anser att detta behov av en bred och småskalig kommersialisering inte kommer till uttryck i rapportens konkretiseringar av operativa delmål. (Svebio) noterar att visionen framhåller värdet av att bygga upp konkurrenskraftiga företag och att ska vara en internationellt ledande aktör och vill starkt instämma i denna inriktning. Svebio menar att har en unik möjlighet att inta och befästa positionen som teknikledande på bioenergiområdet och att forskningen kan spela en avgörande roll för att förse de svenska företagen med spjutspetsteknik. Svebio vill understryka att forskning kring klimatanpassat torvbruk är mycket viktig för att skall kunna behålla en torvnäring, vilket är viktigt både av försörjningsskäl och av regionalpolitiska skäl. Svebio anser att en ytterligare betoning av insatser kring bioförgasning för elproduktion och biobränslebaserad småskalig kraftvärme är nödvändig. Svebio menar att det inom dessa områden finns dels stor potential för ökad elproduktion, dels stort inter- nationellt intresse. Svebio noterar att pelletstekniken inte finns omnämnd och tycker att det är anmärkningsvärt att inget nämns om solvärme- forskning. Svebio menar att solvärme har stor potential i särskilda tillämpningar, t.ex. i samverkan med biobränsle. anser att temaområdet även bör inkludera solvärme och kombinerade solvärme/biobränslesystem för uppvärmning eftersom pellets-solvärmesystem har stor potential att bidra kraftigt, både till minskade koldioxidutsläpp och till ett ansvarsfullt sätt att hantera våra biobränsleresurser. Även () menar att det, med tanke på att biomassa har flera användningsområden men är en begränsad resurs, bör vara intressant att utveckla tillämpningar där man kombinerar biobränsle och solvärme för värmeförsörjning. Tekniska högskolan anser att målsättningen bör vara att på ett kostnadseffektivt sätt ha inhemsk produktion av bränsle och drivmedel såvitt möjligt. KTH framhåller vikten av polygeneration. anser att energitorv utsläppsmässigt är att jämföra med fossila bränslen och att utvinningen leder till stor miljöpåverkan, och att det är svårt att se vad forskning skall kunna bidra med för att undvika detta. vill tillägga till visionen att bränslena inte bara skall vara klimatneutrala utan även förnybara och miljövänliga. Skrivningen acceptabel miljöpåverkan, är oacceptabel från synpunkt. Visionen bör utgå från miljökvalitetsmålen och således lyda En energiproduktion som bidrar till att nå miljökvalitetsmålen, eller liknande. vill under rubriken föreslå ett utvecklat mål för biobränslen från skogen och föreslår målet Hållbar skogsskötsel och hållbara tekniksystem för ökande produktion av bränslen från skogsmark med ett antal konkreta delmål. Under rubriken /Trygg energiförsörjning föreslår att punkten Utveckla system för små- och medelskalig, biobaserad produktion av fordonsbränslen läggs till. framhåller att det finns en naturlig grund för samarbete mellan verket och inom områdena åkerbränslen, restprodukter från jordbruket, småskalig lokal produktion, m.m. () noterar att det tidigare tema- området Biobränslebaserade energisystem i FOKUS II har ändrats till Bränslebaserade energisystem. SLU vill ur sitt perspektiv betona att det även fortsättningsvis är angeläget att temaområdet har fokus på just biobränslen. TorvForsk anser att det är viktigt att se samlat på markfrågor med koppling till energi och att det krävs mer grundläggande forskning för att kunna precisera lämpliga marker för torvbruket ur ett klimat- och mång- faldsperspektiv. TorvForsk menar att ett närmare samarbete med skogs- industrin skulle kunna leda till positiva effekter i sammanhanget. Vidare vill TorvForsk peka på att torv tillsammans med trädbränslen kan spela en roll i det fortsatta omställningsarbetet och anser att denna fråga bör lyftas fram mot bakgrund av det pågående regeringsuppdraget till , , och . () menar att vi inte kan förlita oss på att bränslen eller biodrivmedel kan köpas till rimliga priser på en världsmarknad och att osäkerheten kring detta bör vara en utgångspunkt för det svenska agerandet. saknar en diskussion om biomassans begränsade förutsättningar att bli dominerande eller ens en av de riktigt stora globalt. Verket för näringslivsutveckling () anser att målen i högre utsträckning bör specificeras, tidsättas och göras mätbara. Bakgrund: har genom det arbete som redovisats i rapporten formulerat visioner och mål inom temaområdet Bränslebaserade energisystem. Den strategiska forskningsplanen för området har formulerats med hjälp av utvecklingsplattformen för området, UPBränsle. Verksamheten inom temaområdet har strukturerats inom utvecklings- områdena a) Bränsleförsörjning, b) Energiomvandling och c) System- studier. Den övergripande visionen för området är en framtid där har en tryggad, effektiv och miljöanpassad produktion av el, värme, kyla och drivmedel baserade på klimatneutrala bränslen samt är en internationellt ledande aktör inom biobränsleområdet och har konkurrenskraftiga företag inom energiområdet. Bland de av myndigheten prioriterade insatserna kring bränsleförsörjning återfinns verksamhet som syftar till effektiv och uthållig skogsskötsel och tekniksystem för starkt ökande produktion av bränslen från skogsmark, ökad produktion och användning av en mångfald av energigrödor, ökad utvinning av energi ur avfall, inklusive effektiv biogasproduktion med avseende på resursutnyttjande och klimatnytta, bättre förutsättningar för energitorv genom att minimera miljöpåverkan, kvalitetssäkring av komplexa bränslen, m.m. Inom området energiomvandling återfinns verksamhet som syftar till ökat elutbyte, ökad bränsleflexibilitet, utvecklingen av avancerad ny teknik för energiomvandling av biobränslen och av nya tekniker och strategier för kombinatlösningar med el-, värme-, kyla- och drivmedels- produktion, samt till att trygga energiförsörjningen minska utsläpp från förbränning av biomassa. På ett övergripande plan prioriteras insatser som syftar till ett bättre beslutsunderlag, t.ex. avseende strategier för långsiktigt effektivt resurs- utnyttjande, regelverk och miljöbedömningar, samt teknik ur ett system- perspektiv. Vidare prioriteras insatser för att öka kunskap och förståelse av energimarknader och exempelvis sambandet mellan tillgång och efter- frågan på biobränslen och dess beroende av skogsindustrin. Skälen för regeringens bedömning: Forskning, utveckling och demonstration för att utnyttja starka komparativa fördelar i form av stora skogs- och jordbruksarealer och främja bränsleförsörjning och energiomvandling av främst biomassa är enligt regeringens bedömning av stor betydelse för omställningen av energisystemet. Enligt regeringens bedömning är en uthållig användning av biomassa för energiändamål av stor betydelse för omställningen av energisystemet. För att komma närmare visionen måste bränsletillförseln vara trygg och effektiv, och biobränsleproduktionen från skog och måste öka, liksom produktionen av el från biobränslen. Produktion och omvandling av biobränslen måste ske så att miljökvalitetsmålen kan nås. Regeringen ser såväl behov som stora möjligheter till konstruktiv samverkan mellan insatser inom det långsiktiga energipolitiska programmet och andra myndigheter såsom Skogs- styrelsen, , Formas m.fl. kring skogsbruk, energi- grödor och de areella näringarna. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att förgasning av biomassa är ett område av stort intresse. Genom förgasning av biomassa, avfall eller svartlut från pappersindustrin är det möjligt att via s.k. syntesgas producera flera olika slag av drivmedel. , eller i stället, kan kraft och värme erhållas. Samverkan mellan insatserna inom temaområdena Bränslebaserade energisystem och Transportsektorn är därför angelägna. har inom Temaområde Bränslebaserade energi- Prop. 2005/06:127 system formulerat vision och mål för insatser kring energieffektivisering och kring bränsleförsörjning och omvandling, i första hand avseende biobränslen. vill prioritera insatser som ger en förstärkt resursbas för uthållig bioenergiproduktion och insatser för ökat elutbyte genom effektiva processer, i första hand från klimatneutrala bränslen. Enligt regeringens bedömning utgör de av föreslagna visionerna och målen en ändamålsenlig grund för att främja en uthållig bränslebaserad tillförsel och användning av energi. Regeringen förutsätter att det fortsatta arbetet inom Energimyndig- hetens utvecklingsplattform sker i en kontinuerlig process mot bakgrund av de synpunkter som framförts av remissinstanserna och i dialog med forskare, näringsliv och samhälle. 5.8 Effektivare energianvändning i industrin Av totalt ca 50 000 svenska tillverkningsföretag står ca 200 företag inom basindustrin för av energianvändningen. Bland dessa energiintensiva industrier återfinns främst massa- och pappersindustrin, järn- och stålindustrin, samt kemisk industri. Företag inom dessa områden verkar ofta på marknader som kännetecknas av stark global konkurrens vilket bl.a. kräver jämförbara kostnader, rationalisering och effektivisering för att konkurrenskraft och lönsamhet skall kunna bibehållas. Energieffektivitet och därmed låg energiförbrukning per producerad enhet är en viktig konkurrensfördel, på samma sätt som en god tillgång till energi på konkurrenskraftiga villkor. Svensk basindustri karakteriseras av höga kapitalkostnader vilket medför att det tar för ny teknologi att få genomslag. Industrin är dessutom ofta försiktig med att introducera helt ny teknik eftersom störningar och stopp i vissa fall kan äventyra företagets överlevnad. Energiforskningens del av ansvaret för forskningen inom området energiintensiv industri fokuseras på strategiskt viktiga och energi- krävande processteg och systemfrågor främst inom pappersmassa- och stålindustrin samt kemisk industri. Utveckling av modeller och verktyg för att analysera och optimera processers energiflöden och för att ta fram beslutsstöd kring potentiella energirelaterade förbättringar ingår också, liksom insatser kring teknisk utrustning som inte är specifika för olika tillverkningsprocesser, t.ex. pumpar, fläktar, tryckluft och belysning. Programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri, PFE, kan innebära en ökad efterfrågan på insatser av detta slag. Den ökande efterfrågan på skogsråvara och annan bioråvara kommer att påverka hur den utnyttjas för produktion av t.ex. trävaror, massa och papper, bioenergi och gröna kemikalier. Givet en allt mer global och avreglerad marknad för råvara och skogsprodukter kommer konkurren- sen att öka mellan nordliga nationer med olika växtbetingelser för biomassa, vilket i sin tur kommer att inverka på var olika produkter kan produceras med bäst lönsamhet. Förutom råvaran är energi en av de viktigaste produktionsfaktorerna för skogsnäringen, som den ingår i produktmixen. Detta kan innebära beröringspunkter med insatserna kring andra generationens biodrivmedel, se avsnitt 5.6.1. Det finns även goda förutsättningar för samverkan mellan Energi- myndighetens insatser och branschernas egna insatser för utveckling av sina industriella processer, liksom andra forskningsfinansiärers insatser kring exempelvis miljöförbättringar i linje med de visioner för skogs- och träindustrin (Skogs- och träindustrin en del av Innovativa ) och för den metallurgiska industrin (Metallurgi en del av Innovativa ) som formulerats i samarbete mellan regeringen, näringslivet, fackliga organisationer och myndigheter. 5.8.1 Insatser inom temaområdet Energiintensiv industri Regeringens bedömning: Insatserna inom temaområdet Energiintensiv industri bör vägledas av den övergripande visionen om en framtid där den energiintensiva industrin i utvecklas så att den fullt ut är konkurrenskraftig och uthållig, och där industrins möjligheter att bidra till omställningen av energisystemet tillvaratas. förslag (FOKUS II): Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Elforsk instämmer i prioriteringen av den energi- intensiva industrin men föreslår att frågan prövas om inte insatser för järn- och stålindustri skulle kunna inrymmas i den ökade ekonomiska ramen, jämte insatser för massa- och pappersindustrin. Elforsk menar vidare att serviceindustrin borde ses som ett bevakningsområde och studier göras av dess energianvändning. Elforsk anser också att de inter- nationella aspekterna borde lyftas fram tydligare. Elforsk menar att staten kan verka på olika sätt för att energiintensiv industri skall välja att göra investeringar i och inte i utlandet, och att forskning, utveckling och demonstration av hög klass är ett sätt. Elforsk anser därför att studier av energiintensiva industriers investeringsbeslut och vilka faktorer som påverkar dessa borde få en plats i programmet. Skogen och Kemin, Gruvorna och Stålet (SKGS) anser att det är positivt att det för industrin så viktiga effektiviseringsarbetet stöds aktivt genom programmet och anser att det ligger ett stort värde i att industrin och forskarvärlden arbetar i nära samverkan så att insatserna styrs till de områden inom vilka det föreligger verkliga behov och möjligheter till effektiva lösningar. SKGS vill lyfta fram de flöden av restenergier som finns i många energiintensiva industrigrenar och menar att det inom detta område finns såväl tekniska utmaningar som regelrelaterade frågor vilka är väl värda att undersökas. SKGS vill också poängtera vikten av att de nationella forskningsinsatserna är samstämda med de Platforms som utarbetats för ett antal branscher eftersom detta skulle öka möjligheten att få europeisk finansiering. KTH anser att polygeneration, dvs. samtida omvandling av flera energibärare med energianvändning i den energiintensiva industrin, kommer att vara av stor betydelse och att insatserna inom detta område bör förstärkas. KTH påpekar att energieffektiviser- ingsmöjligheten för hjälputrustningar är stor och borde prioriteras. framför synpunkten att den energiintensiva industrin, inte minst pappers- och massaindustrin, är viktig för svensk ekonomi men torde ha egna resurser för EFUD som är betydligt större än vad staten erbjuder. menar att rollen för statlig EFUD i detta sammanhang är otydlig. påpekar att de små och medelstora företagens behov inte speglas i rapporten. anser att miljörelaterade mål är att föredra framför energibesparing. Det viktiga är, enligt , vilken miljö- belastning som den använda energin har orsakat, hur effektivt energin används samt huruvida en minskad användning av energin i leder till ökad energianvändning någon annanstans i världen, eventuellt med större miljöproblem som följd. (Svebio) noterar att den industri som inte är energiintensiv inte är föremål för någon forskning alls och att detsamma gäller för jordbruket. Svebio menar att det borde gå att identifiera och genomföra effektiva insatser i näringslivet även utanför den energiintensiva industrin. Verket för innovationssystem () anser att det är viktigt att utgå från det faktum att energisystemet utgör en grundläggande infrastruktur. Även om det principiellt är möjligt att avgränsa energiområdet så är det omöjligt att upprätthålla dessa gränser då kommersiellt och samhälleligt användbar teknik utvecklas. påpekar att inom samtliga tema- områden är insatsernas karaktär sådan att ett lyckat utfall av en satsning på forskning, utveckling eller demonstration i sig inte är tillräcklig för att uppnå målen, utan det krävs även förändringar av komplementär teknik, institutionella strukturer, m.m. menar att detta framgår extra tydligt i avsnittet som behandlar planerade insatser för den energi- intensiva industrin. påpekar att den övergripande målsättningen att minska de aktuella industriernas energiförbrukning inte kan nås enbart genom att fokusera på minskad energiåtgång i existerande processer, utan åtgärdslistorna måste kompletteras med satsningar på helt nya produktionsprocesser, förändringar i företagens produktportföljer m.m. Verket för näringslivsutveckling () anser att målen i högre utsträckning bör specificeras, tidsättas och göras mätbara, t.ex. kan att mål sättas på kostnadsbesparingar för användarna men även för bidrag till tillväxt inom relevanta näringslivssektorer. Bakgrund: har genom det arbete som redovisats i rapporten formulerat visioner och mål inom temaområdet Energiintensiv industri. Den strategiska forskningsplanen för området har formulerats med hjälp av den s.k. utvecklingsplattformen för området, UPIndustri. Verksamheten inom temaområdet har strukturerats inom utvecklings- områdena a) Järn- och stålindustri, b) Massa- och pappersindustri, c) Övrig industri och d) Systemstudier. förslag till övergripande vision för området är en framtid där den energiintensiva industrin i utvecklas så att den fullt ut är konkurrenskraftig och uthållig. Skälen för regeringens bedömning: Forskning, utveckling och demonstration för att främja energieffektivisering inom den energi- intensiva industrin är enligt regeringens bedömning angeläget för att förbättra möjligheterna för att utveckla basindustrins konkurrenskraft och omställningen till ett hållbart energisystem. har inom temaområdet Energiintensiv industri formulerat vision och mål för insatser kring energieffektivisering på området. vill särskilt prioritera insatser för ökad energieffektivisering i industrins processer, i första hand inom massa- och pappersindustrin. Regeringen instämmer i förslag till övergripande vision för området, att den energiintensiva industrin i utvecklas så att den fullt ut är konkurrenskraftig och uthållig, men vill dock ytterligare framhålla det angelägna i att även inkludera områdets möjligheter att bidra till omställningen av energisystemet främst genom effektivisering av energianvändningen. Energieffektivisering är ett viktigt sätt att motverka de ökande energikostnaderna för basindustrin vilket kan medverka till att bibehålla eller förstärka företagens konkurrenskraft. Det finns exempelvis enligt regeringens bedömning en stor potential för att öka energieffektiviteten och därmed minska industrins energianvändning så att mer energi i form av värme, el eller bränslen och drivmedel, exempelvis från massa- och pappersindustrin kan säljas till andra sektorer. Även andra branscher, som den metallurgiska och den kemiska industrin, har goda möjligheter att genom energieffektivisering förbättra sin konkurrenskraft samt bidra till omställningen av energisystemet. Regeringen delar bedömning att särskild prioritet bör ges åt insatser inom massa- och pappersindustrin, eftersom det där finns en betydande, redovisad potential för energieffektivisering. Dessutom är branschen energimässigt den dominerande inom svensk industri och svarar för av dess totala energi- användning, som den genom en integrerad el- och värme produktion från biprodukter själv producerar den största andelen av sitt energibehov och detta i form av bioenergi. Massatillverkning i kemiska processer öppnar möjligheter också att producera energi för egen vidareförädling till papperstillverkning eller leverera energi till andra sektorer. För den elintensiva tillverkningen av mekanisk massa fokuseras utvecklingen på att minska processernas elbehov. Regeringen delar även bedömning att prioritera ett fortsatt program för processintegration för att genom forskning och utveckling ta fram metoder som på ett generellt och systematiskt sätt kan tillämpas på processindustri i olika branscher och omsättas till effektivare energianvändning. Det är regeringens bedömning att detta program och övriga tekniska systemstudier som relaterar till den energiintensiva industrin bör samlas i ett fjärde utvecklingsområde inom temaområdet. Det är också enligt regeringens syn rimligt att prioritera stöd till projekt med tydlig energirelevans för utveckling av olika processtegs energieffektivitet samt för nya effektivare processkoncept inom massa, pappers-, järn- och stål-(metallurgisk) industri och kemisk industri. Insatserna bör inte begränsas till åtgärder kring existerande processer, utan även beakta möjligheten till satsningar på helt nya produktions- processer och effekterna av eventuella förändringar i företagens produkt- portföljer. Enligt regeringens bedömning utgör de av före- Prop. 2005/06:127 slagna visionerna, målen och indikatorerna för insatser inom tema- området Energiintensiv industri en ändamålsenlig grund för att främja en effektivare energianvändning inom industrin. Då energianvändningen inom industrin är en del av den industriella processen är det enligt regeringens bedömning angeläget att verksam- heten genomförs i samverkan med andra forskningsfinansiärer och att utforska möjliga synergier med den forskning, utveckling och demonstra- tion som genomförs med annat huvudsakligt syfte. Regeringen förutsätter att det fortsatta arbetet inom Energimyndig- hetens utvecklingsplattform sker i en kontinuerlig process mot bakgrund av de synpunkter som framförts av remissinstanserna och i dialog med forskare, näringsliv och samhälle. 5.9 Ett modernt och väl fungerande kraftsystem Efterfrågan på el fortsätter sannolikt att öka. energipolitiska beslut innebar en kraftigt höjd ambitionsnivå avseende utbyggna- den av förnybar elproduktion. Elcertifikatsystemet är ett verktyg för att nå mål på ny förnybar el . I propositionen Förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154) föreslår regeringen förändringar som syftar till att effektivisera och renodla elcertifikat- systemet samt att öka ambitionsnivån till förnybar el . Elektricitet är en viktig energibärare och det moderna samhället är mycket beroende av kraftsystem med hög tillgänglighet, god elkvalitet och hög leveranssäkerhet. Det finns en mängd olika omvandlingstekniker som kan bidra till att försörja kraftsystemet med el. Vattenkraften är ojämförligt största källa för förnybar elproduktion. Den höga andelen vattenkraft och de därmed förknippade reglermöjligheterna gör att har bättre förutsättningar än många andra länder att integrera vindkraft, solceller och annan ny elproduktion i kraftsystemet. På grund av vattenkraftanläggningarnas åldersstruktur förväntas betydande reinvesteringar i vattenkraften. Investeringarna drivs också av möjligheter till effektivisering. Den ekonomiska potentialen för ökad produktion i befintliga vattenkraftverk bedöms vara ca . De förutsedda investeringarna i kombination med en hög genomsnitts- ålder i branschen gör det mycket viktigt att säkerställa kunskaps- och kompetensförsörjningen inom vattenkraftteknik, vilket har föranlett den nya branschgemensamma satsningen Svenskt Vattenkraftcentrum (SVC). har en kraftig utbyggnad av vindkraft skett i bl.a. , och . Potentialen för vindkraftsutbyggnad i är mycket stor vilket redovisats i flera statliga utredningar, och nya metoder för vindkartering visar att förutsättningarna är ännu bättre än tidigare Vindkraften har därmed förutsättningar för att bli en Prop. 2005/06:127 mycket snabbt växande källa till förnybar el. I är det framför allt elcertifikatsystemet och andra styrmedel som avgör utbyggnadstakten. Utbyggnaden påverkas också av regler för bygglov, miljötillstånd, nätanslutning, konkurrens om områden samt ekonomiska förutsättningar. Havsbaserad vindkraft driver teknikutvecklingen mot större vindkraftverk. finns 6 MW-aggregat på marknaden. Det nationella planerings- målet för vindkraft om en årlig produktionskapacitet på innebär en kraftig utbyggnad jämfört med dagens situation. Vindkraften bidrar också positivt till den industriella utvecklingen, framförallt genom att flera svenska företag är stora underleverantörer till producenter av vindkraftverk i andra länder. har genom regleringsbrev fått uppgiften att utifrån planeringsmålet för vindkraft stödja och underlätta en expansion av vindkraften, höja kunskapsnivån om vindkraftens egen- skaper och möjligheter, samt som nationell expertmyndighet vara pådriv- ande i det nationella arbetet med vindkraften (se avsnitt 4.4).