prop · GT03188 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2005/06:188 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . (Utbildnings- och ) I skrivelsen presenteras ett program för ökat internationellt kulturutbyte. Regeringen redovisar mål för kulturlivets internationalisering i ett långsiktigt perspektiv, hur de statliga insatserna i stort bör utvecklas samt hur uppgifts- och ansvarsfördelningen bland berörda statliga aktörer bör utformas. Förändringarna i och vår omvärld under de senaste decen- nierna påverkar politiken på flera områden. För kulturlivets del kan bl.a. framhållas förbättrade förutsättningar för internationella kontakter och en utveckling av nya konstnärliga nätverk. De s.k. kulturella näringarna har växt i betydelse. Inom områden som Sverigefrämjandet, demokratifräm- jandet och utvecklingssamarbetet spelar kulturen en allt viktigare roll. medlemskap i unionen (EU) har gett nya möjlig- heter till ökat internationellt samarbete och utbyte för svenska kultur- aktörer. I skrivelsen understryker regeringen betydelsen av att staten stödjer en fortsatt internationalisering inom kulturområdet, i första hand som en integrerad del av den nationella kulturpolitiken. Dessa insatser skall ske utifrån kulturlivets egna förutsättningar och behov och omfatta kultur- livets hela mångfald. De svenska insatserna skall kännetecknas av hög kvalitet och konstnärlig integritet samt vara långsiktiga och grundade på ömsesidigt utbyte. skall hävda sig väl på kulturlivets internatio- nella arenor. Internationella kulturmöten i skall stimuleras. Sam- verkan mellan kulturella aktörer inom olika politikområden skall stärkas. skall också vara en stark aktör i internationella organisationer som påverkar kulturlivet. Samtliga berörda myndigheter skall utveckla internationella och inter- Skr. 2005/06:188 kulturella dimensioner i sin verksamhet. olika aktörer tydliggörs också i skrivelsen. får ett ökat ansvar för att utveckla den internationella kulturverksamheten. , Stiftelsen tutet, Stiftelsen och får särskilda uppdrag på området. De vid svenska ambassader stationerade kulturråden får en klarare roll i förhållande till kultursektorns aktörer. Resurserna till internationellt kulturutbyte förstärks och har beslutat följande. Statens kulturråds medel för internationellt kulturutbyte förstärks med . Statens kulturråds förvalt- ningsanslag förstärks med . Anslaget Ersättningar och bidrag till konstnärer förstärks med för planering och genomförande av försöksverksamhet med internationellt utbyte inled- ningsvis inom dansområdet och med IASPIS (International Artists Studio Program in ) som förebild. Ärendet och dess beredning............................................................... Statliga och statsunderstödda m.fl. insatser....................................... Mellanstatliga organisationer m.m. i det internationella i en ny omvärld................................................................... Mål för kulturlivets internationalisering.......................................... Genomförande av statens insatser för internationalisering av Utökat ansvar till för att utveckla den Internationell lansering av svensk film............................. Svensk musik och litteratur i utlandet............................... Kulturråden vid svenska ambassader................................ Det allmänna Sverigefrämjandet....................................... internationella kultur- och forskningsinstitut..... Kultursamarbetet med utvecklingsländer ......................... en aktiv internationell aktör.............................. Bilaga 1 Sammanfattning av IKU:s betänkande Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121) förslag och förteckning över remissinstanser........................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Ärendet och dess beredning Skr. Det internationella kultur- och informationsutbytet har sista decennier behandlats i ett flertal utredningar och propositioner: Kultur och information över gränserna (SOU 1978:56), Om infor- mations- och kulturutbytet med utlandet (prop. 1978/79:147), Sverige- information och kultursamarbete (SOU 1988:9), Svenska bilder över- syn av Sverigeinformation (Ds 1993:72), Vår andes stämma och andras (SOU 1994:35), Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84) samt Kultur- politik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Bland de mål som regeringen föreslog i propositionen Kulturpolitik finns ett internationaliseringsmål, nämligen att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. proposition lyftes ett antal konkreta åtgärder fram för att främja konst- närlig utveckling, kulturell mångfald och internationellt samarbete. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre- dare med uppgift att göra en översyn av de statliga insatserna för inter- nationell kulturverksamhet (dir. 2002:113). I uppdraget ingick att kart- lägga hur den svenska internationella kulturverksamheten bedrivs samt att analysera hur den påverkas av faktorer och förändringar i och Utredaren skulle även föreslå hur de svenska statliga insat- serna skulle utformas. Utredningen, som antog namnet Internationella kulturutredningen 2003 (Iku), överlämnade betänkandet Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121). I bilaga 1 till denna skrivelse redovisas en sammanställning av Iku:s förslag. Iku:s betänkande har remissbehandlats. remissyttrandena finns tillgänglig i Utbildnings- och (dnr Ku2003/2649/Kr). En förteckning över remissinstanser finns i beslutade att anta regeringens förslag i propositionen Gemensamt ansvar politik för global utveckling 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). lägger grunden för en politik för att bidra till en rättvis och hållbar ut- veckling i världen. I regeringens skrivelse politik för global utveckling (skr. 2004/05:4) presenteras regeringens arbete i riktning mot en samstämmig politik för global utveckling. I skrivelsen framhålls bl.a. att kulturpolitiken har en given roll i politiken för global utveckling och att kulturutbyte och kultursamarbete är av stor betydelse för utveck- lingsländerna, både som ett värde i sig och som en del av fattigdoms- bekämpning och demokratiutveckling. Genom filmavtal, som träffades mellan staten, filmbranschen och ett flertal TV-företag och gäller fr.o.m. den 1 , förstärks stödet till producenter och distributörer för inter- nationell lansering av svensk film. Avtalsparterna är vidare eniga om att ett av målen med avtalet är att verka för att svensk film skall nå en större publik i alla visningsformer, både i och internationellt. beskrivs i propositionen Fokus på film en ny svensk filmpolitik (prop. 2005/06:3, s. filmavtal finns intaget som bilaga 4 till Ovanstående dokument utgör underlag för regeringens bedömningar. Ytterligare ett regeringsinitiativ som lyfter fram den interkulturella Skr. 2005/06:188 utvecklingen inom landet som angelägen är . mittén för samordning av Mångkulturåret (dir. 2004:169) beräknas avlämna sitt slutbetänkande . Skrivelsen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokra- tiska regeringen och . 2 Statliga och statsunderstödda m.fl. insatser De statliga och statsunderstödda insatserna för internationell kulturverk- samhet bedrivs framför allt inom ramen för Utbildnings- och kultur- departementets respektive ansvarsområden. Under båda departementen sorterar en rad myndigheter och organisa- tioner, vilka i olika form och utsträckning svarar för statliga insatser för internationellt kulturutbyte. Det kan handla om bidragsfördelning, råd- givning, planering och genomförande av internationella projekt, del- tagande i internationellt kultursamarbete, främjande av konstnärligt utbyte m.m. För Utbildnings- och del rör det sig om olika myndigheter och stiftelser såsom , med IASPIS (International Artists Studio Program in ), Stiftelsen , Stiftelsen och olika kulturarvs- och biblioteksinstitutioner. I departementets egen organi- sation ingår de av regeringen utsända kulturråden vid svenska utlands- myndigheter, i , , , , , och . Ett kulturråd finns även vid EU- representation i . Departementet har vidare beredningsansvaret inom kulturområdet för frågor som gäller förhållande till , , och andra internationella organisationer där är medlem. I finns en särskild funktion för Sverigefrämjande och kulturfrågor, Kultur- och främjandetjänsten inom departementets Press-, informations- och kulturenhet. Kultur- och främjandetjänsten planerar och samordnar den statligt finansierade Sverigeinformationen. och Sida är myndigheter inom departementets ansvarsområde med stor betydelse för internationell kulturverksamhet. Under UD sorterar vidare ett hundratal utlandsmyndigheter som för sin främjandeverksamhet får särskilda medel från UD. På ett flertal av dessa finns tjänstemän med ansvar för press-, informations- och kulturfrågor. är en central förvaltningsmyndighet för stora delar av kultursektorn. Myndigheten har till uppgift att ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt att bistå regeringen vid genomförandet av denna politik. Rådet fördelar bidrag inom teater, dans, musik, bild- konst, museer, utställningar, bibliotek och kulturtidskrifter. Rådet svarar också för uppföljning och utvärdering av de statliga insatserna och för att genomföra utredningar, samla och sprida information om kulturverksam- het samt för kulturstatistik. har ca 80 anställda. Enligt regleringsbrevet är målen för -att genom bidragsgivning, information, samverkan och andra åtgärder främja konstnärlig och kulturell förnyelse, främja kulturarvet och bruket av det inom konstarterna, folkbiblioteksväsendet och museerna samt vidga delaktigheten i kulturlivet och stimulera eget skapande, -att bidra till att utveckla samspelet mellan de statliga, regionala och kommunala insatserna i syfte att slå vakt om en nationell kultur- politik, främja kulturell mångfald och geografiskt jämlik fördelning av kulturutbudet, -att verka för att kulturpolitiska aspekter på utvecklingen beaktas inom andra samhällsområden, samt -att främja kulturpolitisk utvecklingsverksamhet samt förbättra meto- derna för uppföljning och utvärdering av kulturpolitiken i syfte att öka och sprida den samlade kunskapen inom kulturområdet. Samordningsansvaret för internationell kulturverksamhet ligger på På finns Kulturkontakt , som informerar om EU-stöd till svenskt kulturliv. delar den uppgiften med enligt ett sär- skilt avtal med . I första hand avser kontaktkontorets verksamhet EU:s kulturprogram (Kultur 2000). skall också tillsammans med , och följa utvecklingen vad gäller medel från till svenska kulturprojekt. har i uppdrag från Sida att gemensamt med i administrera och genomföra ett kultursamarbete mellan och . Totalt fördelas ca till samarbetsprojekt . De över- gripande målen för samarbetet är att minska fattigdomen, att stärka och fördjupa demokratin samt att skapa förutsättningar för ett bredare och mer långsiktigt samarbete mellan länderna. fördelar bidrag till internationellt kulturutbyte. Mer- parten fördelas som återkommande stöd till organisationer och institutioner. disponerar en anslagspost om för bidrag till internationellt kulturutbyte, varav avsatts för marknadsetablering av svensk musik utomlands. Av resterande medel ges ca till mottagare i enlighet med regleringsbrev. fördelas till mottagare som angivits i regleringsbrevet, men utan fastställt belopp . finns således kvar att fördela fritt till internationellt kulturutbyte. I detta ingår även medel för att lansera svensk dramatik utomlands. Exempel på organisationer och institutioner som får stöd är kultur- instituten () och Hanaholmen (), internatio- nellt inriktade intresseorganisationer, s.k. NGO:s () som Svensk TeaterunionSvenska och ICTM (Inter- national ). Myndigheten fördelar även stöd till internationella projekt. Projekt- bidragen avser i första hand resebidrag för turnerande grupper till och Medlen kan avse såväl grupper som turnerar i utlandet som internationella gästspel i . administrerar Litteraturpriset till minne. Syftet med priset är att i anda öka intresset för barn- och ungdomslitteratur i världen och främja barns rättigheter. Inom ramen för litteraturstödet fördelar bidrag till förlag i för översättningar av svenska barn- och ungdomsböcker till invandrarspråk. Syftet med detta är inte primärt att sprida den svenska barnlitteraturen, utan att tillse att barn i med annat modersmål än svenska får tillgång till böcker på sitt hemspråk. Se vidare nedan under . De totala statsanslag som har ansvar för uppgår 2006 till ca . Förvaltningsanslaget uppgår till . har ansvar för den statliga konstnärspolitiken, såväl nationellt som internationellt. skall främja bild-, form-, ton-, teater-, dans- och filmkonstnärers möjligheter att ägna sig åt kvalificerat konstnärligt arbete samt främja internationellt konstnärs- utbyte genom att bl.a. erbjuda gästateljéer samt att bidra till ökade kun- skaper om konstnärernas ekonomiska och sociala villkor. Myndigheten inrättades 1976 och dess huvuduppgift är att fördela statliga stipendier och bidrag till enskilda konstnärer inom bild- och formområdet och inom ton-, teater-, dans- och filmområdena. Inom nämnden finns tre arbets- grupper samt styrelsen för . Samtliga arbets- grupper, även , delar ut bidrag till internationellt kulturutbyte, exempelvis för deltagande i festi- valer, workshops, utställningar eller arbets- och studievistelser utom- lands. Bidragen kan också avse att bjuda in utländska konstnärer till . Arbetsgruppen för teater-, dans- och filmkonstnärer fördelar vid sidan om bidrag till internationellt kulturutbyte särskilda resebidrag en gång . disponerar nämnden för ersättningar och bidrag till konstnärer varav 15,5 miljoner fördelas till internationellt utbyte och resebidrag. Förvaltningsanslaget uppgår till . har 13 anställda. arbetar med internationellt kulturutbyte för bild- och formkonstnärer genom IASPIS (International Artists Studio Program in ). IASPIS är en avdelning med eget kansli med fyra tjänster, inklusive en direktör som leder arbetet. Förvaltningen av verksamheten och hanteringen av dess bidragsgivning ligger under och den konstnärliga verksamheten sorterar under Bildkonstnärs- fondens styrelse och dess IASPIS-delegation. Verksamheten grundas på konstnärernas önskemål, med långa vistelse- stipendier utomlands för i verksamma konstnärer och ett interna- tionellt ateljéprogram i , lokaliserat till , , och . Vistelsestipendierna kombineras med Bildkonstnärs- fondens fria medel för internationellt kulturutbyte och ett aktivt, konti- nuerligt arbete med att bjuda in utländska kuratorer, museichefer och konstskribenter. Ateljéerna i och ligger i anslutning till , där verksamheten också kom- pletteras med seminarier och utställningar. I uppdraget för IASPIS ingår även att ordna viss egen utställningsverksamhet vid exempelvis Konst- biennalen i . omfattade Bildkonstnärsfonden/IASPIS Den internationella verksamheten för bild- och formkonstnärer omfattade 2005 i sakanslag och i förvalt- ningsanslag. svarar för fördelning av statliga medel till för- fattare, översättare och dramatiker (stipendier och ersättningar för hem- lån från bibliotek respektive för referensexemplar på bibliotek). Inom ramen för sin verksamhet fördelar författarfonden bidrag och stipendier för resor och internationellt kulturutbyte till författare, översättare, kulturjournalister och dramatiker till ett sammanlagt belopp av . Stiftelsen och internationellt filmsamarbete Stiftelsen har som mål att främja svensk filmpro- duktion, spridning och visning av värdefull film och bevarandet av filmer och material av film- och kulturhistoriskt intresse. Vid institutet arbetar drygt 100 personer fördelade på nio avdelningar. har till uppgift att administrera den svenska filmpoliti- ken. Regeringen har presenterat sin filmpolitiska proposition Fokus på film en ny svensk filmpolitik (prop. 2005/06:3). filmavtal ingår som en del i nämnda proposition. Målet att svensk film skall nå en större publik i alla visningsformer, både nationellt och internationellt, återfinns även som en övergripande inriktning på de filmpolitiska insatserna. Vidare är en inriktning på insat- serna att upprätthålla och utveckla det internationella utbytet och sam- arbetet på filmområdet. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att åter- rapportera en långsiktig strategi och ett genomförandeprogram för hur svensk film skall kunna få ett ökat genomslag internationellt. Strategin skall utvecklas efter samråd med Utbildnings- och , filmbranschen och andra berörda instanser och redovisas . internationella arbete omfattar både lansering av ny svensk film och andra insatser för att mer generellt lyfta fram som en levande och framstående filmnation. I detta syfte stöder producenter och distributörer. egna insatser koncentreras till de internationellt tongivande filmfestivalerna. har insatserna framför allt genomförts inom ramen för , de nordiska filminstitutens samarbetsorgan. med- verkar också i nätverket och informerar om ny svensk film för den utländska publiken genom en promotiontidning, en promotion-dvd och via sin hemsida på engelska. Det svenska filmarvet förs ut i världen genom filmarkivets och samarbete med sina motsvarigheter runtom i världen. Ytterligare insatser för lansering av svensk film görs inom ramen för institutets filmveckor utomlands. Vidare ger ut årsboken som listar svenska filmer som visas internationellt och en engelskspråkig för svensk film, Made in , som uppdateras inför de stora festivalerna. samverkar med för information om och visning av svensk film i utlandet. utformas ramarna för den svenska film- och mediepolitiken i betydande grad i europeiska och internationella sammanhang, t.ex. inom EU, och . Svensk filmbransch har i allt större omfattning fått stöd via EU:s Medieprogram. inbringade godkända svenska stödansökningar inom utveckling och distribution ca . är nationellt kontaktkontor för detta program. I det nordiska samarbetet utgör Nordiska Film- och TV-fonden ett stöd till svenska producenter. Samarbetet bidrar både till att öka mångfalden i filmutbudet och till att öka de samlade resurserna för produktion och distribution av film. Det nordiska produktionssamarbetet är också bety- delsefullt för filmer på nationella minoritetsspråk som talas i flera av de nordiska länderna. En relativt ny företeelse i är bildandet av regionala s.k. film- kommissioner (film commissions) vars uppgift är att informera om och marknadsföra regioner internationellt som inspelningsplatser för film- produktioner, samt att på olika sätt assistera de produktioner som för- läggs till regionerna. Film samordnar det svenska nätverket av commissions och marknadsför internationellt som inspelningsland. De totala statliga insatserna för filmstöd uppgår 2006 till ca , varav 175 miljoner ligger inom filmavtalets ram och 110 miljoner ligger utanför detta. Motsvarande belopp är ca , varav 180 miljoner ligger inom avtalet och 120 miljoner ligger utanför detta. Filmstödet för åren 20082010 är ca , varav 185 miljoner ligger inom och 125 miljoner ligger utanför avtalet. Svenska rikskonserter är en stiftelse som bildades . Rikskonserter arrangerar ca 40 turnéer och ca 650 konserter, främst med konst- musik, jazz och folkmusik. Till Rikskonserter hör och konsertsalen 11 i . Rikskonserters personal omfattar ca 70 årsarbetskrafter (inkl. projektanställda). Statsanslaget 2006 uppgår till . Målet för Rikskonserters verksamhet är bl.a. att bidra till bredd och variation i musikutbudet i hela landet och att i samarbete med andra intressenter arrangera konsertturnéer samt stödja musikfestivaler. Vidare skall Rikskonserter främja utvecklingen av olika musikgenrer genom ökade kontakter med andra länder. Rikskonserter står till förfogande även för de svenska utlandsmyndigheterna som statens expertorgan och som musikproducent. Vidare får Rikskonserter regelmässigt i uppdrag att bistå med produk- tion i samband med statsceremoniella uppdrag. Rikskonserter har också samarbete med bl.a. , Sida och med de svenska insti- tuten i (CCS), respektive . Rikskonserter inbjuder utländska artister till och står för deras turnéprogram m.m. Rikskonserter driver även projekt i samarbete med är Rikskonserters fonogram- avdelning. Med finansiering även från Sida verkar Rikskonserter/också inom folk- och världsmusikområdet. publiceras skivor från olika utvecklingsländer med folk- och världs- musik. Institutionerna inom arkiv-, biblioteks-, musei- och kulturmiljöområdet har en omfattande internationell verksamhet. Deras internationella kon- taktmönster är till stor del av likartat slag. Gemensamt för dem är en intensiv nätverksbildning och professionellt kunskapsutbyte. Viktiga samarbetsområden är frågor som rör digitalisering liksom frågor om gemensamma standarder. Kulturarvs- och biblioteksinstitutioner är genom Sida ofta engagerade i infrastruktursatsningar inom kulturbiståndet och har därmed en uppgift inom ramen för främjande av demokrati och fattigdomsbekämpning i vissa utvecklingsländer. och skall tillsammans med och följa utvecklingen vad gäller medel från till svenska kulturprojekt. Som tidigare nämnts, har tillsammans med genom ett särskilt avtal med i uppgift att informera om EU-stöd till svenskt kulturliv, i första hand när det gäller ramprogrammet för kultur (Kultur 2000). Museernas internationella samarbete gäller för deras samtliga verk- samhetsområden från stora internationella utställningar till långsiktiga forsknings- och utvecklingsprojekt. () inrättades 1945 och har till uppgift att sprida kun- skap om i utlandet och att svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv i övrigt. Genom sin verksamhet skall institutet främja svenska intressen i utlandet och bidra till tillväxt, sysselsättning och kulturell utveckling i . Institutet skall bedriva sin verksamhet i nära samarbete med de svenska utlands- myndigheterna och främja samarbete med och medverkan av personer, myndigheter, organisationer och företag. SI arbetar bl.a. med produktion av informationsmaterial och webb- platser, utställningar och seminarier, utbyte av studenter och forskare samt stöd till undervisning i svenska och om vid universitet i utlandet. Institutet bygger nätverk genom sin verksamhet inom kultur, samhällsliv, utbildning och forskning. Kulturutbytet utgör ett centralt inslag i Sverigefrämjandet. Svensk kultur väcker intresse för och öppnar dörrar till utbyte och sam- arbete också på andra områden. Institutets uppdrag är att använda svenska kulturyttringar för att öka kunskapen om och intresset för . har ca 90 anställda. Förutom verksledning och administrativa stödfunktioner är myndigheten organiserad i fyra enheter. En omorganisation av institutet pågår. Inom funktionen Sverigeinformation ger institutet ut informations- material om på främmande språk och svarar också för annan informationsservice åt institutets målgrupper utomlands. En stor del av materialet utgörs numera av webbaserad information. På uppdrag av i utlandet (NSU) har institutet ansvar för officiella webbplats, intranätet Promo- tion Forum med en bildbank. Till institutet hör också en bokhandel, Bookshop, som tillhandahåller information om och har ett unikt sortiment av översatt svensk litteratur. Bokhandeln finns också tillgänglig via Internet, . I institutets verksamhet för kultur och samhälle ingår presentation av i form av utställningar, seminarier, filmvisningar, gästspel m.m., ibland koncentrerade till samlade Sverigemanifestationer. Verksamheten omfattar såväl satsningar i enskilda länder som tematiska projekt som presenteras i flera länder. SI arrangerar idé- och erfarenhetsutbyten mellan och andra länder genom studiebesök i för utländska experter, t.ex. museichefer och konstskribenter. För stöd till demokratifrämjande utbyte med , och samt i viss mån till och och till utvecklingsländer finns särskilda medel.