prop · GT031d33 · 2006-01-01 00:00:00 — I takt med att läget på arbetsmarknaden uppnås 80 procents sysselsättningsgrad 2008 i förväntas bli bättre är det sannolikt att enlighet med regeringens sysselsättningsmål. Under förutsättning att samma statistiska minska , men inte i tillräckligt hög samband som tidigare gäller mellan social- grad för att socialbidragsmålet skall nås. socialbidragsmålets nivå inte att nås i 2005/06:1 Bilaga 2 Svensk ekonomi. För en beskrivning av (2005): Ekonomiskt bistånd kvartal 12, 2005. prognosmodellen, se underbilagan. Dessa siffror påverkas av införandet av äldreförsörjningsstödet 2003. 2005/06:1 BILAGA 3 Diagram 3.5 Utveckling av socialbidragskostnaderna jämfört med samma kvartal föregående år 2003:1-2005:2 I alternativkalkylen där det antas att 80 procents sysselsättningsgrad uppnås 2008 kommer man dock mycket nära socialbidragsmålet. En hög sysselsättningsgrad är således en förutsättning för att socialbidragsmålet skall nås, givet dagens regler och tillämpning. 4Fortsatt inriktning på arbetet med att halvera socialbidragsberoendet Inriktningen på arbetet med att bryta socialbidragsberoendet ligger fast. Hög sysselsättning och låg arbetslöshet är grunden för rättvisa och välfärd. Socialbidragstagandet ska minska genom att alla individer i arbetsför ålder ges möjlighet till arbete och egen försörjning. Insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden är prioriterade och åtgärderna ska utgå från ett helhetsperspektiv på de offentliga stödsystemen. Ett omfattande bidragsberoende, av socialbidrag likväl som av andra offentliga ersättningar, innebär för många stora begränsningar i möjligheterna att påverka sin egen livssituation. Människors beroende av offentliga bidrag ska minska genom att individens möjligheter och förutsättningar till egen försörjning stärks. De åtgärder som genomförts har inte varit tillräckliga för att minska arbetslösheten, öka sysselsättningen och därmed minska bidragsberoendet. Med början genomförs en tvåårig satsning på ett sysselsättningspaket för fler jobb i näringslivet, ett kvalitetslyft i offentlig sektor, jobb åt högskoleutbildade, arbete åt ungdomar och förbättrad matchning och enhetlig kontroll. Syftet är att höja såväl utbud som efterfrågan på arbetskraft och förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Genom detta kommer personer, som stått utanför den reguljära arbetsmarknaden bl.a. socialbidragstagare, att ges ökade möjligheter att få fotfäste på arbetsmarknaden och därmed minska sitt beroende av offentliga ersättningar. Sysselsättningspaketet kombineras bl.a. med en ny samlad strategi mot ohälsan, med åtgärder för att underlätta integrationen på arbetsmarknaden för utrikes födda samt en utredning med uppdrag att föreslå åtgärder för att underlätta övergången från socialbidrag till arbete. 4.1Vidtagna och planerade åtgärder Regeringen har tidigare redovisat vilka åtgärder som vidtagits för att minska socialbidragsberoendet. Det övergripande målet för den ekonomiska politiken ligger fast. offentliga finanser är en förutsättning för uthållig tillväxt och stabil välfärd. Genom överskott i goda tider förhindras nedskärningar i sämre tider, när välfärden behövs som mest. offentliga finanser är också en rättvisefråga mot kommande generationer. Barnfamiljernas ekonomi har stärkts och skattesänkningar riktade framförallt mot låg- och medelinkomsttagare har genomförts. Marginaleffekterna27 har successivt minskat , bland annat som en följd av reformer i skatte- och bidragssystemen. Införandet av maxtaxa och kompensationen för egenavgifterna har varit viktiga steg i detta reformarbete. I en bilaga till /04 gjordes en omfattande analys och kartläggning av ekonomiska drivkrafter för arbete.28 Där framgick att de genomsnittliga marginaleffekterna har minskat . För att ytterligare motverka marginaleffekter föreslår nu regeringen att det sista steget i kompensation för den allmänna pensionsavgiften genomförs. 27Med marginaleffekter avses den del av en inkomstökning som går bort i skatt, minskade bidrag och höjda avgifter. 28SOU 2004:2: Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till LU 2003/04. Omfattande satsningar har genomförts och kommer att genomföras för barn i ekonomiskt utsatta familjer. höjs barnbidraget och flerbarnstillägget med . Utöver detta införs ett flerbarnstillägg på redan från andra barnet och flerbarnstillägget för det tredje barnet höjs med . Det innebär för en tvåbarnsfamilj och för en trebarnsfamilj. höjs underhållsstödet och bostadsbidraget till barnfamiljer. Dessutom införs ett nytt barntillägg inom studiemedelssystemet. höjs taket i föräldrapenningen, från 7,5 till 10 basbelopp. höjs ersättningen i de så kallade lägstanivådagarna. Trots den starka tillväxten har inte sysselsättningen ökat. De åtgärder som föreslogs vårproposition kompletteras därför nu med ytterligare åtgärder som syftar till att stimulera utbudet av och efterfrågan på arbetskraft. Det sysselsättningsstöd till kommuner och landsting som infördes ligger kvar för att ytterligare stärka kvaliteten och möjligheterna till anställningar. Missbruk av olika slag är en orsak till att människor inte får fotfäste på arbetsmarknaden. För att kommunernas insatser på missbruksområdet ska intensifieras tillfördes missbrukarvården ytterligare resurser . Ett antal åtgärder har vidtagits för att stärka invandrares ställning i samhället. En ny diskrimineringslagstiftning har tagits fram och en satsning på antidiskrimineringsbyråer har genomförts. Satsningar har gjorts på kompletteringsutbildning och validering av utländsk yrkeskompetens. ska ges ett tydligare ansvar för tidiga arbetslivsinriktade aktiviteter för nyanlända invandrare. Det ska vara möjligt att kombinera utbildningen i svenska med sådana aktiviteter eller arbete. Arbetsförmedlingarnas arbete med prova-på- platser ska komma fler utrikes födda till del. Även fortsättningsvis avsätts särskilda medel för arbetsplatsintroduktion för att stärka ställningen på arbetsmarknaden för utrikes födda. Regeringen avser att återkomma med en samlad strategi för att ytterligare stärka integrationspolitiken. Inom rehabiliteringsområdet kommer formerna för samverkan och samordning att förändras i syfte att underlätta för människor att 2005/06:1 BILAGA 3 komma tillbaka till arbetslivet. är finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet möjlig. Samordningen kan ske på frivillig basis mellan en försäkringskassa, ett landsting, en länsarbetsnämnd samt en eller flera kommuner. Syftet är att uppnå en effektiv samordning av resurser för de olika rehabiliteringsaktörerna, där målgruppen utgörs av människor som är i behov av samordnade insatser för att återfå eller förbättra arbetsförmågan. Regeringen har givit , och i uppdrag att utforma ett sektorsövergripande system för uppföljning av resultaten av samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. En viktig fråga för uppföljningen på lokal och nationell nivå, blir att belysa om berörda individer förbättrat förmågan till självförsörjning efter genomförda åtgärder. Statskontoret har regeringens uppdrag att svara för den nationella uppföljningen och utvärderingen av finansiell samordning. Vidare har regeringen tillsatt två utredningar av central betydelse för svaga grupper på arbetsmarknaden. För det första arbetar en utredning med uppdraget att se över socialförsäkringarna, bland annat i syfte att de bättre ska bidra till att förebygga ohälsa och att medverka till en snabbare återgång till arbete (dir. S2004:08). Utredningen kommer att redovisa sitt uppdrag . För det andra har en utredning tillsatts med uppdrag att föreslå åtgärder som underlättar övergången från socialbidrag till arbete (dir S2005:01). Några viktiga frågeställningar är hur samhällets insatser kan förbättras för att höja den enskildes kompetens, hur de ekonomiska drivkrafterna att arbeta kan stärkas samt hur ansvarsfördelningen mellan stat och kommun kan förtydligas och förbättras. Utredningen kommer att redovisa sina förslag . 2005/06:1 BILAGA 3 Totalräknad inkomst- och förmögenhetsstatistik (IoF). IoF är en årlig undersökning som omfattar hela befolkning. Statistiken baseras på registeruppgifter från och andra myndigheter. Hushållens ekonomi (HEK). HEK är en urvalsundersökning som genomförs . Syftet är att kartlägga den disponibla inkomstens storlek och fördelning bland hushållen samt belysa inkomststruktur. Datainsamlingen sker dels via en intervju och dels via insamling av uppgifter från administrativa register. Longitudinell individdatabas (). Databasen består av ett urval om av den svenska befolkningen. Till dessa urvalsindivider har eventuella hushållsmedlemmar adderats. Totalt omfattar urvalet därför närmare 800 000 individer. De individer som ingår i urvalet följs upp på en årlig basis varvid data samlas in och infogas i databasen. Även information för förfluten tid samlas in. Databasen har alltså en så kallad longitudinell struktur där de ingående individerna kan observeras vid upprepade tillfällen. Urvalsindivider som av någon anledning försvinner från databasen , t.ex. genom dödsfall eller emigration, ersätts med nya individer på ett sätt som säkerställer databasens representativitet gentemot den svenska befolkningen det givna året. ger med sitt stora urval och panel en mycket hög statistisk säkerhet. HEK bedöms ge för osäkra skattningar vid indelning i regioner. Då endast baseras på registeruppgifter är hushållsbegreppet av sämre kvalitet än i HEK, där registerinformationen kompletteras med enkätinformation om faktiska familjeförhållanden. Beräkning av årsnorm och antal helårsekvivalenter Vid beräkningen av helårsekvivalenter skapar SCB en årsnorm för olika hushållstyper. Årsnormen innehåller följande komponenter: -riksnorm för personliga kostnader -hyra minus bostadsbidrag Beloppen varierar med antal barn, barnens ålder och civilstånd (gift/samboende eller ensamstående). I viss utsträckning varierar de efter ensamförsörjares kön, då ensamstående kvinnor i genomsnitt har en något högre hyreskostnad än ensamstående män. Årsnormen är densamma oavsett var man bor. Ingen hänsyn tas till skillnader mellan olika kommuner beroende på olika ersättning för hyreskostnad, tandvård etc. Årsnormen 2004 för olika hushållstyper redovisas i tabellen nedan.29 Underbilagetabell 1 Genomsnittlig årsnorm för olika hushållstyper vid ekvivalensberäkningar 2004 Källa: SCB, beräkningar Socialbidragsmålet avser antal helårsekvivalenter i åldersgruppen . Valet av åldersgruppen hänger samman med att sysselsättningsmålet på 2004 är definierat för denna åldersgrupp. Hushåll som enbart har fått introduktionsersättning för flyktingar räknas bort. Således ingår inte vissa flyktinghushåll och hushåll där registerledaren är pensionär eller under i beräkningarna. Antal helårsekvivalenter beräknas genom att summera uppgifter för de aktuella socialbidragshushållen N enligt: 29 Genom att uppgifterna beror på barnens ålder och de ensamståendes kön är siffrorna beroende av strukturen bland socialbidragshushållen. Ekviv = ((Årsbelopp/Årsnorm) * Vuxna) Årsbelopp = Socialbidragsbelopp exkl. introduktionsersättning Årsnorm = Årsnorm för det aktuella hushållet Vuxna = Antal vuxna i hushållet För respektive hushåll divideras bidragssumman, exklusive introduktionsersättning med hushållets årsnorm, och multipliceras med antalet vuxna personer i hushållet. För ett enskilt socialbidragshushåll är resultatet en kvot som anger hur stor del av årsnormen som hushållet varit i behov av. Om andelen blir 0,5 innebär det att hushållet bidrar med en halv helårsekvivalent. Ju lägre kvot hushållet har, desto mindre bidrar hushållet till antalet helårsekvivalenter och klarar sig bättre ekonomiskt på egen hand. Socialbidragsbeloppet som betalats ut till ett specifikt hushåll beror dels på antal månader som hushållet fått bidrag, dels på bidragssumman som betalats ut . Fler bidragsmånader eller ett högre bidragsbelopp medför att kvoten per hushåll ökar och att det blir fler helårsekvivalenter. För att illustrera hur antalet helårsekvivalenter för ett hushåll beräknas följer två fiktiva exempel. Exempel 1: En ensamstående utan barn Bidragstid: 6 månader Genomsnittligt månadsbidrag: Årsnorm: Antal vuxna: 1 Antal barn: 0 Antal helårsekvivalenter: (5 000*6/88 662)*1 = 0,34 Exempel 2: Ett gift par med tre barn Bidragstid: 10 månader Genomsnittligt månadsbidrag: Årsnorm: Antal vuxna: 2 Antal barn: 3 (5 000*10/197 608)*2 = 0,51 2005/06:1 BILAGA 3 görs en prognos baserad på de kvartalsvisa kostnadsutfallen och sysselsättningsutvecklingen (samt en dummy för införandet av äldreförsörjningsstödet 2003). och framåt används en årsmodell. Beräkningen av hur antalet helårsekvivalenter kan komma att utvecklas sker i två steg. Först beräknas antal socialbidragshushåll enligt: Hushåll t = 0,4 * Hushåll t-1 - 16,3 * Syssels t = förändring mellan två år = Antal hushåll med socialbidrag , hundratal personer. Ekvationen är skattad på årsdata för perioden 1978 till 2004.30 Vid framskrivningarna hämtas prognoser över sysselsättningen från ekonomiska prognoser och kalkyler i budgetpropositionen . Helårsekvivalenterna beräknas i ett andra steg enligt: Ekviv = N * Genomsnittligt Årsbelopp *Genomsnittligt antal Vuxna N = Antalet socialbidragshushåll enligt skattning ovan. Årsbelopp = Socialbidragsbelopp exklusive introduktionsersättning, prisnivå Årsnorm = Årsnorm för det aktuella hushållet med hänsyn taget till antal personer etc. prisnivå. Se tidigare i denna underbilaga Vuxna = Antal vuxna i hushållet Vid framskrivningarna används ekvationen ovan något omformulerad. Årsbelopp delas upp i månadsbelopp och antal månader. Månadsbeloppet uttrycks prisnivå. 30 Data om antalet socialbidragshushåll har hämtats från SCB och . Sysselsättningsdata kommer från SCB:s arbetskraftsundersökning (). 2005/06:1 BILAGA 3 Framskrivningarna bygger på aggregerade uppgifter. Historiskt saknas det uppgifter om hushåll enligt målets definition, dvs. Modellen har därför skattats på uppgifter för samtliga socialbidragshushåll. Vid framskrivningarna justeras antalet hushåll så att det blir konsistent med målets definition. Såväl månadsbelopp som antal månader skrivs fram exogent med ledning av de senaste årens utveckling. Övriga faktorer hålls konstanta på samma nivå som sista Vid framskrivningarna antas variablerna ha följande värden: -Antal hushåll skattas enligt ekvation ovan -Genomsnittlig bidragstid i månader bestäms exogent för prognosår och antas vara oförändrad nivå. -Genomsnittlig socialbidragskostnad i fast pris bestäms exogent och antas öka av tillväxten av BNP. Underbilagetabell 2 Bidragstagare, bidragshushåll, bidragstid, utbetalt socialbidrag samt helårsekvivalenter bidrag, mnkr, bidrag, mnkr, per hushåll, tkr, Anm. ingår introduktionsersättning för flyktingar. Uppgifter som avser åren 19852000 har reviderats för att justera för användning av olika mätmetoder under olika år. Under 19831987 ingår asylsökande i statistiken. ingår asylsökande i statistiken endast 1 januari30 april. Fr.o.m. regleras ekonomiskt bistånd till asylsökande i stället i Lagen om bistånd åt asylsökande m.fl. För har SCB ej beräknat antal helårsekvivalenter. Helårsekvivalenterna för har reviderats, bl.a. för att en metod att hantera bortfall har införts. För de kommuner där uppgifter saknas ett visst år har föregående års värden utnyttjats. Källa: (2005) Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004 samt SCB