prop · GT031d9 · 2006-01-01 00:00:00 — Denna inkluderar såväl kapacitetsförstärkning av nationella institutioner som riktade aktiviteter till exempelvis flyktingar och ungdomar. Stöd lämnades till ungdomsorganisationen , som genom lek och sportaktiviteter arbetar med att sprida information om hiv/aids och alternativa livsstilar till unga människor så att de minskar risken att bli smittade. lämnat stöd har 642 ungdomscoachar utbildats, varav 185 är flickor. Gruppen når ut med information till 7 000 ungdomar. Genom en aktiv och pådrivande roll i givarsamordningen har bidragit till att harmoniseringsinitiativet Harmonisation in Practice har fått stort genomslag. En överenskommelse om samfinansierat och bättre koordinerat budgetstöd har slutits och den gemensamma uppföljningen blir viktig. Vidare har en process för att utarbeta en Joint Assistance Strategy for (JASZ) påbörjats , med tydligt zambiskt ägarskap. Arbetet kommer att vara kopplat till utarbetandet av en ny strategi för fattigdomsminskning för åren 20062010. Detta skapar också en bra grund för ett effektivare utvecklingssamarbete genom en mer utvecklad arbetsfördelning mellan givare och med en koncentration till ett färre antal sektorer. utvecklingssamarbete med styrs av den strategi för för perioden 20042006 som antogs av regeringen . Strategin betonar vikten av ett regionalt angreppssätt och ett stöd till subregionalt samarbete för att förebygga och hantera konflikter, förvalta gemensamma naturresurser, bistå med infrastruktur och ekonomisk integration. Den främsta partnern för detta samarbete ska vara Economic Community of West African States (ECOWAS). Sida har inlett ett samarbete med ECOWAS om ett projekt för stärkt kapacitet för att medverka i internationella handelsförhandlingar, bl.a. genom utbildning av personal. Uppbyggnad av kapacitet att ta tillvara sina intressen på den globala marknaden är en viktig faktor för utvecklingen i . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Kvinnors rättigheter har uppmärksammats i regionen. stödjer organisationer som framgångsrikt arbetar mot könsstympning i regionen. bilaterala utvecklingssamarbete med och ökar. Länderna är relativt stabila men fattiga länder i en i övrigt konflikttyngd region. En viktig beståndsdel i utvecklingssamarbetet med både och är generellt budgetstöd. Samarbetet baseras på ländernas strategier för fattigdomsbekämpning. I ges, vid sidan av budgetstödet, stöd till hälsoområdet, forskning och alfabetisering som bedöms fungera bra. I bedrivs, vid sidan av budgetstödet, programstöd inom utbildningssektorn . Ansträngningarna att minska den administrativa bördan och transaktionskostnaderna för samarbetet har resulterat i att beslutat att arbeta i ett s.k. tyst partnerskap med inom utbildningssektorn. har flickor i ökande grad skrivits in i skolan och ser en möjlighet att uppnå millenniemålet för utbildning. hanterar samlade bistånd till . På samma sätt hanterar biståndet i . Samarbetet med och börjar nu ta form och dialogen med länderna behöver utvecklas, vilket ställer krav på ökad svensk närvaro. Ekonomisk återhämtning och försoning i Det rwandiska samhället slogs i spillror i samband med folkmordet . Landet har gjort stora framsteg med ekonomisk och social återhämtning, men är fortfarande ett av fattigaste länder. Landet för en progressiv fattigdomsinriktad ekonomisk politik som stödjer genom utvecklingssamarbetet. Finansiella kontrollsystem börjar komma på plats och korruptionen är förhållandevis låg. Landet uppnådde slutpunkten i skuldavskrivningsinitiativet (HIPC). En stor del av det svenska stödet är budgetstöd som har underlättat genomförandet av strategin för fattigdomsminskning. Det svenska stödet har också gått till försoningsinsatser, bl.a. genom den nationella . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 central roll för att nå fred, stabilitet och utveckling inom Stora Sjöregionen. är en förhållandevis stor givare med goda relationer till regeringen. Våra möjligheter att föra en dialog med landet om demokrati och mänskliga rättigheter samt om den regionala utvecklingen är därför goda men de begränsas av att saknar en beskickning i landet. har stött omvandling från apartheid till demokrati. I enlighet med landstrategin kommer utvecklingssamarbetet att läggas om till ett bredare samarbete, baserat på ömsesidighet och samfinansiering. Samarbetet mellan olika samhällsaktörer från och sker på myndighets-, in- stitutions-, kommun-, organisations- och departementsnivå liksom på individuell basis. Som exempel kan nämnas att samarbetet mellan , , och deras motsvarigheter i har utvecklats positivt. Det breda samarbetet är utformat i enlighet med politik för global utveckling. Särskilda insatser riktade till både kvinnor och män genomförs för att bekämpa det könsrelaterade våldet, för att minska spridningen av hiv/aids och för att medverka i ambitiösa plan som går ut på att tillhandahålla bromsmediciner. Vidare har positiva gemensamma svenska och sydafrikanska satsningar genom s.k. trepartssamarbete genomförts. Två exempel är polissamarbete i och folkräkning i . samarbetar med ett antal på grundval av tio landstrategier, en regionstrategi som täcker regionalt samarbete i och bilateralt samarbete i fem länder samt regeringens Asienstrategi. Volymmässigt var Af- ghanistan det största samarbetslandet i , följt av , , och . Insatser inom områdena demokrati och mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning, miljö samt fredsfrämjande och konfliktförebyggande har särskilt lyfts fram i gällande landstrategier för länderna i regionen. uppgick de totala utbetalningarna för till (se tabell 3.5). Som ett led i harmoniseringen med andra givare har Sida intensifierat samarbetet med organisationer som har en regional verksamhet, särskilt Asiatiska (AsDB). Några slutsatser om resultatet av detta samarbete är ännu för tidigt att dra. EG-biståndet till uppgick till , med som största mottagarland (). Samarbetet med ASEAN vidgades genom att utökades med EU:s tio nya medlemsstater samt , och /. Toppmöten hölls med och . har lämnat ett omfattande stöd till Af- ghanistan som via kanaliserar medel till den afghanska förvaltningen. Fonden kommer att utvärderas . I har också bidragit till FN:s barnfonds () to School-program och Svenska Afganistankommittens verksamhet som har lett till att omkring 3,7 miljoner afghanska flickor och pojkar har börjat skolan . har stöttat för flyktingar (UNHCR) som med sitt arbete har bidragit till att 3 miljoner afghanska flyktingar har kunnat återvända hem . Svenskt stöd har även gått till Internationella röda korskommittén (ICRC) som för att säkra att humanitärrätten efterlevs besöker individer gripna i samband med kampen mot terrorism och som hålls i fängsligt förvar i . Det svenska bidraget om till det första afghanska presidentvalet var en del i en samordnad internationell insats för att säkra demokrati och fred i landet. Valet bedöms som en framgång. bidrar till att stärka mänskliga rättigheter I vissa länder är rättighetsunderskottet särskilt stort i synnerhet när det gäller kvinnor, barn, homo-, bisexuella och transpersoner (HBT), etniska minoriteter, funktionshindrade och socialt marginaliserade grupper vilket gör att i utvecklingssamarbetet fokuserar på rättighetsperspektivet. Detta gäller bland andra , , och . Möjligheterna att få genomgripande genomslag med mänskliga rättigheter på nationell nivå är begränsade. Regeringens bedömning är att det är mer effektivt att stödja intentionerna i rättighetsperspektivet inklusive utveckling av stärkta mänskliga rättigheter genom att bidra till en meningsfull kunskaps- och institutionsutveckling genom projekt som påverkar människors vardag. Exempel på detta är stöd till det kinesiska åklagarväsendet och rättshjälpscentrum på flera platser i . har även bidragit till att en mastersutbildning nu genomförs i ämnet mänskliga rättigheter vid juridiska institutionen på . roll i dialogen om mänskliga rättigheter och fattiga människors situation har stärkts och relaterar tydligt till pågående insatser. I och där nya samarbetsavtal ingicks lyfts t.ex. rättighetsfrågorna fram i den gemensamma uppföljning som sker efter halva strategiperioden. I har svenskt stöd genom bidragit till det vietnamesiska arbetet med reformering av markanvändning. Arbetet har resulterat i att nästan all vietnamesisk jordbruksmark nu är registrerad på individer eller företag. Innehavarna har därmed rätt att överföra, ärva, arrendera ut, byta och inteckna sin mark. Denna jordreform har bidragit till väg mot snabb tillväxt och minskad fattigdom. Den är också viktig för de etniska minoriteternas markrättigheter. bidrar också finansiellt till rättegångarna mot Röda khmerernas ledare, varav flera anklagas för folkmord 1979. ger bidrag till det kambodjanska dokumentationscentret (DC- ) som fyller en viktig funktion när det gäller att ta fram bevismaterial inför rättegångarna. Bedömningen är att dessa åtgärder sammantaget bidrar till att stärka respekten för mänskliga rättigheter och äganderätten. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Miljösamarbete i Sydöst- och Miljöfrågorna förblir särskilt allvarliga i de snabbväxande ekonomierna i Sydöst- och och har därför prioriterats av i såväl det bilaterala som det regionala samarbetet. En förstärkt fältbemanning på miljöområdet har möjliggjort ett bredare samarbete där miljösekretariatet i (SENSA) medverkat till att ta fram underlag och analyser för framtida stöd. samarbete med och () har vägletts av en studie om och (Ds 1999:63), en förenklad landstrategi för beslutad , samt en landstrategi för samarbetet med de ockuperade palestinska områdena och . Förhållningssätt för utvecklingssamarbetet med regionen har tagits fram av Sida för perioden 20022005. Dialogen om utveckling har förts företrädesvis vid mötena med styrgruppen för den Världsbanks- och FN-administrerade internationella återuppbyggnadsfacilitet för som hålls varje halvår. Huvuddelen av det bilaterala utvecklingssamarbetet har fokuserats på och och . Det regionala samarbetet med och har i huvudsak koncentrerats till att främja demokrati och respekten för mänskliga rättigheter, särskilt ökad jämställdhet samt att främja fred och säkerhet. uppgick utbetalningarna till . EG:s utvecklingssamarbete med och styrs inom ramarna för Barcelonaprocessen, associeringsavtalen och grannskapspolitiken (ENP European Neighbourhood Policy). EG-biståndet till regionen uppgick till , varav 172 miljoner till som var största biståndsmottagare. Stabilitet, regional integration, ekonomisk utveckling, stöd till reformer av privata sektorn, samt social och mänsklig utveckling prioriterades i EG:s utvecklingssamarbete med regionen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Långsiktigt perspektiv på insatserna i och Det svenska biståndet i och har anpassats för att minska effekterna av den humanitära krisen som strävan har varit att behålla ett långsiktigt perspektiv på insatserna. Denna flexibilitet har inneburit att snabbt har kunnat bistå i nödvändiga och mer kortsiktiga projekt såsom åtgärder för att skapa sysselsättning, återskapa förstörda jordbruksområden, möjliggöra centrala humanitära insatser m.m. Svenskt bistånd verkar också för att stärka den palestinska myndighetens möjligheter att ge social basservice inom områden som utbildning, hälso- och sjukvård genom bidrag till Support Programme. Det långsiktiga målet med utvecklingssamarbetet är att medverka till att skapa ett palestinskt samhälle byggt på demokratiska värderingar och respekt för mänskliga rättigheter. Genom bl a stöd till den palestinska journalistkåren samt till genomförandet av en handlingsplan för barns rättigheter bidrar till grundvalen för god samhällsbyggnad. Fredsfrämjande insatser, t ex stärkande av den palestinska förhandlingskapaciteten och people-to-people aktiviteter har medverkat till att hålla fredsperspektivet vid liv och till att skapa bättre förutsättningar för en återupptagen fredsprocess. har även bidragit till att förbättra biståndssamordningen, särskilt inom det humanitära området. I går cirka hälften av det svenska stödet till mänskliga rättigheter och demokratisk samhällsstyrning. Stödet har lämnats till FN:s fond inom återuppbyggnadsfaciliteten för . Det stöd som gavs 2004 till del av återuppbyggnadsfaciliteten öronmärktes till energisektorn men kapacitetshöjande stöd har även lämnats till den statliga förvaltningen. I övrigt har fonden till stor del intecknats för infrastrukturprojekt men några resultat har ännu inte hunnit redovisas. samarbetar med ett antal latinamerikanska länder på grundval av två regionstrategier. Samarbetet i regionen sker genom insatser inom främst områdena demokratisk samhällsutveckling, mänskliga rättigheter och ekonomisk och social utjämning. I vissa samarbetsländer, som , och , har konfliktförebyggande och humanitära insatser bedömts vara speciellt relevanta. uppgick utbetalningarna till (se tabell 3.5). EG:s utvecklingssamarbete med uppgick till , varav gick till den sociala sektorn. var största mottagarland med . Stärkt transparens och statlig finansiell styrning Det svenska utvecklingssamarbetet inom framför allt korruptionsbekämpning har bidragit till att bland andra , och har vidtagit åtgärder för att stärka transparens och finansiell styrning av statsbudgeten. De svenska enskilda organisationernas arbete i regionen har bidragit till höjd kunskapsnivå, bättre samordning och ökat deltagande inom det civila samhället. Det svenska stödet till kanaliseras främst via FN-systemet, enskilda organisationer och via budgetstöd. Insatserna är baserade på den nationella strategin för fattigdomsbekämpning. Budgetstöd ges även till . Be- dömningen är att budgetstödet och de krav som är kopplade till stödet haft stor betydelse för möjligheten att genomföra reformer av system för skatte-, budget- och offentlig finansiell styrning i landet. Regeringen i har parallellt utarbetat en ny strategi för fattigdomsminskning som fått gott betyg. Avvaktan med budgetstöd i I stödjer arbetet med att ta fram en ny strategi för fattigdomsminskning genom konsultationer och dialog. Den svåra politiska situationen och avsaknaden av en fungerande fattigdomsstrategi har resulterat i att valt att avvakta med att lämna ytterligare budgetstöd. har i bidragit till att stärka det demokratiska systemet genom stöd till ny lagstiftning. Huvudsyftet är att öka valdeltagandet, framför allt hos underrepresenterade och marginaliserade befolkningsgrupper (som kvinnor och ursprungsbefolkningen) genom att förbättra säkerheten i valprocessen, underlätta registrering i röstlängd samt att decentralisera röstmottagningen. Bedömningen är att insatsen kommer bidra till att fattiga människor i högre utsträckning kommer att få möjlighet att delta i den demokratiska beslutsprocessen. har avseende även prioriterat stöd till reformering av hälsosektorn och till en fond för att ge fattiga människor krediter för bostäder och småföretagande. Fred och demobilisering i Det svenska stödet till aktörer som arbetar med fredsbyggande insatser och med demobiliseringsprocessen i fortsätter. Multilaterala organisationer som FN, Organization of American States (OAS) och () samt svenska och colombianska enskilda organisationer har spelat en central roll för att värna om respekten för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. FN:s barnfonds () arbete med demobilisering av barnsoldater ledde till att 684 barn återvände till ett civilt liv. Konflikten har resulterat i en humanitär kris med uppemot 3 miljoner internflyktingar. stödjer därför () och Internationella röda korset som gett skydd och humanitär hjälp till dessa människor. Det svenska stödet har också bidragit till att en strategi för att minska fattigdomen och ojämlikheten i utformats. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 samarbetar med , och på grundval av 12 land- eller regionstrategier. har avvecklingen av stödet till de baltiska länderna fortsatt mot bakgrund av deras positiva utveckling och inträde i EU. har fokus för stödet förflyttats till , , , västra , , södra och . De tre största samarbetsländerna var , och samt och . uppgick utbetalningarna till varav 834 miljoner inte klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. EG-biståndet till regionen uppgick till . Det svenska reformsamarbetet med har vuxit kraftigt. Samarbetet har en stor bredd och omfattar sex huvudområden demokratins fördjupning, ekonomisk omvandling, social trygghet, miljö och energi inklusive kärnsäkerhet samt utbildning och forskning. Miljösamarbetet är det enskilt största området och innefattar såväl förvaltningsstöd som investeringsstöd. Genom insatserna på miljöområdet har utsläppen av föroreningar i kunnat minska. Insatserna på kärnsäkerhetsområdet har bidragit till förbättrad säkerhet i de kärnkraftverk som ligger i det svenska närområdet. De svenska insatserna på det sociala området spänner över ett brett fält från utbildning av socialarbetare till att få in funktionshindrade på arbetsmarknaden. Samarbetet har lett till förändrade arbetsmetoder på många områden, vilket givit en ökad livskvalitet åt många individer. På det ekonomiska samarbetsområdet pågår stöd till privatisering av skog, ett ekologiskt hållbart skogsbruk och åtgärder för att motverka illegal avverkning av skog. Omfattande insatser har gjorts som lett till att fungerande fastighetsregister har inrättats. Den ryska förvaltningsreformen stöds genom ett samarbete mellan Statskontoret och det ryska ekonomi- och handelsministeriet, där svenska erfarenheter av myndigheters mål- och resultatstyrning förmedlas. För att utveckla lokalt självstyre pågår ett samarbete med de ryska kom- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 munförbunden i , , och Novgorod samt på federal nivå genom Congress of Municipalities of . De omfattande kontakterna mellan svenska och ryska vänorter har också bidragit till att stärka lokal demokrati i de ryska municipaliteterna. På utbildnings- och forskningsområdet är S:t och stora universitet de populäraste samarbetsparterna inom Svenska institutets Visbyprogram. Samarbetet upplevs som mycket positivt från ömse håll, trots vissa byråkratiska problem. Det svenska stödet till de ukrainska reformsträvandena har tidigare haft svårt att få genomslag, till stor del beroende på att reformerna har gått sakta eller avstannat. Det svenska utvecklingssamarbetet har bidragit till den senaste tidens demokratiseringsprocess bl.a. genom stöd till politikerutbildningar och vallokalsundersökningar vid presidentvalet . Med regimskiftet bedöms förutsättningarna för ett breddat reformsamarbete med som gynnsamma. Stöd till demokratisering i Utvecklingssamarbetet med syftar till att stödja en demokratisering och modernisering av landet. Ett omfattande samarbete sker genom olika enskilda organisationer. Genom finansieras utbyte med inom kultur och samhälle samt på utbildnings- och forskningsområdena. Det svenska samarbetet har bidragit till att skapa förutsättningar för en demokratisering genom bl.a. stöd till fortbildning av vitryska journalister, politikerutbildning i lokalt självstyre samt studiebesök i för tjänstemän inom ministerier och myndigheter för att studera lösningar på förvaltningsproblem. För den moldaviska regeringen utgör fattigdomsbekämpningen den enskilt största utmaningen. Det svenska utvecklingssamarbetet med koncentreras på demokratisk samhällsstyrning, hållbar utveckling och ekonomisk tillväxt som gynnar de fattiga samt förebyggande av social utslagning och främjande av folkhälsan. Ett av de största hindren för ekonomisk utveckling i är den stora utlandsskulden. Sida har inlett en kapacitetsuppbyggnad för bättre hantering av statsskulden i landet. Samarbetet har bidragit till att avbetalningar av skulder som del av BNP minskat, även om skuldbördan fortsatt är stor. EU-integrationen driver på reformerna på västra Samtliga länder på västra befinner sig i en process av EU-närmande med sikte på ett framtida EU-medlemskap. För det svenska utvecklingssamarbetet med regionen utgör EU-när- mandet ramen. En koncentration till färre men större insatser i form av bredare sektorstöd sker nu i flera av länderna som EU-relate- rade reformprogram fördjupas och alltmer formar ländernas fortsatta utveckling. Det svenska samarbetet har i flera av länderna bidragit till att förstärka den lokala administrationen och till att förbättra tillgången på lånemöjligheter för mindre företag och jordbruk. Regionala insatser mot människohandel särskilt med kvinnor och barn, s.k. trafficking in human beings, har givit goda resultat. Sammanlagt 1 300 offer för människohandel i regionen har t.ex. fått stöd i ett projekt där () är genomförande organisation. på väg mot EU bilaterala utvecklingssamarbete har trots begränsade resurser fått mycket positiv uppmärksamhet i . , Advokater utan Gränser och har givit stöd till kapacitetsutveckling för domare, åklagare och nyckelpersoner inom offentlig förvaltning samt till rättegångsbevakning. Projekten har bidragit till ökad kunskap om EU- rätt och internationell praxis på området mänskliga rättigheter samt bidragit till att synliggöra kampen mot tortyr. Generalkonsulatets sektion för svenskt-turkiskt samarbete har genomfört seminarier om EU, hedersrelaterade brott, kvinnors engagemang i politiken och jämställdhet samt gett stöd till forskning om minoriteter, migration m.m. Engagerade samarbetspartners på svensk och turkisk sida har resulterat i att projekten har kunnat konsolideras till långsiktiga samarbeten, som i flera fall utvecklats utan ytterligare svenskt stöd. Fokus på i södra Samarbetet i södra har alltmer fokuserats på och började en närvaro etableras i . Samarbetet omfattar insatser inom områden som demokrati och mänskliga rättigheter, kvinnors organisering, förvaltning och arbetsmarknad, lantmäteri, miljö, lantbruk och hälsovård. En betydande del av stödet har kanaliserats genom multilaterala organisationer. I har Sida bidragit till en lönefond som skapat förutsättningar för den georgiska regeringen att rekrytera och behålla kompetenta ämbetsmän på nyckelposter i det omfattande reformarbetet. Samarbetet med under uppbyggnad Utvecklingssamarbetet med är under uppbyggnad och är koncentrerat till regionens fattigaste länder och . Det svenska utvecklingssamarbetet med länderna inriktas på insatser för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter, stöd till jordreformer, utveckling av jordbrukssektorn, insatser inom den sociala sektorn samt förebyggande av regionala konflikter. Inom jordbrukssektorn har bl.a. stödet inneburit att en fungerande marknad för utsädesförsörjning nu utvecklas i . I har Sida stött mödra- och barnhälsovård och mikrokreditföreningar som bidragit till förbättrad hälsa och försörjningsmöjligheter. är endast en av många aktörer i det internationella utvecklingssamarbetet. De nya förutsättningarna, särskilt fokuseringen på utveck- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 lingslandets perspektiv, medför att olika former av samarbete, bilateralt och multilateralt, måste ses i ett samlat perspektiv. Ur utvecklingslandets perspektiv är det inte viktigt vem stödet kommer från utan i vilken omfattning, med vilka villkor och på vilket sätt. Detta har resulterat i att regeringen blivit mer aktiv i policydialogen, inte minst inom ramen för de multilaterala institutionernas arbete. Bedömningen är att viktiga svenska prioriteringar har fått genomslag i de multilaterala institutionerna. Sidas verksamhetsgren Globala utvecklingsprogram genomgick en översyn , vars syfte var att utveckla nya riktlinjer för stöd till programmen. I regleringsbrevet till Sida för formulerade regeringen mål för programmen med utgångspunkt i Sidas förslag till riktlinjer (tillämpas ). Programmens fortsatta inriktning ska främja den globala utvecklingsdialogen och utveckla kapaciteten inom områden nödvändiga för att uppnå gemensamt fastställda mål. Stöd ges till internationell normativ, kapacitets-, metod- och policyutveckling. Stödet kanaliseras framför allt genom FN-organisationer, de internationella finansieringsinstitutionerna, andra utvecklingsfonder, EU och genom bilaterala program och projekt.