prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — Tabell 6.17 visar det totala kapital- underlaget som ligger till grund för avkastnings- skatten. Den allra största delen av kapitalunder- laget finns placerat i försäkringar hos livbolagen. Utöver placeringar i livbolag betalas avkastnings- skatt av pensionsstiftelser och av arbetsgivare som sätter av medel till pensioner. Avkastnings- skatt tas också ut på individuellt pensions- sparande. En liten del av avkastningsskatten betalas av fysiska personer som innehar kapitalförsäkring eller pensionsförsäkring i utlandet. Tabell 6.17 Kapitalunderlag avkastningsskatt Prognosen för avkastningsskatten baseras på en prognos av kapitalunderlagets utveckling. Det görs också en bedömning av hur stor andel av medlen som placeras i kapital- respektive pen- sionsförsäkringar. Skattesatsen är för kapitalförsäkringar och för pen- sionsförsäkringar. Dessutom påverkas progno- sen av statslåneräntans utveckling. En nedgång i statslåneräntan innebär att avkastningsskatten minskar, dock med viss eftersläpning. Avkastningsskatten väntas minska och uppgå till . Trots att kapitalunderlaget vid utgången av 2005, som ligger till grund för avkastningsskatten 2006, ökat tämligen kraftigt minskar skatten eftersom statslåneräntan var låg . Statslånerän- tan väntas stiga , vilket leder till att avkastningsskatten ökar . Fastighetsskatt tas ut på småhus, hyreshus, och industrifastigheter. För hyreshus gäller olika skatteregler för den del som avser bostäder re- spektive den del som avser lokaler. Fastighets- skattens utveckling beror till stor del på utveck- lingen av taxeringsvärdena. Förutom bedöm- ningar av taxeringsvärdenas utveckling inklude- rar prognosen också en bedömning om hur bestånden av olika fastighetsslag utvecklas. tillämpas en dämpningsregel vid beräknandet av fastighetsskatt som innebär att ett högre taxeringsvärde höjer underlaget för skatten med en tredjedel av ökningen . I föreliggande proposition föreslås ett flertal förändringar i reglerna för fastighetsskatten. En begränsning av skatteuttaget på markvärdet före- slås för småhus . Taket för markvärdet föreslås vara per kvadrat- meter eller maximalt . före- slås vidare att underlaget för uttag av fastighets- skatt för småhus och bostadsdelen i hyreshus fryses nivå. För bostadsdelen i hy- reshus föreslås dessutom en sänk- ning av skattesatsen från till . Den schablonmässiga inkomstbe- skattningen för bostadsrättsföreningar föreslås slopas. Fastighetsskatten beräknas uppgå till 2006. Effekten av begräns- ningen av skatteuttaget på markvärdet beräknas uppgå till . Även väntas skatteintäkterna från fastighetsskatten uppgå till för att sedan öka till . Den svaga ökningen av skatteintäkterna beror på att skatteunderlaget fryses nivå. Förmögenhetsskatt betalas på den del av förmö- genheten som överstiger fribeloppet. uppgår fribeloppet till för ensamstående och för sambe- skattade. Utvecklingen av förmögenhetsskatten visas i diagram 6.7. I dia- grammet framgår också hur många personer som Nedgången i skatte- intäkterna beror på stegvisa höjningar av fribeloppet för förmögenhetsskatten. Diagram 6.6 Förmögenhetsskatt, fysiska personer, 1991 2009 Antal personer, tusental 6.4.3Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt och punktskatter bildar tillsam- mans undergruppen skatt på konsumtion och insatsvaror. De utgör av de totala skatteintäkterna, varav mervärdesskatten står för och punktskatterna för . Tabell 6.18 Skatt på konsumtion och insatsvaror Personer (tusental) Miljarder kronor och procentuell förändring 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 Anm.: Värden är en prognos. I denna proposition aviseras att skattesatsen för förmögenhetsskatt halveras. ner innebär det att skattesatsen personer från till . Hal- veringen av skattesatsen omfattar inte fastigheter och bostadsrätter. Intäkterna från förmögenhetsskatten beräk- nas bli 2006. De föreslagna regeländringarna minskar skatteuttaget för att 2009 uppgå till . Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomträtter och vid beviljande av inteckningar. Av de totala intäkterna från stämpelskatt kommer den allra största delen från köp av och inteck- ningar i fast egendom och tomträtter. Inteck- ningar i luftfartyg, skepp och företag utgör en- bart en liten del av skatten. Stämpelskattens utveckling beror främst på utvecklingen på fastighetsmarknaden. Både sti- gande priser och ökad omsättning gör att skat- teintäkterna ökar. Intäkterna från stämpelskatten beräknas öka mycket kraftigt , på grund av stigande priser och en hög omsättning på fastighetsmark- naden. Skatten väntas uppgå till 2006. beräknas skatten minska till för att där- efter öka med . Prognosen över intäkterna från mervärdesskatt påverkas främst av hushållens konsumtion och hur den fördelas mellan olika varu- och tjänste- grupper. Även offentlig konsumtion samt för- brukning och investeringar i privat och offentlig sektor är en del av skattebasen för mervärdes- skatt. Intäkterna från den offentliga sektorn påverkas av utvecklingen i stat och kommun. Styrande för utvecklingen i den kommunala sektorn är sysselsättningen. En ökad sysselsätt- ning innebär ökade skatteintäkter till kommu- nerna som i sin tur medför ett större utrymme för konsumtion, investeringar, m.m. Punktskatterna påverkas av volymutveck- lingen i de varugrupper som beläggs med punkt- skatt och av prisutvecklingen. Energi- och koldi- oxidskattesatserna skrivs upp med KPI. I denna proposition föreslår regeringen att mervärdesskattesatsen för transport i skidliftar sänks från fr.o.m. . Det minskar intäkterna med . Dessutom föreslås att investeringsstimulansen för vissa byggtjänster slopas, vilket medför en ökning av intäkterna med . De beslut om inve- steringsstimulanser som redan fattats påverkas inte, vilket innebär att en avtrappning sker med viss eftersläpning. införs inom EU en omstrukture- ringsfond för sockersektorn som finansieras av sockerindustrin. Intäkterna redovisas under skatt på import och förväntas uppgå till 0,4 mil- jarder kronor 2007. På punktskatteområdet föreslås att skattesat- serna på samtliga tobaksvaror ska höjas, vilket beräknas öka intäkterna med . Regeringen har föreslagit att fr.o.m. genomföra en avveckling av kol- dioxidsskatten för anläggningar som omfattas av handeln med utsläppsrätter, vilket beräknas minska intäkterna med ca . Vidare avser regeringen att sänka den lägre energiskattesatsen på el med per kWh för förbrukning i hushålls- och servicesektorerna i vissa kommuner i norra . Sänkningen be- döms kunna träda i kraft . Denna förändring beräknas minska intäkterna med . För att överföra statens kostnader för trafik- skadades sjukpenning och sjukersättning till tra- fikförsäkringen aviserar regeringen i denna pro- position en skatt på trafikförsäkringspremier. Skatten ska finansiera kostnaderna för befintliga och framtida trafikskador som förutsättningarna för en överföring till trafik- försäkringen utreds. Ändringen avses genom- föras fr.o.m. och förväntas öka intäkterna med under in- förandeåret. En relativt stark utveckling inom både privat och offentlig sektor medför att intäkterna från mer- värdesskatt beräknas öka med och uppgå till 2006. Den största andelen av intäkterna, härrör från privat konsumtion. Den kommunala och statliga sektorns förbrukning står för av in- täkterna. Dessa andelar är relativt stabila över ti- den. Privat konsumtion består i sin tur till av hushållens konsumtion, resterande delar är investeringar och förbrukning. Således förklaras av intäkterna från mervärdesskatt av hushållens konsumtion. Efter- som skattesatserna varierar mellan olika varu- och tjänstegrupper spelar fördelningen av kon- sumtionen en viktig roll. I diagram 6.7 redovisas hushållens konsumtion av de tre största varu- grupperna: sällanköpsvaror, dagligvaror och övriga tjänster. Skattesatsen på sällanköpsvaror är medan dagligvaror beläggs mervärdesskatt. Då sällanköpsvaror står för en stor andel av hushållens konsumtion förklarar utvecklingen i denna grupp till stor del även förändringen i intäkterna från mervärdes- skatt. Kläder, möbler och övriga fritidsartiklar är de största varuposterna. De står tillsammans för lite av intäkterna från sällan- köpsvaror. Diagram 6.7 Hushållens konsumtion per varugrupp 2000 2009 Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de externa kostnader för sam- hället som uppstår i samband med förbrukning av vissa varor och tjänster. De används för att påverka konsumtionen i en för samhället önsk- värd riktning, även om de också har en offent- ligfinansiell betydelse. av intäkterna härrör från kon- sumtion av cigaretter och utvecklingen av denna skattebas har därför stor betydelse för progno- sen. Cigaretter beläggs dels med en styckeskatt, dels med en skatt som baseras på detaljhandels- priset. Intäkterna från skatt på tobak beräknas 2006 uppgå till , vilket är lägre än 2005. De lägre intäkterna förklaras av att antalet sålda cigaretter har minskat. Åren 2007 2009 bedöms antalet sålda cigaretter fortsätta att minska . Ett högre detalj- handelspris på cigaretter ökar dock skatteintäk- terna i motsvarande mån. Den höjning av skatte- satserna som föreslås i denna proposition beräknas öka intäkterna med ca . Perioden 20072009 beräknas intäkterna uppgå till . Diagram 6.8 redovisar hur de två I diagram 6.9 redovisas utvecklingen av in- skattebaserna för skatt på tobak har utvecklats täkterna per produktslag under 19982009. och hur de förväntas förändras de Intäkterna från skatt på sprit beräknas uppgå antas fortsätta minska och konsumtionen av lägre än 2002 då första steget att höja de indika- snus antas öka . tiva nivåerna togs. Diagram 6.10 visar privat införsel av sprit un- Diagram 6.8 Konsumtion av tobak 19982009 der de senaste fem årenTF ökade privat införsel av sprit med 42 respektive Cigaretter, miljarder styck bedöms införseln under årets första Snus, miljoner kg ha varit lägre än mot- svarande period 2005. Diagram 6.10 Privat införsel av sprit 20022006 Tusen liter sprit, alkoholhalt Skatt på alkohol omfattar skatt på etylalkohol, skatt på vin och skatt på öl. beräknas intäk- terna bli , vilket är högre än 2005. Främst är det skatte- intäkter från försäljning av vin och öl som ökar. Intäkterna från skatt på etylalkohol är i stort sett oförändrade. Åren 20072009 förväntas intäk- terna från skatt på alkohol öka marginellt. Det har tidigare befarats att de högre indika- tiva nivåerna för privatinförsel skulle minska intäkterna från skatt på alkohol drastiskt. är det främst intäkterna från skatt på sprit som har minskat. Diagram 6.9 Skatteintäkter per produktslag 19982009 Källa: SoRAD (on Alcohol and Drugs), Prognoserna baseras dels på den volymprognos över energianvändningen i som redovisade till regeringen , dels på förändringen av KPI. De viktigaste skattebaserna för energiskatten är elektrisk kraft och bensin och för kol- dioxidskatten olja och bensin. I tabell 6.19 redo- visas fördelningen av intäkterna mellan dessa skattebaser. Skatt på energi, dvs. energiskatt och kol- dioxidskatt, beräknas till , vilket är högre än 2005. beräknas intäkterna minska marginellt i huvud- sak beroende på den avveckling av koldioxids- skatten som regeringen har föreslagit för anlägg- ningar som omfattas av handeln med utsläpps- rätter. beräknas intäkterna öka . 42T T Uppgifterna bygger på ett slumpmässigt urval om 1500 personer varje Tabell 6.19 Skatt på energi Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Den lagändring som ger utrymme för att blanda in fettsyrametylestrar, FAME, i dieselolja i miljöklass 1 utan att oljans miljöklassning förändras (prop. 2005/06:181, bet. 2005/06:MJU:28, rskr. 2005/06:345) har beaktats. Intäkterna beräknas till följd av detta bli 0,10,lägre . Den avi- serade lägre energiskattesatsen på el, som gäller för förbrukning i hushålls- och servicesektorerna i vissa kommuner i norra är inkluderad i prognosen. Skatteintäkterna från skatt på energi är svåra att jämföra över tiden, beroende på ett flertal regeländringar. I tabell 6.20 redovisas därför den underliggande utvecklingen av intäkterna. Den underliggande utvecklingen visar skattebasernas inverkan på intäkterna. Tabell 6.20 Underliggande utveckling skatt på energi -0,1 -2,0 -0,6 -0,2 -1,1 -0,5 -1,3 -0,4 -0,1 -0,1 -1,5 -0,3 -0,9 -0,7 -1,7 -0,6 -0,1 -0,4 -1,1 -0,2 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Den underliggande utvecklingen beräknas till -0,. Åren 20082009 antas den underliggande utvecklingen i skattebaserna öka intäkterna med 0,30,. Främst är det intäkter som härrör från använd- ningen av bensin som beräknas öka. I diagram 6.11 illustreras fördelningen av skatte- intäkterna på energi- respektive koldioxidsskatt. har koldioxidskattens andel av de totala intäkterna ökat. Förskjutningen förklaras till stor del av genomförda skatteväxlingar . Detta mönster bryts dock till följd av energiskattehöjningarna 2005 och 2006 samt av den föreslagna avvecklingen av koldioxidskatten för sektorn som tilldelats utsläppsrätter som beräknas inledas 2007. Diagram 6.11 Skatt på energi 20002009 Övriga skatter på energi och miljö Övriga skatter på energi och miljö omfattar ett flertal skatter, bland annat skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och skatt på avfall. Driftstoppen för kärnkraftsreaktorerna i Fors- mark och har inte påverkat prognosen, eftersom en nedsättning av skatten sker först när en reaktor har varit avställd än och bara för de dagar som över- stiger de . För prognosåren beräknas övriga skatter på energi och miljö uppgå till . Under skatt på vägtrafik redovisas fordonsrelate- rade skatter och vägavgifter. Intäkterna från skatt på vägtrafik förväntas 2006 uppgå till , varav är fordonsskatt. av fordonsskat- ten betalas av hushållen. I diagram 6.12 redovisas utvecklingen av bil- parken i jämförelse med fordonsskatteintäkter . Antal registrerade person- och lastbilar har ökat . I diagrammet framgår också att fordonsskatteintäkterna ökade kraftigt . Nivåhöjningen beror på att fordonsskatten på personbilar och lätta lastbilar och bussar höjdes fordons- skatten för lätta bussar och lätta lastbilar i syfte att nå en mer likställd be- skattning med personbilar. En skattelättnad för dieseldrivna bilar med låga partikelutsläpp inför- des . Diagram 6.12 Antal registrerade person- och lastbilar och Under skatt på vägtrafik redovisas även intäkter från försöket med trängselskatt i fr.o.m. t.o.m. . Intäkterna från försöket uppgick till . Regeringen aviserar i denna proposition en skatt på trafikförsäkringspremier fr.o.m. . Enligt förslaget överförs statens kost- nader för trafikskadades sjukpenning och sjuker- sättning till trafikförsäkringen. Samtliga till- kommande kostnader för skador som inträffar efter ska bäras av trafik- försäkringen. Även kostnaderna för befintliga trafikskador bör belasta fordonsägarna. Dessa avvecklingskostnader för tillkommande och be- fintliga trafikskador ska täckas med en skatt på trafikförsäkringspremier. Intäkterna från försla- get beräknas uppgå till ca 2007 och ca 20082009. De totala intäkterna av skatt på vägtrafik be- räknas därmed öka till 2007. Skatt på import inkluderar tullmedel, jord- brukstullar och sockeravgifter. inklu- deras omstruktureringsfonden för socker. Till följd av en fortsatt stark utveckling av varuim- porten i löpande priser beräknas intäkterna från skatt på import uppgå till . Det är högre än föregående år. Till följd av införandet av omstruktureringsfonden inom EU för sockersektorn blir även ökningen 2007 relativt hög och uppgår till . Ut- vecklingstakten förväntas sedan avta och ök- ningen antas uppgå till 20082009. Under övriga skatter redovisas bland annat in- levererat överskott från AB , skatt på annonser och reklam samt lotteriskatt. Intäkterna antas minska . Idrottssats- ningen Handslaget ska fortsätta under mandat- perioden. Regeringen höjer ambitionen och 2007, vilket är Dessa medel ska finansieras genom överskott från AB . Den svaga utvecklingen beror främst på en sänkning av reklamskattesatsen. 6.4.4Restförda och övriga skatter Restförda skatter uppgick till -och ökar gradvis för att 2009 uppgå till -. Övriga skatter uppgick till 2005 och minskar till en nivå om . Övriga skatter utgörs av avgifter till Insättningsgarantifonden, Bilskrotningsfonden m.fl. samt av omprövningar av tidigare skattebeslut, skattetillägg samt några beloppsmässigt mindre skatter som påförs hus- håll och företag. beräknas periodiseringarna ha minskat statsbudgetens inkomster med 16 miljarder kro- nor. Förskjutningar i uppbörden minskade statsbudgetens inkomster med 28 miljarder kro- nor och betalningsförskjutningar ökade dem med . för- väntas nettot av uppbörds- och betalningsför- skjutningar öka statsbudgetens inkomster med 12 respektive medan de beräknas minska inkoms- terna med 5 respektive . Skatter med årlig taxering -14,3 -5,3 -3,1 -5,1 -9,6 -5,8 Skatter med månatlig uppbörd -2,3 -1,1 -1,3 -1,2 -1,3 -1,4 -0,9 -1,2 -0,8 -0,8 -0,1 -0,7 -27,8 -3,3 -11,4 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Uppbördsförskjutningarna är störst för de skat- ter som fastställs vid den årliga inkomsttaxe- ringen. Medan uppbördsförskjutningar visar förskjut- ningar av debiterade belopp, visar betalnings- förskjutningar hur förskjutningar i betalningar påverkar statsbudgetens inkomster. De största betalningsförskjutningarna utgörs av utbetal- ningar av inkomstskatt till kommu- ner och landsting samt betalningar till och från hushåll och företag. var utbetalning- arna lägre än kommunernas periodiserade intäkter. Även 2006 blir utbetal- ningarna betydligt lägre än de periodiserade intäkterna. -6,5 -2,2 -1,2 -0,1 -0,4 -0,5 -0,6 -6,7 -1,2 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Statsbudgetens övriga inkomster uppgick till 2005. beräknas öv- riga inkomster uppgå till . förväntas inkomsterna öka kraf- tigt, bland annat till följd av att antagandet om försäljningsinkomster höjts till . Prognosen uppgår till och till 60 respektive . Tabell 6.23 Övriga inkomster Bidrag från EU m.m. Avräkningar m.m. i anslut- -22,1 -42,0 -57,2 -48,9 -53,4 -55,3 Utgifter som ges som kredi- -7,7 -13,6 -14,7 -7,8 -4,0 -2,4 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Övriga inkomster är redovisade enligt de nya principerna (se avsnitt 6.2). 2000 Inkomster av statens verksamhet Under Inkomster av statens verksamhet redovisas bland annat aktieutdelningar, affärsverkens inle- vererade överskott, inlevererade överskott, ränteinkomster samt offentligrättsliga avgifter. Prognosen avseende aktieutdelningar, exklu- sive AB , är och . Därefter minskar prognosen avseende utdelningsin- komsterna något till följd av att delar av statens aktieinnehav säljs ut. Den underliggande prognosen för utdelningsinkomsterna har dock förbättrats väsentligt sedan 2006 års ekonomiska vårproposition och prognosen avseende utdel- ningsinkomsterna har höjts jäm- fört med vårpropositionen. höjs individernas egenfi- nansiering av arbetslöshetsförsäkringen. Avsik- ten är att tydliggöra och synliggöra kostnaderna för arbetslösheten. Se även volym 7, UO 13 Arbetsmarknad, avsnitt 5.8. De höjda egenavgif- terna beräknas uppgå till och prognosen har därmed höjts med motsvarande belopp. 3000 Inkomster av försåld egendom Under Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Försäljning av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. Prognosen har reviderats ned från fö- regående prognos från till . beräknas försäljningsinkomsterna uppgå till . Det är högre än prognosen ekonomiska vårproposition. Försäljnings- beloppen och tidpunkterna är behäftade med stor osäkerhet. 4000 Återbetalning av lån Under Återbetalning av lån redovisas bland annat Återbetalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och Återbetalning av övriga lån. beräknas inkomsterna uppgå till ca , varav återbetalningar av stu- diemedel utgör den största delen. beräknas inkoms- terna från studiemedelsavgifter minska något på grund av att antalet återbetalare minskar. Studie- medelsavgiften är den årliga återbetalnings- pliktiga delen (amorteringen) av studiemedel tagna . I takt med att antalet låntagare som återbetalat hela skulden på lån tagna ökar, minskar dessa inkomster. Under Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, vilka utgör merparten av in- komsterna. uppgick de kalkylmässiga inkoms- terna till . beräknas inkomsterna uppgå till 8 miljarder kro- nor och för perioden 20072009 till mellan . 6000 Bidrag m.m. från EU Under Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EG-fonder. Under inkomsttypen har det tillkommit nya inkomst- titlar till följd av den nya programperioden 20072013. Prognoserna för åren 20072008 har reviderats upp jämfört med prognosen i vårpro- positionen, främst till följd av att den nya pro- gramperioden nu finns med i beräkningarna. Prognosen har även ökat något 2007 och 2008 som en följd av att en ny omstruktureringsfond för socker upprättas på EU-nivå. De största enskilda bidragen avser arealbidrag, bidrag från samt bidrag från . Sammantaget för- väntas inkomsterna från Bidrag från EU mm att uppgå till drygt 13 miljarder kro- nor. förväntas dessa in- komster öka något. sjunker prognosen och inkomsterna beräknas uppgå till . 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet De tillkommande inkomsterna uppgick till och beräknas 2006 till . De består av EU-skatter samt kommunala utjämningsavgifter avseende kostnadsutjämningssystemet för verksamhet en- ligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. EU-skatterna, vilka omfattar tullmedel och den momsbaserade EU- avgiften, utgör den största delen av inkomsterna, . beräknas inkomsterna minska med . Detta beror på att den momsbaserade EU-avgiften för vidkommande sänks från till i enlighet med uppgörelsen om EU:s finansiella perspektiv 20072013. Nedgången förklaras av att den kom- munala inkomst- och kostnadsutjämningen redovisas på budgetens utgifts- sida. Under avräkningar redovisas intäkter som förs till fonder utanför statsbudgeten, kompensation och avlyft för statlig och mervärdes- skatt. Avräkningarna uppgick till 57 miljar- der kronor och beräknas öka i en relativt jämn takt för att 2009 uppgå till . De beloppsmässigt största avräkningarna är kompensation och avlyft för mervärdesskatt. Kompensationen till kom- munerna ökar med i genomsnitt medan de statliga avlyf- ten ökar . 8000 Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto. Vissa krediteringar som ges på skattekonto är stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. För att ge en ökad möjlighet att kontrollera statsutgifternas utveckling ändras redovisningen så att dessa utgifter redovisas under en egen inkomsttyp. Regeringen avser att frångå nyttjandet av skatte- krediteringar för stöd som är att likställa med utgifter i syfte att ge utgiftstaket dess avsedda betydelse. I tabell 6.24 särredovisas skattekredi- teringarna. Tabell 6.24 Utgifter som ges som skattekrediteringar på budgetens inkomstsida -7,7 -13,6 -14,7 -7,8 -4,0 -2,4 -2,1 -3,2 -3,4 -2,1 -1,5 -1,5 -0,3 -0,1 -0,3 -0,1 -1,7 -3,8 -1,5 -0,1 -0,2 -0,1 -0,8 -0,7 -0,8 -0,8 -0,8 -0,8 -4,4 -8,8 -7,0 i vård och omsorg -0,4 -0,3 -0,3 -0,4 -0,5 -0,6 -0,2 -0,2 -0,2 -0,3 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . De redovisade utgifterna är beslutade av tidigare regeringar. Eftersom de i vissa fall har formen av kontrakt kan de inte avbrytas. Fler- talet skattekrediteringar fasas ut medan vissa konverteringsstöd på energiområdet redovisas på statsbudgetens utgiftssida . 6.5Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition och uppföljning av statsbudgeten I tabell 6.25 redovisas aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition och statsbudgeten . Sedan prognosen i vårpropositionen har intäkterna från skatt på arbete reviderats upp . Förändringarna förklaras av en reviderad prognos för arbetsmarknaden samt det pre- liminära taxeringsutfallet för . inkomstskatt bedöms nu bli högre än i vårproposi- tionen.