prop · GT031d8 · 2006-01-01 00:00:00 — Myndigheten tillhandahåller statistik och analyser över olycksutvecklingen som stöd för nationella, regionala och lokala strategier för förebyggande säkerhetsarbete. För att kunna ge en samlad bedömning över olycksutvecklingen och säkerhetsarbetet i inrättades 2002 i Nationellt centrum för lärande från olyckor. har bidragit till att minska konsekvenserna av olyckor vid räddningsinsatser genom utvecklings- och utbildningsinsatser riktade mot räddningstjänstansvariga myndigheter. gör bedömningen att den kommunala räddningstjänstens förmåga att hantera olyckor såsom trafikolyckor, villa- och lägenhetsbränder är god, medan förmågan vid större händelser, utsträckta över eller olyckor med farliga ämnen behöver stärkas. drabbades av stormen . Stormen medförde stora krav på krishanteringsförmågan för flera myndigheter, kommuner och andra aktörer som deltog i arbetet med att hantera krisen. Arbetet inom verksamhetsområdet skydd mot olyckor utgjordes i första skedet av stormen av räddningstjänstinsatser som sedan gick över till andra insatser inom ramen för kommunernas ansvar. Regeringens bedömning är att räddningstjänstinsatserna har fungerat tämligen väl under stormen. När det gäller krishanteringsarbetet under stormen har regeringen gett berörda myndigheter i uppdrag att redovisa sina erfarenheter. skall till regeringen redovisa en sammanställning och analys av dessa underlag. Regeringen har mot bakgrund av den ökade brandrisken som följer av den ökade skogsavverkningen i stormen spår tilldelat medel för skogsbrandflyg till länsstyrelserna i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 , , , , , och . Regeringen har vidare gett i uppdrag att vidta åtgärder som stödjer arbetet med att dels förebygga skogsbränder, dels förbättra förmågan att hantera skogsbränder som kan komma att inträffa i det utsatta området. Erfarenheterna av det nya utbildningssystemet vid och säkerhetsutbildning inom är mycket goda och det är positivt att andelen kvinnliga sökande 2004 har ökat från på den tvååriga utbildningen inom skydd mot olyckor. Regeringen anser att det är angeläget att och säkerhetsutbildning fortsätter sitt arbete med att etablera kontakter med nya målgrupper som t.ex. kommunledningar, myndigheter, företag, etc. eftersom samhället i större utsträckning efterfrågar utbildningar för att hantera störningar i samhällsviktig verksamhet samt i krishantering. Regeringen ställer sig positiv till att ett system med egentillträde till vidareutbildning tillskapas. Ikraftträdandet av lagen om skydd mot olyckor innebar också en förändring av tillsynsverksamhet. har vidare inriktat arbetet på att ge länsstyrelserna stöd i samband med implementeringen av den nya lagen. Inom ramen för internationella bistånds- och räddningsinsatser har operativa rutiner utarbetats , utifrån de bilaterala överenskommelserna om ömsesidigt stöd vid stora olyckor och katastrofer mellan och motsvarande myndigheter i , och . har vidare undertecknat en samarbetsöverenskommelse med och fortsatt samarbetet med , bland annat inom utbildningsområdet. samverkar såväl nationellt som internationellt med berörda myndigheter och organisationer inom ramen för FN, EU och Nato/Partnerskap för fred. Minhantering, civil krishantering och humanitära hjälpinsatser Statens räddningsverks mål för verksamhetsgrenen Internationella biståndsinsatser är att bidra till att minska lidande och skadeverkningar genom medverkan i bistånds-, räddnings- och utvecklingsinsatser. Regeringen bedömer att de internationella insatserna till stöd för humanitär hjälpverksamhet indirekt eller direkt medverkat till att minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i de drabbade länderna. Beredskapen vid för att genomföra insatserna är enligt regeringens bedömning väl utvecklad. samverkar såväl nationellt som internationellt med berörda myndigheter och organisationer inom ramen för FN, EU och Nato/PFF. Med anledning av den pågående konflikten i och den humanitära katastrofen i genomförde ett antal större och mindre insatser i , och . Uppgifterna bestod bl.a. av logistik, utbildning och samband till olika FN-organ samt stöd för minhantering. har vidare medverkat med logistikexperter vid två insatser inom ramen för EU:s civila krishantering; en till och en till . Till följd av flodvågskatastrofen i ger stöd till generalkonsulatet i med arbetet att samordna de svenska myndigheternas och organisationernas arbete i katastrofområdet. medverkade också i FN:s humanitära insatser i och till följd av flodvågskatastrofen. har genomfört ett flertal utbildningar och övningar i minhantering för egen personal och för FN- personal. har genomfört olika typer av insatser inom minröjningsområdet i , , , och . huvudsakliga verksamhet inom ramen för Nato/PFF, i form av kurser, fortsätter enligt utvärderingarna att hålla hög kvalitet. Genom att genomföra en kurs i samarbete med myndigheter i ett annat EAPR- land () avser att fortsätta utveckla utbildningsverksamheten inom PFF. genomfördes en kurs i ledning av internationella insatser i tillsammans med ryska myndigheter. Även medverkar internationellt vad avser uppbyggnad och utveckling av andra staters förmåga inom miljöområdet och har bl.a. deltagit i utbildning av räddningsledare i . Miljöaspekter skall beaktas i allt arbete inom verksamhetsområdet mot olyckor. verksamhet har betydelse för miljön främst genom den miljöövervakning och de utsläppsbekämpande åtgärder som myndigheten företar inom ramen för sitt ansvarsområde. Åtgärderna bedöms ha haft en positiv miljöeffekt. har redovisat sitt arbete med miljöledningssystem för regeringen. Myndigheten arbetar successivt med att byta ut motorer, installera reningsutrustning samt med att växla över till vissa underhållsprodukter som har en mindre negativ miljöpåverkan. De för myndigheten planerade investeringarna bedöms på ett positivt sätt bidra till denna omställning. har redovisat sitt arbete med miljöledningssystem för regeringen. arbetar för ett integrerat och systematiserat synsätt avseende säkerhet, hälsa och miljö inom området Skydd mot olyckor i form av förbättrat miljöarbete, förebyggande av föroreningar, nationella miljökvalitetsmål och miljösäkrad utbildningsverksamhet vid och säkerhetsutbildning. och har, enligt regeringens bedömning, genomfört miljöarbetet på ett bra sätt. inkom i enlighet med det uppdrag som lämnades i regleringsbrevet , med en redovisning av myndighetens plan för motverkande av diskriminering på grund av sexuell läggning, kön, etnicitet eller funktionshinder. Myndigheten arbetar aktivt för att få in fler kvinnor och personer av annan etnisk bakgrund än svensk i sin verksamhet. I de två senaste rekryteringsomgångarna har andelen kvinnor ökat markant, vilket är en positiv utveckling. Myndigheten gör bedömningen att arbetet med etnisk mångfald och jämställdhet har utvecklas positivt, vilket bl.a. bidragit till att allmänheten oftare möter kvinnliga kustbevakningstjänstemän i kontakten med myndigheten. Myndigheten arbetar vidare aktivt med att försöka öka intresset för verksamhet och medverkar bl.a. vid utbildnings- och rekryteringsmässor. har lämnat förslag på mål och indikatorer för det 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 fortsatta arbetet med jämtegrering, i enlighet med regeringens beslut . Regeringen anser att har genomfört arbetet med jämställdhet och mångfald på ett bra sätt men att det återstår omfattande arbete för att öka andelen kvinnor och personer med annan etnisk bakgrund än svensk i organisationen. Det är därför angeläget att även fortsättningsvis lägger kraft vid arbetet med jämställdhet och etnisk mångfald. beslutade ledning att långsiktigt ge jämställdhetsfrågorna hög prioritet i det interna arbetet vid myndigheten. har lämnat förslag på mål och indikatorer för det fortsatta arbetet med att integrera jämställdhet i myndighetens verksamhet. Regeringen anser att har genomfört arbetet med jämställdhet och mångfald på ett bra sätt men att det återstår arbete. Det är därför angeläget att även fortsättningsvis lägger kraft vid arbetet med jämställdhet och etnisk mångfald. Nationellt centrum för lärande från olyckor Nationellt centrum för lärande från olyckor har fått en fast organisatorisk form inom och resurser för att utökas till att omfatta ca 15 personer. Centrumet har fått sitt första externfinansierade uppdrag. En viktig del i allt säkerhetsarbete är att ständigt lära av det som inträffar för att förhindra nya olyckor. Det finns enligt Centrumet tydliga skillnader i skaderisk med avseende på kön, ålder, geografisk hemvist och socioekonomisk ställning. Risken att omkomma eller skadas allvarligt är också en jämställdhetsfråga. Den samlade bilden av olycksutvecklingen, tillsammans med övriga förändringar i samhället, pekar på att ökade ansträngningar i det förebyggande arbetet bör inriktas mot hem- och fritidsmiljöer. fick uppdraget att införa, förvalta och utveckla radiokommunikationssystemet för skydd och säkerhet - . Del av verksamheten skall vara förlagd till . Regeringen gav i uppdrag att upphandla systemet. Upphandlingen var klar men 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 överklagades och rättsprocessen avslutades först . överlämnade ramavtalet för RAKEL- systemet till . Det gemensamma projektet mellan myndigheten och leverantör för utbyggnad av RAKEL- systemet som förutsätts i ramavtalet har etablerats. Den första beställningen från ramavtalet gjordes . Tidplanen för systemutbyggnaden har justerats sedan rättsprocessen avslutades och den första etappen skall vara klar för operativ drift - den sista i mitten av . Den svenska utvecklingen är en del av en internationell utveckling. deltar i det internationella arbetet bl.a. genom att medverka i arbetsgrupper som utvecklar TETRA-standarden. har i en skrivelse hemställt till regeringen om en utökad användarkrets i RAKEL-systemet. Enligt regeringens mening bör en utökad användarkrets eftersträvas (se prop. 2004/05:175 Från IT- politik för samhället till politik för IT-samhället, s. 75). Frågan bereds i . 4.6.1.3 Analys och slutsatser till sjöss syftar till att begränsa och avhjälpa konsekvenserna av ett utsläpp av olja eller andra skadliga ämnen. Målet är att minimera de miljömässiga konsekvenserna. har upprätthållit en ständig beredskap för räddningstjänst till sjöss och genomfört både miljöförebyggande och skadeavhjälpande insatser. Kostnaderna för beredskap och insatser avseende miljöräddningstjänst uppgick till ca , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Genom de förebyggande operationerna har myndigheten lyckats förhindra skadliga utsläpp till följd av olyckor och incidenter. Miljöräddningsoperationer där olja har tagits upp ur vattenmassorna har bidragit till att skydda den miljön och känsliga områden i strandzonen. Bekämpning av utsläppen till sjöss är därtill mer kostnadseffektivt än att ta hand om föroreningarna på stränderna. och för i ett antal fall talan i domstol i syfte att få ersättning för de kostnader som uppkommit i samband med olika bekämpningsinsatser. Regeringen gör bedömningen att korta insatstider för miljöräddningstjänsten och en hög närvaro till sjöss är en förutsättning för en hög beredskap och en effektiv miljöräddningstjänst. Närvaron till sjöss utgör även grunden för förmåga avseende sjöräddningsinsatser och andra myndighetsuppgifter till sjöss. Av stor vikt är även att det finns en god beredskap för och en god förmåga att ta hand om ett påslag av olja på stränderna. Regeringen bedömer att dessa målsättningar, liksom målsättningarna vad gäller sjösäkerhetsarbetet, har uppfyllts. För att skapa ett säkrare samhälle är det viktigt med användbara och verklighetsbaserade grund-, vidare-, och uppdragsutbildningar. Det är också nödvändigt att den enskilde får kunskap för att själv kunna förebygga olyckor och att kunna ingripa på rätt sätt och minska konsekvenserna om det trots allt händer en olycka. I det olycksförebyggande arbetet är därför kunskapsspridning viktig. I det förebyggande arbetet har många samarbetspartners, såsom de kommunala räddningstjänsterna och andra myndigheter. samarbetar också internationellt och är delaktig i att skapa viktiga och enhetliga regler inom EU. Regeringen bedömer att de åtgärder som och vidtagit inom verksamhetsområdet mot olyckor har bidragit till att stärka samhällets förmåga att förebygga, förhindra och minska konsekvenserna av olyckor. har på ett bra sätt byggt upp sin RAKEL-verksamhet och efter den försening av projektet som överklagandeprocessen orsakat snabbt kommit igång med arbetet att införa och utveckla radiokommunikationssystemet . Myndigheten deltar vidare i det internationella arbetet på sådant sätt att dessa kontakter underlättar arbetet med uppbyggnaden av RAKEL-systemet högst avsevärt. 4.6.2.1Sammanfattande bedömning av förmågan inom samhällets beredskap mot svåra påfrestningar på samhället i fred har fortsatt arbetet med att öka samverkan och samordningen då det gäller beredskapen mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen (CBRN) och bl.a. på uppdrag av regeringen utarbetat en NBC-strategi. Myndigheten bedömer att vidtagna åtgärder har ökat förutsättningarna för att utveckla och stärka samhällets samlade förmåga att motstå och hantera CBRN-hot. har tillsammans med länsstyrelserna arbetat med att konkretisera, utreda och utveckla områden som det geografiska områdesansvaret, risk- och sårbarhetsanalysarbetet samt frågor rörande länsstyrelsernas behov av kompetensutveckling. har tillsammans med tolv centrala och nio regionala myndigheter planerat och genomfört samverkansövningen SAMÖ-04. Scenariot för övningen var terrorism med hot om spridning av biologisk smitta och hot om användning av en smutsig bomb. Målet med övningen var att myndigheterna skulle öka sin förmåga att leda, samordna och informera vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Myndigheten har även lämnat stöd till ett flertal andra övningar. har arbetat med att ta fram ett skyddat webbaserat informationssystem, WIS, och inrättandet av en nationell portal med krisinformation samt verkat för att kommuner och landsting skall ha krisinformation på sina webbplatser. har byggt upp ny kunskap i syfte att stärka samhällets krisberedskap. Detta har myndigheten framförallt gjort genom att initiera forskning samt följa upp, utvärdera och sprida forskningsresultat. har även genomfört en förstudie för ökad kunskap om de beroendeförhållanden som finns mellan samhällsviktiga funktioner och en studie 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 efter terrorattackerna i . bedömer att myndigheten genom kunskapsutveckling, inriktning, samordning, stöd och uppföljning har bidragit till att minska sårbarheten och förbättrat förmågan att hantera kriser i samhället. har skapat ytterligare förutsättningar för att höja grundförmågan hos myndigheten och andra aktörer i krishanteringssystemet. När det gäller beredskapen mot svåra påfrestningar i fred gör bedömningen att samhällets samlade förmåga inte är godtagbar. Trots vissa förbättringar i krishanteringsförmågan, kvarstår brister inom elförsörjning, telekommunikationer, IT, beredskap mot massförstörelsevapen, dricksvattenförsörjningen, de samhällsviktiga transfereringssystemen, förmågan att hantera de CBRN-relaterade hot som inte utgörs av massförstörelsevapen samt förmågan att hantera kriser som kräver stora polis- eller sjukvårdsinsatser. gör ett bra arbete med att förbättra samhällets beredskap och förmåga att möta en svår påfrestning. Den samverkansövning som genomfört , SAMÖ-04 fick ett bra genomslag. Myndigheten har också stärkt och utvecklat sin förmåga att göra omvärldsanalyser. Inom forskningsområdet har utvecklats och gjort förbättringsåtgärder. Myndigheten har kommit igång med sin strategi för att öka kunskapen, inte enbart hos myndigheten själv utan även för vidare spridning av forskningsresultat inom krishanteringsområdet. bedömning avseende samhällets samlade förmåga att motstå svåra påfrestningar i fred är en sammanvägning av flera olika mångfacetterade verksamheter som beroende på typ av kris kommer att involveras i olika omfattning och utsträckning. Genom de aktiviteter som genomförts har förutsättningar skapats för att successivt kunna höja förmågan både hos och hos andra aktörer inom krishanteringssystemet. Regeringen anser att möjligheten att väga 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 samman och lämna en samlad bedömning av samhällets förmåga dock är behäftat med stor osäkerhet. På vissa områden, särskilt då det gäller krishanteringsförmågan, har läget förbättrats jämfört med föregående år genom de åtgärder som vidtagits inom utgiftsområdet. Det finns dock fortfarande grava brister i vissa samhällsviktiga system som påverkar samhällets totala förmåga att motstå och hantera en svår påfrestning på samhället i fred. Vid sidan av redan konstaterade brister och vidtagna åtgärder finns det andra faktorer som påverkar samhällets förmåga. Det handlar främst om den tekniska utvecklingen och förändringar av samhällets struktur. De åtgärder som genomförts har bl.a. syftat till att öka krisledningsförmågan inom elbranschen och stärka förmågan att hantera elsystemet under störda förhållanden samt åtgärder för att återupprätta och återstarta elsystemet efter svåra störningar. När det gäller telekommunikationer har investeringar gjorts för att exempelvis stärka redundansen i kommunernas huvudnoder. Arbetet med att etablera de IT-säkerhetsfunktioner som framgår av prop. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap har fortsatt. Det har inom ramen för det s.k. tagits fram förslag till hur en fördjupad privatoffentlig samverkan avseende elförsörjningens säkerhet och beredskap skall kunna utvecklas. Vissa investeringar i etermedia har genomförts. Vidare håller en nationell vattenkatastrofgrupp på att bildas med syftet att stödja de regioner och kommuner som drabbas av svåra kriser. Konsekvenserna för dricksvattenförsörjningen om det saknas reservkraft vid längre elbortfall har utretts. har bedömt att samhällets förmåga inom samverksansområdet Teknisk infrastruktur att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred inte är godtagbar. Trots genomförda insatser kvarstår brister på flera områden. Dessa avser svagheter inom elförsörjning, elektroniska kommunikationer samt inom dricksvattenförsörjningen. av myndigheterna påverkas förmågan av begränsningar i sektorernas basförmåga. Brister inom elsystemet bedöms inta en särställning på grund av dess betydelse för övriga samhällsfunktioner. Regeringen delar bedömning av förmågan inom samverkansområdet. De ömsesidiga beroendeförhållandena mellan olika tekniska system medför betydande sårbarhet. Sammankopplingen mellan olika delar av den tekniska infrastrukturen innebär att förmågan på myndighetsnivå snabbt kan sänkas genom störningar i en annan del av den tekniska infrastrukturen. De åtgärder, bl.a. för att förbättra krishanteringsförmågan och öka robustheten, som genomförts har i viss utsträckning förbättrat den generella krisledningsförmågan. Vidare har förmågan att leda tågtrafik vid avbrott i elförsörjningen liksom robustheten i flygtrafikledningssystemen ökat. Arbetet med Svenska nationella ambulansflyget (SNAM) har fortskridit, ett flygplan beräknas vara operativt . har bedömt att samhällets förmåga inom samverkansområdet Transporter är godtagbar när det gäller att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. Det finns dock allvarliga brister när det gäller förmågan att genomföra brådskande transporter över långa avstånd. Enligt är det svårt att entydigt att avgöra om förmågan inom transportsystemet förbättras eller försämras av den pågående utvecklingen. Regeringen delar bedömning av förmågan inom samverkansområdet. 4.6.2.4Samverkansområdet Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen De åtgärder som genomförts har i viss mån minskat sårbarheten inom dricksvattenområdet samt höjt förmågan i CBRN-miljö. Arbetet med att utveckla en snabb och säker diagnostik för smittämnen som anses vara bioterrorhot samt vid avsiktlig spridning av mikroorganismer i livsmedel, vatten och djur har fortsatt. Likaså har viss beredskapslagring av antivirala läkemedel vid en pandemi genomförts. Förmågan till indikering och sanering har utretts. har bedömt att samhällets förmåga inom samverkansområdet Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen inte är godtagbar. Hotbilden har komplicerats i förhållande till tidigare fokus på NBC-stridsmedel och nedfall genom att naturligt förekommande hot, med helt andra spridningsmekanismer, även innefattas. Brister föreligger bl.a. när det gäller förmåga till indikering och sanering. Regeringen delar bedömning av förmågan inom samverkansområdet. Det finns behov av ökad lagring av utrustning och förbrukningsvaror för CBRN-händelser. Ansvaret för tillsynen är i vissa delar inte tillräckligt klarlagd beroende på olikheter i hur befintlig lagstiftning uttolkas. Arbetet med dessa frågeställningar fortsätter inom samverkansområdet. Förmågan att hantera större utbrott av smittsamma sjukdomar hos människor och djur, oavsett spridningsorsak, liksom förmågan att hantera störningar i vatten- och livsmedelsdistributionen inom detta område måste stärkas. Möjligheten till insats i områden som tros vara eller är kontaminerade måste förbättras. Arbetet med att förbättra förmågan att indikera och detektera kemiska och radioaktiva ämnen i samband med gränskontroll bör fortsätta. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 De åtgärder som genomförts har bl.a. syftat till att stärka förmågan hos den finansiella sektorn till vilka räknas både banksystemet och de offentliga transfereringssystemen. Vidare har åtgärder för att öka redundansen i elförsörjningen vidtagits. har bedömt att samhällets förmåga inom samverkansområdet Ekonomisk säkerhet att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred inte är godtagbar. Bristerna rör främst de samhällsviktiga transfereringssystemen. Regeringen delar bedömning av förmågan inom samverkansområdet. Den verksamhet som bedrivs av inom samverkansområdet ingående myndigheter utgör grunden för mycket av vårt dagliga liv. Här faller ansvaret för huvuddelen av samhällets ekonomiska skyddsnät liksom för betalningsförmågan hos statliga myndigheter. Arbetet med att kunna säkerställa grundläggande funktion i samhällsviktiga transfereringssystem, även vid omfattande avbrott i ordinarie elektroniska kommunikationer och elförsörjning, måste enligt regeringen öka. Robustheten i betalningsväsendets, värdepappershandelns och de samhällsviktiga transfereringssystemens bör stärkas. Beredskap på oljeområdet skall vidmakthållas i enlighet med internationella avtal. 4.6.2.6Samverkansområdet Områdesvis samordning, samverkan och information De åtgärder, i form av analyser, utbildnings- och övningsinsatser m.m., som genomförts har bl.a. syftat till att öka redundansen i elförsörjningen och säkra driften i IT-system. Regeringen har beslutat (Fö2004/2313/) att skall utvärdera försöksverksamheten i , GotSam. Utvärderingen skall bl.a. innehålla en jämförelse med samverkansmodellen CeSam i län. I myndighetens redovisning framgår att det är 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 svårt att göra jämförelser mellan samverkansmodellerna. När det gäller GotSam konstaterar KBM att etableringen i nya lokaler ger goda förutsättningar för att kunna genomföra försöksverksamheten på större bredd . har bedömt att samhällets förmåga inom samverkansområdet Områdesvis samordning, samverkan och information när det gäller att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred är godtagbar. Länsstyrelserna bedöms ha godtagbar förmåga till regional krishantering, vilket är av avgörande betydelse för den samlade bedömningen. Regeringen delar bedömning av förmågan inom samverkansområdet. Åtgärder som förbättrar kompetensen hos aktörerna på lokal, regional och central nivå och åtgärder som syftar till att skapa reservalternativ för ordinarie elektroniska kommunikationer och elförsörjning bör prioriteras. Nödvändigt tekniskt ledningsstöd måste säkerställas.