prop · GT03107 · 2006-03-22 00:00:00 — Exempel på andra myndigheter som berörs är , , , och . I informationsarbetet bör organisationer och branschen bjudas in att delta. Ökad ekologisk produktion och offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel För att stimulera en positiv utveckling av marknaden för ekologiskt märkta livsmedel gör regeringen i skrivelsen Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010 (skr. 2005/06:88) bedömningen att konsumtionen av certifierade ekologiska livsmedel i offentlig sektor bör öka. Inriktningen bör vara att av den offentliga konsumtionen av livsmedel är ska vara ekologiska. Detta kan bidra till ett breddat produktutbud och förbättrad tillgänglighet av ekologiska livsmedel för alla konsumenter. I skrivelsen görs också bedömningen att den certifierade ekologiska produktionen av bl.a. kött bör öka markant. I regeringens pågående arbete med en hållbar stadsutveckling berörs konsumentfrågorna. kommer ett förslag till en nationell politik för hållbar stadsutveckling att lämnas i form av en departements- promemoria från . En mer energieffektiv bebyggelse I propositionen Nationellt program för energieffektivisering och energi- smart byggande (prop. 2005/06:145) gör regeringen bedömningen att nuvarande krav för energihushållning vid nybyggnad av flerbostadshus bör skärpas samt att krav på energieffektivisering bör ställas i samband med större byggnadsarbeten i befintliga bostäder. Regeringen avser att ge i uppdrag att, med beaktande av kostnadseffektivitet, meddela föreskrifter om detta. Jordbrukspolitiska åtgärder i och EU EU:s jordbrukspolitik påverkar både utbud och pris på livsmedel och har därmed påverkan på våra matvanor. I samband med reformen av EU:s marknadsordningar för frukt och grönsaker kommer aktivt att verka för ett avskaffande av alla prishöjande stöd för dessa produkter. Märkning är ett viktigt verktyg för hållbar konsumtion eftersom den ger konsumenten lättillgänglig information vid köptillfället och kommunicerar mycket information på ett enkelt sätt. Detta gäller både informativ märkning, som innehållsförteckningar, och mervärdes- märkning. Regeringen avser att fortsätta att stödja miljömärkena Svanen och EU-Blomman samt det etiska märket Rättvisemärkt (prop. 2005/06:105). kommer också att få i uppdrag att tydligare informera om olika typer av etisk och social märkning. Utbildning för hållbar utveckling och hållbar konsumtion Kunskap är en avgörande faktor för att hållbar utveckling ska uppnås. Det är därför nödvändigt att hållbar utveckling genomsyrar all utbildning, från förskolan och skolan till högskolan och folkbildningen. Exempelvis har en bestämmelse införts i högskolelagen (1992:1434) som Skr. 2005/06:107 innebär att lärosätena ska verka för att hållbar utveckling blir en del av har förklarat perioden 2014 till årtiondet för utbildning för hållbar utveckling. har tagit en aktiv roll i det internationella arbetet med utbildning för hållbar utveckling. Kunskap är dessutom viktigt för att man som konsument ska ha möjlighet att tillgodogöra sig information och agera medvetet. När det gäller frågor om hållbar konsumtion för hushållen ingår dessa i ämnet hem- och konsumentkunskap, men de kan även tas upp inom ramen för andra ämnen. För att ytterligare underlätta integrering av hållbar konsumtion i skolans olika ämnen kommer att få i uppdrag att ta fram skolmaterial med inriktning på bl.a. dessa frågor. Detta aviseras i propositionen Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsumentpolitikens mål och inriktning (prop. 2005/06:105). Vikten av att beakta miljöaspekter i alla typer av standarder framhålls av bl.a. Europeiska kommissionen och standardiseringsorganen i och i . pågår arbetet med att ta fram en vägledande standard för socialt och miljömässigt ansvarstagande (ISO 26000 Social Responsibility, SR). Regeringen kommer att fortsätta verka för att hållbarhetsperspektiv beaktas i utformandet av standarder för konsument- produkter bl.a. genom stöd till ISO Social Responsibility. Organisationen har fått ett utökat statligt stöd för att stärka konsumentrepresentationen inom standardiseringsarbetet (prop. 2005/06:105). För att främja ett hållbart produktutbud och hållbara produktionsmetoder har bl.a. , på regeringens uppdrag, bedrivit insatser för att stimulera verksamhets- och produktutveckling ur ett hållbarhetsperspektiv, t.ex. genom att stödja små och medelstora företag i arbetet med att miljöanpassa sina produkter och tjänster samt att miljöanpassa produktionsprocessen. etablerades miljöteknikråd (SWENTEC), som är under uppbyggnad. Rådet ska bl.a. ha till uppgift att samordna de insatser som bedrivs för att främja utveckling och marknadsintroduktion av miljöteknik och att stärka företags affärsmöjligheter på miljöområdet såväl i som på export. 3.2Att motivera en hållbar konsumtion För att främja ett ändrat beteende kan ekonomiska styrmedel och ibland även information användas för att stärka konsumenternas motivation till att förändra sina konsumtionsmönster. Motivationen kan stärkas genom att konsumentens kostnader för ett ohållbart beteende ökas, t.ex. miljö- skatter på flygresor (se s. 26) eller genom att kostnaderna för ett hållbart beteende minskas, t.ex. skattereduktion för miljöförbättrande installationer i småhus (se s. 21). Motivation kan också skapas genom införandet av ett ekonomiskt bidrag, t.ex. investeringsstöd för kon- vertering från direktverkande elvärme (se s. 21). Bidrag och skatteavdrag medför att kostnaderna för beteendeförändringen bärs av samhället medan en skatt på ohållbar verksamhet innebär att förorenaren betalar. Det är framförallt riksdag och regering som har möjlighet att skapa motiv till förändring genom användningen av ekonomiska styrmedel. Men näringslivet kan också spela en viktig roll när det gäller att skapa motivation, t.ex. genom att erbjuda en lägre räntesats på lån vid köp av en miljöbil, vilket erbjuds av vissa banker. Handeln har också möjlighet att motivera till hållbar konsumtion genom att exponera varor i butik på ett visst sätt. En ny undersökning från visar att det i dagligvaruhandeln lämnas miljöinformation, och viss etisk information, som kan verka motiverande. Särskilt gäller detta märken på hyllkanten, men även broschyrer och skyltar har betydelse (rapport 2006:2). Regeringen har för avsikt att särskilt arbeta vidare med följande insatser för att medverka till att öka konsumenternas motivation att konsumera hållbart. Effektivare ekonomiska styrmedel inom miljöområdet Ekonomiska styrmedel inom miljöområdet kan bidra till att öka konsumenters motivation att agera hållbart. I används en rad ekonomiska styrmedel på miljöområdet. och har fått i uppdrag att, i samråd med och , göra en heltäckande analys av dagens ekonomiska styrmedel på miljöområdet i syfte att ge en samlad bild av hur de samverkar och deras effektivitet. Uppdraget, som omfattar en granskning av skatter, avgifter och direkta bidrag, ska redovisas . Mot bakgrund av denna utvärdering ska en utredning tillsättas som vid behov ska föreslå nya eller förändrade ekonomiska styrmedel som kan bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen och delmålen uppnås så kostnadseffektivt som möjligt. Behovet att ställa om till ett ekologiskt och socialt samhälle gör att de miljöanpassade inslagen i skattesystemet kan behöva öka. Sedan skattereformen 1990/91 genomfördes har en rad stora förändringar skett, både i samhället i stort och i skattepolitiken, som gör att det finns behov att se över hela skattesystemet. Regeringen kommer att påbörja en sådan översyn 2006. Individuell mätning av tappvarmvatten och el Regeringen anser att individuell mätning och debitering av el och tappvarmvatten i flerbostadshus framstår som ett viktigt instrument för att påverka hushållens konsumtionsvanor. I propositionen Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande (prop. 2005/06:145) gör regeringen bedömningen att frågan bör utredas ytterligare. Regeringen avser att ge energitjänsteutredningen detta uppdrag. En kunskapsbas fakta om hållbar konsumtion Statliga myndigheter besitter stora kunskaper och producerar många rapporter om våra konsumtionsmönster och konsekvenserna av vår konsumtion. Denna information kan ge motivation till ett ändrat beteende. är informationen utspridd på olika myndigheters webb- platser och ofta svårtillgänglig för den som inte har sakkunskap. För att skapa motivation kommer relevant kunskap om konsumtions- mönster att samlas på webbplats. Informationen hämtas från berörda myndigheter, bl.a. , och , som tillsammans med kommer att få i uppdrag att göra informationen mer lättillgänglig och anpassad till olika målgrupper, bl.a. barn och unga. Detta ligger i linje med det uppdrag som föreslås få i propositionen Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsumentpolitikens mål och inriktning (prop. 2005/06:105). Uppdraget innebär bl.a. att myndighetens webbplats ska utgöra en samlingsplats för saklig information riktad till konsumenter och vidareinformatörer. Kunskapsbasen kan också fungera som faktabas för medierna och andra vidareförmedlare, organisationer och näringsliv som arbetar med hållbar konsumtion. Kunskapsbasen ska också ge konkreta exempel på positiva effekter av ett ändrat beteende. Regeringen avser att ge i uppdrag att, i samverkan med , och , förbereda och genomföra en riktad nationell kampanj om energieffektivisering i syfte att visa på tekniska lösningar som bidrar till en ökad energi- effektivisering (prop. 2005/06:145). Kampanjen ska bl.a. visa hur man med enkla medel kan minska sin energianvändning. 3.3Att engagera för en hållbar konsumtion För att nå förändrade konsumtionsmönster krävs förändringar i livsstil och levnadsmönster samt nya eller reviderade värderingar. Detta förutsätter en social acceptans och medvetenhet hos varje konsument och bygger på kunskap, men också på engagemang för frågorna. Konsumenter måste både ändra invanda mönster och efterfråga information samt ställa krav på producenter och detaljister. Ideella organisationer har en unik roll som vidareförmedlare av kunskap och som opinionsbildare när det gäller att skapa engagemang för en hållbar konsumtion för hushållen. Deras nätverk och dialog med konsumenterna tillför en viktig lokal och regional dimension och kan, förutom att skapa ett engagemang för frågorna, bidra till en livaktig dialog mellan medborgare, politiker och myndigheter. Ideella organisationer har också en angelägen roll som vidareförmedlare av information. Även de kommunala rådgivarna, som konsumentvägledare, energirådgivare och agenda 21-samordnare, är betydelsefulla i arbetet för ett ökat engagemang för hållbar konsumtion, särskilt som vidare- förmedlare av information och kunskap. Även näringslivet kan ha en roll när det gäller att skapa engagemang, särskilt i sin marknadsföring. Regeringen har för avsikt att särskilt arbeta vidare med följande insatser för att medverka till att öka konsumenternas engagemang för hållbar konsumtion. Forum för hållbar konsumtion för hushållen För att öka engagemanget i samhället, särskilt bland konsumenterna, i fråga om förändrade konsumtionsmönster avser regeringen att återkommande bjuda in till ett Forum för hållbar konsumtion för hushållen. Forumet syftar till att öka dialogen kring aktuella frågor och lyfta viktiga frågeställningar till debatt. Genom forumet skapas också arenor för sektorsövergripande samverkan. Nära samverkan kommer att ske med , som är knutet till . Rådet arbetar med att underlätta genomförandet av den svenska strategin för hållbar utveckling, särskilt på lokal och regional nivå. Att främja konsumtionen av ekologiska livsmedel kommer att få i uppdrag att utarbeta en kommunikationsstrategi för att främja konsumtionen av ekologiska livsmedel. Strategin ska kunna användas som ett underlag i verkets arbete med främjandet av ekologiska livsmedel, men också som underlag för andra aktörer. Uppdraget ska samordnas med andra pågående initiativ på området, t.ex. den planerade kampanjen för ökad konsumtion av ekologiska livsmedel som organisationen initierat i samarbete med flera andra aktörer. I propositionen Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsumentpolitikens mål och inriktning (prop. 2005/06:105) gör regeringen bedömningen att det är eftersträvansvärt med en stark konsumentrörelse och att organisationer som arbetar med konsument- relaterade frågor ges fortsatt ekonomiskt organisationsstöd. Stöd till organisationer som arbetar med projekt om hållbar konsumtion Det projektstöd som distribuerar kommer att fokusera på projekt om hållbar konsumtion med särskild inriktning mot ändrade konsumtionsmönster (prop. 2005/06:105). Ökat stöd till informationsinsatser som främjar rättvis handel inleddes en satsning med ett utökat stöd från biståndsanslaget till informationsinsatser genom organisationer som främjar en rättvis handel. Stödet administreras av Sida. Satsningen ska bidra till ökad medvetenhet om globala rättvisefrågor. 4Hur vi når hållbara konsumtionsmönster Trots att den andel av hushållens inkomster som används till livsmedel minskar, ökar konsumtionen av livsmedel i . åt varje svensk i genomsnitt livsmedel. Det är nästan och mer än det europeiska genomsnittet. Vi äter också annorlunda än . En allt mindre del av livsmedelskonsumtionen utgörs av basmat, som potatis, mjölkprodukter och bröd. Istället har den så kallade utrymmesmaten, dvs. läsk, godis och snacks, fått ett större utrymme. Vi äter också mer kött , särskilt kyckling- och nötkött, och mer importerad mat. Andra trender som påverkar våra matvanor är att allt mindre tid ägnas åt att förbereda och laga mat. Istället har konsumtionen av fryst och färdiglagad mat ökat. Vår livsmedelskonsumtion är miljömässigt ohållbar på flera sätt, bl.a. på grund av de utsläpp produktionen avger i vatten, jord och luft. Ungefär en tredjedel av hushållens totala miljöbelastning har sitt upphov i våra matvanor. Miljöbelastningen ser olika ut för olika livsmedel. Till exempel kräver produktionen av kött ofta mer energi än produktionen av frukt, grönsaker och andra vegetabilier. är köttproduktionen viktig för att hålla landskapet öppet genom betande djur. Även förvaring och tillagning av livsmedel kan ha stor betydelse för miljöpåverkan av vårt ätande. är av all mat vi äter i producerad utomlands. Det innebär att våra matvanor inte bara påverkar utvecklingen i utan också utvecklingen i andra länder. Internationell livsmedelshandel genererar också miljöskador genom transporter i förädlings- och distributionsled, som dock måste vägas mot eventuella sociala och ekonomiska fördelar. Vårt ätande skapar i allt högre utsträckning ohälsa i form av övervikt och fetma. Andelen vuxna i med fetma har fördubblats och andelen överviktiga har ökat bland män och bland kvinnor. Förekomsten av övervikt och fetma bland barn varierar i olika studier mellan , varav är feta. Folkhälsorapporten visar att fetma och fetma- relaterade sjukdomar är bland de socialt mest ojämnt fördelade ohälso- tillstånden och trenden är att de sociala skillnaderna ökar, både bland vuxna och barn. och har i sitt underlag till handlingsplan för goda matvanor och fysisk aktivitet beräknat samhällskostnaderna för ohälsosamma matvanor och fysisk inaktivitet i till . De direkta sjukvårds- kostnaderna för fetmarelaterade sjukdomar uppskattades 2004 till nästan . Till detta kommer ca för produktionsbortfall på grund av sjukdom. Våra matvanors påverkan på utvecklingen beskrivs mer ingående i delbetänkandet Hållbara laster (SOU 2004:119). Hur äter vi hållbart? Konsumenter kan påverka utvecklingen genom sina matvanor och krav. Att äta hållbart handlar om att äta för en mindre miljöbelastning, för sin egen hälsa och för att främja den ekonomiska och sociala utvecklingen i och övriga världen. Att äta miljömässigt hållbart innebär att äta livsmedel som producerats med miljöanpassade produktionsmetoder, t.ex. ekologiskt producerade livsmedel. Ekologisk märkning ger en signal till konsumenten om vilka livsmedel som är producerade på ett för miljön skonsamt sätt. En rapport från (11/2005) pekar på att ekologisk märkning bidragit till en mer miljömässigt hållbar utveckling. Att äta hållbart innebär också att äta näringsriktig kost som inte ger upphov till övervikt och fetma. Att göra barn och unga till medvetna konsumenter är särskilt viktigt i detta sammanhang. Det handlar också om att äta produkter importerade från fattigare länder och produkter producerade med krav på socialt och miljömässigt ansvarstagande, s.k. etisk eller rättvis konsumtion. Genom att konsumera livsmedel som är producerade med respekt för människan och miljön kan svenska konsumenter bidra till en mer rättvis utveckling. Många konsumenter vill i allt högre utsträckning göra etiska konsumtionsval. Utbudet av socialt och etiskt märkta produkter, som rättvisemärkta produkter, är dock mycket begränsat. Det beror bl.a. på svårigheten att säkerställa efterlevnaden av sociala kriterier i produktionen på ett tillräckligt förfinat och resurseffektivt sätt. har alltfler producenter börjat integrera sociala och miljömässiga hänsyn i sin produktion. Hållbar livsmedelskonsumtion är komplex eftersom den skapar flera målkonflikter. Vissa konsumtionsvanor är t.ex. negativa för den miljö- mässiga utvecklingen som de är positiva för den ekonomiska och sociala utvecklingen i fattiga länder. Det gäller exempelvis konsumtionen av varor producerade i utvecklingsländer, för vilka ökad handel utgör en viktig motor för utveckling, men som kräver längre transporter och fler förpackningar än lokalt producerade varor. Det är därför viktigt att externa kostnader internaliseras, dvs. att de kostnader för samhället som konsumtionen ger upphov till inkluderas i varans pris. Pågående arbete ett urval Regeringen har vidtagit flera åtgärder inom olika politikområden för att öka konsumenternas möjligheter och motiv till att äta hållbart. Här redovisas ett urval av de viktigaste insatserna för att kartlägga regeringens arbete på området. Insatser för att främja konsumtionen av ekologiska livsmedel öronmärks ca för marknadsfrämjande åtgärder för ekologiska livsmedel. En del av dessa medel används för att öka konsumtionen av ekologiska livsmedel i offentlig sektor, men också för att främja hushållens konsumtion. Åtgärder som kan komma i fråga är utbildning och information till t.ex. offentliga upphandlare och för personal i storhushåll. får för att arbeta med att främja hushållens konsumtion av ekologiska livsmedel. Arbetet har framförallt omfattat framtagandet av informationsmaterial och inneburit att ett brett samarbete med olika aktörer kring frågorna utvecklats. har också tagit fram en ekokalkyl som kan användas för att jämföra kostnaden för ekologiska respektive konventionella livsmedel (). Stöd till jordbrukare som är anslutna till ett kvalitets- certifieringssystem I har jordbrukare som är anslutna till ett kvalitetscertifierings- system möjlighet att få stöd. Stödet uppgår till ca och omfattar bl.a. stöd för ekologisk certifiering och Svenskt Sigill. Certifieringsstödet ökar konsumenternas möjligheter att äta hållbart genom att fler produkter blir miljömärkta. arbetar med en informationssatsning riktad till konsumenter om livsmedelsmärkning. Syftet är att göra det lättare för konsumenten att göra medvetna val. har också fått i uppdrag att, tillsammans med lokala tillsynsmyndigheter, genomföra ett nationellt tillsynsprojekt om redlighet och märkning för att minska risken för att konsumenten blir vilseledd. Det förekommer t.ex. att konsumenterna uppfattar kontrollmärket som en information om att råvarorna är svenska, trots att kontrollmärket inte säger någonting om råvarornas ursprung, utan endast anger i vilken anläggning livsmedlet är tillverkat. fick i uppdrag att ta fram nya råd för maten i förskolor och skolor. Råden ska följa de svenska närings- rekommendationerna och förebygga ohälsosamma matvanor. Åtgärden ska också bidra till att skapa förutsättningar för hållbar livsmedels- konsumtion genom att barn, unga och föräldrar lär sig goda matvanor i skolan. Råd om maten på arbetsplatsen Regeringen gav i uppdrag att utarbeta råd för maten på arbetsplatsen. Råden ska ge vägledning om vad som är hälsosam mat i enlighet med svenska näringsrekommendationer och visa på hur bra matvanor kan främjas. I har nyckelhålsmärkningen stimulerat en produktutveckling med magrare och mer fiberrika produkter. reviderade reglerna för märkningen 2005. De nya reglerna innebär bl.a. att kriterierna för fett och kostfibrer för vissa livsmedelsgrupper skärpts och att kriterier för socker och salt införts för vissa grupper. nyckelhålet kommer att ge en mer fullständig signal till konsumenten om Skr. 2005/06:107 vilka livsmedel som är hälsosamma att äta. Stöd till etisk konsumtion Social och etisk märkning spelar en viktig roll för att informera och göra konsumenter medvetna om globala rättvisefrågor. i får statligt bidrag med för sitt arbete med att bedriva en aktiv opinionsbildning kring och skapa en dialog om etisk konsumtion. Dialogen Framtida handel med dagligvaror är ett unikt samarbete mellan ett antal företag, myndigheter och regeringen. Syftet har varit att komma överens om olika åtgärder för att nå en hållbar utveckling av handeln med dagligvaror inklusive transporter. Underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet Ett underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet har tagits fram av och . Beredning av underlaget, som omfattar 79 åtgärds- punkter, pågår i . Ett arbete pågår även på europeisk nivå. Europeiska kommissionen har lagt fram grönboken goda kostvanor och motion: En europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar (KOM (2005) 637 slutlig). Genom initiativet Globalt Ansvar arbetar regeringen med att stimulera svenska företag att integrera sociala och miljömässiga hänsyn i form av arbetsskydd, lönepolitik m.m. i sin verksamhet och att rapportera om detta arbete till sina intressenter, däribland konsumenterna. Globalt Ansvar bedriver ett aktivt informations- och kunskapsspridande arbete, bl.a. genom en seminarieserie och en hemsida (/ga). Vårt boende påverkar miljön, vår hälsa, vår säkerhet och våra möjligheter att delta i kulturella och sociala sammanhang. största påverkan på miljön, samhället och ofta även privatekonomin är energianvändningen och de största hållbarhetsvinsterna kan göras inom En annan viktig fråga är avfallshanteringen. fokuserar handlingsplanen framförallt på hushållens energianvändning och hanteringen av hushållsavfall. I finns ca 4,4 miljoner Drygt hälften av dessa finns i flerbostadshus och resten i Antalet enpersonshushåll är stort och har ökat det senaste Hushållen utgör en av samhällets största energianvändare. utvinning, omvandling och användning av energi ger upphov till miljöpåverkan av något slag. Bostäder och lokaler står för av den totala energianvändningen i . avser upp- värmning och varmvatten, resten utgörs av hushållsel och driftsel. Energianvändningen har varit relativt , trots att antalet bostäder har ökat med . Denna utveckling har varit möjlig tack vare en betydande energieffektivisering som möjliggjorts av teknikutvecklingen. har användningen av hushållsel och driftsel ökat kraftigt . Orsakerna till detta är flera, men främst beror det på att antalet hushåll ökar i kombination med att hushållens storlek minskar. En annan anledning är att antalet hushålls- apparater per hushåll ökat betydligt som ett resultat av teknik- utvecklingen och introduktionen av nya produkter på marknaden, såsom . Innehavet och användningen av hushållsapparater är i hög grad relaterad till modetrender och livsstil. Därför finns det en retureffekt inom energiområdet genom att effektivitetsvinsterna som genererats av bl.a. teknikutveckling äts upp av ökad konsumtion. Vår konsumtion resulterar också i stora mängder avfall. uppgick hushållsavfallet i genomsnitt till ca per person i .