prop · GT03140 · 2006-03-29 00:00:00 — Dessa uppgifter bör således hanteras inom befint- liga ramar. För de allmänna domstolarnas del innebär vårt förslag att Finansin- spektionen i vissa situationer får begära att tingsrätten förordnar en lämp- lig person att som förvaltare företräda aktier som inte får företrädas av ägaren (se avsnitt 13.2). De nya arbetsuppgifterna kan enligt vår bedöm- ning förväntas bli av mycket begränsad omfattning och bör därför inte föranleda något resurstillskott. Vi gör alltså bedömningen att reformen kommer att leda till ett be- gränsat antal mål och ärenden i domstolarna. Det är emellertid svårt att göra en säker bedömning av måltillströmningen. Vi kommer därför att bevaka denna utveckling. Vårt förslag innebär att får nya gransknings- och regi- streringsuppgifter, främst när det gäller bestämmelser om genombrott i bolagsordningen. Det kan på goda grunder antas att bestämmelser om genombrott kommer att vara mycket sällsynta. Det kommer därför inte Prop. 2005/06:140 att behövas något tillskott av resurser till verket för att hantera dessa. Vårt förslag innebär att börser och auktoriserade marknadsplatser skall ha regler om uppköpserbjudanden och övervaka deras efterlevnad. Detta är fallet genom att marknadsplatserna i sina noteringsavtal inkluderar om uppköpserbjudanden. Förslaget innebär inte några ändringar i dessa regler. En nyhet är emellertid att tillämpningsom- rådet för reglerna såvitt avser budgivare utsträcks till att omfatta inte en- dast sådana budgivare som tillika själva är aktiemarknadsbolag utan alla budgivare som lämnar ett uppköpserbjudande avseende på marknads- platserna i fråga noterade bolag. Därmed utsträcks givetvis också i mot- svarande grad marknadsplatsernas tillsynsansvar. Förslaget förutsätter på grund av denna utvidgning också att marknadsplatserna utvecklar ett delvis nytt sanktionssystem som passar också för budgivare som inte själva är aktiemarknadsbolag (se avsnitt 6.1). Marknadsplatsernas kostnader för de nya tillsynsuppgifterna bör kunna finansieras genom uttag av ökade avgifter. Våra förslag har inte några omedelbara ekonomiska konsekvenser för aktiemarknadsbolagen med undantag för att det kan bli fråga om ett visst ökat avgiftsuttag från marknadsplatsernas sida. Förslagen innebär inte heller att dessa bolag underkastas ett helt nytt regelverk. Tvärtom blir de materiella reglerna i allt väsentligt desamma som . Likväl kan det i ett övergångsskede förväntas uppkomma vissa marginella kostnader i samband med att bolagen skall sätta sig in i det nya regelverket och göra de smärre anpassningar som detta kan tänkas ge upphov till. Ett bolag som i egenskap av budgivare eller målbolag vänder sig till om tolkning eller dispens från bud- plikt betalar en avgift för detta till nämnden. Detta förutses ske ock- så vid ett genomförande av vårt förslag. Vi ser inte att ett genomförande av förslagen i sig skulle behöva påverka storleken på dessa avgifter. 19.1Förslaget till lag om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden 1 kap. 1 § I denna lag finns bestämmelser om offentliga uppköpserbjudanden av- seende aktier. Lagen skall inte tillämpas på offentliga uppköpserbjudanden som avser aktier som har getts ut av budgivaren. Det som föreskrivs i lagen om aktier skall tillämpas också på aktie- ägares rätt gentemot den som förvarar aktier för hans eller hennes räk- ning (depåbevis). (Jfr 1 kap. 1 § i utredningens förslag.) I första stycket anges lagens tillämpningsområde. Begreppet offentligt uppköpserbjudande definieras i 2 § 1 som ett offentligt erbjudande till in- nehavare av aktier som har getts ut av ett svenskt eller utländskt aktiebo- lag att överlåta samtliga eller en del av dessa aktier. Genom denna defini- tion, som omfattar även s.k. partiella offentliga uppköpserbjudanden, blir lagens tillämpningsområde något vidare än vad direktivet kräver. Lagens tillämplighet är, med något undantag (se 4 kap. 1 §), inte beroende av budgivarens nationella hemvist. Det har inte heller någon betydelse om budgivaren är en fysisk eller juridisk person. I andra stycket slås fast att lagen inte skall tillämpas på aktiebolags förvärv av egna aktier i form av ett till aktieägarna riktat återköpser- bjudande. Detta stämmer med hur direktivet är utformat (se artikel 2.1 a). Enligt tredje stycket skall det som i lagen föreskrivs om aktie också tillämpas på aktieägares rätt gentemot den som för hans eller hennes räkning förvarar aktier. Det innebär att lagen i relevanta delar skall till- lämpas dels på depåbevis avseende aktier i utländska bolag som är note- rade på en svensk marknadsplats, dels på motsvarande bevis avseende aktier i svenska bolag som är noterade på en utländsk marknadsplats. 1 kap. 2 § I denna lag förstås med 1.offentligt uppköpserbjudande: ett offentligt erbjudande till innehava- re av aktier som har getts ut av ett svenskt eller utländskt aktiebolag att överlåta samtliga eller en del av dessa aktier, 2.börs och auktoriserad marknadsplats: sådana företag som avses i 4 § 1 och 3 lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet, 3.budgivare: den som lämnar ett offentligt uppköpserbjudande, 4.koncern: sådana företagsgrupper som avses i 1 kap. 11 och 12 §§ aktiebolagslagen (2005:551) och 1 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713), varvid det som sägs om moderbolag skall tillämpas även på andra svenska eller utländska rättssubjekt än aktiebolag. (Jfr 1 kap. 2 § i utredningens förslag.) Paragrafen innehåller definitioner av några begrepp som används i la- gen. Punkten 1 definierar offentligt uppköpserbjudande som ett offentligt erbjudande till innehavare av aktier som har getts ut av ett svenskt eller utländskt aktiebolag att överlåta samtliga eller en del av dessa aktier. Med aktiebolag avses här, liksom på de andra ställen i lagen där begrep- pet används, såväl vanliga aktiebolag som t.ex. försäkringsaktiebolag. Definitionen går tillbaka på artikel 2.1 a i direktivet om uppköpserbjud- anden, men har en något vidare innebörd än vad som följer av direktivet genom att den också träffar uppköpserbjudanden som inte syftar till att uppnå kontroll eller följer på uppnåendet av kontroll i målbolaget. Den har, såvitt avser förvärv av aktier, också sin motsvarighet i Näringslivets Börskommittés regler rörande offentliga erbjudanden om aktieförvärv. Till skillnad från vad som är fallet i NBK:s definition har i lagbestäm- melsen inte tagits in rekvisitet att erbjudandet skall lämnas på generellt angivna villkor. Rekvisitet saknar motsvarighet i direktivet. I punkten 2 definieras begreppen börs och auktoriserad marknads- plats genom hänvisningar till definitionerna av dessa begrepp i lagen om börs- och clearingverksamhet. Med börs avses alltså ett företag som har fått auktorisation enligt 2 kap. i nämnda lag att driva verksamhet som syftar till att åstadkomma regelbunden handel med finansiella instrument mellan till verksamheten anslutna medlemmar. Med auktoriserad mark- nadsplats avses ett företag som har fått auktorisation enligt 7 kap. lagen om börs- och clearingverksamhet att driva verksamhet som syftar till att åstadkomma regelbunden handel med finansiella instrument. Den som lämnar ett offentligt uppköpserbjudande definieras i punk- ten 3 som budgivare. Det stämmer överens med den terminologi som an- vänds i direktivet (artikel 2.1 c) liksom bl.a. i rörande of- fentliga erbjudanden om aktieförvärv. I punkten 4 definieras begreppet koncern genom en hänvisning till de definitioner av detta begrepp som finns i 1 kap. 11 och 12 §§ aktiebo- lagslagen (2005:551) respektive 1 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713). Det i de bestämmelserna definierade begreppet moderbolag utgår från att moderbolaget är ett svenskt bolag. För att lagen om of- fentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden i aktuella hänseenden skall bli tillämplig också på förvärvare av aktier som inte är aktiebolag liksom på förvärvare av utländsk nationalitet föreskrivs att vad som i nämnda lagar sägs om moderbolag skall tillämpas även på andra svenska eller utländska rättssubjekt än aktiebolag. Med rättssubjekt avses såväl fysiska som juridiska personer. 2 kap. 1 § Ett offentligt uppköpserbjudande i fråga om sådana aktier som avses i andra stycket får lämnas endast av den som gentemot den börs eller auktoriserade marknadsplats där bolagets aktier är noterade har åtagit sig att 1. följa de regler som börsen eller den auktoriserade marknadsplatsen har fastställt för sådana erbjudanden, och 2. underkasta sig de sanktioner som börsen eller den auktoriserade marknadsplatsen får besluta om vid överträdelse av dessa regler. Första stycket skall tillämpas på offentliga uppköpserbjudanden som avser 1.aktier i ett svenskt aktiebolag, vars aktier är noterade vid en börs eller auktoriserad marknadsplats i , 2.aktier i ett utländskt aktiebolag, vars aktier är noterade endast vid en börs eller auktoriserad marknadsplats i , 3.aktier i ett utländskt aktiebolag, vars aktier inte är noterade i den stat där bolaget har sitt hemvist men som är noterade vid en börs eller auktoriserad marknadsplats i och är upptagna till handel också på en annan reglerad marknad inom Europeiska ekonomiska samarbetsom- rådet, om aktierna först upptogs till handel på den svenska börsen eller auktoriserade marknadsplatsen, eller 4.aktier i ett utländskt aktiebolag, vars aktier inte är noterade i den stat där bolaget har sitt hemvist men som är noterade vid en börs eller auktoriserad marknadsplats i och som första gången de upptogs till handel då upptogs till handel också på en eller flera andra reglerade marknader inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om bolaget har anmält att skall vara tillsynsmyndig- het. skall offentliggöra en sådan anmälan som avses i andra stycket 4. (Jfr 2 kap. 15 §§ i utredningens förslag.) I paragrafen regleras bl.a. budgivarens skyldighet att följa marknads- platsens regler. De frågor som regleras i paragrafen har berörts huvud- sakligen i avsnitt 6.2. Paragrafens första stycket innehåller den grundläggande regeln att den som lämnar ett offentligt uppköpserbjudande måste, gentemot den börs eller auktoriserade marknadsplats där bolagets aktier är noterade, ha åtagit sig att följa de regler som marknadsplatsen har fastställt för sådana erbjudanden och att underkasta sig de sanktioner som marknadsplatsen får besluta om vid överträdelse av dessa regler. Budgivaren är med andra ord skyldig att före erbjudandets lämnande ingå ett kontrakt med mark- nadsplatsen av nu nämnd innebörd. Därmed uppnås, för alla budgivare, en ordning som liknar vad som gäller för en budgivare som är noterad på marknadsplatsen och som har ingått ett noteringsavtal som inkluderar rörande offentliga erbjudanden om aktieförvärv. Bestämmelsen medför bl.a. att det blir möjligt för marknadsplatsen att vidta sanktioner mot budgivaren om denne inte följer uppköpsreglerna. Det har inte ansetts nödvändigt att i lagen ta in en bestämmelse om kontraheringsplikt för marknadsplatserna. Det åtagande som budgivaren gör enligt förevarande paragraf är således gällande utan någon särskild accept från marknadsplatsens sida. Paragrafen är tillämplig endast på offentliga uppköpserbjudanden avse- ende sådana aktier som anges i andra stycket. Där anges att första stycket skall tillämpas på aktier i svenska aktiemarknadsbolag (punkten 1) och utländska aktiebolag vars aktier endast är noterade vid en svensk börs eller auktoriserad marknadsplats (punkten 2). De två följande punkterna avser vissa situationer där aktier i utländska bolag är upptagna till handel såväl i som i utlandet. Om bolaget i en sådan situation är noterat i hemlandet, blir paragrafen inte tillämplig. I annat fall skall, om aktierna är upptagna till handel såväl i som utomlands, första stycket tillämpas dels om aktierna först upptogs till handel på den svenska bör- sen eller auktoriserade marknadsplatsen (punkten 3), dels om de första gången som de togs upp till handel då togs upp till handel på den svenska och den utländska marknadsplatsen och bolaget har anmält att skall vara behörig myndighet (punkten 4). Det förutsätts att skyldigheten att göra en sådan anmälan regleras i lagen i den stat inom EES där bolaget har sitt hemvist (jfr 7 kap. 12 §, såvitt gäller svenska bolag i motsvarande situation). I tredje stycket finns en bestämmelse om offentliggörande av ett ut- ländskt aktiebolags anmälan om tillsyn. 2 kap. 2 § Budgivaren skall i samband med att ett erbjudande enligt 1 § lämnas informera om erbjudandet och åtagandet gentemot börsen eller den auktoriserade marknadsplatsen. Om budgivaren offentliggör information om ett planerat erbjudande, skall den informationen lämnas till . (Jfr 2 kap. 1 och 2 §§ i utredningens förslag.) De frågor som regleras i paragrafen har behandlats i avsnitt 7.1. Para- grafen handlar om budgivarens skyldighet att lämna information. För att minska utrymmet för insiderhandel föreskrivs i artikel 6.1 i direktivet om uppköpserbjudanden att budgivarens beslut att lämna ett erbjudande skall offentliggöras utan dröjsmål och att tillsynsmyndigheten skall underrättas om erbjudandet. Kravet på offentliggörande uppfylls genom punkten II.3 i NBK-reglerna, som ålägger den som har beslutat att lämna ett erbjudande att offentliggöra erbjudandet genom ett pressmeddelande med visst innehåll. För att också tillgodose kravet på att tillsynsmyndigheten skall underrättas föreskrivs i första stycket att bud- givaren senast i samband med att ett erbjudande enligt 1 § lämnas skall informera om erbjudandet och om sitt åtagande. Det kan normalt lämpligen ske genom att budgivaren till inspektionen över- bringar det pressmeddelande varigenom erbjudandet offentliggörs. Det skall av informationen också framgå att budgivaren har åtagit sig att följa den aktuella marknadsplatsens regler om offentliga uppköpserbjudanden. Om en budgivare misstänker att information om erbjudandet har läckt ut eller kan komma att läcka ut till marknaden innan skyldigheten att lämna ett fullständigt pressmeddelande har inträtt, kan det enligt NBK- reglerna vara lämpligt att budgivaren i syfte att utjämna informations- läget lämnar ett särskilt pressmeddelande i vilket han eller hon klargör si- na avsikter. Om budgivaren offentliggör sådan information om ett plane- rat erbjudande skall motsvarande information enligt andra stycket sam- tidigt lämnas till . 2 kap. 3 § Budgivaren skall från ett erbjudande enligt 1 § upprätta en erbjudandehandling och hos ansöka om godkän- nande av den. I 2 a kap. lagen (1991:980) om handel med finansiella in- strument finns ytterligare bestämmelser om en sådan handling. Om det finns särskilda skäl, får förlänga tidsfristen i första stycket. (Jfr 2 kap. 1 och 2 §§ i utredningens förslag.) Den fråga som regleras i paragrafen har berörts i avsnitt 7.2. I första stycket åläggs, i enlighet med artikel 6.1 i direktivet, budgiva- ren att upprätta en erbjudandehandling. Budgivaren skall inom fyra vec- kor från ett erbjudande enligt 1 § ansöka om god- kännande av handlingen. I paragrafen finns vidare en hänvisning till 2 a kap. lagen om handel med finansiella instrument. I den lagen finns bestämmelser om innehållet i en erbjudandehandling. Där finns också be- stämmelser om handläggning av ett ärende om god- kännande av en erbjudandehandling och en skyldighet för budgivaren att offentliggöra erbjudandehandlingen. Om det finns särskilda skäl, får enligt andra styc- ket förlänga tidsfristen för upprättande av en erbjudandehandling. Ett exempel på skäl som kan motivera undantag är att budgivaren är under- kastad utländsk myndighetsprövning som gör det omöjligt att färdigställa erbjudandehandlingen inom den i lagen angivna tidsfristen. I 7 kap. 10 § finns en bestämmelse som medger att delegerar pröv- ningen av fråga om förlängning till ett organ som är sammansatt av re- presentativa företrädare för näringslivet. Förutsättningarna för att budplikt skall uppkomma 3 kap. 1 § Den som inte innehar några aktier eller innehar aktier som representerar mindre än tre tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i ett sådant bolag som avses i andra stycket och genom förvärv av aktier i bolaget, ensam eller tillsammans med någon som är närstående enligt 5 §, uppnår ett aktieinnehav som representerar minst tre tiondelar av röstetalet för samt- liga aktier i bolaget skall 1.omedelbart offentliggöra hur stort hans eller hennes aktieinnehav i bolaget är, och 2.inom fyra veckor därefter lämna ett offentligt uppköpserbjudande avseende resterande aktier i bolaget (budplikt). Första stycket gäller vid förvärv av aktier i ett svenskt aktiebolag vars aktier är noterade vid en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad. I 4 § finns bestämmelser om att kan besluta att budplikten skall fullgöras av annan än vad som följer av denna paragraf. (Jfr 3 kap. 1 § första stycket och 4 § i utredningens förslag.) I denna och de följande paragraferna finns regler om budplikt. Frågan om budplikt har behandlats i avsnitt 8. Bestämmelserna i 3 kap. om budplikt går tillbaka på artikel 5 i direk- tivet om uppköpserbjudanden. De har haft sin motsvarighet i avsnitt III i om offentliga erbjudanden om aktieförvärv. Vissa budpliktsregler tas nu i stället in i lagen. Därigenom tillgodoses di- rektivets krav på att budplikt också skall gälla för den som förvärvar aktier i ett svenskt aktiebolag vars aktier inte är noterade på en börs eller auktoriserad marknadsplats i men på en reglerad marknad i ett eller flera andra länder. Budplikt utlöses enligt första stycket om någon som inte innehar några aktier eller innehar aktier representerande mindre än tre tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i ett bolag, genom förvärv av aktier ensam eller tillsammans med någon närstående enligt 5 §, uppnår ett innehav som representerar minst tre tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Förvärvets form saknar betydelse. Det kan handla om köp men också om exempelvis teckning eller konvertering eller ett familjerättsligt fång. Hur många aktier som förvärvas har inte någon betydelse; avgöran- de är om det totala innehavet efter förvärvet uppgår till den nämnda ni- vån. I linje med budpliktsregelns syfte skall kravet på att röstandelen i fråga skall ha uppkommit genom ett förvärv uppfattas på det sättet att förvärvet måste vara definitivt. Om förvärvet skett genom ett köp som är förenat med vissa villkor, exempelvis konkurrensmyndighets tillstånd, måste dessa villkor vara uppfyllda och förvärvaren kunna utöva rösträtt för aktierna i fråga för att budplikt skall utlösas. På motsvarande sätt måste förvärvsbegreppet i detta sammanhang förstås så att ett förvärv som sker genom teckning inte utlöser budplikt förrän emissionen i fråga är regis- trerad. Vid beräkning av det totala antalet röster i bolaget skall inräknas aktier som innehas av bolaget självt. Bolagets förvärv av egna aktier har alltså inte någon påverkan på hur många aktier som någon utomstående kan förvärva utan att budplikt utlöses. Vid beräkning av om ett visst innehav utlöser budplikt skall endast in- nehav av aktier, inte t.ex. optionsrätter eller konvertibler som bolaget har gett ut, beaktas. Inte heller skall innehav av köpoptioner eller säljoptioner beaktas. En annan sak är att ett utnyttjande av en optionsrätt eller en konvertibel kan medföra att innehavarens röstandel kommer upp till tre tiondelar eller mer av röstetalet och därmed utlöser budplikt. Budplikten innebär en skyldighet att lämna ett offentligt uppköpser- bjudande avseende resterande aktier i bolaget. Enligt 2 kap. 1 § första stycket är budgivaren skyldig att, innan han eller hon lämnar ett sådant erbjudande, åta sig att följa de regler som marknadsplatsen har fastställt för sådana erbjudanden och att underkasta sig de sanktioner som mark- nadsplatsen får besluta om vid överträdelse av dessa regler. Om någon uppnår eller passerar tre tiondelar av röstetalet i ett aktie- marknadsbolag är det viktigt att aktiemarknaden snabbt får kännedom om detta. I paragrafen åläggs aktieägaren i fråga därför att offentliggöra information om att han eller hon har uppnått gränsen för budplikt. Ett offentligt uppköpserbjudande skall lämnas efter offent- liggörandet. Det kan här finnas skäl att erinra om den löpande informationsplikt som gäller enligt lagen om börs- och clearingverksamhet för emittenter vars fondpapper har inregistrerats eller noterats vid en börs eller auk- toriserad marknadsplats, och som avser omständigheter som är av be- tydelse för bedömningen av kursvärdet på fondpapperen (se 5 kap. 3 § och 6 kap. 2 § lagen om börs- och clearingverksamhet). Bestämmelserna om budplikt gäller enligt andra stycket om målbo- laget är ett aktiemarknadsbolag eller ett svenskt aktiebolag, vars aktier inte är noterade på en svensk börs eller auktoriserad marknadsplats men är upptagna till handel på en reglerad marknad i ett eller flera andra län- Prop. 2005/06:140 der. Beträffande innebörden av närståendebegreppet i 5 § hänvisas till kom- mentaren till den paragrafen. I 4 § finns bestämmelser om att i ett enskilt fall kan besluta att budplikten skall fullgöras av annan än den som är bud- pliktig enligt förevarande paragraf. En erinran om detta har tagits in i fjärde stycket. 3 kap. 2 § Det som sägs i 1 § om budplikt gäller också om 1.någon som inte innehar några aktier eller innehar aktier som repre- senterar mindre än tre tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i ett sådant bolag som avses i 1 § andra stycket, genom åtgärder från bolagets eller någon annan aktieägares sida, ensam eller tillsammans med någon som är närstående enligt 5 § uppnår ett aktieinnehav som representerar minst tre tiondelar av röstetalet för samtliga aktier och därefter, på annat sätt än genom ett offentligt erbjudande om förvärv av resterande aktier i bolaget, ökar sin röstandel genom förvärv av en eller flera aktier i bolaget, eller 2.ett närståendeförhållande enligt 5 § 1 eller 4 etableras och parterna därigenom tillsammans uppnår ett aktieinnehav som representerar minst tre tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i ett sådant bolag som avses i 1 § andra stycket. Om budplikt uppkommer enligt första stycket 2 gäller följande. Bud- plikten skall, i fall som avses i 5 § 1, fullgöras av moderbolaget eller ett sådant motsvarande rättssubjekt som avses i 1 kap. 2 § 4, och, i fall som avses i 5 § 4, av den vars aktieinnehav representerar störst andel av röste- talet för samtliga aktier i bolaget. Om flera närstående i det sistnämnda fallet innehar lika röstandelar, svarar var och en av dem för att budplikten fullgörs. I 4 § finns bestämmelser om att kan besluta att budplikten skall fullgöras av annan än vad som följer av denna paragraf. (Jfr 3 kap. 1 § andra stycket i utredningens förslag.) I paragrafen regleras vissa särskilda fall där budplikt uppkommer. De frågor som behandlas i paragrafen har behandlats i avsnitt 8. I första styc- ket utsträcks budplikten enligt 1 § till att gälla även i följande två situa- tioner. Budplikt utlöses inte av åtgärder som vidtas av bolaget, t.ex. inlösen av aktier, och som resulterar i att en aktieägares röstandel ökar till tre tiondelar eller mer av röstetalet. Aktieägarens röstandel har i det fallet ökat utan att denne förvärvat några ytterligare aktier. Budplikt utlöses emellertid om aktieägaren i fråga därefter förvärvar en eller flera aktier i bolaget och till följd därav åter ökar sin röstandel. Motsvarande gäller vid vissa åtgärder från andra aktieägares sida. Det kan här handla om att en eller flera andra aktieägares aktier omvandlas till aktier med lägre röstvärde och att därigenom övriga aktieägare får högre röstandelar i bolaget. Om sådana åtgärder skulle resultera i att en ägare uppnår eller passerar gränsen tre tiondelar av röstetalet, utlöses budplikt först om äga- ren i fråga därefter förvärvar ytterligare en eller flera aktier i bolaget och därigenom ytterligare ökar sin röstandel. Vid beräkningen av om nivån för budplikt har passerats skall även närståendes aktieinnehav räknas med.