prop · GT03205 · 2006-05-30 00:00:00 — Genom insatser inom dessa områden kan barns och ungdomars hälsa främjas och skillnader i uppväxtvillkor utjämnas. Barn och unga med funktionshinder har i första hand samma behov som andra barn och unga, men kan behöva särskilda lösningar för att kunna utvecklas och bli delaktiga på samma villkor som andra barn och unga. - Sambandet mellan bestämningsfaktorn och hälsa Den mest centrala aspekten av hemmiljön är barnens relation till sina för- äldrar. Goda relationer mellan barn och föräldrar ökar möjligheterna till en god hälsa under hela livet. Föräldrarnas levnadsförhållanden och levnads- vanor har stor betydelse för barnens uppväxtvillkor och påverkar starkt hur barnen själva kommer att leva . Barnen påverkas även av föräldrarnas ekonomiska villkor, arbete, inkomst, boendeförhållanden och För barnets bästa är det viktigt att båda föräldrarna är Skr. 2005/06:205 delaktiga i barnets uppväxt och tar ansvar för barnet. att stödja och komplettera föräldrarna så att goda och trygga uppväxtvill- kor kan garanteras alla barn. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn För att följa utvecklingen av bestämningsfaktorn miljön i hemmet används indikatorn relationen mellan barn och föräldrar. Denna indikator följs via statistik från SCB:s ULF-undersökningar om barns levnadsförhållanden för åren 20012003. Där ställs frågor om hur barn och ungdomar () kommer överens med mamma, pappa, mammas sambo och pappas sambo. Statistiken visar att de flesta barn och ung- domar () i åldern kommer bra överens med både sin pappa och sin mamma. De yngsta barnen () kommer något bättre överens med sina föräldrar än ungdomarna (). Det finns inga tydliga könsskillnader enligt Folkhälsopolitisk rapport . Sociala skillnader och ursprung verkar ha liten betydelse för relationerna. Under har relationen mellan föräldrar och barn förbättrats kraftigt med avseende på t.ex. andelen barn som blivit kropps- ligt bestraffade. Detta framgår av Kommittén mot barnmisshandels betänkandet Barnmisshandel Att förebygga och åtgärda (SOU 2001:72). Kommittén lät genomföra tre undersökningar om aga. Dessa visade bl.a. att såväl attityderna till kroppslig bestraffning som det faktum att antalet barn som blir slagna minst en gång har minskat kraftigt ingen annan attityd- eller beteendeförändring bland svenskar i har varit lika betydande. Jämfört med en liknande undersökning hade andelen förskolebarn som fick kroppslig bestraffning minst en gång minskat från . Andelen föräldrar som uppgav att de använde kroppslig bestraffning som en uppfostringsstrategi hade minskat med en tredjedel . Mindre än en halv procent av svenska barn uppskattades uppleva svår och upprepad misshandel . Nedan beskrivs de insatser som genomförts som påverkar bestämnings- faktorn. har kunskaperna om hur föräldrar effektivt kan stödjas i sin föräldraroll ökat påtagligt. Dessa metoder och program har visat sig ge en mycket gynnsam effekt på barns och ungdomars psykiska hälsa. Regeringen gav därför i uppdrag till () att samla in, analysera och sprida kunskap om hur föräldrastöd av olika slag kan utformas för att göra nytta. FHI överlämnade rapporten verktyg för föräldrar förslag till nya former av föräldra- stöd (dnr S2005/379/SK) till regeringen. I rapporten föreslås bl.a. att kom- munerna bör erbjuda föräldrakurser till alla föräldrar. Enligt reglerings- brevet för skall FHI särskilt redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att sprida den metodkunskap som sammanställts i rapporten. FHI har även fått i uppdrag att ta fram ett video/DVD-baserat material för för- äldrastödsgrupper som kan användas av kommuner, landsting och andra intressenter. Mödra- och barnhälsovården har en viktig föräldrastödjande roll av Skr. 2005/06:205 betydelse för barnets och mödrarnas hälsa. Genom att mödra- och barn- hälsovården finns på den lokala och regionala nivån finns en närhet till barnfamiljerna och möjlighet att upptäcka eventuella problem på ett tidigt stadium innan problemen har blivit för stora och svårhanterliga. Till exempel kan föräldrar till barn med funktionshinder erbjudas komplette- rande stöd avpassat efter deras och barnets behov liksom nyblivna för- äldrar med egna funktionshinder utifrån sina behov. - Föräldrar som separerar För att förstärka barnperspektivet i frågor som gäller vårdnad, boende och umgänge lämnade regeringen propositionen Nya vårdnadsregler (prop. 2005/06:99), som innehåller förslag till ändringar i . Det föreslås bl.a. att betydelsen av barnets bästa skall komma till klarare uttryck i lagen och vara avgörande för alla beslut på detta område. Det framhålls att det i princip är bäst för barnet att en förälder som har utsatt barnet eller någon annan i familjen för övergrepp inte får del i vårdnaden om barnet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . har ett särskilt ansvar att ge stöd till föräldrar som sepa- rerar. fastställde Allmänna råd om socialnämn- dens handläggning av vissa frågor om vårdnad, boende och umgänge (SOSFS 2003:14 (S)). har gett ut boken , boende och umgänge som stöd för rättstillämpning och hand- läggning inom . Regionala konferenser för att föra ut kun- skap om de allmänna råden anordnades . har gett ut rapporten av hur kommunernas skyldighet att tillhandahålla familjerådgivning fullföljs (dnr S2004/7901/ST). Det kan konstateras att antalet familjerådgivningsärenden har mer än fördubblats till drygt 25 000 . Efterfrågan på familjerådgivningen är således omfattande. Enligt är detta en trend som fortsätter. - Ekonomiska insatser för barn I departementspromemorian Ekonomiskt utsatta barn (Ds 2004:41) ges en samlad analys av situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Enligt denna rapport hör barn till ensamstående föräldrar och barn med invandrarbakgrund till de mest ekonomiskt utsatta grupperna. Bl.a. med anledning av denna rapport aviserade regeringen i vårproposi- tionen (prop. 2003/04:100) att skulle avsättas för reformer för ekonomiskt utsatta barn. Regeringen har där- efter lämnat propositioner till med förslag på förbättringar inom underhållsstödet, bostadsbidraget och studiestödssystemet som har bifallit. Lagändringarna innebär bl.a. att underhållsstödets belopp höjs med per barn och månad. Vidare höjs det särskilda bidraget för hemmavarande barn inom bostadsbidraget. Det införs också ett umgänges- bidrag till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge har sina barn boende hos sig. Dessutom införs ett barntillägg till studerande föräldrar inom studiestödssystemet. För att förbättra barnfamiljernas ekonomi höjdes barnbidraget och det Skr. 2005/06:205 förlängda barnbidraget med per barn och månad infördes ett nytt flerbarnstillägg med för det andra barnet och flerbarnstillägget höjdes med från och med det tredje barnet. Vårdbidraget syftar till att ge en förälder möjlighet att i hemmet ta hand om ett sjukt eller funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Samhällsutvecklingen har inneburit att åldersgränsen har blivit föråldrad. Den övre gränsen för vårdbidraget höjdes därför från det år den unge fyller . sänktes den nedre åldersgränsen för att få rätt till handikappersättning det år då den försäkrade fyller . Funktionshindrade som behöver hjälp att klara sig i vardagen eller har merkostnader på grund av sitt funktionshinder har rätt till handikappersättning. - Stöd för flickor och pojkar med funktionshinder Barn med funktionshinder har behov av stöd och insatser för att kunna fungera på samma villkor som andra barn i samhället. Regeringen har redovisat en skrivelse om Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (skr. 2005/06:110) till . I denna skrivelse utgör barnperspektivet en viktig del. , , och har haft i uppdrag att effektivisera samverkan avseende stödet till barn med omfattande funktionshinder. Uppdraget redovisades i rapporten och samverkan helhetspers- pektiv på samhällets stöd till barn och unga med funktionshinder (dnr U2005/5172/S). skall i samverkan med specialpedagogiska institutet på uppdrag av regeringen analysera förutsättningarna för samordning av olika individuella planer som ett barn, ungdom eller vuxen med funktionshinder kan ha. Uppdraget skall redovisas . En parlamentarisk kommitté har haft i uppdrag att göra en översyn av personlig assistans för vissa personer med funktionshinder (dir. 2004:107, 2004:179 och 2005:66). I kommitténs uppdrag ingår att analysera hur barnperspektivet får genomslag i handläggning och beslut. Utredningen av teckenspråkets ställning (dir. 2003:169) har bl.a. haft i uppdrag att göra en översyn av rätten och möjligheterna att använda teckenspråk och kartlägga förutsättningarna till likvärdig utbild- ning. Utredningen lämnade sitt betänkande Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning (SOU 2006:54) till regeringen. - Flickor och pojkar i utsatta situationer I propositionen Stärkt skydd för barn i utsatta situationer (prop. 2002/03:53) lämnades förslag som syftar till att stärka skyddet för barn i utsatta situationer. Ändringarna trädde i kraft . För att uppmärksamma barn som far eller riskerar att fara illa utvidgades anmälningsskyldigheten enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). infördes en referens till anmälningsskyldigheten i de lagar som reglerar verksamheter som kommer i kontakt med barn. skyldighet för polisen, hälso- och sjukvården, förskoleverksamheten, Skr. 2005/06:205 skolan och skolbarnsomsorgen att samverka med när barn far eller riskerar att fara illa infördes. Med anledning av propositionen gav regeringen ett antal uppdrag avseende utveckling och uppföljning av arbetet med barn i utsatta situationer. har gett ut en kunskapsöversikt som syftar till att underlätta för personal att samtala med barn. I propositionen fastslogs också en ny straffskärpningsgrund som införts i 29 kap. 2 § 8 . Enligt denna skall som en försvårande omständlighet vid bedömningen av ett brotts straffvärde särskilt beaktas om brottet varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i för- hållande till en närstående person. Straffskärpningsgrunden omfattar brott som direkt riktar sig mot ett närstående barn men också situationer där ett barn bevittnar att t.ex. den ena föräldern misshandlar den andra. Genom bestämmelsen kan barns utsatthet bättre uppmärksammas i brottsutred- ningar om t.ex. våldsbrott. har haft i uppdrag att i samverkan med Rikspolisstyrel- sen och Myndigheten för skolutveckling ta fram en nationell strategi för samverkan i frågor som rör barn som far eller riskerar att fara illa. Upp- draget har avrapporterats (dnr S2004/7434/ST). För att följa upp detta arbete har och Myndigheten för skolutveckling i sina regleringsbrev för fått ett återrapporteringskrav att med anledning av det förslag till Strategi för samverkan som presenterades om att redovisa vilka åtgärder som myndigheten har vidtagit för att förbättra samarbetet på lokal och central nivå mellan polis, socialtjänst, hälso- och sjukvård samt skola i fall då barn far illa eller riskerar att fara illa. Det finns ett behov av att förstärka stödet och rättigheterna för barn som bevittnar brott av och mot närstående personer. För att lyfta fram behovet av det stöd som denna grupp barn kan ha föreslås i departements- promemorian Barnen i brottets skugga (Ds 2004:56) att det skall slås fast i socialtjänstlagen att barn som bevittnar våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott. Regeringen lämnade propositionen Barn som bevittnat våld (prop. 2005/06:166) till . Regeringen har också gett Kriminalvården i uppdrag att göra en analys av situationen för barn i samband med deras kontakter med en förälder som är intagen på häkte eller anstalt. I analysen redovisas bl.a. vilka åtgärder som har vidtagits . Besökslägenheter är bl.a. inrättade på 28 anstalter och några av de största anstalterna har mer än en lägenhet. Besöksutrymmena har förbätt- rats, så att de blivit mer barnvänliga. Föräldrautbildning ingår som ett generellt uppdrag till alla anstalter. Där så är möjligt har Kriminalvården infört s.k. självförvaltning i anstalterna. Verkställighetsplaneringen har förbättrats. I Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd för verkstäl- lighet i anstalt KVFS 2006:20 tas ett barnsperspektiv upp i ett flertal para- grafer. beslutade generaldirektören att införa barnan- svariga, s.k. barnombud, i hela kriminalvården. Alla verksamhetsställen har utsett ett eller två barnombud. I analysen redovisas även förslag på nya insatser, som Kriminalvården avser att bereda vidare, t.ex. en informa- tionsskrift med förslag på hur socialtjänst, polis och kriminalvård kan samarbeta runt ett barn vars förälder är intagen i häkte eller anstalt, utom- husvistelse för barn som vistas med förälder i sluten anstalt, familjesamtal Skr. 2005/06:205 inför frigivningen och s.k. halvvägshus för föräldrar med barn där även barn kan vistas. I den ungdomspolitiska propositionen Makt att bestämma rätt till väl- färd (prop. 2004/05:2) angav regeringen att det behövs särskilt stöd och förebyggande insatser för ungdomar som riskerar att hamna i kriminalitet, missbruk eller socialt utanförskap. I enlighet med propositionen har rege- ringen avsatt medel för att förstärka och möjliggöra kvalitetsutveckling av kommunernas öppna fritidsverksamheter och för att utveckla dokumen- terat framgångsrika verksamheter som bedrivs av ideella aktörer. Bidrag ges till verksamheter som bedrivs för ungdomar i ett socialt utsatt område eller i ett område där ungdomar riskerar att hamna i socialt utanförskap, och verksamheter som innebär lokal samverkan mellan olika aktörer prio- riteras särskilt. Satsningen skall pågå och 2007 och bidra- gen fördelas av , som även ansvarar för dokumentation och utvärdering av projektet. Inom ramen för den nya nationella alkoholhandlingsplanen som antogs av har regeringen avsatt för perioden 20062007 till insatser för barn som lever i familjer med missbruksproblem eller i andra utsatta miljöer. - Sambandet mellan bestämningsfaktorn och hälsa Förskolans uppgift är att tillhandhålla omsorg, stimulera barns utveckling och lärande samt att bidra till trygga och goda uppväxtvillkor. En säker och trygg miljö är en viktig förutsättning för att främja lärande och en god hälsa för alla barn i förskolan. Främst följande faktorer i förskolemiljön har visat sig vara viktiga för barnens psykiska hälsa: personalens utbild- ning, personaltäthet, barngruppernas storlek och sammansättning, lokaler- nas ändamålsenlighet samt att verksamheten bedrivs utifrån läroplanens mål. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn för hälsa Förskolan fick sin första läroplan . Läroplanen syftar till att skapa förutsättningar för en över hela landet likvärdig förskola med hög kvalitet. Förutom att verksamheten bedrivs i enlighet med läroplanen är även de ovan nämnda faktorerna i förskolemiljön av vikt. Exempelvis visar indikatorn anställdas utbildning, enligt statistik från och , att andelen årsarbetskrafter i förskolan med pedagogisk högskoleutbildning sjunkit från . Skillnaderna mellan kommuner är stora. Personaltäthet är ett annat relevant mått för att beskriva miljön i förskolan. Personaltätheten i förskola har minskat kraftigt , men avstannat . uppgick antalet barn per årsarbetare till 5,2, en minskning sedan föregående år. Nedan beskrivs de insatser som genomförts som påverkar bestämnings- faktorn. Kvalitet i förskolan har flera aspekter. Förutom de ovan nämnda fakto- rerna är även inflytande och ett systematiskt kvalitetsarbete av betydelse. Kvaliteten i verksamheten är den av regeringen mest prioriterade frågan för förskolan. Regeringens förslag och bedömningar för att öka förskolans kvalitet och stödja utvecklingen redovisas i propositionen Kvalitet i för- skolan (prop. 2004/05:11). utarbetade Allmänna råd för kvalitet i förskola vars syfte är att stödja kvalitetsarbetet i förskolan och förtydliga verksamheten utifrån nationella krav och mål. omfattas kom- munernas förskoleverksamhet även av krav på kvalitetsredovisningar med syftet att främja ett systematiskt kvalitets- och utvecklingsarbete och vara ett stöd i ett ständigt pågående förbättringsarbete. Med anledning av att det kan bli en betydande brist på utbildade lärare med inriktning mot de tidiga åldrarna fick läro- säten med lärarutbildning tydliga examinationsmål att uppfylla för perio- den 20052008. Regeringen avser att fortsätta följa utvecklingen för att säkerställa att behovet av utbildad personal till förskolan tillgodoses. Tre lärosäten gavs i uppdrag att presentera modeller för förkortad utbildningstid inom bl.a. lärarutbildningarna. Regeringen har givit Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ini- tiera informations- och utvecklingsinsatser om och för förskolan som arbetsplats. Arbetet tydliggjorde sam- bandet mellan pedagogiskt utvecklingsarbete, en bra verksamhet och möj- ligheterna att rekrytera och behålla kompetent personal. Uppdraget har gett ökad kunskap om förskolans arbetssätt och uppdrag, ökade insatser för rekrytering, kompetensutveckling och pedagogiskt utvecklingsarbete samt ökad medvetenhet om professionens betydelsefulla uppdrag. satsas statliga medel för att kommunerna skall kunna anställa 6 000 fler förskollärare, barnskötare och annan personal på landets förskolor. Genom en ökad personaltäthet ges förutsättningar för minskade barngrupper, barnen kan få mer stöd i sin utveckling, arbets- miljön kan förbättras och kvaliteten kan öka. - Språkförskolor i utsatta områden I storstäder finns några av de stadsdelar där de boende har väsentligt sämre förutsättningar för utveckling än i resten av landet. Därför bedriver regeringen en storstadspolitik tillsammans med ett antal kommuner. Målet för regeringens storstadspolitik är bl.a. att bryta segregationen och verka för goda levnadsvillkor i dessa områden. Språk- utveckling och skolresultat har varit det mest omfattande målområdet i storstadsarbetet, varvid en stor del av insatserna varit inriktade på att tidigt i livet lägga grunden för en god språkutveckling genom s.k. språkförskolor . Detta har i sin tur lett till omfattande satsningar på kom- petensutveckling av personalen. I många stadsdelar finns nu en samlad strategi för hur barns språkutveckling skall stödjas i förskola och skola. - Jämställdhet i förskolan Jämställdhet är en del av värdegrunden i förskolan. För att stärka för- skolornas förutsättningar att arbeta med jämställdhetsfrågor har regeringen tillsatt en delegation för jämställdhet i förskolan som har till sitt förfogande. har alla kommuner erbjudits utbildning till pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap i förskolan och skolan. Jämställdhet skall vara ett av de om- råden som följs upp i förskolornas kvalitetsredovisningar. - Sambandet mellan bestämningsfaktorn och hälsa Barns och ungdomars hälsa påverkas av upplevelsen av sammanhang, del- aktighet och inflytande. Eleven skall mötas med respekt för sin person i sin egen miljö. Detta är inte minst viktigt i skolan, som skall vara en social gemenskap som ger trygghet och lust att lära. Undervisningen skall bedri- vas under demokratiska arbetsformer och utveckla elevernas förmåga att utöva inflytande och ta ansvar. Undervisningen skall också anpassas till varje elevs förutsättningar och behov. I en god skolmiljö ingår frihet från mobbning och kränkande behandling. Skolan har i uppdrag att överföra grundläggande värden och att främja elevernas lärande. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn för hälsa Utvecklingen av bestämningsfaktorn Miljön i skolan följs via de två indi- katorerna barns och ungas inflytande respektive hur elever bemöts av lärare, andra vuxna och andra elever. Detta mäts genom data från Skol- verkets undersökning Attityder till skolan och , (SCB:s), undersökning om barns levnadsförhållanden. visar att miljön i skolan upplevs som lugn och trygg. I de flesta skolor råder en positiv anda där elever och lärare visar omsorg och respekt för varandra. Enligt Attityder till skolan 2003 tycker fler elever att det är lättare att vända sig till sina lärare i en problem- situation än . Enligt samma undersökning ansåg av eleverna att de kunde vara med och bestämma om arbetssätt på lektionerna. Andelen verkar inte ha förändrats nämnvärt och inflytandet tycks fördela sig jämlikt mellan olika grupper av barn. Den enda påtagliga skillnaden var att en större andel gymnasieelever () än grundskoleelever () ansåg att de hade inflytande över arbetssättet. Eleverna tycker att lärarna brydde sig mer om deras synpunkter (: , : ). Enligt Attityder till skolan känner sig cirka var sjunde elev i årskurs 79 samt gymnasiets årskurs 13 ofta orättvist behandlad av vuxna i skolan, en andel som tycks ha varit relativt . Statistiken i undersökningen pekar på flera skillnader mellan grupper. Flickor känner sig ofta mer orättvist behandlade av vuxna i skolan () än pojkar () och barn med utomnordiskt ursprung känner sig mer utsatta () än övriga (). För andelen som känner sig mobbade eller trakasserade av lärare kvarstår skillnader mellan barn med utomnordiskt ursprung () och övriga (fyra kände sig i genomsnitt av eleverna 79 samt Skr. 2005/06:205 gymnasiets år 13 mobbade av andra elever i skolan. har legat relativt . SCB:s undersökning om barns levnadsförhållanden visar att av eleverna blir slagna av andra elever minst en gång . Enligt Folkhälsopolitisk rapport finns det skillnader mellan olika socioekonomiska grupper när det gäller relationen mellan elever samt mellan elever och vuxna. Elever vars mödrar enbart har grundskoleutbild- ning är mer utsatta för mobbning än de vars mödrar har eftergymnasial utbildning. Relationen mellan elever och vuxna visar ett liknande mönster. På ett liknande sätt är fler flickor än pojkar utsatta både i relationen mellan vuxna och elever respektive mellan elever. - Barns inflytande i skolan Barns, elevers och föräldrars inflytande har tidigare lyfts fram i skrivelsen Vardagsinflytande (Ds 2003:46) samt i propositionerna Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2) och Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11). Förslag om elevers inflytande fanns även i den lagrådsremiss om förslag till ny skollag som remitterats . Regeringen avser att återkomma efter valet med med en proposition med förslag till ny skollag till . För att ytterligare stärka arbetet med elevers inflytande har Myndig- heten för skolutveckling och fått flera uppdrag. Myndigheterna skall genomföra insatser för att stödja och inspirera arbetet med att öka både det vardagliga och det formaliserade inflytandet för barn, elever, studerande och föräldrar i förskola, skola och vuxenutbildning. har fått ett uppdrag att utarbeta information som skall ge övergripande kunskap om förskola, skola och vuxenutbildning. Informa- tionen skall riktas till vårdnadshavare om förskolan, till elever och vård- nadshavare om skolan samt till studerande i vuxenutbildningen. Infor- mationen skall översättas till de stora invandrarspråken. skall även analysera kursplanen för de samhällsorienterande ämnena i och föreslå förändringar för att öka betydelsen av kunskap om samtliga samhällsnivåer i samhällskunskapsämnet. Demokra- tiundervisningen skall omfatta kunskap om hur man som elev och med- borgare själv aktivt kan medverka i olika slags beslutsfattande som skolan och det lokala samhället erbjuder (se även kapitel 4.1. -Lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever Lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever trädde i kraft (prop. 2005/06:38, Trygghet, respekt och ansvar om förbud mot diskri- minering och annan kränkande behandling av barn och elever). Lagen har till ändamål att främja barns och elevers lika rättigheter i de verksamheter som omfattas av skollagen samt motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder.