prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — överförs medel motsvarande premie- pensionsrätten till () andra året efter inkomståret och placeras hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Räntor, utdelningar m.m. 1 Med AP-fonderna avses fördelningsdelen av ålderspensionssystemet. Källor: , och . uppgick det finansiella sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och PPM, till motsvarande av BNP. Därtill ökade placeringstillgångarna i pensionssystemet med till följd av värdeökningar på aktier, som svarar för större delen av tillgångarna både i AP-fonderna och i de fonder som förvaltas av PPM. Värdeförändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Där inräknas endast direktavkast- ningen i form av räntor och utdelningar. Sparandet förutses ligga kvar på en nivå strax av BNP under prognos- perioden. Ökade pensionsutbetalningar medför att AP-fondernas sparande minskar mot slutet av prognosperioden medan det fortsätter att öka i premiepensionssystemet. beslutade att hela det reformerade svenska pensions- systemet skulle klassificeras till den offentliga sektorn. Beslutet motiverades bl.a. med att deltagandet är obligatoriskt och att staten kontrollerar regelverket för både avgifter och förmåner. Detta beslut har ändrats av till att avgiftsbestämda fonderade pensionssystem inte skall klassificeras till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. För medlemsländer som klassificerar sådan allmänna pensionssystem i den offentliga sektorn har medgett en övergångstid att ändra redovisningen till . För svensk del innebär det att den offentliga sektorns finansiella sparande kommer att reduceras med av BNP i nationalräkenskapernas Regeringen återkommer med för- slag i budgetpropositionen till hur denna förändring ska hanteras. Såväl inkomster som utgifter minskar uttryckt som andel av BNP och 2008 beräknas överskottet till av BNP. Överskottet i den offentliga sektorns finan- siella sparande medför att den finansiella netto- 4.6Den offentliga sektorns finanser ställningen fortsätter att förstärkas och bidrar till Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till motsvarande av BNP 2005 enligt preliminära nationalräkenskaper, vilket kan jämföras av BNP 2004. Till förbättringen bidrog en relativt kraftig ökning av skatteintäkterna från bolagsvinster och från hushållens kapitalvinster, vilket medförde ett överskott i statens finansiella sparande på av BNP. Därtill förbättrades den kommunala sektorns finansiella sparande och resultat med till av BNP. Ålderspensions- systemets finansiella sparande uppgick till av BNP. Vid utgången av 2005 översteg de finansiella tillgångarna skulderna med eller av BNP. Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar överstiger också ränteutgifterna. Den positiva nettoförmögenheten kan ses mot bakgrund av att tillgångarna i pensionssystemet uppgick till . Den konsoliderade bruttoskulden uppgick till av BNP, vilket med god marginal understiger referensvärdet inom EMU på av BNP. reduceras den offentliga sektorns finansiella sparande till av BNP. Inkomsterna minskar som andel av BNP, delvis till följd av att de extraordinära skatteintäkterna från upplösningen av periodiseringsfonderna 2004 och 2005 faller bort. Den expansiva finanspolitiken bidrar också till att statens finansiella sparande åter väntas visa underskott efter förra årets överskott. Ökade statsbidrag till kommunsektorn bidrar till fortsatt goda finanser i denna sektor. förstärks den offentliga sektorns finansiella sparande trots de nu att den konsoliderade bruttoskulden minskar (se tabell 4.19). Tabell 4.19 Den offentliga sektorns finanser -12,4 -14,5 -16,2 -18,3 Källor: och . Jämfört med beräkningarna i budgetpro- positionen har det finansiella sparandet reviderats upp med av BNP huvudsakligen till följd högre skatteintäkter (se kapitel 5). av en relativ svag tillväxt blev utvecklingen betydligt starkare 2004, framför allt till följd av en stark exportutveckling. Arbets- marknaden utvecklades emellertid svagt och utbetalda löner ökade med . En hög produktivitetsutveckling medförde att lönesumman, den största skattebasen, minskade som andel av BNP. Skatteintäkterna ökade medan den underliggande ökningen beräknas ha uppgått till . Skillnaden mellan den faktiska och den underliggande utvecklingen förklaras till stor del av beslutet att räntebelägga bolagens periodiseringsfonder . Det har fått till följd att vissa bolag återfört hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning. Återföringen beräknas ha ökat bolagens inkomstskatt med . blev tillväxten lägre. Antal arbetade timmar och hushållens konsumtionsutgifter ökade dock som bolagen redovisade mycket stora vinstökningar. Effekten av åter- förda periodiseringsfonder beräknas uppgå till , vilket är lägre än 2004. Sammantaget beräknas de totala skatteintäkterna öka 2005. Den lägre ökningen förklaras dels av den mindre effekten av åter- förda periodiseringsfonder, dels av genomförda skattesänkningar. väntas tillväxten i ekonomin bli högre. Antal arbetade timmar beräknas öka samtliga år som hushål- lens konsumtionsutgifter ökar snabbare än . Tabell 5.1 Totala skatteintäkter, offentliga sektorns inkomster och statsbudgetens inkomster Miljarder kronor och procent -7,7 -26,9 -7,9 -7,3 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Statsbudgetens inkomster är redovisade enligt den nya budgetstrukturen . ökar skatteintäkterna med i genomsnitt medan de under- liggande ökar . Skatt på arbete beräknas öka med i genomsnitt medan skatt på kapital och på konsumtion beräknas öka . Skattekvoten, dvs. skatteintäkterna som andel av BNP, uppgår till 2006 och minskar till 2008. De i tabell 5.1 redovisade skatteintäkterna är respektive lägre än de skatteintäkter som redovisats av nationalräkenskaperna (NR). Skillnaden förklaras av olika bedömningar eftersom något definitivt utfall ännu inte föreligger. Jämfört med beräkningen till budgetproposi- tionen har prognosen över nivån för intäkterna justerats upp med i storleksordningen 20042008. De stora föränd- ringarna har framför allt sin grund i en under- skattning av bolagens inkomstskatter och hushållens skatt på kapitalvinster. Prognosen över bolagens inkomstskatt grundades till stor del på bolagens redovisade halvårsrapporter. De kvartals- och helårsrapporter som publicerats efter budgetpropositionen har visat på en starkare utveckling av bolagens resultat. Tabell 5.2 Totala skatteintäkter och statsbudgetens inkomster skillnader jämfört med budgetpropositionen -0,3 -1,9 -1,5 -3,3 -3,4 -3,5 -0,6 -0,1 -2,4 -2,5 -1,4 -0,5 -0,1 -0,3 Prognosen över hushållens kapitalvinster baseras bl.a. på utvecklingen av värdepappersmarknaden. Vid prognosen till budgetpropositionen hade affärsvärldens generalindex stigit . utvecklas positivt även under tredje tertialet och för helåret blev ökningen . Även löne- summan och den privata konsumtionen utveck- lades något starkare än vad som antogs till budgetpropositionen. Statsbudgetens skatteinkomster har justerats upp i motsvarande grad. Fördelningen mellan åren är dock något annorlunda, vilket förklaras av uppbörds- och betalningsförskjutningar mellan åren. De relativt små förändringarna av skattekvoten förklaras av att BNP justerats upp till följd av en högre tillväxt, men även av att nationalräkenskaperna infört en ny metod för beräkning av finansiella tjänster (FISIM), vilket höjer nivån på BNP med i storleksordningen . I prognosen beaktas såväl reviderade makro- ekonomiska förutsättningar som de regel- ändringar regeringen föreslår i denna proposi- tion. Nationalräkenskaperna har beslutat att den särskilda sjukförsäkringsavgiften är en skatt och ingen avgift. Den särskilda sjukförsäkrings- avgiften kommer därför att redovisas som en del av skatteintäkterna på inkomsttiteln 1221 Särskild sjukförsäkringsavgift. Den nuvarande inkomsttiteln 1731 Särskild sjukförsäkringsavgift slopas. Inkomsttiteln 1835 Stöd till reparation och ombyggnad offentliga lokaler namnändras till 1835 Stöd för energieffektivisering och miljöåtgärder i lokaler med offentlig verksamhet. Prognosen för skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som redo- visas i bilaga 1, Svensk ekonomi. I tabell 5.3 återges de antaganden som har störst inverkan på skatterna samt förändringar i förhållande till prognosen i budgetpropositionen . Utvecklingen av timlönen justeras ned något . Utvecklingen av prisbasbeloppen och skikt- gränserna bestäms av konsumentprisindex (KPI) junijuni året innan.1 Hushållens konsumtions- utgifter har justerats upp 2005 till följd av ett starkare utfall från nationalräkenskaperna (NR) än vad som förväntades i budgetpropositionen. Tabell 5.3 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen Procentuell förändring om annat ej anges -0,3 -0,2 -0,1 -0,3 -0,1 -0,2 -0,2 -0,1 -0,4 -0,4 1Löpande priser, procentuell förändring. I budgetpropositionen bedömde regeringen att en avfallsförbränningsskatt borde kunna införas och att en skatt på flygresor borde kunna införas . Lagstiftningen om förbränningsskatt avsågs bygga på förslag En BRASkatt? beskattning av avfall som för- bränns (SOU 2005:23). Delbetänkandets förslag har delvis omarbetats. Regeringen lägger senare i 1Exempelvis bestäms basbeloppet av förändringen av dag fram förslag i propositionen Beskattning av visst hushållsavfall som förbränns, m.m. (prop. 2005/06:125) om att införa en skatt på fossilt kol i hushållsavfall som förbränns och som omfattas av den kommunala renhållningsskyldigheten. Lagstiftningen föreslås träda i kraft . Ett förslag om flygskatt har lagts fram i en promemoria av en interdepartemental arbets- grupp. Regeringen har i propositionen Skatt på flygresor (prop. 2005/06:190) föreslagit att en skatt på transporterade passagerare skall införas. Innan skatten kan införas skall en statsstöds- ansökan godkännas av kommissionen. Reger- ingen har därför i propositionen, i enlighet med Lagrådets yttrande, föreslagit att lagen skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Regeringen har föreslagit att koldioxidskatten på bränslen skulle slopas för industri- anläggningar och högeffektiva kraftvärmeverk som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter . För övriga förbränningsanläggningar som omfattas av utsläppshandeln föreslogs en sänk- ning av koldioxidskatten. har dock ännu inte kunnat behandla förslaget eftersom en statsstödsansökan först måste granskas av EU- kommissionen. I avvaktan på ett statsstödsgodkännande utgör skatteintäkterna från den bibehållna kol- dioxidskatten för dessa anläggningar en intäkts- förstärkning inom ramen för den gröna skatte- växlingen. Inkomstförstärkningen balanserar det skatteintäktsbortfall som uppstår till följd av senareläggningen av ikraftträdandet av förbrän- ningsskatten respektive flygskatten. Regeringens avsikt är fortfarande att koldi- oxidskatten skall slopas för bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av ut- släppshandeln. Bedömningen är dock att lag- ändringen kan träda i kraft tidigast . Lagändringen bör dock tillämpas från detta datum även om ikraftträdandet sker . Begränsningsregeln för fastighetsskatt bör bli tillämplig även för fritidshus. Om ett hushåll äger flera fastigheter gäller att begränsningsregeln endast gäller den fastighet som har högst taxeringsvärde. inte ändras, dvs. om ett hushåll äger ett hus för permanentboende och ett fritidshus så kommer begränsningsregeln att enbart omfatta det hus som har högst taxeringsvärde. Begränsnings- regeln bör också ändras så att skattereduktion för de som är berättigade till reduktion enligt gällande regler till viss del ges även för fastig- hetsskatt som tas ut på taxeringsvärden mellan 3 och . Den exakta utformningen av reglerna skall presenteras i en promemoria som remitteras. De nya bestämmel- serna bör tillämpas retroaktivt fr.o.m . Tilläggsskatt på alkoholhaltiga blanddrycker I budgetpropositionen bedömde regeringen att en tilläggsskatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker borde införas . I propositionen angavs vidare att en sådan tilläggsskatt inte kan införas förrän ytterligare beredning av hur de beskattningsbara dryckerna skall definieras har gjorts. Ett arbete med att få fram definitioner beträffande de aktuella dryckerna pågår inom . Detta arbete har dock varit mer komplicerat än vad som bedömdes tidigare. En tilläggsskatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker kommer därför inte att kunna införas i sådan tid som angavs i budgetpropositionen. En departementsprome- moria planeras dock att remitteras innan som- maren och en tilläggsskatt bedöms därmed kunna införas . Frågan om behovet av fortsatt produktionsstöd till olika former av bostäder behöver analyseras ytterligare. I avvaktan på ett slutligt ställnings- tagande avser regeringen att i budgetproposi- tionen förlänga den nuvarande stöd- formen, investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder t.o.m. . Detta innebär att sådant stöd kommer att kunna lämnas till projekt som påbörjas före utgången av detta datum. För inve- steringsstimulansen anser regeringen att en ram på maximalt 2007 och 2008 behövs. 5.2.3Sammanfattning av ändrade skatteregler 19992008 Utvecklingen för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. En sammanställning av bruttoeffekterna av de storleksmässigt viktigaste regeländringarna redovisas i tabell 5.4. Beloppen visar den årligt tillkommande in- täktsförändringen till följd av ändrade skatte- regler. Det är viktigt att understryka att de redo- visade beloppen avser beräknade periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Nettoeffekter beaktar även in- direkta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser, bland annat via förändringar i löner, priser och bolagsvinster. Effekterna på de kassa- mässiga inkomsterna är i regel lägre under in- förandeåret eftersom t.ex. uppbördsförskjut- ningar och jämkningar påverkar inbetalningen av skatten. slopades det särskilda grundavdraget för pensionärer. Omläggningen medförde att de kommunala skatteintäkterna ökade med . För att kompensera pensionärerna för den skattehöjning som det slopade avdraget medförde höjdes pensionerna så att pensionen efter skatt blev densamma eller något högre. Även för kommunerna var omläggningen neutral eftersom en motsvarande nedjustering gjordes av kommunbidragen. Den i tabellen redovisade effekten av det slopade särskilda grundavdraget är således inte någon reell skattehöjning utan är med i redovisningen för att man skall kunna följa den underliggande utvecklingen av kommunernas skatteintäkter. Den i tabellen redovisade effekten av ränte- beläggningen av periodiseringsfonderna fr.o.m. avser införandeårets effekt enligt den bedömning som redovisades i propo- sitionen Räntebeläggning av periodiserings- fonderna (prop. 2004/05:38). Tabell 5.4 Regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -8,7 -11,4 -15,6 -21,9 -12,4 -10,8 -0,7 -1,0 -1,7 -0,1 -0,1 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift -2,0 -1,8 -7,3 -3,7 -3,1 -0,3 -0,1 -0,2 -0,2 -0,3 -5,7 -0,8 -2,4 -1,3 Sänkt skatt från på inkomster upp till övre skiktgräns -4,2 -1,3 -0,8 -1,9 -1,1 -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 Höjt tak från 7,5 till 8,06 prisbasbelopp. Höjd från 6,95 till -3,2 -15,8 -16,9 -22,4 -2,0 -9,9 -8,5 Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare () -3,2 -0,3 -1,6 Skattereduktion för allmän pensionsavgift -15,8 -16,6 -17,3 -9,4 -9,7 Skattereduktion för fackföreningsavgift, (2004) -3,5 -0,6 -1,4 -0,5 -1,2 -1,1 -1,5 -1,2 -2,1 -2,7 Avgifter från 33,06 till 32,92 till 32,82 till 32,70 till 32,46 till -1,2 -0,9 -1,2 -2,5 -2,0 -0,2 -1,5 -0,7 -4,5 -7,1 -1,8 -0,4 -1,4 -2,5 -0,1 -2,5 -3,1 -0,8 -0,1 fond från 5 till (1999), avsättning (2001) -2,5 -2,5 Återföring från per. fond (2000, 2001), räntebeläggning (2005) Återföring från skatteutjämningsreserv upphör -2,1 Skattereduktion , skattereduktion FoU -0,8 -0,2 Återköp aktier, sänkt skatt investmentbolag, ändrade 3:12-regler -0,5 Skattereduktion för stormskadad skog -0,3 -2,0 -0,6 -3,3 -0,4 -0,3 Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till -0,2 Återinförd omräkning för hyreshus, bostadsdel och småhus Hyreshus, bostadsdel, skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till -0,8 -0,4 -4,0 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 Begränsningsregel fastighetsskatt, nytt taxeringsförfarande -0,2 -0,4 -0,3 -0,3 Skattesats, vattenkraft, från 2,21 till 0,5, till -1,2 Övriga skatter på kapital -0,7 -1,8 -0,3 -3,7 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt -2,2 -1,8 -1,1 Slopad arvsskatt mellan makar, slopad arvs- och gåvoskatt (2005) -0,3 -2,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,1 Skatt på energi och miljö -0,1 -1,0 -1,0 Avfallsskatt, flygskatt, naturgrusskatt m.m. Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -1,1 -2,0 -0,2 Sänkt skatt på vissa byggtjänster -0,1 -0,2 -0,7 Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från -1,0 Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från -1,3 Skatt på vägtrafik, m.m. -0,1 -0,1 -0,5 Skatt på vin, vissa alkoholhaltiga drycker fr.o.m. 1/1 2007 -0,6 -0,3 -13,2 -7,2 -20,6 -23,8 -11,9 -5,7 -13,2 -7,2 -20,6 -23,8 -11,9 -5,7 Skatteprognosernas osäkerhet kan hänföras till två faktorer, dels bedömningen av den under- liggande skattebasens storlek, dels bedömningen av dess utvecklingstakt. Till följd av avdrag, gränsvärden, etc. skiljer sig skattebaser ofta från det i ekonomisk mening relevanta underlaget. Förmögenhetsskattepliktiga tillgångar tas exem- pelvis upp till olika andelar av marknadsvärdet. Skatternas utvecklingstakt skall bl.a. bedömas i förhållande till den ekonomiska utvecklingen. Således kommer tillförlitligheten i skatte- prognosen att påverkas både av noggrannheten i utgångsläget och av möjligheten att bedöma skatternas samvariation med makroekonomin. På kort sikt ligger osäkerheten i prognosen främst i bedömningen av bolagsskatter och hus- hållens skatt på kapitalvinster. På är det däremot prognosen avseende skatt på arbete som svarar för osäkerheten, vilket förklaras av dess stora andel av de totala skatterna. När det gäller prognosen för skatt på arbete är det ut- vecklingen av antalet arbetade timmar och tim- lönen som orsakar osäkerheten. En ökning av lönesumman ökar skatteunder- laget med och skatterna på arbete (inkomstskatt och arbets- givaravgifter) med . För konsumtionsbaserade skatter gäller som tum- regel att om hushållens konsumtion förändras leder det till förändrade moms- intäkter med . Där- utöver påverkas skatteintäkterna av konsum- tionens sammansättning eftersom uttaget av mervärdesskatt skiljer sig åt mellan olika varu- grupper. Om lika stor konsumtionsförändring enbart avser varor som inte är undantagna från den generella skattesatsen leder det i stället till förändrade momsintäkter med . 5.3Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster Tabell 5.7 visar i komprimerad form skatte- intäkter och statsbudgetens inkomster enligt den nya strukturen. Skatteintäkterna har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar som t.ex. timlön, sysselsättning och inflation, medan skatteinkomsterna visar betalningar av skatter under budgetåret. Miljarder kronor och procentuell förändring Skatt på arbete består av direkta och indirekta skatter och utgör av de totala skatte- intäkterna 2006. De direkta skatterna utgörs framför allt av och statlig inkomst- skatt medan de indirekta skatterna till består av arbetsgivaravgifter. bedöms skatt på arbete ha uppgått till . 2008 beräknas intäkterna öka med i genomsnitt eller . Underlag för skatt på arbete Löner och andra ersättningar för arbete är skattebas både för direkta och indirekta skatter medan transfereringar som sjuk-, arbetslöshets- och föräldraersättning samt pensioner endast är underlag för direkt beskattning. För utveck- lingen av skatteintäkterna är lönerna mest avgö- rande. Lönernas andel av hushållens förvärvs- inkomster var som högst 2001 när den uppgick till . Därefter har andelen minskat främst till följd av att antalet arbetade timmar har sjunkit. Diagram 5.1 Löner i privat och offentlig sektor I diagram 5.1 visas den årliga utvecklingen av utbetalda löner i den offentliga respektive privata sektorn. Utvecklingstakten i den privata sektorn uppgick till mellan , för att 20022004 minska till mellan . steg utveck- lingstakten för löneutbetalningarna i den offent- liga sektorn för att därefter vara tämligen på en högre nivå. En exakt tolkning är svår att göra eftersom verksamheter har flyttats mellan den privata och den offentliga sektorn. Utvecklingen av skatteintäkterna beror även på hur transfereringarna utvecklas. De totala skattepliktiga transfereringarna beräknas 2005 ha uppgått till , varav är pensioner och sjuk- och aktivitetsersättningar. Utbetalda pensioner ökar med . Diagram 5.2 Sjukpenning och arbetslöshetsersättning 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Ersättningar för arbetslöshet och sjukdom beräknas 2005 ha uppgått till . Dessa ersättningars utvecklingstakt varierar betydligt mer mellan åren jämfört med pensioner. Diagram 5.2 visar utvecklingen av arbetslöshetsersättning och sjukpenning. Ut- vecklingen av sjukpenningen redovisas inklusive effekter av de regeländringar som har genom- förts . Direkt skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna. Under 20062008 beräknas de direkta skatterna öka med eller med . Tabell 5.5 visar skattebasen för direkta skatter på arbete. Tabell 5.5 Skattepliktiga inkomster 20042008 Miljarder kronor och procent Andel av totala inkomster Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Andelarna är relativt stabila . sker ett nivålyft av lönernas andel av totala inkomster och andelen transfere- ringar antas minska något till följd av ett för- bättrat arbetsmarknadsläge samt de ytterligare arbetsmarknadspolitiska åtgärder som föreslås och aviseras i denna proposition. bedöms intäkterna från inkomstskatt ha ökat till . beräknas de öka med i genomsnitt . I tabell 5.6 redo- visas utvecklingen av kommunernas skatte- underlag 20042008. Tabell 5.6 Kommunernas skatteunderlag Tabell 5.8 visar den underliggande utvecklingen av kommunernas skatteintäkter, dvs. utveck- lingen exklusive regeländringar och ändringar i utdebitering. Den årliga faktiska intäktsförändringen vari- erar . Utdebi- teringshöjningarna 2004 och ökade kommunernas skatteintäkter. Egenavgiftskom- pensationen ökar kommunernas skatteintäkter under innevarande år. Denna ökning neutrali- seras dock genom höjningen av grundavdraget och införandet av ett regionalt förhöjt grund- avdrag (prop. 2005/06:163). Tabell 5.7 Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster -36,4 -59,4 -56,6 -60,5 -71,9 -83,6 -86,1 -89,7 -6,3 -8,1 -8,4 -8,1 -7,9 -9,2 -9,2 -8,5 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -1,7 -3,3 -2,6 -1,7 -3,2 -5,9 -6,2 -6,6 -5,2 -7,3 -5,9 -5,9 -7,6 -8,0 -8,4 -8,7 -23,4 -26,0 -59,7 -63,8 -64,9 -78,0 -74,7 -72,8 Skatter som ej redovisas på budgeten -1,5 -2,0 -1,9 -1,9 -2,2 -2,2 -2,2 -2,2 Avräknad moms statliga myndigheter -19,3 -20,0 -20,5 -20,5 -20,8 -21,7 -22,5 -22,8 -28,0 -32,5 -34,2 -36,2 -37,9 -39,6 Stöd via kreditering på skattekonto -1,4 -4,0 -7,0 -7,7 -13,6 -17,9 -12,1 -8,3 -1,2 -2,3 -1,2 -22,3 -32,1 -1,8 -6,0 -6,6 -9,1 -23,6 -10,9 -4,2 -5,3 -14,0 -0,9 -13,0 -8,5 -1,5 -1,1 -1,3 -4,9 -14,5 -8,5 -1,6 -0,6 -1,2 -14,3 -3,6 -0,1 -0,1 -0,4 -0,4 -0,5 -0,5 -0,5 -0,2 -0,3 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,3 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom De senaste årens ändrade skatteregler har haft stor inverkan på de kommunala skatteintäkterna.