prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringen avser mot ovanstående bakgrund ge Statens energi- myndighet i uppdrag att se över de tekniska systemen för uppföljning och vid behov föreslå ytterligare åtgärder. Ett viktigt resultat från det långsiktiga energipolitiska programmet är enligt regeringens bedömning utbildningen av forskare inom områden av betydelse för omställningen av energisystemet. De forskare som avlägger licentiatexamen eller disputerar inom programmet är centrala bärare av kompetens och kunnande för högskolans, näringslivets och samhällets fortsatta insatser för en hållbar utveckling. Regeringen noterar att en av de indikatorer som föreslår för uppföljning av insatserna är antalet energiexaminerade som anställs inom energisektorn/ näringslivet och relevanta myndigheter. Enligt regeringens bedömning är detta en viktig indikator som bör vidareutvecklas för att om möjligt även följa de inom programmet utbildade forskarna . Det system med indikatorer och resultatmått som behandlats i detta Prop. 2005/06:127 avsnitt ger enligt regeringens bedömning goda möjligheter för upp- följning och utvärdering av verksamheten. Systemet ger även underlag för redovisning av verksamheten för liksom för ett gott underlag för egen uppföljning under genomförande och avslutning av insatser och program samt för planering av kommande satsningar. Regeringen förutsätter att kontinuerligt vidare- utvecklar och anpassar systemet med indikatorer och resultatmått mot bakgrund av såväl remissinstansernas synpunkter som erfarenheter vid genomförandet. 6 Bättre förutsättningar för kommersialisering Målet för forsknings- och innovationspolitiken är att göra till en ledande kunskaps- och forskningsnation kännetecknad av en hög vetenskaplig kvalitet och en stor förmåga till produktförnyelse. I en alltmer konkurrensutsatt miljö är innovation avgörande när det gäller att omvandla kunskap till tillväxt och förnyelse. Regeringen har tagit flera kraftfulla initiativ för att förbättra det svenska innovationssystemet. presenterades strategin Innovativa tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36). Strategin handlar om det långsiktiga tillväxt- arbetet och anger en inriktning på kommande arbete mot att skapa ett starkt innovationsklimat i hela landet och stärka innovativa förmåga genom en rad åtgärder och genom mer samverkan mellan politikområden, forskning, näringsliv och offentlig sektor. Strategin har inriktats på fyra prioriterade områden för åtgärder och satsningar: 1) Kunskapsbas för innovation, 2) Innovativt näringsliv, 3) Innovativa offentliga investeringar, och 4) Innovativa människor. Åtgärder har vidtagits inom alla dessa områden. Förstärkningar av forskningsinsatserna, inklusive förstärkningen av de långsiktiga energi- politiska insatserna, främjar kunskapsbasen för innovation. För att stärka möjligheterna till kommersialisering av forsknings- resultat och innovation i näringslivet som helhet har regeringen beslutat att satsa . Syftet är att stärka tillgången på kapital och ge stöd i det tidiga företagandet. Tyngd- punkten i satsningen är bildandet av bolaget , en nationell koncern som skall bygga samman nätverket av regionala aktörer som tidigare funnits. skapades genom att staten, tillsammans med de sju teknikbrostiftelserna och Stiftelsen Industrifonden, bildade ett gemensamt moderbolag. Regionala dotter- bolag finns på sju orter, , , , , , och . Den nya koncernen har ett ökat fokus på innovationer som kommer från näringslivet och inriktar sig mot projekt i mycket tidiga utvecklingsskeden. Verksamheten skall bidra till att knyta samman högskola och universitet med det omkringliggande näringslivet. för Innovationssystem () arbetar nära det nya bolaget och Prop. 2005/06:127 finansierar utvecklingsmiljöer för nya företag, så kallade inkubatorer. och kompletterar varandra geografiskt, branschmässigt och funktionellt. fortsätter med innovationsfrämjande verksamhet inriktad på produkter från enskilda uppfinnare med lägre kapitalbehov. skall även fortsätt- ningsvis bedriva sitt arbete genom sina lokala och regionala nätverk men med ett tätare samarbete med . ALMI:s innovationsstöd riktar sig främst till nya företag och oberoende inno- vatörer och innehåller också affärsrådgivning som en viktig komponent. En annan viktig aktör på området är stiftelsen . Industrifonden investerar, såväl direkt som indirekt, ägar- eller ägarnära kapital i svenska innovativa tillväxtföretag. Industrifonden är en uthållig investerare och tar aktiv del i arbetet med sina portföljbolag i syfte att uppnå en god värdeutveckling. Industrifonden investerar i faserna start- up, utveckling och tidig expansion inom flera branscher, bland annat industri och energi. Staten kompletterar även på annat sätt det privata utbudet av riskkapital. AB och kan vid exportaffärer lämna krediter och garantier som skyddar företagen mot vissa risker vid utlandsaffärer. kan bistå med kunskap för att etablera och utveckla företag, produkter, tjänster och idéer på nya mark- nader, t.ex. genom förutsättningsanalyser, marknadsplaner, konkurrent- analyser och produktanpassningar. Innovationer och kommersialisering inom området hållbar utveckling Regeringen har även tagit initiativ specifikt kopplade till innovationer och kommersialisering inom området hållbar utveckling. har totalt tillförts i nya medel för stöd till forskning om hållbar utveckling. Medlen fördelas av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och , samt av när det gäller den näringslivsinriktade forskningen. tillskapades Miljöteknikråd, eller Swentec (), för samordning av insatser inom miljöteknik, miljödriven affärsutveckling och miljöteknikexport. Swentec får ett årligt anslag på och har placerats på i . Europeiska kommissionen har, inom ramen för den s.k. Lissabon- processen, presenterat en handlingsplan (Action Plan, ETAP) för att utveckla miljötekniksektorn inom EU. I handlingsplanen betonas betydelsen av att olika aktörer arbetar för att påskynda kommersiellt nyttjande av resultaten av forskning och utveckling. Det betonas också vikten av att Europeiska kommissionen, Europeiska Investeringsbanken (EIB) och Europeiska () samt medlemsstaterna prioriterar att investera nödvändiga resurser, bl.a. riskkapital. Uppgiften att ytterligare stärka innovationssystem och att öka kommersialiseringen av forskningsresultat är som framhållits ovan en generell angelägenhet. På många sätt brottas energiområdet med liknande problem som andra teknikområden. Det kan i den bemärkelsen vara rimligt att inte överväga särlösningar för enskilda områden utan eftersträva en generell politik för ökad forskningsbaserad tillväxt. Å andra sidan finns det vissa omständigheter som vid marknads- introduktion av just energiteknik skulle kunna motivera särskilda statliga insatser. I energitekniska sammanhang är t.ex. många produkter inte avsedda för massmarknader. Ofta handlar det istället om enstaka kundanpassade anläggningar eller produkter avsedda för en producent- marknad snarare än för en konsumentmarknad. I sådana sammanhang är uppgiften att introducera ny teknik mycket speciell, och statliga insatser för riskavlyft och stöd i samband med pilot- och demonstrationsprojekt spelar en viktig roll. Energiområdet präglas även ofta av mycket långa utvecklingstider med komplexa samverkanskedjor med många aktörer. En annan omständighet som är speciell för energiteknik är att området till stor del är beroende av energipolitiska beslut och styrmedel. När det gäller vissa delar av energiområdet framhålls från näringslivet en osäkerhet om vilka förutsättningar som kommer att råda som gör det svårare att fatta beslut om utveckling, demonstration och introduktion av nya produkter och tjänster. Detta gör också att det kan vara särskilt svårt att just på energiområdet finna investerare som är beredda att bidra med riskkapital. Delvis mot denna bakgrund diskuteras ovan behovet av en väl förankrad vision för omställningen av energisystemet (se avsnitt 4.2) samt behovet av långsiktiga förut- sättningar för energiforskningen (se avsnitt 5.1). startade på eget initiativ projektet för att öka takten i kommersialiseringen av resultat från svensk energiforskning. Projektets syfte är att i väsentlig grad öka effektiviteten på det kapital och andra resurser som staten genom investerar i svensk FoU inom energiområdet. Avsikten är att skapa ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling, höja tempot på omställningen av det svenska energisystemet och öka tillväxten inom näringslivet i . utgår från att det behövs nya sätt att arbeta för att uppnå detta och fokuserar därför på metodutveckling. Verksamheten syftar till ökad förståelse av hur staten skall samverka med övriga aktörer i innovationssystemet, vilka begräns- ningar det finns i nuvarande lagstiftning och hur den eventuellt bör modifieras, vilka verktyg i form av stöd till utveckling av affärsidéer som behövs, m.m. Ett viktigt inslag i arbetet är uppbyggnaden av kluster av företag och forskare som samverkar för att få fram nya produkter eller tjänster, eller för att nå ut till nya marknader. har bl.a. resulterat i att aktivt arbetar med affärsutveckling och kommersi- alisering i en ny organisatorisk funktion. Syftet är att resultat från forskning och utveckling i högre grad än tidigare skall komma ut som kommersiella produkter och tjänster på marknaden. I arbetet ingår bland annat att analysera och utvärdera projektförslag och affärsmodeller samt Prop. 2005/06:127 tillförsäkra en bra projekt- och företagsstruktur så att de potentiella produkterna och tjänsterna får en realistisk väg till marknaden. Olika faser av kommersialisering Det finns ett flertal begrepp för att beskriva finansiering av kommersi- alisering av nya produkter och tjänster. Med såddfinansiering avses vanligen tidig finansiering av ännu inte färdigutvecklade affärsprojekt i syfte att möjliggöra en kommersi- alisering. Projekten bedrivs vanligen i företagsform, men i tidiga faser kan även privatpersoner, t.ex. oberoende uppfinnare eller forskare, vara projektägare. Såddfinansiering kan ges med många olika finansierings- instrument såsom kapital, villkorslån, lån mot royalty, vinstdelning, konvertibla lån eller bidrag. Regeringens förhandlare med uppgift att föreslå en mer effektiv finansiering i samband med kommersialisering av innovationer har i sin rapport finansiering för kommersialisering av innovationer (N2004/5322/NL) gjort en distinktion mellan förkommersiell och kommersiell finansiering. I den förkommersiella fasen kan stöd och främjandeåtgärder bestå av t.ex. bidrag till förstudier, villkorslån eller lån mot royalty. Syftet kan vara att undersöka de tekniska och affärsmässiga förutsättningarna för ett projekt, och att utveckla och demonstrera en teknisk lösning i form av en prototyp. Bland aktörerna på detta område återfinns t.ex. , , och . I den kommersiella fasen finns behov av riskkapital för etablering och expansion av kommersiell verksamhet kring ett tekniskt koncept eller dylikt. Risken är vanligen störst i den tidigare delen av den kommersiella fasen. När väl en produkt eller en affärsidé vunnit visst insteg på marknaden finns ofta tillgång till en fungerande kapitalmarknad. I den tidiga kommersiella fasen är aktörerna betydligt färre, inte minst på energiområdet där förutsättningarna ofta uppfattas som särskilt osäkra. En av de få källorna till riskkapital i denna fas är Industrifonden. 6.1 Särskilt ansvar för Regeringens bedömning: bör ges ett särskilt ansvar för att idéer och projekt inom energiområdet som bedöms ha kommersiell potential ges ett sådant stöd att deras tekniska och marknadsmässiga förutsättningar kan prövas. Detta bör ske i nära samarbete med och samt eventuellt andra berörda aktörer. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. , , och pekar på att Energi- myndigheten behöver utveckla kompetens, alternativt ta aktiv hjälp av andra myndigheter på området, för att klara av ett särskilt ansvar för kommersialisering. och poängterar vikten av samråd med och . anser att är mer lämpad än för att främja en utveckling som kan leda till förbättrad konkurrenskraft hos svenskt näringsliv, om det långsiktiga programmet fortsatt skall ha detta syfte. ser positivt på att kommersialiseringsåtgärder skall kunna ingå och planeras in i projekten men anser att utredningens förslag att skall beakta nyttiggörandet av forskning, utveckling och demonstration på energiområdet på marknaden är alldeles för vagt. menar att det bör ingå i en bedömning av projekt i vilken utsträckning det finns miljöer och aktörer som kan föra resultat vidare till kommersialisering. Om lämpliga aktörer saknas bör den forskningsbeviljande myndigheten snarare välja bort projekten än att på administrativ väg försöka skapa sådan kommersialiseringsverksamhet. förslag (FOKUS II): Kommersialisering skall integreras i arbetet i än högre grad, vilket innebär att skall integrera möjligheten till nyttiggörande av forskning och utveckling i all planering av EFUD-insatser. Resultat från framgångsrik forskning skall i än högre grad bli till nytta i energisystemet och för svenskt näringsliv. Insatser skall utformas så att förutsättningarna för denna nytta i svenskt näringsliv förbättras och åtgärder skall genomföras för att öka förutsättningarna för en framtida tillämpning och kommersiell framgång i många fall på lång sikt. Remissinstanserna: Verket för innovationssystem () välkomnar den förstärkning av den behovsmotiverade forskningen som följer av ökade fokusering på kommersialiserings- aspekter vid finansieringen av FUD-verksamhet och menar att Energi- myndighetens ökade betoning av kommersialiseringsaspekter kommer att avsevärt förbättra förutsättningarna för samverkan mellan myndigheten och . välkomnar omsvängningen mot demonstrations- projekt såsom pilotanläggningarna för andra generationens biodrivmedel. Denna typ av fokuserade, marknadsförberedande projekt är, enligt , nödvändiga för att få kommersiellt genomslag för innovationer som utvecklats genom samarbete mellan akademi och näringsliv. Verket för näringslivsutveckling () anser att tyngre fokus på demonstration, marknadsintroduktion och kommersialisering är ange- läget för att i högre grad få avkastning på gjorda FoU-insatser och att det är positivt att vill ta på sig ansvaret för hela innovationskedjan. Det är, enligt , viktigt att myndigheten även tar på sig ett ansvar för att följa upp hur framgångsrik kommersi- aliseringen är och införa åtgärder så att kommersialiseringen blir mer framgångsrik . () är positiv till att Energi- myndigheten i budgetpropositionen fick ett utökat uppdrag inkluderande målet att underlätta marknadsintroduktion och kommersi- alisering. ITPS menar att processen vad gäller kommersialisering av forskningsresultat och goda idéer inte är okomplicerad och inkluderar ett flertal avvägningar och bedömningar när det gäller utformning, genom- förande och utvärdering. ITPS vill därför understryka betydelsen av att ta del av tidigare erfarenheter från såväl avslutade som pågående offentliga program och nämner såddfinansiering (och Länsstyrelser), produktutvecklingsstöd (Styrelsen för teknisk utveckling och ), innovationsbidrag och villkorslån (Stiftelsen ), förstudiebidrag och villkorslån (), samt Forska & Väx () som exempel. anser att kommersialiseringsfasen är en av de stora utmaningarna för all forskning i och att det generellt är svårt att få ut forskningsresultat i konkreta produkter. Olika undersökningar visar, enligt , att energisektorn är ett område som det finns tveksamheter till att investera i på grund av politisk osäkerhet. Det är därför viktigt även för att få en bra innovationskedja att en långsiktig och trovärdig energipolitik utformas. menar att det är intressant att följa nya satsning på affärsutveckling och kommersialisering, som förhoppningsvis kan ge erfarenheter även till andra forskningsområden. vill understryka industriforskningsinstitutens centrala roll beträffande överföring av forskningsresultat till kommersiella produkter och praktisk drift. vill även poängtera att det för att få en ökad kommersi- alisering krävs generella näringspolitiska åtgärder och en positiv grund- inställning till entreprenörskap hos såväl politik som högskola. hänvisar till de förslag på åtgärder för att öka kommersialiseringen som finns utvecklade i Svenskt Näringslivs dokument om tillväxtfrämjande forskningspolitik. () påpekar att det finns aktörer som verkar både inom universitet och högskola och i industrin. Dessa aktörer bör, enligt SP, identifieras och utnyttjas för att genomföra kommersialiseringsuppdraget. SP framhåller att institutens potential som katalysator i innovationssystemet påpekats i en rad utredningar och menar att instituten har en särställning som FoU- utförare, inte minst för små och medelstora företag. (Sida) välkomnar satsningen på kommersialisering av forskningsresultat. delar uppfattningen att kommersialisering skall integreras i arbetet i än högre grad. anser att inrättandet av funktionen affärsutveckling och kommersialisering är bra. välkomnar ett ökat fokus på kommersialisering och övrigt nyttiggörande men betonar att detta inte får ske på bekostnad av mer långsiktiga och grundläggande forskningsinriktningar, de mer grundläggande stegen i innovationskedjan. i (LO) anser att det inom samtliga tema- områden är angeläget med en tydlig koppling mellan EFUD-projekt och kommersialiserings- samt genomförandestudier. () anser att det behövs mer fokus på hur man kan bidra till utvecklingen av småskalig teknik och system. (SvK) påpekar att kommersialisering av forsknings- resultat är en process i flera steg, där prototyputveckling och demonstrationsinstallationer är viktiga delmål. SvK:s erfarenhet är att det är viktigt att en framtida användare deltar i produktutvecklingen som SvK framhåller att sådan samverkan fungerat bra i inom elkraftområdet och hänvisar till ett förslag om förstärkt samverkan som redovisas i SvK:s . poängterar vikten av demonstrationsprojekt avseende kommersialiseringen av forskningsresultaten. ser det ökade kravet på kommersialisering, ökad medfinansiering från näringslivet och utökat samarbete mellan olika högskolor och universitet som positivt. välkomnar ambition att upparbeta rutiner och kanaler för forskningsutförare att föra ut utvecklade produkter, tjänster och metoder till marknaden och framhåller den begränsade tillgången på riskkapital som det främsta hindret för kommersialisering. anser att det saknas en genomtänkt strategi om hur resultat av svensk FoU skall nå ut på marknaden och efterlyser ett samarbete mellan Energi- myndigheten och . menar att en utvecklad EFUD-process normalt kräver stora investeringar i demonstrations- och pilotanläggningar, som kan vara svåra att rymma inom ramen för energiforskningsprogrammet. ser en risk för att det varken blir bra forskning eller bra demonstration av nya tekniker om man försöker greppa över för mycket inom programmet med begränsad budget. Därför bör man, enligt , budgetmässigt inte blanda ihop utveckling av nödvändig och relevant kunskap baserat på forskning och projekt som skall demonstrera och kommersialisera tekniker. Istället bör man i samverkan med industrin utveckla processer för att demonstrera, kommersialisera och utveckla tekniker. vill betona vikten av att utveckla modeller för att dels finansiera investeringar i storskaliga pilot- och demonstrationsanläggningar, dels stimulera företagen till ökad medverkan vid finansiering av FoU-insatser. menar att verket kan fylla en viktig roll när det gäller kommersialisering och övrigt nyttiggörande av EFUD-resultat som berör jordbruket, och att de stöd som administrerar med säkerhet påverkar dessa möjligheter. Likaså kan spela en roll i informationsinsatser till lantbruket och landsbygden. instämmer i att det för att nå de energi- och transport- politiska målen krävs att energiforskningen omsätts i kommersiellt gångbara produkter. påpekar att det har framhållits i debatten att har svårigheter att omsätta en hög forskningsambition i motsvarande nya kommersiella produkter. Med ett ökat ansvar för kommersialiseringen av energiforskningsresultat krävs, enligt , att får delvis utökade möjligheter att bidra till marknadsintroduktion. Ett belysande exempel är, enligt , de demonstrationsanläggningar för biodrivmedel i (förgasning), (svartlutsförgasning) och (etanol från cellulosa) som stödjer. Om pilotanläggningarna blir lyckosamma behövs uppskalning till stora produktionsanläggningar, vilket innebär miljardinvesteringar som det kan vara svårt att hitta riskkapital till. är det, enligt , viktigt att en myndighet inte går in som en kommersiell aktör eller på ett otillbörligt sätt gynnar vissa företag respektive vissa tekniska lösningar. Regelverket måste därför tänkas igenom och utvecklas för att tydliggöra hur ska kunna ta ansvar för kommersialiseringen på ett konkurrensneutralt sätt. saknar en analys av huruvida delar av förslagen kan utgöra otillåtet statsstöd. TorvForsk menar att hela strategin för kommersialisering bör tydliggöras och påpekar att det inte finns redovisat någon strategi för hur kommersialisering sker i ett system med avreglerad energimarknad och saknar en analys av hur olika aktörer skall samverka för kommersialiser- ing. TorvForsk menar att det skulle vara intressant att anlägga ett s.k. back-casting-perspektiv där man utgår från en kommersiell produkt sedan undersöker hur man skall komma dit. TorvForsk vill vidare erinra om att tidigare propositioner övervägt särskilda förnyelsefonder eller att ge en sådan uppgift. Som TorvForsk ser det bör man vidare- utveckla modeller för detta. () påpekar att rapporten framhåller tillväxt, konkurrenskraft och kommersialisering som drivkrafter för samhällsutvecklingen inom energiområdet. VTI hade gärna sett att hållbarhetsbegreppets ekologiska och sociala dimensioner fått en behandling mer jämbördig den ekonomiska dimensionen. () påpekar att rapporten endast i ringa grad behandlar grundläggande kunskapsutveckling inom energi- området och att fokus istället lagts på att diskutera formerna för kommersialisering m.m. av befintlig energiteknik. FOI ställer sig frågande till om balansen mellan dessa olika led har analyserats i tillräcklig grad. anser att det med det nya fokus på nyttiggörande är en överhängande risk att sammansättningen av utvecklingsplattformar och programråd får stor övervikt åt det industriella hållet, och verksamheten därför alldeles för starkt riskerar att styras av kommersiella egenintressen. anser att riskkapitalbolag av olika slag är en viktig del av kommersialiseringen och vill därför lyfta fram möjligheten att i större utsträckning utnyttja de universitetsägda utvecklingsbolagen. Bakgrund: föreslog att staten bör ta ett särskilt ansvar för stöd till kommersialisering av de idéer, produkter m.m. som resulterar från energiforskningsprogrammet, särskilt inom områden där det saknas starka aktörer. Utredningen menade därför att staten bör betona uppdrag att beakta nyttiggörandet av forsknings-, utvecklings- och demonstrationsresultat på marknaden. Utredningen ansåg även att regeringen bör överväga att ge ett särskilt ansvar för att de projekt som bedöms ha kommersiell potential även ges ett sådant stöd att deras marknadsmässiga förutsättningar kan prövas. Utredningen betonade att Energimyndig- hetens roll då främst bör vara att driva på kommersialiseringsprocessen och fungera som länk till andra aktörer. har etablerat en funktion, Affärs- utveckling & Kommersialisering, som stödjer utveckling och exploate- ring av affärsidéer. Arbete pågår för att utveckla en arbetsmodell för att stödja företagsutveckling och framtagande av lämpliga affärsmodeller. Syftet med den nya verksamheten är att öka utvecklingstakten inom energiområdet så att fler produkter och tjänster snabbare kommer ut på marknaden för att bidra till omställningen av energisystemet och stärka konkurrenskraften hos svenska företag vilket i sin tur