prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — godkände regeringen ett avtal om ekonomisk ersättning för stängningen av mellan staten och ägarna och Vatten- fall AB. energipolitiska beslut (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317) fastställdes de energipolitiska riktlinjerna års uppgörelse, liksom inriktningen av det långsiktiga energipolitiska programmet. Eftersom de kortsiktiga åtgärder som energi- politiska program vidtogs för att kompensera för bortfallet från kärn- kraftsreaktorerna i upphörde vid utgången av lämnades i propositionen förslag till insatser som avsåg att ersätta dessa åtgärder. I syfte att stimulera effektivare energianvändning initierades bl.a. satsningar på information, utbildning, energirådgivning, teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. energiproposition presenterades även ett system med el- certifikat för att främja miljövänlig elproduktion. som trädde i kraft (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6, 2002/03:133), syftar till att målet om att öka användningen av för- nybar el med skall uppnås till 2010 som teknik- utveckling stimuleras och kostnaderna hålls nere. Producenter av el från förnybara energikällor tilldelas elcertifikat baserat på sin produktion. blir elanvändare skyldiga att köpa en viss mängd elcertifikat i förhållande till sin elförbrukning, den s.k. kvotplikten. Detta skapar efter- frågan på elcertifikat och en marknadsprissättning. Den elintensiva industrin har undantagits från kvotplikt. För att skydda elproducenterna mot för låga certifikatpriser har ett fast garantipris införts som successivt trappas ned . I budgetpropositionen framfördes att regeringen kommer att anmäla till att avser att bibehålla miljöbonusen för havsbaserad vindkraft . energiproposition presenterades också en strategi för minskad klimatpåverkan från energisektorn. Energipolitiken bör, med utgångspunkt energipolitiska beslut, bidra till att det klimat- politiska delmålet för perioden 20082012 uppnås och att en god grund läggs för att det långsiktiga klimatmålet kan uppnås samt möjliggöra att detta kan ske parallellt med den fortsatta omställningen av energisystemet (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163). Riktlinjerna innebär bl.a. att en begränsning av utsläppen av växthus- gaser bör karaktäriseras av kostnadseffektiva insatser såväl nationellt som internationellt. Det innebär bl.a. att nationella åtgärder inom energi- området från kostnads- och effektivitetssynpunkt bör vägas mot insatser inom andra sektorer. De svenska insatserna utformas med hänsyn till svensk industri och dess konkurrenskraft, sysselsättning, välfärd och energiförsörjning. infördes ett särskilt program för energieffektivi- sering i energiintensiv industri (prop. 2003/04:170, bet. 2004/05:NU7, rskr. 2004/05:90). som i sina industriella verk- samheter använder el i tillverkningsprocessen ges enligt förslaget en möjlighet att delta i femåriga program för energieffektivisering i utbyte mot befrielse från energiskatt på elektricitet. Syftet med programmet är bland annat att öka effektiviseringen av energianvändningen bland före- tag som använder mycket energi, så kallade energiintensiva företag. En åtgärd för att öka effektiviseringen är att införa ett energiledningssystem, vilket i flera avseenden liknar ett miljöledningssystem, men med fokus på energi. Regeringen beslutade att utse en förhandlare för att för statens del genomföra överläggningar med industrin i syfte att för- bereda en överenskommelse om en långsiktigt hållbar politik för den fortsatta omställningen av energisystemet. Förhandlaren redovisade i en rapport att en förhandlingslösning med kärnkrafts- företagen inte kunnat nås. I rapporten framhölls att dagens kärnkraft- beroende inte är långsiktigt hållbart och att en omställning till ett lång- siktigt hållbart energisystem tar tid. Det är viktigt att omställningen ges en tidig och tydlig start och att det därefter sker en successiv och balanserad avveckling av kärnkraften. presenterade Socialdemokraterna, en strategi för den fortsatta avvecklingen av kärn- kraften. Strategin redovisas i propositionen Genomförande av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas, m.m. (prop. 2004/05:62). I strategin slogs fast att Prop. 2005/06:127 skulle stängas vilket också skedde . stängningen av är nästa steg en prövning av de äldsta kvar- varande reaktorerna. En sådan prövning bör ske efter stäng- ningen av . Regeringen bemyndigade chefen för departementet att tillkalla en särskild utredare för att granska och ut- värdera insatserna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program. Näringsministern utsåg utredaren . Utredningen, som tog namnet , redovisade betänkandet EFUD en del i omställningen av energisystemet (SOU 2003:80) för näringsministern . Med förkortningen EFUD avses forskning, ut- veckling och demonstration på energiområdet. Utredningens uppdrag framgår av de direktiv (dir. 2001:122) som antogs av regeringen . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv . (dir. 2002:169) gavs Riksrevisions- verket i uppdrag att biträda utredningen med analys av vissa frågor. (dir. 2003:64) förlängdes utredningstiden till . I sammanfattning var utredningens uppdrag att granska och utvärdera insatserna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program och analy- sera behovet av förändringar, lämna förslag till riktlinjer för det lång- siktiga energipolitiska programmet inför den nya planeringsperioden som inletts samt redovisa insatser som skall leda till en lång- siktigt hållbar energiförsörjning. Utredningens uppdrag omfattade endast granskning av de långsiktiga delarna av energipolitiska program, dvs. de dryga som avsatts för energiforskning, energiteknikstöd och introduktion av ny energiteknik, samt till energipolitiskt motiverade klimatinsatser. Det ingick inte i upp- draget att utvärdera det kortsiktiga programmet som avslutades . skulle vidare göra en fördjupad analys av de resultat som nåtts inom ramen för det långsiktiga energipolitiska pro- grammet och särskilt granska i vilken utsträckning omvärldsförändringar hade påverkat förutsättningarna för genomförandet av programmet. Utredningen skulle i sitt arbete samråda med berörda myndigheter och organisationer och i tillämpliga delar med den s.k. FlexMex2-utred- ningen (se avsnitt 4.4). Vissa mer detaljerade delfrågor som utredningen skulle behandla angavs också, bl.a. att utredningen med utgångspunkt i Kyotoprotokollet och arbetet i EU borde utarbeta förslag till förändringar och ytterligare åtgärder som kan bidra till utvecklingen av en svensk strategi för minskad klimatpåverkan från energisektorn. projekt i skulle enligt direktiven vara en av utgångspunkterna i beredningen av förslag till riktlinjer för det långsiktiga energipolitiska programmet inför den nya planeringsperioden. Utredningen skulle analysera behovet av nya initiativ för att utveckla den nationella forskningsfinansieringen på energiområdet för att underlätta deltagande i det internationella samarbetet inom bl.a. () och EU. Möjligheten att integrera EU-programmen i det nationella stödet till forskning och utveckling för att underlätta samfinansiering skulle analyseras. Efter energiministerkonferensen i har energi- samarbetet i formaliserats i en mellanstatlig samarbets- grupp där samtliga Östersjöstater och deltar. Utred- ningen skulle analysera behovet av förändringar och nya nationella initiativ för att kunna delta aktivt i det regionala energisamarbetet. 3.5.2 Utredningens slutsatser och förslag Utredningens slutsatser och förslag framgår av betänkandets (SOU 2003:80) sammanfattning. En kortfattad beskrivning av huvud- dragen ges nedan. Utredningen menar att mycket talar för att det energi- politiska beslut fästes alltför stor tilltro till möjligheterna att med forskning och utveckling driva på omställningen av energisystemet. Såväl forskning och utveckling som omställning av energisystemet tar tid. Man måste därför ha rimliga förväntningar på vad som kan åstadkommas genom satsningar på forskning, utveckling och demonstration. Utredningen menar att andra styrmedel som skatter, allmänna ramvillkor för företagande, olika former av stöd, etc. har större betydelse för omställningen av energisystemet, åtminstone på kortare sikt än . Insatser för forskning, utveckling och demonstration utgör dock en viktig förutsättning för att möjliggöra en långsiktig omställning av energisystemet, men utredningens övergripande slutsats är att forskning, utveckling och demonstration på energiområdet inte kan utgöra den primära motorn för omställningen av energisystemet. Givet denna slutsats, som också kan bilda utgångspunkt för ett fortsatt program, har utredningen efter sin utvärdering en i stora drag positiv bild av verksamheten inom ramen långsiktiga energipolitiska program. Utredningens analys av forsknings-, utvecklings- och demonstrationsinsatserna gav vid handen att programmets inriktning, insatsernas kvalitet och relevans, genomförandets organisation, samt programmets administration fungerat tämligen väl. Programmets mål har till stor del uppfyllts, med undantag för att verksamheten inom ramen långsiktiga energipolitiska program inte på ett signifikant sätt kan sägas ha bidragit till möjligheter att under de närmaste tio (till femton) åren kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energi- effektivisering. Utredningen menar dock att målen överlag är formule- rade på ett oprecist sätt och därför är svåra att följa upp. Sammantaget ser inte något behov av att i grunden förändra statens satsningar på energirelaterad forskning, utveckling och demonstration. Förbättringar kan ske inom ramen för systemet och det finns all anledning för staten att fortsatt driva Prop. 2005/06:127 långsiktiga energipolitiska program. Även om satsning på forskning, utveckling och demonstration i sig inte kan utgöra den primära motorn för omställningen av energi- systemet, menar utredningen att satsningarna är viktiga förutsättningar för att möjliggöra en sådan omställning. Likaså är det viktigt att sats- ningarna harmoniseras med övriga styrmedel som vidtas i syfte att uppnå omställning av energisystemet. Utredningen menar att en långsiktig strategi för den fortsatta omställ- ningen av energisystemet kan behöva utformas iterativt och prövande samt bör vara så pass flexibel att åtgärderna kan anpassas till omvärlds- förändringar, eventuella teknikgenombrott m.m. Utredningen poängterar att en svensk strategi för omställningen av energisystemet måste beakta att villkoren för energipolitiken i hög och ökande grad formas i internationellt samarbete, i synnerhet på Europa- nivå. Successivt integreras det svenska energisystemet även rent tekniskt i allt högre grad med omvärlden, vilket också måste beaktas. Samman- taget menar utredningen att det svenska omställningsarbetet framöver i allt större utsträckning kommer att behöva ske i samarbete med andra länder och kan inte avvika alltför mycket från omvärlden. Ett omställningsarbete måste således innefatta ett nordeuropeiskt perspektiv. Utredningen menar även att en framgångsrik svensk omställning inte kan uppnås bara genom statliga ingripanden, utan förutsätter såväl näringslivets som andra samhälleliga aktörers samverkan. Utredningen menar att det behövs ett partnerskap för omställningen till ett hållbart energisystem. När det gäller energipolitiskt motiverade klimatinsatser menar utred- ningen att bör arbeta vidare med att genomföra projekt inom de projektbaserade mekanismerna och att även fortsätt- ningsvis bör ha en aktiv roll via initiering och genomförande av sådana projekt. Hur arbetet med de projektbaserade mekanismerna mer konkret bör bedrivas i fortsättningen behöver enligt utredningen analyseras vidare. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att genomföra en sådan analys. Remiss- instansernas yttranden finns hos Miljö- och samhällsbyggnadsdeparte- mentet (dnr M2005/317/E). Remissinstanserna redovisas i bilaga 1. 3.6 och Svenska kraftnäts uppdrag 3.6.1Energimyndighetens uppdrag att lämna förslag till fokusering av insatserna (FOKUS I) menade att det fanns problem med fragmentisering i den verksamhet som bedrevs inom ramen långsiktiga energipolitiska program. Ett effektivare resursutnyttjande skulle enligt utredningen uppnås om satsningar på forskning, utveckling och demonstration på energiområdet koncentrerades till färre områden. I Statens energimyndighets regleringsbrev gavs myndigheten därför i uppdrag att , mot bakgrund av betänkande, redovisa hur en fokusering av insatserna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet konkret bör ske. Analysen skulle bl.a. omfatta förslag till kriterier för prioritering, tänkbara områden att prioritera, samt identifiering av vilken aktör som i praktiken bör göra prioriteringarna. Myndigheten konstaterade inledningsvis att regeringen i budget- propositionen föreslagit en komplettering av målen för energiforskningsprogrammet, en reducerad omfattning (av den tidigare nivån), en ny programperiod , samt att medlen inom anslaget för forskning, utveckling och demonstration på energi- området skall administreras av . De nya föreslagna anslagsramarna utgjorde tillsammans med LångEn- utredningens slutsatser (SOU 2003:80), diskussioner med intressenter till det långsiktiga programmet, samt internt arbete på myndigheten, utgångspunkten för myndighetens förslag. Myndigheten konstaterade vidare att det skulle finnas ett mycket begränsat utrymme för nya beslut och satsningar eftersom tidigare fattade beslut vid såväl som de andra myndigheterna med delansvar i det program som avslutades hade bundit upp stora delar av utrymmet inom den föreslagna ramen på för . I arbetet med FOKUS I tog ett första steg i arbetet med att prioritera och fokusera insatserna. I rapporten lämnades förslag till övergripande kriterier för prioritering av insatser och tänkbara områden att prioritera pekas ut. De föreslagna kriterierna för prioritering utgick från regeringens förslag till mål för det föreslagna långsiktiga programmet. En annan utgångspunkt var komparativa fördelar och specifika behov i ett internationellt sammanhang. konstaterade att tack vare de tidigare uthålliga och långsiktiga satsningarna har en internationellt stark position inom många energirelaterade forsknings- och utvecklingsområden. konstaterade vidare att resultat som tagits fram genom energiforskningsprogrammet har lett till kommersialisering av ny teknik. Resultaten har varit väsentliga för omställning av energisystemet och för en kontinuerlig effektivisering av både energianvändningen och -tillförseln. Det gäller exempelvis etableringen av värmepumpsindustrin som är en internationell tillväxtbransch med starka svenska företag, den närmast totala omställningen av fjärrvärmesystemen från oljeberoende till mycket hög andel förnybar energi och effektivisering av såväl industrins som bebyggelsens energianvändning. Dessa lyckade kommer- siella resultat har föregåtts av långa förberedelsetider. Inom andra områden som bedöms ha en kommersiell potential i och globalt sker sådana förberedelser i form av forskning och utveckling, utveckling av nätverk och organisationer samt förberedelser för kommersialisering. framhöll verksamheten inom det s.k. EUFORI- projektet, vilket syftar till att öka såväl effektiviteten på insatta statliga prövar här nya arbetssätt, stödjer kluster- bildning mellan finansiärer, forskare, näringsliv och användare, samt organiserar en affärsutvecklingsfunktion vid myndigheten. Myndigheten framhöll också att även långsiktig forskning och utveckling av för framtiden intressant kunskap och teknik måste beredas en plats i ett nytt energiforskningsprogram. Det är svårt att planera för framgång och ännu svårare att plocka vinnartekniker i ett tidigt skede och det är därför nödvändigt att upprätthålla en bredd och flexibilitet i den långsiktiga forskningen. föreslog att forskning om energisystemets funk- tion, styrmedel, institutioner, implementeringsfrågor, m.m. även fortsatt skulle vara prioriterad, och att denna forskning måste komplettera och påverka urvalet av satsningar inom den tekniska forskningen. Det finns å andra sidan behov av att komplettera de insatser som görs inom ramen för åtgärder på kort sikt, dvs. teknikupphandling, informationsinsatser, demonstrationsinsatser för t.ex. vindkraft, program för energieffektivi- sering i industrin, m.m. med långsiktiga utvecklingsinsatser och policy- inriktade analyser. konstaterade att energiforskning är sektors- forskning och därför målstyrd. Energiforskning är inte ett ändamål i sig, utan ett medel för att uppnå de energipolitiska målen. Vid övervägande om satsningar är den första frågan därför alltid: Är forskning, utveckling och demonstration rätt medel för att bidra till måluppfyllelse? Prioriterade områden för omställning av energisystemet stöds enligt myndigheten i många fall mer effektivt genom andra insatser, som förändrade styrmedel, förändrade lagar, regler och institutioner, genom informationsinsatser, teknikupphandling, m.m., under förutsättning av att den tekniska kunskapen finns för handen. föreslog i FOKUS I ett stort antal kriterier för prioritering, bl.a. hög energirelevans (dvs. stor potential för omställning av energisystemet), hög vetenskaplig kvalitet, god utväxling av statliga insatser genom samfinansiering och samverkan, långsiktigt stor potential för kostnadssänkningar, identifierade mottagare av kunskap och kompetens, sektorsbehov av kunskap och kompetens samt att området är ett nationellt och internationellt tillväxtområde. Utöver de ovan nämnda kriterierna borde satsningsområden, enligt , inkludera en eller flera av de svenska förutsättning- arna naturresurser, infrastrukturer, energimarknaderna eller näringslivet. Myndigheten föreslog att verksamheten inriktas mot ett antal satsningsområden, vilka är prioriterade områden där planerar att genomföra större sammanhållna programsatsningar, samt att områden som inte bedöms vara satsningsområden kan vara bevaknings- områden eller icke prioriterade områden. Bevakningsområden lämpar sig för mindre insatser i form av enskilda projekt, eller mindre program. Myndigheten framhöll att det finns en öppenhet och flexibilitet i organisationen för att ompröva prioriteringarna kontinuerligt. 3.6.2Energimyndighetens uppdrag att lämna förslag till kriterier, delmål, indikatorer och prioriterade insatser (FOKUS II) I regleringsbrevet gavs i uppdrag att dels redovisa uppföljning av de långsiktiga energipolitiska insatserna genom operativa delmål, mätbara mål och indikatorer, dels redovisa prioritering av de långsiktiga energipolitiska insatserna och den fortsatta konkretiseringen och tillämpningen av de kriterier för prioritering som redovisats genom rapporten - Prioritering och fokusering av satsningar på forskning, utveckling och demonstration på energiområdet (FOKUS I). Myndigheten valde att redovisa båda uppdragen i form av en rapport, . Myndighetens förslag utgår från de långsiktiga strategiska mål som myndigheten fastlagt för sin verksamhet, vilka är en konkretisering av det uppdrag myndigheten har enligt och regeringens beslut. Rapporten innehåller förslag till mål, kriterier, prioriteringar och indikatorer för den verksamhet som skall bedrivas inom ramen för energiforskningsprogrammet. Rapporten är således inte en uttömmande redovisning av vad som behöver åtgärdas och prioriteras för att nå omställningen av energisystemet. Det finns flera faktorer som avgjort vilka insatser myndigheten lyft fram som förslag till prioriterade satsningar för energiforskningsprogrammet, bl.a. huruvida har de bästa förutsättningarna för ett forskningsområde eller om bättre förutsättningar finns i något annat land och att man då från svensk sida istället för att bedriva egen forskning, utveckling och demonstration bör välja att bevaka området för att möjliggöra att tillgodogöra sig resultaten av andra länders insatser. Ett annat skäl kan vara att angelägen forskning, utveckling eller demonstration prioriteras av näringslivet och att behovet av statligt stöd därmed är begränsat. förslag vad gäller inriktning är att Energimyndig- heten skall bibehålla ansvaret för hela energiforskningsprogrammet. Ansvaret skall avse hela innovationskedjan. Kommersialisering och internationell samverkan skall integreras i arbetet i än högre grad. Energiforskningsprogrammet skall fokuseras och prioriteras i enlighet med lämnat förslag. Återställningen av anslagen innebär att de priori- terade områdena kan ges bättre möjligheter att bidra till utvecklingen av energisystemet. skall arbeta utifrån ett portföljtänkande, dvs. de insatser kring forskning, utveckling och demonstration som myndigheten finansierar skall täcka alla temaområden och innehålla satsningar med både lång och kort tidshorisont, både djup och bredd, både högre och lägre risk. skall fortsätta att bygga strategiska allianser och starka kompetensmiljöer för att stimulera till ett ökat engagemang för samverkan mellan universitet och näringsliv samt medverka till att etablera kompetenscentra och bibehålla noder med spetskompetens och tillräcklig kritisk massa för att upprätthålla en kreativ miljö och utvecklas. skall fortsätta det interna arbetet med att utveckla verktyg för beställningar av forskning, utveckling och demonstration som effektivt bidrar till utvecklingen av energisystemet. skall fortsätta arbetet med omvärlds- och behovs- analys med hjälp av utvecklingsplattformar för att identifiera behov utifrån ett användarperspektiv och för att förankra insatserna bland avnämarna av resultaten, prioritera verksamhet utifrån ett system- perspektiv och åstadkomma en bättre samverkan mellan forskning och andra styrmedel. har vidareutvecklat de kriterier som togs fram i FOKUS I och föreslår att de modifierade kriterierna skall användas för att prioritera mellan insatser inom de sex temaområdena. Kriterierna sorteras i tre kategorier: Utveckling av energisystemet, Kunskap och kompetens samt Kommersialisering och övrigt nyttiggörande. Kriterierna redovisas i bilaga 3. föreslår att prioriteringar av insatser inom de valda temaområdena skall baseras på ovan nämnda kriterier. föreslår vidare indikatorer och resultatmått för att säkerställa en systematisk uppföljning av genomförda insatser. De föreslagna indikatorerna redovisas i bilaga 4. Vidare föreslår myndigheten att arbetet med utvärderingar och syntes- rapporter, i vilka insatser och resultat sätts i ett större sammanhang, skall utvecklas. 3.6.3Svenska kraftnäts uppdrag att utreda forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom elkraftteknikområdet Regeringen framhöll i budgetpropositionen att ambitionen skall ökas när det gäller insatser för att omsätta resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatser inom energiområdet i kommersiella produkter, vilka kan bidra till såväl omställningen till ett hållbart energisystem som till ekonomiska tillväxt. Det finns därför anledning att överväga om staten kan spela en mer aktiv roll för att främja forskning, utveckling, demonstration och tillverkning av produkter och system inom viktiga teknikområden. Ett sådant område är det elkrafttekniska. Regeringen uppdrog därför åt att utreda i vilken omfattning och på vilket sätt verket kan medverka i och stödja teknisk forskning, utveckling och demonstration inom dels allmänna elkrafttekniska områden, dels teknikområden av direkt betydelse för kraftöverföring och distribution. Målet bör vara att åstadkomma en samverkan med forskningsmiljöer och tillverknings- industri för att främja ekonomisk och industriell tillväxt i . inkom med rapporten (dnr M2005/5339/E). I rapporten görs en genomgång av svensk forskning inom området överföring och distribution av el samt en översiktig omvärldsanalys. konstaterar i rapporten att det finns grundläggande förutsättningar för en framgångsrik utvecklings- verksamhet inom området kraftöverföring och eldistribution i , Prop.