prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — Dokument i årsredovisningen som i samman- drag visar räkenskapsårets samtliga intäkter och kostnader. I resultaträkningen kan man utläsa vilken typ av intäkter och kostnader som före- kommit under räkenskapsåret. Genom att in- täkter och kostnader summeras visar resultat- räkningen hur verksamheten har förändrat kapi- talet, vilket i årsredovisningen för staten kom- mer fram i posten årets över- eller underskott. Revisionsberättelse med invändning lämnas om funnit väsentliga fel i en årsredo- visning, underliggande redovisning eller ledning- ens förvaltning. En revisionsberättelse med in- vändning, åtföljs alltid av en revisionsrapport. Revisionsberättelse med upplysning lämnas om anser att mottagaren behöver få information om väsentliga uppgifter. Upplys- ningen skall inte innehålla sådan information att den kan tolkas som en invändning. Den period som en årsredovisning omfattar vil- ken normalt utgörs av 12 månader. Statens rä- kenskapsår sammanfaller med kalenderår. Räntabilitet på eget kapital Ett företags avkastning på det kapital ägarna sat- sat. Årsredovisningens delar skall ge en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostna- der, intäkter och den ekonomiska ställningen. I normalfallet förutsätts att information som läm- nas med tillämpning av god redovisningssed också ger en rättvisande bild. I speciella fall kan det behövas tilläggsupplysningar för att ge en rättvisande bild. Det resultat (i ett företag) som kan utläsas ur re- sultaträkningen innan hänsyn tagits till finansi- ella poster, extraordinära poster samt boksluts- dispositioner och skatt. En befintlig förpliktelse som härrör från inträf- fade händelser och vars reglering förväntas leda till ett utflöde av resurser. Skulderna i statens balansräkning visar statens förpliktelser mot andra. Skulder är i princip säkra till sitt belopp och tidpunkten för infriande, till skillnad från poster som redovisas som avsättningar. Skuldbytesavtal (eng. swaps) Ett derivatinstrument som används av Riks- gäldskontoret (RGK) för upplåningen i utländsk valuta. Swapptransaktionerna innebär att RGK byter kronor mot utländsk valuta och under swappavtalets löptid erhåller fast ränta i kronor och betalar rörlig ränta i utländsk valuta (kron/valutaswappar). 2005/06:101 BILAGA 1 marknaden är kostnadseffektiv och resulterar också i större emissionsvolymer i kronor, vilket främjar likviditeten i den svenska statspappers- marknaden. Se även derivatinstrument. Ett företags betalningsförmåga på lång sikt. Soli- diteten brukar beräknas som den del av företa- gets tillgångar som är finansierad med eget kapi- tal, och således inte motsvaras av skulder. Statens behov av att låna pengar . Summan av alla kassaflöden till och från staten kallas nettolånebehov. Nettolånebehovet överensstämmer med statsbudgetens saldo (med omvänt tecken). Detta åstadkoms genom att en kassamässig korrigeringspost och Riksgälds- kontorets nettoutlåning ingår i statsbudgeten. Se kassamässig korrigering. Staten måste även låna för att betala tillbaka lån som löper ut. Summan av nettolånebehovet och förfallande lån kallas bruttolånebehov. Statsskulden (exklusive orealiserade valutakurs- förändringar) och statens övriga upplåning. Vär- deförändringar hänförbara till statsskulden ingår med andra ord inte i detta begrepp. Ett negativt saldo innebär att staten har gjort en nettoamor- tering. Saldoraden i finansieringsanalysen i årsre- dovisningen för staten visar förändringen av statens nettoupplåning . Typ av myndigheter under regeringen med af- färsdrivande verksamhet och större ekonomisk rörelsefrihet än vanliga statliga myndigheter. 2005 fanns fyra affärsverk: , Sjö- fartsverket, samt Statens järn- vägar (begränsad verksamhet sedan huvuddelen av SJ övergått i bolagsform). 2005/06:101 BILAGA 1 I årsredovisningen för staten avses med statliga bolag de företag där statens ägande uppgår till i respektive bolag. De statliga aktiebolagen regleras liksom privata aktiebolag av bl.a. aktiebolagslagen. Ett statligt borgensåtagande som oftast gäller som för egen skuld. En kreditgaranti är kopplad till en viss kredit. I årsredovisningen för staten all den verksamhet som staten har väsentligt inflytande över (vilket är mer än det som ingår i den konsoliderade ba- lansräkningen, resultaträkningen och finansie- ringsanalysen). Väsentligt inflytande har här de- finierats som att staten skall ha en ägarandel på i de aktuella organisationerna. Med denna definition bortfaller stiftelser, som är självägande. I statlig sektor ingår statliga myn- digheter inklusive affärsverk Premiepensions- myndigheten och AP-fonderna, statliga bolag, samt . När det gäller tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten via annan juridisk person har statens andel beräknats med hänsyn tagen till ägarandelen. Detta innebär att ett helägt bolags tillgångar tas med i sin helhet. Allmänna arvsfonden redovisas inom statlig sektor med hänsyn till det väsentliga inflytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel. En plan för huvuddelen av statens inkomster och utgifter avseende ett budgetår. Statsbudgeten be- står av anslag, inkomsttitlar, samt Riksgälds- kontorets nettoutlåning och en kassamässig kor- rigeringspost vilket sammantaget ger statens lå- nebehov. fastställer budgeten och an- visar medel till regeringens förfogande för olika ändamål under anslag. Ofta används statsbud- geten och dess saldo för att beskriva statens verksamhet. Anslagsmedel kan även anvisas och minskas på tilläggsbudget under löpande bud- getår i samband med beslut avseende den ekonomiska vårpropositionen eller budget- propositionen. Skillnaden mellan statsbudgetens inkomster och utgifter, vilket överensstämmer med statens lå- nebehov (med omvänt tecken). En kassamässig korrigeringspost på statsbudgetens utgiftssida gör att denna överensstämmelse uppnås. Om saldot är negativt föreligger ett budgetun- derskott och därmed ett statligt lånebehov vilket ökar statsskulden. Ett positivt saldo, vilket är detsamma som ett budgetöverskott, innebär en amortering av statsskulden. Förutom av stats- budgetens saldo påverkas statsskulden av oreali- serade valutakursförändringar, tillfälliga placer- ingar samt direkta nedskrivningar vid inleverans av statsobligationer. Utfallet på de inkomsttitlar och anslag som ingår i statsbudgeten. Ett av utfärdat obligationslån på vanligen löptid. Räntan på statsobli- gationer är fast, vilket innebär att den inte ändras oavsett vad som händer på räntemarknaden. Den femåriga statsobligationsräntan styr i stor ut- sträckning bostadslånens fasta ränta. an- vänds begreppet nominella statsobligationer för att särskilja dessa från realränteobligationer. Den centrala redovisningen för staten (tidigare benämnd riksredovisningen). Informationen an- vänds för att kunna planera, följa upp och styra den statliga verksamheten. Statsredovisningen ligger till grund för årsredovisningen för staten inklusive statsbudgetens utfall, men även för statistik om statens finanser och budgetprogno- ser. Summan av samtliga lån som tagits av Riksgälds- kontoret (RGK) för statens räkning. RGK för- valtar statsskulden. Upplåningen på den svenska marknaden sker främst i form av statsobligatio- ner, statsskuldväxlar, premieobligationer och re- alränteobligationer. Den utländska upplåningen sker främst via skuldbytesavtal (kron/valutaswappar). Även upplåning via stats- skuldväxlar i utländsk valuta (commercial pa- pers) och direkt på utländska kapitalmarknaden förekommer. Räntan på statsskulden. Räntorna på statsskul- den redovisas i stort sett kassamässigt på stats- budgeten. Förutom anslagsavräkningen redovi- sas räntekostnader enligt god redovisningssed i resultaträkningen i Årsredovisningen för staten. Skillnader uppstår mellan dessa redovisnings- metoder beroende på bl.a. orealiserade räntor, valutaförändringar och kursdifferenser. En av staten, genom , utgiven skuldförbindelse med en löptid på vanligen tre, sex eller . Det finns dock även kor- tare löptider. Summan av alla utgifter inom det fastställda ut- giftstaket. De takbegränsade utgifterna omfattar dels utgifterna på statsbudgeten (utgiftsområde 1-25 samt 27) exklusive statsskuldräntor (ut- giftsområde 26), dels utgifterna för ålderspen- sionssystemet vid sidan av statsbudgeten. De takbegränsade utgifterna avser faktiskt förbru- kade anslagsmedel vilket innebär att myndighe- ternas utnyttjande av anslagsbehållningar och anslagskrediter ingår. 2005/06:101 BILAGA 1 Summan av ingående anslagsbehållningar, stats- budget, tilläggsbudget, indragningar och omför- delningar. Se vidare anslagsbehållningar. En resurs som kontrolleras av en redovisnings- enhet till följd av inträffade händelser och som förväntas innebära ekonomiska fördelar eller servicepotential . Summan av tilldelade medel och anslagskredit. Se vidare tilldelade medel och anslagskredit. Kompletterande budget som beslutar om som tillägg till statsbudgeten. Anslagsmedel kan anvisas eller minskas genom tilläggsbudget under löpande budgetår i samband med riksda- gens beslut om den ekonomiska vårpropositio- nen eller budgetpropositionen. Även inkomst- titlarnas beräknade belopp kan förändras på tilläggsbudget. Se vidare statsbudget. Omfördelningstransaktioner som oftast känne- tecknas av att ingen direkt motprestation erhålls. Transfereringar i staten utgörs främst av utbetal- ningar av bidrag m.m., oftast via statsbudgeten. Statsbudgetens saldo justerat för tillfälliga och extraordinära händelser. Det finns dock ingen entydig metod att definiera vilka transaktioner som skall klassificeras som tillfälliga eller extra- ordinära. Därför är det väsentligt att samtliga så- dana poster specificeras i utfallsredovisningen. Exempel på en sådan händelse är en försäljning av statligt aktieinnehav. 2005/06:101 BILAGA 1 I allmän mening statens uppbärande av skatt. I statlig redovisning används beteckningen upp- börd på de intäkter som en myndighet tar upp i sin resultaträkning men inte får disponera. De skall redovisas mot (inlevereras till) en inkomst- titel på statsbudgeten. Intäkt som avser tjänster som utförts eller varor som levererats , men ännu inte fakt- urerats före ett visst datum i samband med årets slut (brytdag). Sådan intäkt tas upp i resultaträk- ningen med motposten upplupen intäkt i balans- räkningen. Kostnad för t.ex. varor och tjänster som motta- gits , men där fak- tura inte erhållits senast ett visst datum i sam- band med årets slut. Ett annat exempel är skuld till personalen för inarbetad semester. Sådana kostnader tas upp i resultaträkningen med mot- posten upplupna kostnader i balansräkningen. Ekonomisk händelse som avser själva betal- ningstransaktionen, dvs. när ersättning utges. Den kan avvika från tidpunkten för kostnad och utgift. Den del av ett företags vinst som utdelas till ägarna. Ekonomisk händelse genom vilken ett värde av ekonomisk natur lämnar myndigheten, vanligast i form av det ekonomiska värdet av de resurser som anskaffas. Utgiften uppstår vid anskaff- ningstillfället, vilket i normalfallet likställs med den tidpunkt då faktura mottas för en levererad vara eller tjänst. Till skillnad mot kostnad kan en utgift avse flera redovisningsperioder och behö- ver inte minska myndighetens/statens nettoför- mögenhet. Begreppet har betydelse främst i samband med redovisning mot statsbudgeten. En indelningsgrund för anslagen i statsbudgeten. I statsbudgeten finns 27 utgiftsområden för vilka utgiftsramar fastställts av . Varje anslag på statsbudgeten ingår i ett utgiftsområde. Ramar för statsbudgetens utgiftsområden inom den tillämpade s.k. rambe- slutsmodellen, vilket är en uppifrån- och ned- metod för budgetering. Den innebär att riksda- gen i ett första steg tar ställning till utgiftstaket, därefter utgiftsramar för de 27 utgiftsområdena och slutligen de enskilda anslagen. En högsta nivå för statens utgifter för ett visst år som fastställs i förväg av . Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegrän- sade utgifterna utgör en budgeteringsmarginal. Utgiftstaket för staten beslutas i nominella ter- mer och tar hänsyn till en viss beräknad prisut- veckling . Utgiftstak för offentlig sektor Utöver det statliga utgiftstaket finns ett tak som omfattar hela den offentliga sektorns utgifter. Det beräknas som summan av det statliga ut- giftstaket och de beräknade kommunala utgif- terna med avdrag för interna transaktioner mel- lan staten, kommunsektorn och ålderspensions- systemet. Eftersom kommunerna har rätt att själva besluta om skatteuttag och utgiftsnivåer är detta tak endast beräknat och inte fastställt av som taket för de statliga utgifterna. 2005/06:101 BILAGA 1 De tillgångar i utländsk valuta som kan disponeras för betalningar till utlandet. Sve- riges valutareserv förvaltas av Riksbank. Risken för förändringar i kursen på den aktuella valutan. Årets över- eller underskott Den sista raden i statens resultaträkning, som visar skillnaden mellan redovisade intäkter och kostnader. Motsvarande uppgift finns i balans- räkningen i noten till . granskning av årsredovisningar och underliggande redovisning i syfte att be- döma om redovisningen är tillförlitlig och räken- skaperna rättvisande. Granskningen görs även av om ledningens förvaltning står i överrensstäm- melse med tillämpliga föreskrifter och särskilda regeringsbeslut. lämnar revisionsberättelser avseende myndigheterna till regeringen och revisionsberättelse avseende års- redovisningen för staten till . Den utgift som skulle uppstå för en tillgångs förvärv eller tillverkning om anskaffning skulle ske vid räkenskapsårets utgång. 2005/06:101 BILAGA 2 Statliga myndigheter m.fl. sektorindelade i enlighet med statistik över statens personal I de konsoliderade resultat- och balansräk- ningarna och finansieringsanalysen ingår: samtliga myndigheter, inklusive affärsverken, under och regeringen med undantag för , AP-fonderna och Premie- pensionsmyndigheten, fonder som redovisas av myndigheter enligt ovan (tas inte upp separat i denna bilaga utan redovisas i kapitel 4, not 41, Fonder) och . De ingående myndigheterna förtecknas nedan. Eftersom förteckningen anger de myndigheter som de finansiella dokumenten omfattar, ingår inte nämndmyndigheter och liknande vars ekonomiska utfall redovisas av en annan myndighet. Inte heller ingår nedlagda myndigheter som saknar ekonomiskt utfall . 2005/06:101 BILAGA 2 för arbetsliv och socialveten- skap för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för Levande historia Försvarshögskolan Försvarsmakten (tidigare Riksförsäkringsver- ket med de allmänna försäkringskassorna till ) och TV Gymnastik och (tidigare i till ) 2005/06:101 BILAGA 2 /(namn- ändring till ) Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen dering Internationella programkontoret för utbild- ningsområdet (namnändring till Kriminalvården) Tekniska högskolan Kungliga slottsstaten Livrustkammaren// Lotteriinspektionen Luftfartsstyrelsen (ny myndighet ) , affärsverk i i i i i i i i län i i i län i i i län i i i i i i län i i Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (ny myndighet som för internationella adoptions- frågor lades ned) Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för skolutveckling Myndigheten för (namn- ändring till Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning) Myndigheten för utländska investeringar i Nationellt centrum för flexibelt lärande Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i i i i i i i 2005/06:101 BILAGA 2 (hela polisorganisationen in- går) Rådet för Europeiska socialfonden i Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (upphörde ) (hela ingår) (myndigheten upphörde och uppgick i kreditnämnd) (myndigheten upphörde ) 2005/06:101 BILAGA 2 heten upphörde och verksamheten övergick till den nya myndigheten för Statens ljud- och bildarkiv Statens museer för världskultur (tidigare Riksåklagaren till Statens utsädeskontroll (myndigheten upphörde , och uppgick i Statens jordbruks- , och uppgick i Statens jordbruks- Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Styrelsen för psykologiskt försvar meteorologiska och hydrologiska insti- Säkerhetspolisen (redovisas i begränsad omfatt- Turistdelegationen (myndigheten upphörde 1.2Statliga myndigheter m.fl. sektorindelade i enlighet med statistik över statens personal Arbetsliv, omsorg och utbildning Internationella programkontoret för utbild- ningsområdet Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för skolutveckling Nationellt centrum för flexibelt lärande /Rådet för Europeiska socialfonden i Sameskolstyrelsen Valideringsdelegationen Verket för högskoleservice 2005/06:101 BILAGA 2 Myndigheten för utländska investeringar i Försvarsmakten Högkvarteret (tillhör sektorn Rättsmyndigheter men särredovisas här) Forum för levande historia och TV 2005/06:101 BILAGA 2 Miljö, teknik och jordbruk Statens ljud- och bildarkiv Statens museer för världskultur Länsstyrelser, regeringskansli och Ombudsmannen mot diskriminering på grund Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Styrelsen för psykologiskt försvar Universitet, högskolor och forskning Expertgruppen för EU-frågor - för europapolitiska studier för arbetsliv och socialvetenskap för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Försvarshögskolan Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU 2005/06:101 BILAGA 2 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll meteorologiska och hydrologiska insti- tut 2005/06:101 BILAGA 3 Statliga bolag, banker och finansinstitut5 2005/06:101 BILAGA 3 1:Nyckeltal för statliga bolag 20056 2:Beräkning av statliga sektorns andel enligt kapitel 9 (9.1).9 Statliga bolag, banker och finansinstitut Tabellen baseras på respektive bolags årsbokslut som inrapporterats till för framställande av årsrapport för företag med statligt ägande. Summa eget kapital inkluderar eventuella obeskattade reserver efter avdrag för latent skatt. Avkastning på eget kapital beräknas på ett årsmedelvärde av eget kapital. Nettoskuldsättning avser netto av räntebärande avsättningar och skulder med avdrag för räntebärande tillgångar inklusive likvida medel. Tabellen avser bruttobelopp och summerar inte till värdena i statlig sektor. Beloppen i kolumnerna avseende utdelning är dock statens andel, liksom kolumnen med börsvärden. Soliditeten har inte beräknats för företag inom bank- och finanssektorn då det inte är ett relevant nyckeltal. Räntabiliteten på eget kapital har utelämnats för eftersom nyckeltalet inte är rättvisande. 2005/06:101 BILAGA 3 I tabellen ingår även Svenska Skeppshypo- tekskassan som är en egen associationsform med offentligrättslig prägel. inkluderas inte i sammanställningen av den statliga sektorn. Statens innehav i och är och dessa ingår därmed endast med sitt bokförda värde som tillgång hos myndigheter och inte som statliga bolag. Den del av Svenska Spels överskott som skall utbetalas till folk- och idrottsrörelser () har omklassificerats som skuld vid samman- ställningen av den statliga sektorn. och är avvecklingsbolag (under omstrukturering) och kommer att avvecklas . 2005/06:101 BILAGA 3 2005*** Dom Shvetsii, A/O **** NIB**** ***** 2005/06:101 BILAGA 3 2005*** forskningsinstitut, SP, AB 2005/06:101 BILAGA 3 2005*** Vogsenåsen A/S ¹ Uppgifterna i denna kolumn överensstämmer, med något enstaka undantag och efter hänsyn till ägarandelen, med uppgifterna i not 10 Resultat från andelar i dotterföretag och intresseföretag. I de fall det kan misstämma beror avvikelsen på att uppgifterna i denna tabell är de senast redovisade siffrorna från företaget (avser 4:e kvartalet) medan uppgifterna som ligger till grund för not 10 i något fall kan avse företagets 3:e kvartalsredovisning p.g.a. 4:e kvartalets uppgifter inte fanns tillgängliga vid det tillfälle då kap 4 utarbetades. *= Uppgifterna för resultat efter skatt respektive eget kapital avser del hänförlig till aktieägare i moderbolaget **= Avser endast statens andel av utdelningen ***= Börsvärdet avser endast statens aktieinnehav ****= omräkningskurs euro 9,2874/ 9,3884 *****=omräkningskurs NOK 1,160089/1,176000 *****= och del av m.m. 0 = utfall avrundat till noll = ingen uppgift - = inget utfall neg = negativt utfall Ansvarigt departement/myndighet = U = Utbildnings- och M = N = S = UD = = 2005/06:101 BILAGA 3 Beräkning av statliga sektorns andel enligt kapitel 9 (9.1) -3 066 996 andel i dotter- och övrigt***** *= Avser endast statens andel av utdelningen **= Börsvärdet avser endast statens aktieinnehav *****= och del av 1 Slutsumman för summa eget kapital samt bokfört värde överensstämmer inte med balansposten Andelar i dotter- och intresseföretag i balansräkningen p.g.a. ett antal justeringsposter Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten 2005/06:101 BILAGA 4 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten Olika avgränsningar av staten Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten Härledning av statsbudgetens saldo från resultaträkningen 2005/06:101 BILAGA 4 Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten................................................. 1.1Olika avgränsningar av staten redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mel- lan olika redovisningar är att olika principer tillämpas i räkenskaperna och i statsbudgeten. Beroende på utgångspunkt kan en enskild eko- nomisk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan redo- visningarna. I detta kapitel redovisas en fördju- pad beskrivning av skillnaderna mellan resultat- räkningen och statsbudgeten. Den särskilda sammanställningen av verksam- heter som staten har ett väsentligt inflytande över omfattar en vidare definition av staten än de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och statsbudgeten (se kapitel 9). Sammanställningen inkluderar även statliga bolag, banker och finansinstitut samt Premie- pensionsmyndigheten (PPM), AP-fonderna och . Syftet med den redovisningen är att ge en samlad och översiktlig bild av samtliga verksamheter där staten har ett väsentligt infly- tande och en bild av statens samlade tillgångar och skulder. I fråga om bolag, banker och finansinstitut har väsentligt inflytande definierats som att staten har en ägarandel på i de aktuella organisationerna. Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för nationalräkenska- perna (NR) som är en statistisk sammanställning i kontoform över den samlade svenska ekono- min. NR:s avgränsning av staten utgår från defi- nitioner etc. som följer rekommendationer från samt EU:s förordning (EG nr 2223/96) om det europeiska national- och re- gionalräkenskapssystemet i gemenskapen. NR:s avgränsning skiljer sig från de ovan nämnda bl.a. genom att affärsverken inte ingår i dess avgräns- ning av staten. 2005/06:101 BILAGA 4 ligger utanför statsbudgeten. Ett annat exempel är att avgifter och bidrag som myndigheterna får disponera redovisas i resultaträkningen medan de endast påverkar statsbudgeten i den mån dessa verksamheter har en inverkan på statens lånebehov (se nedan). Detsamma gäller affärsverkens verksamheter. När det gäller redovisningsprinciper upprättas statsbudgeten enligt de principer som anges i lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budget- lagen), dvs. redovisning av in- och utbetalningar (kassamässigt) eller av utgifter och inkomster. I resultaträkningen sker redovisningen enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. redovisning av intäkter och kostnader. Avseende strukturen har statsbudgeten en ändamålsstruktur där indelningen är utgifts- områden och anslag respektive politikområden. Resultaträkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen och statsbudgeten låter sig därmed ofta inte göras, utan dokumenten kompletterar i stället varandra. Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter .