prop · GT03114 · 2006-03-22 00:00:00 — , finns både produkter som Skr. 2005/06:114 klassificeras som krigsmateriel och civila produkter. fordon och fartyg redovisas under andra rubriker. Vidare omfattar SCB:s statistik produkter som passerat gränsen då reparationer skall utföras i eller i utlandet och som enligt ISP:s statistik inte redovisas som export för försäljning. Dessa siffror är således inte jämförbara med ISP:s statistik och redovisas inte i denna skrivelse. Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m. har fyra tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utanför . Tillstånden har avsett (1 st) och (3 st). Vidare har 16 stycken samarbetsavtal avseende gemensam utveckling eller produktion granskats och godkänts . Avtalen avser samarbete mellan svenska och utländska företag och är ländervis fördelade enligt följande: (3 st), (2 st), (1 st), (1 st), (1 st), (1 st), (1 st), (1 st), (1 st), (2 st) och (2 st). Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete med utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som gäller för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel medför en mer långsiktig bindning än regelrätt export. Sådana avtals omfattning, deras utsträckning i tiden, vidareexportklausuler m.m. granskas därvid i detalj. Regeringen har med stöd av lagen (1992:1300) om krigsmateriel föreskrivit en skyldighet att, för den som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet, redovisa huruvida avtalen är i kraft, om tillverkning eller annat samarbete alltjämt förekommer samt hur samarbetet bedrivs. Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt krigsmateriellagen inte bedrivas inom eller utom landet utan tillstånd av ISP. Förbudet gäller inte utbildning som är knuten till försäljningen av krigsmateriel för vilken utförseltillstånd erhållits. utfärdades ett sådant tillstånd avseende . 23.3.1Värde av beviljade utförseltillstånd , uppdelat på krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) Värde i löpande priser, mkr -35,1 -62,6 -75,4 -85,4 -10,2 23.3.3Stapeldiagram över värdet av utförseltillstånd respektive faktisk export uppdelat på krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) Utförseltillstånd och faktisk export fördelat på Skr. mottagarländer indelade i regioner, inkl angivelse av militära lista)* 1, 3, 5, 6 1, 3, 5, 8 1,3, 5, 8, 9, 14, 18, 1, 2, 3, 5, 10, 21 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 1,2,3,4,5,6,8,10,14,18,21 1, 3, 5, 8, 10, 11, 18 1, 2, 3, 5, 8, 10, 14, 15, 1, 2, 5, 6, 8 2, 5, 6, 8 2, 3, 5, 14 2, 3, 5, 6, 14 3, 5, 6, 11, 18 1, 3, 5, 6, 8, 10, 13, 15 1, 2, 3, 5, 6, 9, 14, 1, 2, 3, 5, 6, 13, 14 Kaledonien (F) 3, 4, 8 2, 3, 14 3, 5, 13 2, 3, 4, 5, 8, 13, 18 1, 2, 3, 5, 6, 8, 13 2, 3, 4, 5, 6, 8, 10, 1, 2, 3, 5, 6, 8, 10, 13, 14, 18, 21 14, 15, 18 3, 4, 5, 8, 14, 21 3, 4, 5, 8, 10, 14 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 14, 18, 21 2, 3, 5, 8, 14, 21 2, 3, 4, 5, 10, 14 2, 3, 4, 5, 6, 8, 10, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 10, 14, 21 1, 3, 5, 6, 8, 10, 18, 1, 3, 5, 6, 8, 14, 21 * En jämförelse mellan EU:s militära lista och den svenska militära listan finns i tabell Den svenska militära listan återges i bilaga 5. militära lista)* 1, 2, 3, 5, 8, 14 1, 2, 3, 5, 8, 14 1, 2, 3, 5, 6, 8, 10, 1, 2, 3, 5, 8, 10, 13, 14, 13, 14, 18, 21 2, 3, 9, 18 2, 3, 5, 9, 18 2, 5, 8, 14 2, 3, 4, 14 2, 3, 4, 5, 14 5, 17, 21 2, 3, 4, 5, 8, 13, 14, 2, 3, 4, 5, 8, 9, 13, 18, 21 2, 3, 5, 14 2, 4, 5 1, 2, 3, 5, 11, 21 2, 3, 4, 5, 11 4, 5, 6 5, 14, 18, 21 1, 2, 5, 18, 21 1, 2, 5, 10 militära lista)* 1, 3, 5, 8, 11, 18, 21 1, 3, 5, 8, 10, 18 1, 3, 4, 5, 8, 9, 14, 2, 3, 4, 5, 8, 9, 14, 18, 21 2, 3, 5 2, 3, 5 23.3.5Cirkeldiagram över krigsmatierielexporten, fördelning på regioner i procent av värdet . Export av krigsmateriel 2003-2005 fördelad på länder och uppdelat på KS och ÖK 1 (fästen för vapen) (fästen för vapen) 23.3.8Värdet av faktisk export i mkr under 2004-2005 fördelat på kategori av produkter strid (KS) 23.3.9Exporten av krigsmateriel fördelad på länder uppdelade efter inkomst2 Export av krigsmateriel för strid (KS) Export av övrig krigsmateriel (ÖK) 2 Indelningen av länder är baserad på den sammanställning som gjort om länders ekonomiska status. En fullständig lista över länderindelningen finns på webbsidan De länder som exporterar krigsmateriel till eller har beviljat utförseltillstånd till följer indelningen: Höginkomstländer: , , , , , , , , , , , (FR), , , , , , , , , , (), , Republiken , , , , , Övre medelinkomstländer: , , , , , , , , , , , , , , , , , , . medelinkomstländer: , , , , , , , , , . Låginkomstländer: och . 23.3.10Försvarsmaktens utförsel av krigsmateriel granatgevär, granatkastare, Ammunition till KS 1 och KS 2 Ammunition till KS 1 och KS 2 Rök och lys ammunition Ammunition till KS 1 och KS 2 23.3.11 De exporterande företagen i mkr Företag med export , i Följande företag exporterade för mellan 1 miljon och 2005: , , , , dp AB, , , , , , , , , Ett antal företag exporterade för : CNC-Process i , , , , , , , 23.3.12 Kategorier av krigsmateriel den svenska Skr. 2005/06:114 krigsmaterielförteckningen och EU:s militära lista, beskrivning av typ av produkter 25 a-b, d 26 a(del), KS 4, 10, ÖK 28, 29 26 a (del), 25 c, 30d Robotar, raketer, torpeder, bomber Finkalibriga eldrörsvapen, delar m m Kanoner,pansarvärnsvapen,delar mm Övn.raketer,röjningsutrustning m m Spanings- och mätutrustningar m m Fartyg för bevakning m m Flygplan utformade f. mil. Fordon utformade för mil. Elektronisk utrustning för mil. Fotografisk och elektrooptisk utrustn. Bilaga 2: Avslag Enligt EU:s uppförandekod för vapenexport skall EU:s medlemsstater informera varandra om de beslut om avslag som fattats i varje land. meddelades 331 sådana avslag inom EU, varav hade 10 avslag. Att ett avslag meddelats till ett land innebär inte att all export till det landet är otillåten. Det finns inga fastställda landlistor över förbjudna länder och alla tillståndsbedömningar prövas från fall till fall och grundar sig på alla relevanta fakta i ärendet. (Mer om samarbetet inom EU avseende exportkontroll av krigsmateriel finns i kapitel 10). 24.1.1Tabell svenska avslag 2005 (den interna situationen i landet) 2 och 4 (respekt för mänskliga rättigheter och bevarande av regional fred och säkerhet) (risk för spridning eller vidareexport på oönskade villkor eller till oönskade 3 och 7 (den interna situationen i landet och risk för spridning eller vidareexport på oönskade villkor eller till oönskade destinationer) (risk för spridning eller vidareexport på oönskade villkor eller till oönskade (den interna situationen i landet) (den interna situationen i landet) (risk för spridning eller vidareexport på oönskade villkor eller till oönskade (risk för spridning eller vidareexport på oönskade villkor eller till oönskade (risk för spridning eller vidareexport på oönskade villkor eller till oönskade 25 Bilaga 3: Vapenförmedling Den gemensamma ståndpunkten 2003/468/GUSP om kontroll av vapenförmedling antogs av rådet för att angripa problemet med okontrollerad vapenförmedling. Enligt den gemensamma ståndpunkten åtar sig medlemssländerna att vidta nödvändiga åtgärder för att kontrollera vapenförmedlingsverksamheten inom deras territorium. Enligt artikel 5 i den gemensamma ståndpunkten föreskrivs ett system för utbyte av information mellan medlemsstaterna avseende nationell lagstiftning på området, registrerade förmedlare, förteckningar över förmedlare och avslag på ansökningar. Tillståndsgivning av förmedlingsverksamhet sker i enlighet med lagen (1992:1300) om krigsmateriel. fanns 33 företag registrerade som tillhandahållare (förmedlare) av krigsmateriel. Inga avslag på ansökningar rapporterades . AB , , , , , , , , , , , Fastighetsaktiebolaget , , , , , , , Millesvik Maskin , , , , , , (), , , , , , , och . 26Bilaga 4: Produkter med dubbla användningsområden Exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden Det är inte möjligt att lämna en fullständig redovisning av exporten av produkter med dubbla användningsområden liknande den som kan lämnas för krigsmateriel, eftersom kontrollen av produkter med dubbla användningsområden bygger på friast möjliga handel och kontroll endast i viss utsträckning. Exempelvis sker nästan all handel till traditionella svenska exportmottagare, såsom EU-länderna, utan tillstånd och export till länder som m.fl., omfattas i allmänhet av generella tillstånd. Detta år har informationen i skrivelsen avseende produkter med dubbla användningsområden utökats dels genom en beskrivning av de olika typer av tillstånd som finns avseende produkter med dubbla användningsområden, dels genom en översikt över de individuella tillstånd som givits . Handeln med produkter med dubbla användningsområden inom EU är normalt inte tillståndspliktig. För utförsel till annat EU-land av produkter och teknologier enligt bilaga IV till EG-förordning 1334/2000 krävs dock tillstånd. Det finns två typer av generella tillstånd. Dels generella tillstånd som gäller enligt (som återfinns i bilaga II till EG- förordningen 1334/2000) och dels ett nationellt svenskt generellt tillstånd (som återfinns i TFS 2000:24 med tillhörande ändring TFS 2004:35). EU:s generella tillstånd (EU 001) omfattar produkterna i bilaga I i EG- förordningen 1334/2000. Detta tillstånd gäller för export till , , , , , och . Det nationella svenska generella tillståndet omfattar, som ISP har föreskrivit, ett stort antal produkter som är kontrollerade enligt Wassenaar-arrangemangets lista och det gäller till 44 länder. Tillståndet kan utnyttjas för temporär export för reparation eller utbyte, temporär export för demonstration och export efter reparation eller demonstration som har ägt rum i . Tillstånd av temporär export för demonstration gäller endast för produkter med civil användning. De generella tillstånden gäller utan att man behöver söka dem. 2005/06:114 exportör som avser att exportera en produkt som omfattas av tillstånden till ett godkänt land, har bara att åberopa detta i sin exportdeklaration. Ett generellt tillstånd får inte användas om exportören har informerats av svenska myndigheter att produkterna i fråga helt eller delvis kan vara avsedda för användning i samband med exempelvis utveckling eller spridning av massförstörelsevapen enligt artikel 4.1-3 i EG-förordning 1334/2000, eller om exportören i fråga känner till att produkterna är avsedda för sådan använding. (Detta är den s.k. generalklausulen, catch-all). Enligt samma artikel i 1334/2000 gäller också särskilda regler i de fall det finns ett vapenembargo gentemot mottagarlandet. Globala tillstånd är ett tillstånd knutet till ett visst företag och kan omfatta en obegränsad mängd av definierade produkter. De globala tillstånden ser olika ut beroende på exempelvis företagets behov och produkternas känslighet. Vissa gäller endast till en mottagare, andra gäller till flera länder och mottagare. Globalt tillstånd ges endast för civil slutanvändning. Tillstånden kan vara giltiga . De flesta globala tillstånd som utfärdas omfattar produkter som kontrolleras enligt Wassenaar-arrangemangets lista. För att erhålla ett globalt tillstånd krävs att företaget har en dokumenterad och inspekterad exportkontrollorganisation. Vidare villkoras tillståndet t.ex. genom att exportören måste säkerställa åtaganden om slutanvändning så att produkterna inte riskerar att vidarexporteras till oönskade destinationer. Individuella tillstånd omfattar i allmänhet endast ett kontrakt som exportören har med sin kund. En noggrann prövning görs och tillstånd ges endast i de fall där produkten inte bedömts riskera att missbrukas för framställning av massförstörelsevapen eller krigsmateriel. Vid militär slutandvändning tillämpas samma bedömningsgrunder som för export av övrig krigsmateriel. 26.1Antal inkomna utförselärenden rörande produkter med dubbla användningsområden (PDA) 2002-2005 och individuella, varav: (Part 2) 26.1.1Antal utfärdade positiva förhandsbesked 26.1.2Antal utfärdade avslag och ärenden som rör generalklausulen (catch-all) 26.1.3Antal godkända individuella tillstånd rörande produkter med dubbla användningsområden AG, NSG, WA AG, MTCR, NSG, AG, MTCR, NSG AG, , MTCR, WA AG, MTCR, WA AG, NSG, WA AG, MTCR, NSG, 26.1.4Antal avslagna förhandsförfrågningar, utfärdade avslag och catch-all-avslag 26.1.5Beviljade exportlicenser för produkter på NSG:s lista 1 från företag i till mottagarland3 (redovisad av Alla EU-stater, , (globalt tillstånd) 3 Överföring av kärnbränsle mellan EU-länder är inte tillståndspliktigt och ingår därför inte i listan 27 Bilaga 5: Regelverk Tillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Båda författningarna trädde i kraft och ersatte lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen (1988:558) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. med tillhörande förordningar. Den nuvarande lagen bygger i allt väsentligt på den tidigare lagstiftningen liksom på tidigare praxis. Jämfört med denna innehåller den emellertid en vidgning av krigsmaterielbegreppet samt förenklingar, förtydliganden och moderniseringar av de bestämmelser som gäller för kontrollen över tillverkning och för utlandssamverkan avseende krigsmateriel. Krigsmateriellagen föreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utan tillstånd. Även all försvarsindustriell utlandssamverkan förutsätter tillstånd. Med utlandssamverkan förstås exportförsäljning eller annat tillhandahållande (bl.a. överlåtelse eller förmedling) av krigsmateriel. Vidare omfattar begreppet upplåtelse eller överlåtelse av tillverknings- rättigheter, avtal med någon i utlandet om att gemensamt med denne eller för dennes räkning utveckla krigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel eller om att gemensamt tillverka krigsmateriel. Slutligen krävs tillstånd, med vissa undantag, för att bedriva militärt inriktad utbildning. Enligt lagen om krigsmateriel indelas krigsmateriel i två kategorier: krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Bestämmelser om vilken materiel som innefattas i de två kategorierna återfinns i förordningen om krigsmateriel. Kategorin krigsmateriel för strid omfattar materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. Kategorin övrig krigsmateriel omfattar delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som ej har direkt förstörelsebringande verkan i en stridssituation. I EG-förordningen för kontroll av produkter med dubbla användningsområden som trädde i kraft finns i vissa fall krav på exporttillstånd för produkter som inte ingår i begreppet krigsmateriel, men som hör samman med exporterad krigsmateriel. För vidare information om regelverket i det aktuella hänseendet, se nedan. Beslut om utförseltillstånd fattades t o m. enbart av regeringen. I ärenden som inte avsåg utförsel i större omfattning eller i övrigt inte var av större vikt utövades beslutsrätten av det statsråd som hade till uppgift att föredra ärenden om tillstånd för utförsel av krigsmateriel. Icke delegerade regeringsbeslut omfattade av det totala värdet av givna tillstånd . beslut i utförselärenden i första hand av . 2005/06:114 produkter (ISP) utom i de ärenden som bedöms vara av principiell betydelse eller annars av särskild vikt, vilka ska överlämnas till regeringen för avgörande. 27.2Svenska riktlinjer för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan Enligt 1 § andra stycket lagen (1992:1300) om krigsmateriel får tillstånd enligt lagen lämnas endast om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. De närmare principerna för prövningen har lagts fast i regeringens praxis och har kommit till uttryck i regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan som också ställt sig bakom (jfr prop. 1991/92:174 s. 41 f., prop. 1995/96:31 s. 23 f. och bet. 1992/93:UU1). Se riktlinjerna i fulltext nedan. Övergripande kriterier och bedömningskriterier Riktlinjerna uttolkas med brett parlamentariskt stöd och är vägledande för () vid prövningen av ärenden om tillstånd enligt lagen och förordningen om krigsmateriel. Riktlinjerna är försedda med två övergripande kriterier för när tillstånd enligt lagen kan lämnas, nämligen dels att utlandssamverkan behövs för att tillgodose det svenska försvarets behov av materiel eller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärd, dels att samverkan inte står i strid med principerna och målen för utrikespolitik. övergripande kriterier kan anses utgöra en precisering av 1 § andra stycket, lagen om krigsmateriel. I riktlinjerna preciseras också de faktorer som bör beaktas i samband med prövningen av ett enskilt ärende. Ett grundkrav är att alla för ärendet betydelsefulla omständigheter ska beaktas, oavsett om de uttryckligen anges i riktlinjerna eller ej. Dessa bedömningskriterier tillämpas också på samverkan med person eller företag i utlandet avseende utveckling eller tillverkning av krigsmateriel. Riktlinjerna framhåller särskilt den vikt som vid den utrikespolitiska bedömningen av varje utförselärende ska fästas vid respekten för mänskliga rättigheter i mottagarlandet. Situationen i mottagarlandet vad gäller mänskliga rättigheter ska alltid vägas in även i de fall då det är fråga om utförsel av materiel som i sig inte kan användas för att kränka Ovillkorliga hinder för export Riktlinjerna anger tre typer av ovillkorliga hinder som, om de inträffar, anses omöjliggöra export. De tre är: beslut av , internationella överenskommelser som biträtt (t.ex. EU- sanktioner), samt exportstopp som påbjuds enligt de folkrättsliga reglerna om export från neutral stat under krig. Krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel Krigsmaterielbegreppet breddades till att även omfatta viss materiel med civil eller delvis civil användning. Utvidgningen av begreppet ledde till att export som varit oreglerad kom att bli föremål för politisk prövning och inkluderas i krigsmaterielexport- statistiken. Breddningen åtföljdes av en indelning av krigsmateriel i två kategorier för vilka uppställts delvis olika riktlinjer för utförsel. För kategorin krigsmateriel för strid (KS) gäller att tillstånd till export inte bör ges till en stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, en stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt eller en stat som har inre väpnade oroligheter. Ett återkallande av tillstånd kan emellertid underlåtas om det är förenligt med folkrätten och målen och principerna för den svenska utrikespolitiken. Utförseltillstånd bör heller inte ges till en stat där det förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. Detta är samma krav som tillämpades , med den skillnaden att förekomsten av kränkningar av de mänskliga rättigheterna tidigare endast behövde beaktas om materielen i sig kunde användas för att kränka de mänskliga rättigheterna. I detta avseende skiljer sig från vissa andra EU-länder. För utförsel av övrig krigsmateriel (ÖK), som i stor utsträckning omfattar produkter som inte betraktades som krigsmateriel (exempelvis spaningsradaranläggningar eller simulatorer för utbildningsändamål), gäller att utförseltillstånd bör beviljas till länder som inte befinner sig i väpnad konflikt med någon annan stat, som inte har inre väpnade oroligheter eller där det inte förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. Risk för väpnad konflikt utgör således inte ett särskilt kriterium i bedömningen avseende utförsel av övrig krigsmateriel. De skilda riktlinjerna för krigsmateriel för strid respektive övrig krigsmateriel innebär att en större länderkrets kan komma i fråga som mottagare av övrig krigsmateriel, dvs. icke förstörelsebringande materiel, än för krigsmateriel för strid. Följdleveranser och svensk identitet När det gäller följdleveranser anger riktlinjerna att "tillstånd bör ges till utförsel av reservdelar till tidigare, med vederbörligt tillstånd exporterad krigsmateriel, om inte ovillkorligt hinder möter. Detsamma bör gälla andra leveranser, t.ex. av ammunition, som har samband med tidigare utförsel eller där det annars vore oskäligt att inte ge tillstånd". När det gäller samarbete med utländsk part gäller att export till tredje land bör bedömas i enlighet med de svenska riktlinjerna om produkten har övervägande svensk identitet. Om produkten har övervägande utländsk identitet, eller om det föreligger ett starkt svenskt försvarspolitiskt intresse av samarbetet, kan samarbetslandets regler om utförsel tillämpas för export därifrån. 27.2.1De svenska riktlinjerna i fulltext Tillstånd till utförsel av krigsmateriel, eller till annan samverkan med någon i utlandet avseende krigsmateriel, bör medges endast om sådan utförsel eller samverkan 1.bedöms erforderlig för att tillgodose det svenska försvarets behov av materiel eller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärd, samt 2.inte står i strid med principerna och målen för utrikespolitik. Vid prövningen av ett tillståndsärende ankommer det på regeringen att göra en totalbedömning av alla för ärendet betydelsefulla omständigheter med utgångspunkt från de angivna grundläggande principerna. Utrikespolitiska hinder föreligger inte i fråga om samverkan med eller export till de nordiska länderna och de traditionellt neutrala länderna i Samverkan med dessa länder får i princip anses stå i överensstämmelse med säkerhetspolitik. samarbetet med övriga länder inom de Europeiska Gemenskaperna byggs ut, bör samma principer för utlandssamverkan och export tillämpas i fråga om dessa länder. Tillstånd får endast avse stat, statlig myndighet eller av staten auktoriserad mottagare; vidare bör vid utförsel av materiel ett slutanvändarintyg eller ett intyg om egen tillverkning (bearbetningsintyg) En stat som trots åtagande gentemot den har tillåtit eller underlåtit att förhindra vidareexport av svensk krigsmateriel ska i princip inte komma i fråga som mottagare av sådan materiel från så länge omständigheterna kvarstår. Tillstånd till utförsel eller annan utlandssamverkan enligt krigsmateriellagen ska inte beviljas om det skulle strida mot internationell överenskommelse som har biträtt, mot beslut av eller mot folkrättsliga regler om export från neutral stat under krig (ovillkorliga hinder). Tillstånd till utförsel av krigsmateriel, eller annan utlandssamverkan som avser krigsmateriel, bör inte lämnas om det avser stat där omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter förekommer. mänskliga rättigheter är ett centralt villkor för att tillstånd ska beviljas. Tillstånd till utförsel av krigsmateriel för strid, eller till annan utlandssamverkan som avser krigsmateriel för strid eller övrig krigsmateriel, bör inte beviljas om det avser stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, oavsett om krigsförklaring har avgetts eller ej, stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt eller stat som har inre väpnade oroligheter. Tillstånd bör ges till utförsel av materiel som klassificerats som övrig krigsmateriel, förutsatt att mottagarlandet inte befinner sig i väpnad konflikt med annan stat eller har inre väpnade oroligheter, eller det i landet förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter och om inte ovillkorligt hinder möter. Ett meddelat tillstånd till utförsel bör återkallas, förutom vid ovillkorliga exporthinder, om den mottagande staten kommer i väpnad konflikt med annan stat eller får inre väpnade oroligheter. Undantagsvis bör, i de två Skr. 2005/06:114 senare fallen, återkallande av tillstånd kunna underlåtas om det är förenligt med de folkrättsliga reglerna och med principerna och målen för utrikespolitik.