prop · GT031d6 · 2006-01-01 00:00:00 — Brottsförebyggande rådets rapport 2001:3, Upprepad utsatthet för brott, visar bl.a. att de som en gång anmält misshandel löper större risker än andra att utsättas för samma brott igen. Ungefär en tredjedel av anmälda misshandelsbrott mot kvinnor är upprepningar. Det är därför väl motiverat att polisen i samverkan med andra aktörer vidtar förebyggande åtgärder bland dem som redan utsatts. Våld mot kvinnor och barn Polisen lägger mer resurser på utredning av våld mot kvinnor och barn jämfört . Antalet polisanmälda fall av våld mot kvinnor har fortsatt att öka något till närmare 34 500 ärenden. Det är en ökning jämfört med . Misshandel av kvinnor där gärningsmannen är bekant med offret ökade med . Re- sursinsatsen för arbetet inom området våld mot kvinnor har ökat och den totala kostna- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 den var 2004. Det är en ökning med jämfört med . Medelgenomströmningstiden varierar kraftigt mellan polismyndigheterna. Det högsta värdet var och det lägsta . I arbetet med bekämpningen av våld mot kvinnor har polisen på många håll i landet deltagit i länsgemensamma projekt. Som exempel kan nämnas Nyckelfrid och samt ett projekt med fokus på våldtäktsbrott. Beträffande brottstypen våld mot barn har antalet ärenden hos polisen fortsatt öka, med . Däremot har andelen ärenden rörande våld mot barn av det totala antalet våldsbrottsärenden inte ökat mer än marginellt. Resursinsatsen för arbetet med våld mot barn har ökat och uppgick till . Detta är en ökning med 22 miljoner . Medelgenomströmningstiderna varierade mellan beroende på myndighet. har inte redovisat några förklaringar till de stora skillnaderna. har redovisat flera åtgärder för att förkorta genomströmningstiden för våld mot kvinnor och barn. Dessa har främst bestått av att prioritera ärendegruppen, förbättra ledning av förundersökningarna, utveckla målstyrning och uppföljning, inrätta särskilda funktioner och vidta snabbare initiala åtgärder. När det gäller åklagarorganisationen ökade antalet brottsmisstankar som kom in avseende brottstypen våld mot kvinnor från ca 15 900 till ca 16 200. Lagföringsandelen ökade från 2002 och 2004. har under en följd av år satsat stora resurser på att bekämpa våld mot kvinnor. har utvecklingen mot ökad specialisering, utbildning och ökad samverkan med polisen fortsatt. På flera platser genomförs arbetet i nära samverkan med särskilda polisgrupper. handlägger allt fler brottsmisstankar som rör våld mot barn. In- flödet av brottsmisstankar i denna kategori ökade 2004 med ca 300 (). Lagföringsandelen och antalet lagförda brottsmisstankar har dock sjunkit något; lagföringsandelen från 2004. Enligt kan en förklaring till resultatet vara att allt fler anmälningar utreds, dock att en hel del utredningar på grund av bevissvårigheter inte leder till åtal. Genomströmningstiden var , vilket är mindre än 2003. I denna typ av ärenden krävs särskild sakkunskap. Polisen och åklagarorganisationen har därför genomfört satsningar på särskilda samarbetsprojekt och familjevåldsenheter. Detta har ökat kunskapen hos polis och åklagare om barns rättigheter och behov. När det gäller brottstypen sexualbrott mot barn var åklagarnas lagföringsandel oförändrad jämfört med föregående år (). fortsatte utvecklings- och utbildningsinsatserna på det området, exempelvis hölls rättsliga specialistseminarier om sexuella övergrepp mot barn. Dessutom fokuserades en stor del av åklagarorganisationens tillsynsverksamhet på handläggningen av dessa brott. och Riksåklagaren har genomfört inspektion avseende våldtäkt och grov våldtäkt där brottsoffret är . 100 ärenden har ingått i inspektionen. Rapporten från inspektionen pekar på vissa brister i myndigheternas verksamheter. Regeringen anser dock att det ligger inom ramen för de båda myndigheternas ordinarie uppdrag att vidta åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. Såväl inom polisens brottsförebyggande arbete som inom den brottsutredande verksamheten har det skett en positiv utveckling när det gäller bl.a. kompetens och arbetsmetoder. dock för få brott upp. Mot bakgrund av de betydande resurser som tillförts de brottsbekämpande myndigheterna och den verksamhetsutveckling som skett inom myndigheterna bör det finnas utrymme för påtagliga resultatförbättringar. Det är viktigt att myndigheternas höga ambitionsnivå ligger fast och det är angeläget att polisen och åklagarna fortsätter att vidta åtgärder för att effektivisera verksamheten när det gäller dessa brottstyper. När det gäller polisorganisationen fortsatte antalet narkotikabrottsärenden som kommit in att öka (ett ärende kan avse flera brott), från ca 29 2003 till närmare 33 2004 (). Motsvarande procentuella ökning för anmälda brott var (ca 45 2004). Andelen ärenden redovisade till åklagare ökade också, från drygt 21 2003 till närmare 23 2004 (). Genomströmningstiden låg kvar 2004. Polisens kostnader för området narkotikabrottslighet ökade från nästan 2003 till 2004. Ärenden i balans uppgick till 7 595, varav ca 500 utgör ärenden äldre än . har pekat på att samtliga tillgängliga data visar på en ökad aktivitet och bättre resultat, bl.a. har antalet ärenden redovisade till åklagare ökat mer än utredningstimmarna. Antalet ärenden i balans har ökat, eftersom inkomna ärenden ökat mer än redovisade ärenden. An- talet intagna i anstalt med narkotikabrott som huvudbrott var 2004 fler än 1998, vilket pekar på att produktivitetsökningen inte enbart beror på en ökning av antalet redovisade ringa narkotikabrott. När det gäller åklagarorganisationen ökade inflödet av ärenden avseende narkotikabrott 2004 kraftigt (). Lagföringsandelen i färdiga förundersökningar var fortsatt hög (). Andelen misstänkta personer som lagfördes i förhållande till samtliga misstänkta ökade från . Antalet misstänkta som lagfördes ökade med ca 1 800 till omkring 12 900. redovisning av polisens narkotikabrottsbekämpning visar att polisen håller arbetet på en fortsatt hög nivå. Det är också viktigt att narkotikabekämpningen sker på alla nivåer från eget bruk över gatulangningen till de grova brotten samt att det finns kompetens och organisatoriska förutsättningar att göra detta i hela landet. Att det kontinuerligt ökande antalet narkotikabrottsärenden inte enbart förklaras av ett 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ökande antalet ringa narkotikabrott är därför positivt. Åklagarnas verksamhetsresultat i denna del har varit goda och resultatutvecklingen är fortfarande positiv. Det är viktigt att den verksamhetsinriktning som lagt grunden för detta bibehålls. avslutade 3 763 ärenden vilket var något fler än föregående år. Ärendebalansen ökade jämfört med föregående år. Antal inkomna ärenden ökade jämfört med . Drygt 100 ärenden kategoriserades av som särskilt krävande. av tiden som avsattes för brottsutredning användes för att utreda och lagföra dessa ärenden. Andelen pågående ärenden med anmälningsdatum ökade jämfört med medan andelen ärenden mellan ett och minskade . Andelen ärenden i balans äldre än var oförändrad. Andelen avslutade ärenden har ökat marginellt jämfört med . har antalet inkomna ärenden ökat . Det är därför angeläget att även i fortsättningen arbetar för att minska balanserna. var lagföringsandelen avseende ärenden , vilket är en ökning från föregående år. Denna siffra är inte jämförbar med lagföringsandelen hos där de ärenden som avslutas hos polisen inte ingår i statistiken. Merparten av de beslut som fattades om lagföring i någon form var åtalsbeslut. Antalet strafförelägganden med villkorlig dom eller villkorlig dom med böter har ökat . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Andelen beslut att inte inleda eller lägga ned en förundersökning har minskat . Likaså har antalet beslut att inte väcka åtal minskat. fick bifall i av sina åtal vid tingsrätt. Målet att lagföringen skall öka har uppfyllts. Regeringen anser att det är angeläget att fortsätter att fokusera på att höja sin lagföringskapacitet. Den genomsnittliga genomströmningstiden från brottsanmälan till beslut i åtalsfrågan var . Det är en minskning jämfört med . Förändringen är störst för de särskilt krävande utredningarna där den genomsnittliga genomströmningstiden minskat . Genomströmningstiden i de mindre omfattande ärendena har minskat i snitt och i de medelsvåra . Om mediantiden i stället beaktas var genomströmningstiden , en marginell förbättring . Det skall påpekas att dessa siffror inte är jämförbara med där genomströmningstiden mäts från färdigt förundersökningsprotokoll och inte från brottsanmälan. har anmärkt att anledningen till att minskningen inte blir för samtliga avslutade brottsmisstankar är att myndigheten utrett en större andel särskilt krävande mål med förhållandevis långa handläggningstider jämfört med föregående år. Handläggningstiderna har minskat för samtliga ärendekategorier. Regeringen ser positivt på att genomströmningstiderna i de särskilt krävande utredningarna har förkortats. En snabbare ärendegenomströmning är en viktig komponent för att nå högre kvalitet i verksamheten. Myndigheten bör därför vidta ytterligare åtgärder för att mera märkbart minska genomströmningstiderna i alla slags ekobrottsutredningar. ansvarar för samordningen av de nationella åtgärderna mot bedrägerier, missbruk och annan oegentlig och ineffektiv hantering och användning av EU- relaterade medel i . Myndigheten är kontaktmyndighet till bedrägeribekämpningsbyrå () och deltar i den rådgivande kommittén i EU-bedräge- rirelaterade frågor (Cocolaf) samt i arbetsgruppen vid kommissionen med uppgift att främja skyddet av EU-medel. bedriver också utbildning för handläggare vid de myndigheter som ansvarar för frågor om EU-medel i . Inom ramen för verksamhet lämnades en årlig rapport om skyddet av EU-medel i . I rapporten behandlas hur skyddet av EU-medel är organiserat, nya regelverk som har införts, metoder för att förbättra kampen mot fusk och bedrägeri m.m. Antalet anmälda fall av EU-bedrägeri har ökat i viss mån . inkom 35 brottsanmälningar om EU-bedrägerier till . Sammanlagt beslutades om tre åtal och två strafförelägganden. har en central och viktig funktion när det gäller skyddet av EU- medel i . Eftersom antalet anmälda svenska fall av fusk med EU-bidrag ökar är det viktigt att myndigheten med kraft fortsätter sitt arbete på detta område. Det är angeläget att ytterligare samordning och erfarenhetsutbyte uppnås såväl nationellt som internationellt. minskade antalet anmälda ekobrottsärenden till polisen. anmäldes 1 050 ekobrottsärenden och anmäldes drygt 800 ekobrottsärenden. Antalet ärenden redovisade till åklagare och ärenden i balans minskade något jämfört med . Den totala kostnaden för ekonomisk brottslighet i verksamhetsgrenen Utredning och lagföring har minskat från ca föregående år till ca 2004. Enligt har resursen för att utreda ekobrott minskat mer än antalet inkomna ärenden. gör den bedömningen att den del av ekobrotten som utreds hos polisen inte i lika hög grad som tidigare prioriteras beroende på att bekämpningen av våldsbrott och kraven på att klara upp fler mängdbrott numera står i fokus. Antalet inkomna ärenden till åklagarorganisationen rörande ekobrott ökade 2004 till drygt 2 000 ärenden. Räknat i antal ärenden var ökningen 520. Något fler ekobrottsärenden avslutades jämfört med . Lagföringsandelen ökade från och antalet lagförda personer ökade från ca 650 till ca 750. Genomströmningstiden från färdigt förundersökningsprotokoll till beslut i åtalsfrågan ökade 2003 2004. Som förklaring till detta resultat har angett att ett fåtal ärenden med många brottsmisstankar vid i fått genomslag i statistiken. Det är angeläget att ekobrottsbekämpningen vidareutvecklas även på de orter som inte omfattas av verksamhet. Polisen har, enligt , valt att prioritera ned bekämpningen av ekobrott till förmån för annan brottsutredande verksamhet. Det är angeläget att polisen upprätthåller en hög kompetens och klarar av att utreda ekobrott. Det är viktigt inte minst för att ekobrottsbekämpningen utanför ansvarsområde skall fungera, men också för att den långsiktiga kompetensförsörjningen av brottsutredande personal till skall säkerställas. Mot bakgrund av att antalet ekobrottsärenden som handläggs inom åklagarorganisationen är relativt lågt kan de statistiska resultaten variera något . Jämförelser kan därför vara svåra att göra och tendenser måste analyseras över en längre tidsperiod. Regeringen bedömer dock att det finns utrymme för resultatförbättringar både när det gäller lagföringsandel och genomströmningstidernas längd. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 höja effektiviteten i den ekobrottsbekämpande verksamheten måste därför fortsätta. Brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska, islamofobiska eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering Genom ett aktivt underrättelsearbete och systematisk kartläggning och analys av rasistiska grupperingar, samt genom hotbildbedömningar har polisens insatser för att bekämpa hatbrottsligheten utvecklats positivt enligt . De flesta polismyndigheterna, däribland , och har upprättat strategidokument och handlingsplaner som avser hatbrott. Hälften av polismyndigheterna har genomfört informations- och utbildningsinsatser för personalen. har bl.a. arbetat fram en handledning om förbättrat stöd till offer för homofobiska brott. pågår även ett arbete i för att se över förutsättningarna för att förbättra den brottsstatistik som avser hatbrottsligheten. Åklagarnas kompetens att handlägga hatbrottsutredningar har successivt höjts. Utgångspunkten för arbetet är de riktlinjer för hatbrottsbekämpning som riksåklagaren fastställt. har satsat både på kompetenshöjande åtgärder, exempelvis i form av vidareutbildning, och ett förstärkt samarbete med polisen. Det har även genomförts särskilda granskningar gällande hatbrott på flera håll inom åklagarorganisationen. Åtgärdernas syfte är bl.a. att höja förundersökningarnas kvalitet, öka lagföringen och minska genomströmningstiderna i fråga om hatbrott. De hatbrott som går att identifiera i statistik vid åklagarorganisationen genom brottskod är brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering. Andra brott där det kan finnas ett rasistiskt motiv går inte att särredovisa. Antalet brottsmisstankar som kommit in till åklagarorganisationen avseende brottet hets mot folkgrupp minskade 2004 till ca 420. Andelen lagföringar i förhållande till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 samtliga beslut var , vilket är en minskning . Beträffande brottet olaga diskriminering har antalet inkomna brottsmisstankar till åklagarorganisationen ökat från ca 160 2003 till ca 220 2004. Det är en ökning . Endast 7 brottsmisstankar ledde till lagföring. Lagföringsandelen var , vilket kan jämföras med 2002 och 2003 då lagföringsandelen var 4 respektive Enligt beror den låga lagföringen i stor utsträckning på att åklagare inte ansett sig ha kunnat styrka att det huvudsakliga motivet varit att diskriminera offret på grund av dennes hudfärg, etniska ursprung, trosbekännelse eller sexuella läggning. I syfte att öka lagföringen och skapa en mer enhetlig rättstillämpning har genomfört en omfattande genomgång av samtliga inkomna ärenden vid åklagarkamrarna rörande brotten olaga diskriminering och hets mot folkgrupp. Resultatet av granskningen kommer att sammanställas i ett rapportutkast som skall utgöra underlag för ett tredagars seminarium. Vid seminariet skall polisens kontaktpersoner och samtliga hatbrottsåklagare delta. En slutlig rapport kommer därefter att presenteras inom . Myndigheterna inom rättsväsendet skall fortsätta att arbeta aktivt för att motverka hatbrottsligheten. Polis och åklagare skall med kraft motverka förekomsten av eventuell diskriminering inom den egna verksamheten. Det är positivt att polismyndigheterna tar fram handlingsplaner för att bekämpa hatbrottsligheten och att personalen utbildas i bl.a. bemötandefrågor. Regeringen vill dock understryka vikten av att kompetensutvecklings- och kvalitetsarbetet fortsätter inom polisen och på detta område. Även om det beträffande olaga diskriminering är svårt att styrka det diskriminerande motivet för brottet är det angeläget att lagföringsandelen ökar bl.a. genom att resultat och erfarenheter av den granskning som genomförs inom tas tillvara på bästa sätt av både och polisen. Polisen och åklagarorganisationen definierar ungdomsbrott som brott som någon begått . Antal ungdomsbrottsärenden som kommer in till polisen har fortsatt att öka . anmäldes drygt 26 000 ärenden och 2004 hade antalet ökat till över 31 000. Ök- ningen beror, enligt , delvis på en förbättrad redovisning. Dessutom har 3 600 fler ungdomar (individer) blivit misstänkta för brott . Genomströmningstiden vid polisen har ökat 2002 2004, trots olika insatser från polismyndigheterna för att minska genomströmningstiden. Andelen redovisade ungdomsärenden till åklagare har ökat från 2003 till 2004. Kostnaden för utredning och lagföring har ökat från 2003 till 2004. När det gäller åklagarorganisationen ökade antalet inkomna brottsmisstankar i denna kategori 2004. Antalet avslutade brottsmisstankar ökade i motsvarande mån. Åklagarnas lagföring, beräknad som andelen avslutade brottsmisstankar som lett till lagföring, har sjunkit marginellt från till . Genomströmningstiderna var fortsatt korta; den genomsnittliga genomströmningstiden från inkommet förundersökningsprotokoll till beslut i åtalsfrågan uppgick . Även på detta område har åklagarorganisationen genomfört utbildningsinsatser . Regeringen anser att det är angeläget att de rättsvårdande myndigheterna fortsätter att utveckla och rationalisera sina insatser mot ungdomsbrottsligheten för att förhindra nyrekrytering till s.k. kriminella karriärer. Samhället måste med kraft i ett tidigt skede ingripa mot ungdomar som begår brott. Det är viktigt, som anger i årsredovisningen, att polismyndigheterna i högre grad än sätter mål för hur det skall ta att redovisa en ungdomsutredning till åklagare och att myndigheterna följer upp måluppfyllelsen. Även om det resultat som uppnåtts på åklagarnivå sammantaget måste bedömas som tillfredsställande är det angeläget att även åklagarnas insatser på området utvecklas ytterligare. Handel med människor för sexuella ändamål När det gäller handel med människor för sexuella ändamål är brottsutredningarnas gemensamma nämnare i regel att det rör sig om grov gränsöverskridande brottslighet. Några av problemen med dessa internationella utredningar är att de är omfattande och tidskrävande samt att polis och åklagare har svårt att säkra tillräcklig bevisning. anmäldes 28 brott avseende människohandel för sexuella ändamål. Regeringen har i regleringsbrevet angett att skall användas för att bekämpa människohandel. har överlämnat ansvaret för samordningen av polisens insatser till . Medlen fördelas genom Operativa rådet där , de tre storstadsmyndigheterna, ytterligare tre polismyndigheter samt Säkerhetspolisen finns representerade. Tilldelningen av medel har huvudsakligen skett till operativa projekt enligt direktiv fastställda av . har utbildningsseminarier genomförts bl.a. för de utsedda länskontaktpersonerna vid landets polismyndigheter samt åklagare och ambassadtjänstemän. Vidare har utbildningsinsatser genomförts vid fyra polismyndigheter, , och vid om illegal invandring. Som en del av det brottsförebyggande arbetet har påbörjat en kartläggning av omfattningen av minderåriga i människohandel i . deltar vidare i expertgruppen för bekämpning av människohandel inom Baltic Sea Task Force och har ansvarat för en kartläggning av kännedom om och förekomst av handel med barn inom Ös- tersjöområdet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utöver dessa åtgärder har dessutom ett flertal projekt om operativt samarbete inletts. Inom ramen för deltar i en arbetsgrupp inom området människohandel för sexuella ändamål. Arbetsgruppen utvecklar operativa samarbetsformer mellan , , och . På åklagarnivå handläggs ärenden rörande människohandel vid de internationella åklagarkamrarna. Det brottsutredande arbetet förutsätter internationell samverkan och ansträngningarna för att effektivisera dessa samarbetsformer fortsatte 2004. Vid aktuella brottsutredningar är det även väsentligt att den samordning av internationella frågor som sker vid riksåklagarens kansli fungerar. Genom specialisering och styrning har effektiva rutiner arbetats fram. Funktionen fungerar delvis som ett stöd för operativa åklagare. har även operativa samordningsmöten inom Eurojust ägnats åt bekämpning av internationell människohandel. Människohandel är ett allvarligt samhällsproblem som skadar både de individer som utnyttjas och samhället i stort. Arbetet inom detta område är viktigt för att stärka kvinnors och flickors position i samhället och är dessutom en del i arbetet för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män, både i och utomlands. För att kunna säkra bevisning och öka lagföringen på detta område är det viktigt att polis och åklagare fortsätter att utveckla sitt samarbete. Detta gäller såväl nationellt som internationellt. Det är positivt att de verktyg som finns används i allt större utsträckning. Ge- nom att ytterligare förbättra rutinerna för samordning av det internationella samarbetet finns enligt regeringen utrymme för resultatförbättringar. Antalet anmälda tillgrepps- och skadegörelsebrott har fortsatt att minska, från ca 780 000 ärenden till ca 750 000 ärenden . Både antalet och andelen ärenden redovisade till åklagare har ökat 2004 jämfört med föregå- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Andelen ärenden redovisade till åklagare ökade från till 2004 och antalet ärenden redovisade till åklagare ökade från drygt 50 2003 till knappt 51 2004. Enligt beror förändringarna i huvudsak på en ökning av antalet redovisade ärenden avseende butikstillgrepp. finns ett tydligt samband mellan utvecklingen av antalet anmälda fall av stöld i butik och antalet tillgrepps- och skadegörelsebrottsärenden som har redovisats till åklagare. Föregående års ökning av antalet redovisade ärenden berodde, enligt , till stor del på en ökning av antalet anmälningar till polisen i avseende butikstillgrepp. För den stora mängden tillgreppsbrott utöver stöld ur butik är uppklaringen i stort sett oförändrad , trots att antalet anmälda brott minskat kraftigt . Enligt är polisens förmåga att binda gärningsmän till brotten fortfarande begränsad. Kostnaden för utredning och lagföring av tillgrepps- och skadegörelsebrott har ökat marginellt från föregående år till . har vidtagit flera åtgärder i syfte att effektivisera bekämpningen av s.k. mängdbrott. Detta har främst skett genom att fler åklagare anställts som mängdbrottsspecialister. Syftet med den satsningen är att åklagarna tillsammans med polisen inom ramen för ett problemorienterat arbetssätt skall minska denna typ av brottslighet och öka människors trygghet. Mängdbrottsligheten, som till stor del består av tillgrepps- och skadegörelsebrott, drabbar alla grupper i samhället och utgör nästan två tredjedelar av all anmäld brottslighet i landet. Det är positivt att polisen redovisar fler brott till åklagare men fortfarande förblir en alltför stor del av brotten ouppklarade. Ansvaret för den fortsatta utvecklingen inom området ligger inom ramen för och kärnuppgifter. En förutsättning för att polisen skall klara av att höja den totala andelen personuppklarade brott är att polisen bl.a. fortsätter att utveckla det brottsförebyggande ar- betet som utredningsverksamheten utvecklas t.ex. genom Polisens nationella utredningskoncept (PNU). Den satsning på specialiståklagare som gjorts från åklagarorganisationens sida är enligt regeringens bedömning ett viktigt led mot en effektivare brottsbekämpning på området. För en effektivare bekämpning av mängdbrott har regeringen tagit initiativ till att det har införts lagstiftning om en försöksverksamhet med snabbare brottmålsförfarande. Försöksverksamheten bedrivs vid . Regeringen har även i regleringsbreven för givit och i uppdrag att redovisa de åtgärder som vidtagits i syfte att vidareutveckla och effektivisera samarbetet mellan åklagare och polis vid utredningar om mängdbrott.