prop · GT03140 · 2006-03-29 00:00:00 — kan också besluta om dispens från om uppköpserbjudanden (se nedan). Även sådana dispensbeslut meddelas i form av uttalanden från nämnden. beslut kan inte överklagas. Nämndens uttalanden skall, om inte särskilda skäl föreligger, offentlig- göras. Ett uttalande som gäller en planerad åtgärd får inte offentliggöras av nämnden förrän åtgärden har vidtagits eller på annat sätt gjorts all- mänt känd av den som planerat åtgärden. Om nämnden bedömer att utta- landet är av särskild vikt för främjandet av god sed på aktiemarknaden och att ett offentliggörande skulle kunna ske på ett sådant sätt att före- tagshemligheter inte avslöjas eller någon på annat sätt skadas, kan ett sådant uttalande offentliggöras i anonymiserad och sammandragen form. har sedan starten gjort omkring 300 uttalanden. Verksamheten ökar fortlöpande i omfattning och gjorde nämnden 52 uttalanden. Närmare tre fjärdedelar av nämn- dens uttalanden är offentliggjorda medan resten alltjämt är konfidentiella. Nämnden arbetar fortlöpande för att i efterhand få frågeställarnas till- låtelse att offentliggöra uttalanden som är hemliga. består av en ordförande, högst fyra vice ordfö- rande och högst tjugo övriga ledamöter. Nämnden har till sitt förfogande en expertpanel som består av högst femton medlemmar. Nämnden skall vid behandlingen av ett ärende bestå av minst fyra och högst åtta ledamöter. Ett ärende av särskild betydelse kan på initiativ av ordföranden behandlas i plenum. Ordföranden får på nämndens vägnar meddela beslut i vissa frågor som rör tillämpningen av om uppköpserbjudanden och som uppenbart är av mindre vikt. Ordföranden kan också i andra fall på nämndens vägnar meddela ett uttalande om motsvarande fråga redan har behandlats av nämnden. Ledamot, expert och föredragande i nämnden, som i samband med behandling av ett ärende har fått kännedom om omständigheter som inte framgår av något offentliggjort uttalande eller på annat sätt är allmänt tillgängliga har enligt nämndens stadgar tystnadsplikt i den delen och får inte heller själv obehörigen använda sig av kunskapen. Detsamma gäller annan som i samband med nämndens behandling har fått sådan kunskap. Från sökandenas sida finns, särskilt i samband med uppköpserbju- danden, ofta starka önskemål om snabbt besked. står därför i princip till sökandes förfogande såväl dag- som , . Hanteringen sker ofta under tidspress och nämnden lämnar normalt snabbt besked, såvida inte ärendet kräver kommunikation med berörda parter. lämnades i omkring hälften av de fall som inte krävde kommunikation ett skriftligt uttalande från det att framställningen gavs in. verksamhet finansieras genom att sökande betalar en avgift. 5.2.5Aktiemarknadsnämndens roll i samband med uppköps- erbjudanden har en central roll i samband med uppköpser- bjudanden. I finns visserligen inte något krav på att upp- köpserbjudanden skall anmälas till , registrering eller liknande innan de offentliggörs men NBK pekar ut- tryckligen ut som uttolkande och dispenspröv- ande organ på området. kan enligt NBK-regler- na ge besked om hur reglerna skall tolkas och tillämpas samt medge undantag från reglerna. Därutöver kan nämnden, inom ramen för sin allmänna kompetens, uttala sig om huruvida ett planerat eller genomfört uppköpserbjudande enligt nämndens mening står i överensstämmelse med god sed på aktiemarknaden. Närmare två tredjedelar av nämndens uttalanden rör uppköpserbjud- anden och andelen ökar. har nästan samtliga uttal- anden rört uppköpserbjudanden. En stor del av nämndens uttalanden rör dispens från enskilda regler om uppköpserbjudanden, framför allt reglerna om budplikt. Dessa uttalanden baserar sig på framställningar från en eller flera aktieägare eller poten- tiella aktieägare i berörda bolag. I linje med av NBK anvisade möjlig- heter uppställer nämnden i sådana dispensbeslut ofta villkor, t.ex. att di- spens medges under förutsättning att aktieägaren avyttrar eller på annat sätt nedbringar sitt aktieinnehav till en nivå under gränsen för budplikt. Dispensärenden hanteras i stor utsträckning som ordför- andebeslut. uttalanden rörande tolkning av NBK-regler- na föranleds som regel av framställningar från budgivare inför ett plane- rat erbjudande. Det förekommer emellertid också att t.ex. Stockholms- börsen begär besked i en tolkningsfråga. Nämnden har också på eget initiativ meddelat sådana tolkningsuttalanden. Tolk- ningsärenden hanteras som regel av en nämnd med fem personer. kan uttala kritik mot berörda bolag, aktieägare eller rådgivare och har också gjort det i relativt många uttalanden . Nämnden har inte några formella sanktioner till sitt förfog- ande. Till bilden hör emellertid, som påpekats ovan, att NBK-reglerna är intagna i Stockholmsbörsens, NGM:s och AktieTorgets noteringsavtal med de bolag vilkas aktier är noterade på respektive marknadsplats. De noterade bolagen är därigenom i egenskap av budgivare eller målbolag på avtalsrättslig grund bundna av reglerna gentemot marknadsplatserna och riskerar disciplinära påföljder om de bryter mot reglerna. Om ett bolag på Stockholmsbörsen eller NGM åsidosätter note- ringsavtalet kan, som ovan påpekats, börsen initiera disciplinära åtgärder. Frågan om bestämmande av påföljd avgörs av börsens disciplinnämnd. 2005/06:140 Om disciplinnämndens prövning gäller en överträdelse av och denna prövning har föregåtts av en prövning i Aktiemarknadsnämn- den som har uttalat sig i sakfrågan, t.ex. om den närmare innebörden av en viss NBK-regel, är disciplinnämnden bunden av denna tolkning, något som uttryckligen bekräftats i Stockholmsbörsens disciplinnämnds praxis. Om ett bolag på AktieTorget åsidosätter noteringsavtalet (i det fallet benämnt informationskontrakt) kan besluta om disciplinära åtgärder. En stor och växande del av verksamhet ut- görs av konsultationer på telefon eller e-post eller vid personliga möten med fördragande och nämndens ordförande. Nämnden hanterar omkring trefem telefon- eller e-post-frågor per dag. I betydande utsträckning handlar också dessa frågor om uppköpserbjudanden men innehållet i frågorna offentliggörs inte. Det förekommer dock att budgivare eller an- nan, som begärt konsultation med nämnden, i prospekt eller pressmed- delande anger att kontakt med nämnden har ägt rum. 6 Formerna för den nya regleringen m.m. Regeringens förslag: Direktivet om uppköpserbjudanden skall ge- nomföras genom en blandning av lag och självreglering. Börser och auktoriserade marknadsplatser skall fastställa regler om offentliga uppköpserbjudanden som uppfyller direktivets krav och som i övrigt är ändamålsenliga. Undantag från reglerna skall kunna beslutas av marknadsplatsen eller ett av marknadsplatsen utsett organ med representativa företrädare för näringslivet. En bestämmelse med detta innehåll tas in i lagen om börs- och clearingverksamhet. Ett offentligt uppköpserbjudande avseende aktier i ett svenskt ak- tiebolag skall få lämnas endast av den som gentemot den börs eller auktoriserade marknadsplats vid vilken bolagets aktier är noterade har åtagit sig att följa reglerna och underkasta sig de sanktioner som marknadsplatsen får besluta om. En bestämmelse om detta tas in i en ny lag om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (s. 75). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft några invändningar mot utredningens förslag. Bakgrund: I saknas i allt väsentligt särskilda lagregler om uppköpserbjudanden. Den huvudsakliga regleringen utgörs i stället av NBK:s () regler om offentliga erbjudanden om aktieförvärv. Dessa regler är inte av offentligrättsligt slag utan ingår i näringslivets självreglering. överensstämmer till sitt ma- teriella innehåll i väsentliga delar med motsvarande regler i direktivet om uppköpserbjudanden. Direktivet innehåller emellertid också vissa be- stämmelser som saknar direkt motsvarighet i . t.ex. genombrottsregeln samt bestämmelserna om information till anställ- da. Direktivet innehåller också bestämmelser som har bäring på aktie- bolagslagen (2005:551). För det fall budgivaren är ett svenskt aktiebolag och erbjuder vederlag i form av aktier i budgivarbolaget aktualiseras exempelvis reglerna i aktiebolagslagen om emission av aktier (13 kap.). Närmast regelmässigt följs också ett genomfört uppköpserbjudande av att budgivaren med tillämpning av aktiebolagslagens regler om s.k. tvångs- inlösen löser in resterande aktier i bolaget (22 kap.). Direktivet är även tillämpligt på bolag som bedriver försäkringsverk- samhet. Det innebär att direktivet har bäring även på bestämmelserna om bl.a. emissioner och tvångsinlösen av aktier i försäkringsrörelselagen (1982:713). I samband med uppköpserbjudanden aktualiseras också lagregler om prospekt, framför allt regler i lagen (1991:980) om handel med finansi- ella instrument. Den som lämnar ett erbjudande om försäljning av fi- nansiella instrument skall enligt den lagen, under vissa förutsättningar, upprätta ett prospekt, som skall lämnas in till för godkännande (2 kap.). har antagit nya regler om pro- spekt (SFS 2005:833). Direktivet innehåller också vissa regler av betydelse för bolagens redo- visning. Dessa saknar motsvarighet i svensk lagstiftning. Skälen för regeringens förslag Direktivet genomförs genom lag och självreglering Direktivet om uppköpserbjudanden skall för svenskt vidkommande i allt väsentligt tillämpas på uppköpserbjudanden avseende aktier noterade vid svenska börser och auktoriserade marknadsplatser Stockholmsbörsen, NGM och AktieTorget. På dessa marknadsplatser finns , genom NBK-reglerna, ett, i ett internationellt perspek- tiv, väl utvecklat och fungerande regelverk för uppköpserbjudanden. är avtalsmässigt bindande för alla aktiemarknadsbolag ge- nom en bestämmelse i noteringsavtalet. Genom avtalet förbinder sig bo- lagen att i egenskap av budgivare eller målbolag följa samt de tolkningar och andra beslut rörande reglerna som fattas av . Den investering som under mer än tre decennier av omfattande take- over-aktivitet gjorts i uppbyggnad, utveckling och förankring av denna rättsliga infrastruktur bör enligt vår mening så långt som möjligt till- varatas i en framtida reglering. En utgångspunkt för den framtida regle- ringen bör därför vara att NBK-reglernas materiella innehåll i allt väsent- ligt bevaras, att näringslivet också har ett inflytande över deras utformning och att aktörerna på marknaden kan inhämta förhands- besked om hur reglerna skall tolkas. Hur skall då en sådan fortsatt, direktivanpassad, självreglering åstad- kommas? EG-direktiv skall, om inte annat framgår av direktivet, genom- föras genom nationellt bindande regler, exempelvis lag, eller genom hänvisning till fast rättspraxis i högsta instans (se t.ex. mål C-144/99 Europeiska Kommissionen mot , 2001 s. I-3541, punkt 17). Det gäller bl.a. de tidigare beslutade bolagsrättsliga direktiven, som i genomförts framför allt genom ändringar i aktiebolagslagen. Direktivet om uppköpserbjudanden skiljer sig emeller- tid i det hänseendet från de övriga bolagsrättsdirektiven. Under utarbe- tandet av direktivet beaktades önskemål från framförallt om att dess självreglering skulle kunna bestå och användas för genom- förandet av direktivet. Direktivet kan sålunda genomföras också genom en kod eller annan självreglering i näringslivet, förutsatt att denna är förankrad i en offentlig reglering. Detta bekräftas av innehållet i artikel 1, där det sägs att direk- tivet skall tillämpas på medlemsstaternas lagar och andra författningar samt uppförandekoder och andra arrangemang, inklusive arrangemang som fastställs av organisationer som officiellt bemyndigats att reglera marknaderna [], som avser uppköpserbjudanden av värdepapper i bolag som lyder under lagstiftning i medlemsstaterna, om alla dessa värdepapper eller några av dem är upptagna till handel på en reglerad marknad i den mening som avses i rådets direktiv /22/EEG i en eller flera medlemsstater. Direktivet får således i och för sig anses lämna ut- rymme för att det, i vart fall delvis, genomförs genom självreglering av det slag som i handhas av NBK. I väntas direk- tivet också i stor utsträckning bli genomfört genom bestämmelser som har utfärdats av det med NBK jämförbara organet, the Panel on Take- overs and Mergers. Mot denna bakgrund gör vi bedömningen att direktivet delvis bör ge- nomföras genom en fortsatt tillämpning av . Vid den be- dömningen har vi beaktat att NBK är i färd med att göra de smärre kom- pletteringar och justeringar i regelverket som direktivet kräver. För att , såsom direktivets adressat, skall anses ha vidtagit tillräckliga åt- gärder för att säkerställa att direktivet blir genomfört på ett korrekt sätt måste emellertid på något sätt inordnas i en offentlig struktur. Ett sätt att åstadkomma detta är att i lag lägga fast att den som lämnar ett uppköpserbjudande avseende aktierna i ett aktiemarknads- bolag måste följa . En sådan ordning är emellertid redan av konstitutionella skäl otänkbar; den låter sig inte förenas med reger- ingsformens krav på hur normgivning skall gå till på civilrättens område. Ett annat och från konstitutionella utgångspunkter acceptabelt sätt att inordna i den nya strukturen är att, såsom utredningen har föreslagit, i lag föreskriva att en förutsättning för att få auktorisation som börs eller auktoriserad marknadsplats är att marknadsplatsen har regler om uppköpserbjudanden vilka uppfyller direktivets krav samt att det ankommer på , såsom auktorisationsmyndighet, att fortlöpande kontrollera att så är fallet. Med en sådan ordning får direktivets krav på att självregleringen skall vara förankrad i en offentlig struktur anses uppfyllt som det inte är fråga om delegering av normgivningsmakt i regeringsformens mening. Vid en samlad bedömning har vi stannat för att föreslå att delar av di- rektivet skall genomföras på angivet sätt. Vi föreslår således att det i la- gen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet tas in en bestämmelse om att en börs och en auktoriserad marknadsplats skall ha regler om of- fentliga uppköpserbjudanden som uppfyller direktivets krav och i övrigt är ändamålsenliga. För att regleringen skall träffa budgivare vars aktier inte är noterade vid en svensk marknadsplats bör det vidare, såsom utred- ningen har föreslagit, föreskrivas att budgivaren, för att få lämna ett upp- köpserbjudande, skall vara skyldig att åta sig att följa de regler som marknadsplatsen ställt upp för sådana erbjudanden och underkasta sig de sanktioner som marknadsplatsen får besluta om vid en överträdelse av reglerna. Härigenom uppnås en avtalsmässig bundenhet mellan budgi- varen och marknadsplatsen. Vi föreslår att det införs en lagbestämmelse om detta. Bestämmelsen bör tas in i en ny lag om offentliga uppköpser- bjudanden på aktiemarknaden. I vissa delar anser vi att den ovan föreslagna tekniken för genomför- ande är mindre lämplig. Så är fallet främst när det gäller centrala bestäm- melser av väsentligen civilrättslig karaktär, såsom reglerna om när s.k. budplikt skall uppkomma, om tillåtligheten av försvarsåtgärder och om den s.k. genombrottsregeln. I de delarna anser vi att direktivet bör ge- nomföras genom att den materiella regleringen tas in direkt i lag. Vi åter- kommer till den närmare innebörden av denna reglering och i vilka lagar den bör placeras. Närmare om omfattningen på självregleringen De överväganden som vi har gjort i det föregående innebär att direktivet bör genomföras delvis genom självreglering, delvis genom lagstiftning. De artiklar i direktivet som enligt vår mening helt eller delvis bör ge- nomföras genom självreglering är följande: artikel 3 (allmänna principer), artikel 5.4 och 5.5 (vissa bestämmelser om budplikt), artikel 6.1 (endast såvitt gäller offentliggörandet av erbjudandet), artikel 7 (acceptfristen), artikel 8 (offentliggörande av erbjudandet), artikel 9.5 (vissa skyldigheter för målbolagets styrelse), artikel 13 (övriga bestämmelser om förfarandet vid uppköpserbjud- anden) och artikel 17 (påföljder). Givetvis måste självregleringen också stå i överensstämmelse med direktivets bestämmelser om tillämpningsområde (artikel 1) och defini- tioner (artikel 2). Den fördelning mellan lag och självreglering som har angetts här över- ensstämmer i allt väsentligt med vad utredningen har föreslagit. Utred- ningen har också föreslagit att nämnda artiklar i direktivet skall räknas upp i den nya bestämmelsen i lagen om börs- och clearingverksamhet. Med hänsyn till att vissa av artiklarna genomförs delvis genom lag och delvis genom självreglering framstår det dock enligt vår mening som mer ändamålsenligt att i lagen föreskriva endast att börser och auktoriserade marknadsplatser skall ha regler om uppköpserbjudanden som uppfyller direktivets krav. Vi återkommer i författningskommentaren till var grän- sen går mellan lag och självreglering i de fallen. Lagrådet har anfört att den valda lagstiftningstekniken innebär att bör- sen och regelsystemet kring uppköpserbjudanden, utan att be- retts tillfälle att ta ställning härtill, skulle kunna komma att regleras av framtida ändringar i direktivet som inte berör de delar där ett införlivande nu avses ske genom lagstiftning. Det kan enligt Lagrådet ifrågasättas om en sådan lagstiftningsteknik innebär en korrekt tillämpning av reger- ingsformens bestämmelser om normgivning. Lagrådet har därför förordat att den föreslagna bestämmelsen i lagen om börs- och clearingverksam- het i nu berört hänseende begränsas till att avse direktivet i dess lydelse för godkännande. Vi delar i princip Lagrådets uppfattning. Direktivet gäller fortfarande i sin ursprungliga lydelse och förväntas inte bli ändrat . Vi föreslår därför att skyldigheten för börser och auktoriserade marknadsplatser att ha regler som uppfyller direktivets krav preciseras till att avse direktivet i dess ursprungliga lydelse. Direktivet ger medlemsstaterna vissa möjligheter att besluta om undan- tag från bestämmelserna i direktivet (artikel 4.5). Förutsatt att de allmän- na principerna i artikel 3.1 följs får detta ske a)genom införande av sådana undantag i de nationella bestämmelserna för att beakta omständigheter som fastställs på nationell nivå, och/eller b)genom att de behöriga tillsynsmyndigheterna ges befogenhet att, för att beakta omständigheter som fastställs på nationell nivå eller andra särskilda omständigheter, frångå de nationella bestämmelserna, i det senare fallet genom ett motiverat beslut. Enligt kan medge undantag från reglerna om uppköpserbjudanden. Det kommer att finnas behov av en så- dan möjlighet till undantag även . Eftersom börser och mark- nadsplatser i lag åläggs att ha regler om offentliga uppköpserbjudanden, bör också möjligheten att medge undantag från reglerna förankras i lag. Vi föreslår att en föreskrift om undantag tas in i lagen om börs- och clearingverksamhet. För att skapa förutsättningar för en rationell hantering av ärenden om undantag bör det finnas en möjlighet att överlåta hanteringen till ett själv- reglerande organ. Några remissinstanser har ifrågasatt om inte samman- sättningen av ett sådant organ bör vara något bredare än vad som är fallet beträffande det organ som hanterar frågor av detta slag, nämligen . Vi återkommer till den frågan i avsnitt 13.7. Med den ordning som vi föreslår beträffande genomförandet av direk- tivet måste marknadsplatserna även ta fram regler om sanktioner (jfr artikel 17 i direktivet). Det finns anledning att utveckla något vad som därvid måste beaktas. om offentliga erbjudanden om aktieförvärv är inte i sig förenade med några sanktioner. Reglerna är emellertid, som redan har sagts, intagna i Stockholmsbörsens, NGM:s och AktieTorgets noter- ingsavtal. Det innebär att ett på marknadsplatsen i fråga noterat bolag som, i egenskap av budgivare eller målbolag, bryter mot reglerna också bryter mot noteringsavtalet och riskerar disciplinära påföljder enligt avtalet. Beslut om sådana påföljder fattas av respektive marknadsplats. Överträdelser av reglerna kan också bli föremål för prövning i , som kan uttala kritik mot berörda bolag, aktieägare eller rådgivare. En budgivare som i samband med ett uppköpserbjudande åtar sig att följa marknadsplatsens regler om uppköpserbjudanden och underkasta sig de sanktioner som marknadsplatsen får vidta mot den som bryter mot reglerna blir, som också har sagts ovan, avtalsmässigt bunden vid detta regelverk. Hur detta regelverk skall utformas bör överlämnas åt mark- nadsplatserna och att närmare utveckla. spektionen kommer därvid, i egenskap av tillsynsmyndighet, att vara Prop. 2005/06:140 skyldig att se till att sanktionssystemet utformas på ett sådant sätt att det tillgodoser direktivets krav på effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner. Sanktionssystemet bör vara lika på alla börser och auktoriserade mark- nadsplatser. Vi utgår från att sanktionssystemet kommer att utvecklas i nära samarbete med . måste också övervaka att de olika marknadsplatserna tillämpar regelsystemet på ett likartat sätt. En fråga som närmare behöver övervägas av marknadsplatserna är om budgivare skall behandlas på samma sätt oavsett om de själva är noterade bolag eller inte. Enligt nu gällande ordning är en budgivare som tillika är ett aktiemarknadsbolag bunden av noteringsavtalet och underkastad de sanktioner som kan aktualiseras vid överträdelser av detta avtal, näm- ligen varning, vite vid ett visst antal årsavgifter eller avnotering. Skall detta sanktionssystem bestå även vid ett genomförande av vårt förslag, enligt vilket sanktioner skall kunna vidtas inte bara mot en budgivare som själv är ett aktiemarknadsbolag utan mot varje budgivare? Frågan ankommer ytterst på marknadsplatserna och att be- svara. Vid sidan av de disciplinära påföljder som kan komma i fråga från marknadsplatsernas sida vid överträdelser av reglerna om uppköpser- bjudanden kan en sådan överträdelse ge upphov till civilrättsliga sank- tioner. I det föregående har vi föreslagit att det skall tas in en lagbe- stämmelse om att ett offentligt uppköpserbjudande avseende aktier i ett aktiemarknadsbolag får lämnas endast av den som gentemot den svenska marknadsplats vid vilken bolagets aktier är noterade har åtagit sig att följa reglerna och underlasta sig de sanktioner som marknadsplatsen får besluta om. Enligt om uppköpserbjudanden skall budgiva- ren i erbjudandet deklarera att rörande offentliga erbjud- anden om aktieförvärv och besked om tolkning och tillämpning därav gäller för erbjudandet. En budgivare kommer alltså att vara skyldig att gentemot målbolagets aktieägare åta sig att följa reglerna. Den civilrättsliga bindning som därmed uppkommer mellan budgivaren och målbolagets aktieägare och de sanktioner i form av fram- för allt skadestånd som följer med en sådan bindning kan förväntas vara den i praktiken viktigaste sanktionen vid överträdelser av reglerna. 6.2De svenska reglernas tillämpningsområde Regeringens förslag: De svenska reglerna skall vara tillämpliga på offentliga uppköpserbjudanden avseende aktier i svenska aktiebolag och försäkringsaktiebolag noterade vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats i (aktiemarknadsbolag). De regler som är av huvudsakligen börsrättslig karaktär skall vara tillämpliga även på uppköpserbjudanden som avser aktier i vissa utländska aktiebolag vars aktier är noterade i . De regler som är av huvudsakligen bolagsrättslig karaktär skall vara tillämpliga även på offentliga uppköpserbjudanden som avser aktier i svenska aktiebolag vars aktier endast är noterade utomlands. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (s. 76 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft några invändningar mot förslaget. Bakgrund: I artikel 1 i direktivet om uppköpserbjudanden regleras di- rektivets tillämpningsområde.