prop · GT031d12 · 2006-01-01 00:00:00 — Not: Sorterat efter differens mellan kvinnor och män 5Regeringens åtgärder för minskad ohälsa Nedan redovisas för de insatser som regeringen gjort. För regeringens kommande insatser hänvisas till utgiftsområde 10 avsnittet politikens inriktning. Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare har arbetsgivarna fått ett medfinansieringsansvar på av sjukpenningkostnaden för anställda. Arbetsgivarens medfinansiering gäller så länge hel sjukpenning betalas ut till arbetstagaren. Sjukförsäkringsavgiften har sänkts så att förslaget blivit kostnadsneutralt i förhållande till arbetsgivarkollektivet. Vidare innehåller systemet ett högkostnadsskydd och ett skydd för utsatta grupper på arbetsmarknaden. Medfinansieringsansvaret upphör om en försäkrad beviljas rehabiliteringspenning eller kommer tillbaka till arbetet på deltid. Avsikten med regeländringen är att arbetsgivare ska stimuleras till aktiva insatser för att minska sjukfrånvaron. Åtgärder för ökad deltidssjukskrivning lade regeringen fram förslag till (prop. 2002/03:89) bl.a. i syfte att öka användningen av deltidssjukskrivning när den enskilde har viss arbetsförmåga kvar. I propositionen föreslogs att deltagande i avstämningsmöten hos för bedömning av det medicinska tillståndet, arbetsförmågan och behovet av rehabilitering skall vara obligatoriskt för den enskilde. Vidare föreslogs att reglerna om arbetsgivarens skyldighet att göra rehabiliteringsutredningar skall skärpas och att senast efter sjukanmälningsdagen skall ha utrett om det finns förutsättningar för att ge den försäkrade sjuk- eller aktivitetsersättning i stället för sjukpenning. Även i denna proposition poängterades behovet av att förstärka intygsskrivande läkarnas utbildning i försäkringsmedicin och att flera försäkringsläkare anställs. beslutade i enlighet med propositionen (bet. 2002/03:SfU10, rskr. 2002/03:227). De nya reglerna trädde i kraft . Temporära förändringar av ersättningsnivå och sjuklöneperiod ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100) föreslog regeringen ytterligare ett antal åtgärder för att minska sjukskrivningarna och för att begränsa kostnaderna för ohälsan. Sjuklöneperioden för arbetsgivare förlängdes från 14 och den sjukpenninggrundande inkomsten multiplicerades med faktor 0,97 vid beräkning av sjukpenning fr.o.m. . Dessa förändringar var endast temporära, och återställdes . Fram bestod socialförsäkringens administration av som central myndighet och 21 försäkringskassor som var fristående från staten. bildar dessa en sammanhållen statlig myndighet, . Med den nya organisationen skapas bättre förutsättningar för att genom ett gemensamt förhållningssätt bryta ohälsoutvecklingen. Förnyelse av arbetslivsinriktad rehabilitering Regeringen uppdrog till dåvarande RFV och AMS att inleda en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Uppdraget bestod av tre deluppdrag: att ta fram metod för tidig, fördjupad bedömning av arbetsförmågan och behovet av rehabilitering, att utveckla metodiken i försäkringskassornas handläggning av sjukfall och rehabiliteringsärenden samt att förtydliga rehabiliteringssamordnarnas yrkesroll. Uppdraget har resulterat i nya metoder som implementerats i handläggning. Metoderna har också bidragit till ett mer enhetligt arbetssätt. AMS och RFV har även genomfört en pilotverksamhet avseende en samordnad organisation mellan och arbetsförmedlingen för arbetslivsinriktad rehabilitering (FAROS). Förnyelsearbetet har bedrivits 2004. Erfarenheterna från FAROS har legat till grund för de nationella handlingsplaner som tagit fram tillsammans med AMS och som syftar till att förbättra möjligheten till återgång i arbete för arbetslösa sjukskrivna. infördes en permanent finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (lag 2003:1210 och prop. 2002/03:132). Finansiell samordning kan ske frivilligt mellan en försäkringskassa, en länsarbetsnämnd, ett landsting samt en eller flera kommuner. Målgruppen för den finansiella samordningen utgörs av människor som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. Den allmänna får disponera högst av de budgeterade kostnaderna för sjukpenning till finansiell samordning. Regeringen har tillsatt utredningen av vissa delar av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar (S 2005:05) som bland annat skall se över möjligheter att, inom ramen för sitt samordningsansvar, bidra till finansieringen av arbetslivsinriktad rehabilitering för försäkrade där målet med rehabiliteringen är återgång i arbete hos nuvarande arbetsgivare. Syftet med översynen är att förtydliga arbetsgivarens ansvar för den anställdes rehabilitering. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Vidare har det införts regler som anger senast skall kalla den försäkrade till avstämningsmöte för bedömning av det medicinska tillståndet, arbetsförmågan samt behovet av och möjligheterna till rehabilitering. Förnyad utredning av arbetsförmågan för personer med sjukersättning På området aktivitets- och sjukersättning gäller att minst skall göra en förnyad utredning av arbetsförmågan hos samtliga personer vilka blir beviljade sjukersättning som inte är tidsbegränsad. Detta obligatorium gäller dock inte personer som fyllt . Vidare har regeringen pekat på det angelägna i att redan tidigare beslutade sjukersättningar ska följas upp av i betydligt högre grad än tidigare genom s.k. efterkontroll. Utbildning och metodstöd för bättre sjukskrivningsprocess Regeringen har i olika sammanhang framhållit att det är av yttersta vikt att de som får t.ex. sjukpenning eller aktivitets- eller sjukersättning uppfyller kriterierna för detta. För att införa ett gemensamt förhållningssätt har bl.a. genomfört utbildningar av samtliga chefer och handläggare inom ohälsoområdet och utarbetat nya metoder och verktyg som praktiskt stöd i yrkesrollen. infördes ett förbättrat metodstöd i handläggningen av när sjukpenning skall betalas ut och har ett metodstöd för utredningar om förutsättningar för sjuk- eller aktivitetsersättning samt prövning av rätten till sådana ersättningar införts inom . 6Möjligheter att uppnå regeringens mål Regeringens huvudsakliga målsättning, att halvera antalet sjukdagar t.o.m. , ligger inom räckhåll förutsatt att den kraftiga minskning av sjukpenningdagarna som framförallt skett fortsätter. I målsättningen ingår även karens- och sjuklönedagar. Eftersom det av naturliga skäl är svårare att halvera antalet karens- och sjuklönedagar blir målet vad gäller reducering av sjukpenning- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA dagarna än mer ambitiöst än halvering och sjupenningdagar. Mätningar visar också att antalet karens- och sjuklönedagar hitintills inte påvisat samma nedgång som sjukpenningdagarna utan varit i stort sett oförändrat (se avsnitt 2.2). För att målsättningen skall givet att antalet karens- och sjuklönedagar är oförändrat eller endast minskar tämligen marginellt krävs att sjukpenningdagarna skall minska med 54 miljoner eller totalt jämfört med nivå. Om halveringen endast skulle gälla ersatta sjukpenningdagar krävs att dessa minskar med drygt 47 miljoner. Tidsperioden under vilken regeringens målsättningar skall uppnås är 66 månader lång (2008). hade 31 av dessa passerat eller av tiden. Tabell 6.1 Regeringens mål för halverad ohälsa Antalet karens- och sjuklönedagar 2002 Totalt antal dagar 2002 Mål: antal dagar utbetalades nära 72 miljoner sjukpenningdagar netto. Det är en minskning jämfört med med cirka 23 miljoner dagar eller . Om enbart sjukpenningdagarna skulle halveras är den hittillsvarande utvecklingen väl i linje med måluppfyllelsen (den nödvändiga framtida utvecklingen framgår av alternativ 1 i diagram 6.1). Om däremot karens- och sjuklönedagarna tas med i beräkningen av måluppfyllelsen samt om volymen sjuklönedagar antas ligga kvar vid nivå krävs att sjukpenningdagarna minskas med 32 miljoner dagar på årsbasis för att måluppfyllelse skall ske (alternativ 2 i diagram 6.1). Diagram 6.1 Utfall t.o.m. och nödvändig utveckling av antal sjukpenningdagar på årsbasis för måluppfyllelse Antalet nya sjukfall förefaller nu stabiliserats på en historiskt låg nivå. Även om en som regeringen bedömer trolig förbättrad utveckling på arbetsmarknaden kan komma att medföra ett något förhöjt inflöde till sjukskrivning beräknas denna inte påverka sjuktalen på något avgörande sätt . Dessutom torde regeringens åtgärder i form av bland annat medfinansieringen, förbättrad sjukskrivningsprocess samt ombildandet av till en sammanhållen statlig myndighet bidra till en fortsatt minskning. Regeringen anser således att målet om en halvering av sjukfrånvaron är möjligt att nå. Vad gäller det parallella målet om minskat antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar är läget följande. Antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar uppgick till cirka 65 000 och till cirka 73 000 . har drygt 37 000 nybeviljanden skett. Uppräknat på årsbasis blir det ca 67 000. Dessa siffror skall jämföras med referensnivån för målet om nybeviljandet, som är 64 200 och avser 2002. Målet är att det genomsnittliga antalet nybeviljade 2008 på årsbasis skall vara lägre. För att klara målet måste genomsnittliga antalet vara högst 5 075 personer under de 35 återstående månaderna. har detta antal varit 5 667 . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Tabell 6.2 Antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar på månadsbasis Regeringen gör bedömningen att även detta mål har förutsättningar att nås, trots att nybeviljandet klart har överstigit referensnivån. Anledningen är att ett stort antal långtidssjukskrivna redan beviljats aktivitets- och sjukersättning och att antalet långtidssjukskrivna minskar. De långtidssjukskrivna utgör den största rekryteringsbasen för nybeviljandet av dessa ersättningar. Sammantaget innebär den minskning av såväl kortsom långtidssjuka som regeringen förutser också en minskning av nybeviljandet av sjukersättningar ned till en nivå som möjliggör att målet nås.