prop · GT03130 · 2006-03-30 00:00:00 — Ett annat exempel är att avgränsningen av verksamheter som enligt lagen (2003:113) om elcertifikat undantas vid beräkning av kvotplikten sker med vägledning av åsatta SNI-koder (prop. 2002/03:40 s. 111 och 176). 5 EGT L 6, 10.1.2002, s. 3. dessutom betydelse vid bestämmande av huruvida byggentreprenad föreligger eller inte enligt 1 kap. 5 § lagen (1992:1528) om offentlig upp- handling. Enligt den paragrafen definieras byggentreprenad på följande sätt. Byggentreprenad: utförande eller både projektering och utförande av ett arbete, som kan hänföras till en verksamhet som anges i avdelning C i bilagan till denna lag, eller ett byggnads- eller anläggningsarbete i sin helhet, vars resultat självständigt kan fullgöra en teknisk och ekonomisk funktion. I den nämnda avdelning C finns en förteckning över vad som utgör byggnads- och anläggningsarbete enligt NACE. Innehållet i den förteckningen motsvarar huvudsakligen avdelning F, byggverksamhet, huvudgrupp 45, i SNI 2002. En verksamhet tilldelas SNI-kod utifrån de uppgifter som företrädare för verksamheten lämnar till vid skatte- och avgiftsanmälan. Det görs ingen kontroll av om angivna verksamheter faktiskt bedrivs. Anmäls flera olika verksamheter åsätts flera SNI-koder. En verksamhet anses dock alltid vara huvudsaklig och åsätts en huvudkod. Eventuella under- eller sidoordnade verksamheter åsätts sidokod. Genom att lämna in en ändringsanmälan till kan ett företag få till stånd en ändring av den åsatta koden. Regeringens förslag: Vid omsättning inom landet av följande tjänster skall förvärvaren vara skattskyldig för mervärdesskatt, i stället för den som tillhandahåller tjänsten (omvänd skattskyldighet): Tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som kan hänföras till mark- och grundarbeten, bygg- och anläggningsarbeten, bygg- installationer, slutbehandling av byggnader, byggstädning, uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare eller av arbetskraft för den nämnda typen av aktiviteter. Innebörden av dessa begrepp skall i förekommande fall vara densamma som enligt gällande koder för Svensk standard för näringsgrensindelning (SNI-koder). Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag, men den lagtekniska utformningen var något annorlunda och Svensk standard för näringsgrensindelning skulle enbart tjäna som vägledning vid bedömning av vilka tjänster som omfattas av omvänd skattskyldighet. Remissinstanserna: föreslår att termen byggverksamhet ändras till byggarbeten med hänvisning bl.a. till att en användning av ordet verksamhet kan medföra att det tvärtemot avsikten med förslaget ifrågasätts huruvida omvänd skattskyldighet gäller beträffande enstaka transaktioner utförda av någon som inte varaktigt och självständigt bedriver byggverksamhet. föreslår att definitionen av byggverksamhet samordnas med definitionen av byggentreprenad i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. förutsätter att tydliga kriterier för vad som skall hänföras till byggentreprenad kommer att utformas samt anför att problemet med avgränsning mellan byggande och projektering bör göras föremål för ytterligare övervägande. anser att en kompletterande exemplifiering av vilka byggtjänster som utgör byggverksamhet vore önskvärd och att anvisningar skall tas fram. Arkitekter anser att arkitekt- och byggkonsultverksamhet helt och hållet bör uteslutas från tillämpning av omvänd skattskyldighet. anför att den föreslagna definitionen av byggverksamhet innebär ett vidare begrepp än de äldre begreppen byggnads- och anläggningsentreprenad, vilket verket ser som positivt. anser att det behöver förtydligas hur försäljningar av utrustningar och maskiner med montering (installation) skall bedömas. Verket utgår från att omvänd skattskyldighet endast skall tillämpas i de fall installation sker för byggnadens allmänna ändamål och inte i de fall installationen sker för den särskilda verksamhet som skall bedrivas i byggnaden eller anläggningen. FAR anser att ytterligare utredning bör ske avseende gränsdragningsproblem och andra tillämpningsproblem. Skälen för regeringens förslag: De utredningar som har gjorts av visar att undandragandet av skatt och avgifter förekommer inom stora delar av byggsektorn (se 2001:9, s. 31, och rapport 2002:6, s. 55). Problemet rör således inte enbart vissa delar av denna sektor. Med hänsyn härtill bör omvänd skattskyldighet tillämpas på ett brett spektrum av byggtjänster. Utredningarna har visat att en väsentlig del av undandragandet av mervärdesskatt sker i samband med att arbetskraft hyrs ut för att utföra byggtjänster. Omvänd skattskyldighet bör därför gälla också vid den typen av tillhandahållanden. Promemorians förslag innebär ett tillämpningsområde med denna inne- börd. Bl.a. föreslås att omvänd skattskyldighet skall gälla vid omsättning av tjänster som innebär uppdrag att utföra byggverksamhet. Med byggverksamhet avses därvid verksamhet avseende fastighet, byggnad eller anläggning som kan hänföras till mark- och grundarbeten, uppförande, undanröjande, renovering, underhåll eller installation. I promemorian uttalas att SNI bör tjäna som vägledning vid tolkningen av begreppet byggverksamhet. Remissinstanserna har i och för sig inte invänt mot den föreslagna metoden för avgränsning av tjänster som skall omfattas av omvänd skattskyldighet. Den bör därför i princip användas. En allmän invändning som framförts av flera remissinstanser mot omvänd skattskyldighet är dock att denna åtgärd kan komma att medföra gränsdragnings- och tolkningsproblem (se avsnitt 6.2). Förtydliganden av lagtexten bör därför eftersträvas. Omvänd skattskyldighet bör i enlighet med det anförda tillämpas på den typ av tjänster som innebär att byggverksamhet föreligger enligt gällande Standard för svensk näringsgrensindelning, SNI (avdelning F, huvudgrupp 45, i gällande SNI; SNI 2002). Termen byggverksamhet bör dock som anfört inte användas i lagtexten, bl.a. eftersom den felaktigt kan ge intryck av att enstaka transaktioner utförda av någon som inte bedriver byggverksamhet inte omfattas av omvänd skattskyldighet. I stället bör det av lagtexten framgå att omvänd skattskyldighet skall gälla vid omsättning av tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som enligt gällande SNI-koder kan hänföras till mark- och grundarbeten, bygg- och anläggningsarbeten, bygg- installationer, slutbehandling av byggnader samt uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare. I lagtexten bör således de olika grupper som hänförs till byggverksamhet i SNI räknas upp. En sådan uppräkning får, jämfört med förslaget i promemorian, också anses ge en något klarare och mer komplett bild av vilka tjänster som avses, vilket ligger i linje med vad FAR, och anfört. Dessutom blir kopplingen till SNI mer direkt, naturlig och tydlig. Regeringen förslag innebär att det inte görs någon samordning med den definition av byggentreprenad som används i lagen om offentlig upphandling, vilket föreslagits av . Fördelen med att ha en koppling till SNI-systemet, i stället för som enligt den nämnda lagen till NACE (se avsnittet bakgrund ovan), är att de detaljerade anvisningar som SCB utformat när det gäller innebörden av byggverksamhet därmed blir användbara i detta sammanhang. I promemorian föreslås att vad som utgör byggverksamhet enligt SNI bör tjäna som vägledning vid tolkning av vilken typ av tjänster som skall omfattas av omvänd skattskyldighet. Regeringen anser dock som framgått att innebörden av de begrepp som enligt ovan föreslås skall vara densamma som i gällande SNI. SNI skall således inte enbart vara vägledande. Innebörden av t.ex. mark- och grundarbeten skall följaktligen vara den som framgår av SNI (kod 45.1 enligt gällande SNI; SNI 2002) osv. har enligt SNI byggstädning hänförts till slutbehandling av byggnader, annan slutbehandling av byggnader. Så är dock inte fallet längre. Byggstädning är en vanligt förekommande tjänst i samband med bygg- och anläggningsarbeten som i likhet med promemorians förslag bör omfattas av omvänd skattskyldighet. Detta bör uttryckligen anges i lagtexten. Som nämnts inledningsvis bör omvänd skattskyldighet gälla också beträffande tjänster som innebär att arbetskraft hyrs ut för att utföra den aktuella typen av byggtjänster. Det förhållandet att ett uppdrag ges till ett företag som har åsatts SNI- koden för byggverksamhet (45) som huvud- eller sidokod bör inte i sig medföra att omvänd skattskyldighet skall tillämpas. Avgörande skall i stället vara tjänstens art. Den föreslagna ordningen innebär följaktligen att bedömningen av huruvida omvänd skattskyldighet skall tillämpas eller inte skall göras med utgångspunkt från det specifika uppdraget, dvs. tjänsten i fråga, och inte med beaktande av uppdragstagarens verksamhet som sådan eller den SNI-kod som åsatts för verksamheten. En byggnads- eller anläggningsentreprenad betraktas som ett skattepliktigt tillhandahållande av en tjänst. Skattskyldigheten omfattar även material och andra varor som tillhandahålls i samband med tjänsten. Detta följer av allmänna principer. Att omvänd skattskyldighet skall gälla vid omsättning av en tjänst som innebär att bygg- och anläggningsarbete utförs betyder att denna skattskyldighet skall omfatta hela omsättningen, dvs. både själva arbetet samt material och andra varor som används. Motsvarande gäller i samband med att tjänster bestående i mark- och grundarbeten, bygginstallation eller slutbehandling av byggnader utförs, i de fall transaktionerna innefattar både arbete och material eller andra varor. För sådana omsättningar kommer hela ersättningen att utgöra beskattningsunderlag för de tillhandahållande som omfattas av omvänd skattskyldighet (7 kap. 2 § första stycket och 3 § 1 ML). Om ett företag enbart levererar byggmaterial skall en sådan omsättning däremot inte omfattas av omvänd skattskyldighet, oavsett om företaget är ett s.k. byggföretag eller inte. En sådan transaktion innebär omsättning av en vara och inte omsättning av en tjänst. Om det i leverantörens åtagande även ingår att utföra t.ex. bygg- och anläggningsarbete, omfattas dock hela omsättningen av omvänd skattskyldighet. En grundläggande förutsättning för mervärdesbeskattning i är att omsättningen i fråga sker inom landet. Tjänster som avser en fastighet är omsatta inom landet om fastigheten är belägen i (5 kap. 4 § första stycket ML). Huruvida en tjänst som innebär uthyrning av arbetskraft är omsatt inom landet framgår av 5 kap. 7 § ML. I enlighet med det anförda förutsätter tillämpning av omvänd skattskyldighet att tjänsten är omsatt i . Närmare om vilka tjänster som skall omfattas av omvänd skattskyldighet I syfte att fastställa vilka typer av tjänster som avses bli omfattade av omvänd skattskyldighet lämnas nedan en redogörelse för den nu gällande SNI - SNI 2002 - när det gäller innebörden av byggverksamhet i avdelning F, huvudgrupp 45. Redogörelsen baseras huvudsakligen på SCB:s Meddelanden i samordningsfrågor för officiella statistik, MIS 2003:2. Ytterligare och än mer detaljerade uppgifter om vad för slags arbeten etc. som kan hänföras till byggverksamhet finns dessutom i ett annat dokument från SCB, SNI-kodsorterad SNI 2002. Det sistnämnda dokumentet uppdateras löpande av . De nämnda dokumenten återges delvis i bilaga 5 och 6. Av MIS 2003:2 framgår att byggverksamhet generellt sett omfattar allmän byggverksamhet, specialiserade bygg- och anläggningsarbeten för byggnader och anläggningar, bygginstallationer samt slutbehandling av byggnader, nybyggnation, reparationer, tillbyggnader och ombyggnader, uppförande av monteringsfärdiga byggnader eller konstruktioner på plats och uppförande av byggnader av tillfälligt slag. Det framgår också att byggverksamhet inte omfattar bl.a. uppförande eller installation av industriutrustning, arkitektverksamhet, byggkonsultverksamhet eller projektledning vid byggverksamhet. Som framgått ovan görs i SNI en indelning av verksamhetsarterna på olika nivåer. Med mark- och grundarbeten (SNI-kod 45.1) avses dels rivning av hus; markarbeten, dels markundersökning. Rivning av hus och markarbeten omfattar bl.a. rivning av byggnader och andra byggkonstruktioner, röjning av byggplatser och markarbeten såsom schaktning, utfyllning och sprängning. Markundersökning omfattar bl.a. provborrning och provtagning i samband med byggnads- och anläggningsarbete. Med bygg- och anläggningsarbeten (SNI-kod 45.2) avses i SNI 2002 uppförande av hus och andra byggnadsverk; takarbeten; anläggning av motorvägar, vägar, flygfält och idrottsanläggningar; vattenbyggnad samt andra bygg- och anläggningsarbeten. En närmare specificering av verksamheterna som omfattas respektive inte omfattas finns i innehållsbeskrivningen till SNI 2002. Av innehållsbeskrivningen framgår att uppförande av hus och andra byggnadsverk inte omfattar arkitektverksamhet, byggkonsultverksamhet eller projektledning vid byggande. Dessa typer av verksamhet hänförs överhuvudtaget inte till bygg- och anläggningsarbeten eller, som nämnts ovan, till övriga typer av byggverksamhet i avdelning F, huvudgrupp 45 i SNI 2002. Den typen av verksamhet hänförs i stället till avdelning K, 74 Fastighets- och Uthyrningsverksamhet, Företagstjänster, under arkitekt- och teknisk konsultverksamhet o.d. (SNI-kod 7420). Tjänster bestående i t.ex. projektering och ritning av byggnader omfattas således inte av byggverksamhet. I mervärdesskattelagen görs också en åtskillnad mellan å ena sidan byggnads- och anläggningsarbeten och å andra sidan ritning, projektering, konstruktion eller andra jämförliga tjänster (2 kap. 7 § andra stycket och 8 § andra stycket ML). Av det sagda följer att arkitekt- och byggkonsultverksamhet samt projektledning vid byggverksamhet inte hänförs till den typ av tjänster som det i propositionen föreslås att omvänd skattskyldighet skall tillämpas på. Enligt vad som framkommit finns det inte ett problem med undandragande av mervärdesskatt i samband med att arkitekt-, byggkonsult- och projektledningstjänster tillhandahålls. Dessa verksam- heter kännetecknas inte på samma sätt som vissa delar av byggsektorn av långa entreprenadkedjor, vilket underlättar användandet av svart arbetskraft. Mot bakgrund av det anförda bör omvänd skattskyldighet inte gälla vid tillhandahållanden av arkitekt- och byggkonsulttjänster samt tjänster bestående i projektledning vid byggverksamhet. Härigenom tillmötesgås Arkitekter och det finns inte något behov av att, som har efterlyst, ytterligare överväga frågan om avgränsning mellan byggande och projektering. Med bygginstallationer (SNI-kod 45.3) avses elinstallationer, isoleringsarbeten, VVS-arbeten och andra bygginstallationer. Av SNI 2002 framgår att andra bygginstallationer bl.a. utgörs av byggande av stängsel, staket och liknande inhägnader, uppsättning av permanenta skyltar samt installation av centraldammsugare, markiser och persienner. efterlyser förtydliganden när det gäller behandlingen av försäljning av utrustning och maskiner med montering eller installation. Beträffande transaktioner som inbegriper montering eller installation behöver det när tillämpning av reglerna om omvänd skattskyldighet aktualiseras tas ställning till dels huruvida transaktionen innebär att en vara eller en tjänst omsätts, dels för det fall ett tillhandahållande av tjänst anses föreligga huruvida tjänsten kan hänföras till bygginstallation. Generellt sett gäller att om det ingår monterings- eller installationsarbeten i samband med leverans av t.ex. en maskin kan, som antytts, omsättningen i förhållande till kunden anses som en omsättning av vara. Det blir då överhuvudtaget inte aktuellt att tillämpa sådan omvänd skattskyldighet som föreslås införas. (I sjätte direktivet och mervärdesskattelagen finns beskattningslandsregler avseende den situationen att en omsättning av varor som installeras eller sammansätts anses som en omsättning av vara, artikel 8.1 a andra och tredje meningarna i sjätte direktivet samt 5 kap. 2 § första stycket 2 ML). Om monterings- eller installationsarbetena är mycket omfattande, dvs. om tillhandahållandet har karaktär av tjänst, bör däremot tillhandahållandet i stället anses utgöra omsättning av tjänst (se Handledning för mervärdesskatt 2005, s. 190). Exempel på det senare är reparations- tjänster och byggtjänster (entreprenader) som innefattar maskindelar respektive byggmaterial. Faktorer som kan ha betydelse vid bedömning av om en vara eller en tjänst föreligger är exempelvis avtalet, priset, arbetstid och arbetskostnader. antog 1999 en riktlinje som rör beskattningsland för transaktioner som innefattar montering eller installation av maskin (se Handledning för mervärdesskatt 2005, bilaga 16, s. 1005). Beträffande bedömningen av huruvida en tjänst som inbegriper montering eller installation av utrustning och maskiner kan hänföras till bygginstallation framgår av SNI 2002 att uppförande eller installation av industriutrustning överhuvudtaget inte omfattas av byggverksamhet. Den typen av verksamhet hänförs till en annan avdelning i SNI-systemet, D, Tillverkning, Underavdelning DK, huvudgrupp 29, Tillverkning av maskiner som ej ingår i annan underavdelning. Till bygginstallation hänförs enligt SNI 2002 såvitt nu är i fråga bl.a. installation av elvärme- system, antenner, hissar och rulltrappor (som samtliga utgör exempel på elinstallation), samt dessutom bl.a. installation av centralvärme, sprinkleranläggningar, vattenledningar, ventilationsanläggningar och kylinstallationer för icke industriellt bruk (som samtliga utgör exempel på VVS-arbeten). Mot bakgrund av det anförda innebär en tillämpning av SNI-systemet i princip att när det gäller installation eller montering av utrustning och maskiner som mervärdesskatterättsligt bedöms utgöra tillhandahållande av tjänst omvänd skattskyldighet kommer att gälla i de fall installationen sker för byggnadens allmänna ändamål och inte i de fall installationen sker för den särskilda verksamhet som skall bedrivas i byggnaden eller anläggningen. Slutbehandling av byggnader (SNI-kod 45.4) innefattar enligt SNI 2002 puts-, fasad- och stuckatörsarbeten; byggnadssnickeriarbeten; golv- och väggbeläggningsarbeten; måleri och glasmästeriarbeten samt annan slutbehandling av byggnader. Slutligen finns som redan framgått ytterligare en verksamhetskategori som hänförs till byggverksamhet i SNI 2002, nämligen uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare (45.5). Denna kategori omfattar uthyrning av sådana maskiner med förare mot ersättning per tid. Uthyrning av byggmaskiner utan förare omfattas inte av SNI-kod 45.5. Som exempel på vad som omfattas av denna SNI-kod kan nämnas uhyrning av byggnadsmaskiner, grävmaskiner, kranar, schaktmaskiner, entreprenadmaskiner och liftar, i samtliga fall med förare. Gränsdragningen mellan å ena sidan uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner, såsom entreprenadmaskiner, med förare och å andra sidan transporttjänster, t.ex. transporter med lastbil, bör kort beröras. Transport, magasinering och kommunikation (avdelningsnivå I) utgör en särskild verksamhetsart enligt SNI 2002, som generellt sett omfattar bl.a. verksamhet i samband med person- eller godsbefordran med t.ex. järnväg och på väg. En huvudgrupp i denna verksamhetsart utgör landtransporter (60). Till denna hänförs bl.a. vägtransport av gods. Vägtransport av gods omfattar bl.a. godsbefordran med lastbil/skåpbilar och andra bilar, lastbils- och annan vägtransport av gods, långtradartransporter, flyttningstransporter, varutransporter på väg samt uthyrning av lastbil med förare. Tillhandahållarens respektive förvärvarens status Regeringens förslag: För att omvänd skattskyldighet skall gälla krävs att den som förvärvar tjänsten är en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller en annan näringsidkare, som tillhandahåller en näringsidkare av det förstnämnda slaget sådana tjänster. Omvänd skattskyldighet skall gälla både när en svensk och utländsk näringsidkare omsätter respektive förvärvar den aktuella typen av tjänster. Promemorians förslag: Vad gäller förvärvarens status innebär förslaget i promemorian ett vidare tillämpningsområde, genom att omvänd skattskyldighet föreslås gälla i alla fall när förvärvaren är registrerad till mervärdesskatt här i landet. Remissinstanserna: Företagarna anför att omvänd skattskyldighet innebär ett undantag från vad som normalt gäller, vilket riskerar leda till felaktigheter av framför allt företag som normalt inte är verksamma inom byggsektorn. : Om en kontantmetod för redovisning av mervärdesskatt tillåts för små enskilda näringsidkare uppkommer frågan om det inte är bättre att låta skyldigheten att betala skatt stanna kvar på den som tillhandahåller tjänsten. En annan fråga är om det kontrollbehov som föranlett förslaget tillgodoses om den som förvärvar tjänsten deklarerar mervärdesskatt endast en gång . Innan sådana frågor har besvarats kan det inte bedömas huruvida företag som föreslås få upprätta förenklat årsbokslut bör undantas från tillämpning av omvänd skattskyldighet. Skälen för regeringens förslag: Omvänd skattskyldighet bör i likhet med vad som föreslås i promemorian gälla både när företag som är respektive normalt inte är verksamma inom byggsektorn tillhandahåller den aktuella typen av tjänster. För det fall reglerna inte skulle omfatta tillhandahållande företag som normalt inte är verksamma inom denna sektor finns risk för att lagstiftningen skulle kringgås. Därför bör tillämpning av omvänd skattskyldighet t.ex. inte kopplas till att den som omsätter tjänsterna har åsatts koden för byggverksamhet enligt gällande SNI. Av likabehandlingsskäl och för att lagstiftningen inte skall kringgås bör omvänd skattskyldighet gälla både när svenska och utländska företag tillhandahåller ifrågavarande tjänster inom landet. Enligt nuvarande 1 kap. 2 § första stycket 4 b ML gäller omvänd skattskyldighet som huvudregel vid utländska företagares omsättning av varor eller tjänster inom landet. En utländsk företagare som omsätter varor eller tjänster här för vilken omsättning förvärvaren är skattskyldig har dock rätt att frivilligt registrera sig till mervärdesskatt och därmed själv bli skattskyldig för denna omsättning (1 kap. 2 d § ML). Med hänsyn till att syftet är att motverka skatteundandragande bör sådan omvänd skattskyldighet som föreslås vara obligatorisk, både när svenska och utländska företag tillhandahåller den aktuella typen av tjänster. Förslaget innebär att omvänd skattskyldighet skall gälla också när arbetskraft hyrs ut för att utföra aktuellt slag av byggtjänster. Vid en utländsk företagares omsättning inom landet av tjänster som innebär uthyrning av arbetskraft gäller redan nu obligatoriskt omvänd skatt- skyldighet om förvärvaren är en näringsidkare (1 kap. 2 § första stycket 2 jfr med 5 kap. 7 § andra stycket 7 ML). Omvänd skattskyldighet gäller alltså vid gränsöverskridande transaktioner. Förslaget får därmed i den delen betydelse enbart när både den som tillhandahåller och förvärvar tjänsten är svenska subjekt. Frågan är därefter vilken status förvärvaren bör ha för att omvänd skattskyldighet skall gälla. Enligt utredningar kan en del av skatte- undandragandet beskrivas som organiserad handel med svart arbetskraft. Olika konstruktioner med fristående uppdragstagare används underentreprenörer, bemanningsföretag och mellanmän i flera led i syfte att försvåra för verket att upptäcka och utreda skatteundan- dragandet. Enligt verket sker detta undandragande vanligen längre ned i underentreprenörskedjorna. Mot denna bakgrund bör omvänd skatt- skyldighet gälla vid förvärv av den aktuella typen av tjänster som görs av entreprenörer oavsett entreprenadform. Tillämpningsområdet kan således inte begränsas till att gälla vid transaktioner mellan underentreprenörer i egentlig mening.