prop · GT03204 · 2006-05-24 00:00:00 — -var pådrivande för reformeringen av marknadsordningen för socker, vilken resulterade i att en närmare 40-procentig prissänkning av socker och betor kommer att ske . Detta kommer att minska EU:s överproduktion och gynnar mer konkur- renskraftiga producenter i utvecklingsländerna. För att hantera de problem reformen skapar för AVS-länder som genom kvoter kunnat sälja till EU till inomeuropeiska priser har Kommissionen lanserat en stödplan. -har sedan EU-inträdet arbetat för att EU:s tullkvoter på bana- ner skall avskaffas för att skapa bättre förutsättningar för alla konkur- renskraftiga producenter, vilka framförallt finns i utvecklingsländer- na. I EU-arbetet har aktivt påverkat flera EU- länders positioner genom att dela med sig av analyser som förordar lägre stöd och skydd till bland annat bananer och ris till gagn för ut- vecklingsländernas export. -Ett av resultaten från i var ett åtagande att i-länderna skall eliminera exportstöd och kraftigt reducera interna stöd, samt erbjuda utvecklingsländerna fritt marknadstillträde för bomull. har alltsedan ett antal afrikans- ka bomullsproducerande länder lanserade dessa krav 2004 aktivt stött detta, både i förhandlingsarbetet men också ekonomiskt för att län- derna skall ha möjlighet att delta på ett effektivt sätt i förhandlings- processen. Mål: Att höga tullar, icke-tariffära handelshinder och snedvridande och resurspåverkande subventioner på fiskeområdet skall elimineras. gjordes viktiga framsteg i WTO-förhandlingarna om fiske- subventioner. Det slås nu fast i förhandlingsmandatet att förhandlingarna syftar inte bara till att förbjuda handelsstörande subventioner på fiskeri- området, utan även subventioner som underminerar ett hållbart fiske. -stödjer arbetet för ett slutresultat i WTO-förhandlingarna som främjar både utvecklingsländernas möjligheter att handla på rättvisa villkor och möjligheter till bättre resursförvaltning. -argumenterar i EU för att marknadstillträdet för fiskeproduk- ter skall förbättras, så att utvecklingsländerna skall kunna öka föräd- lingsvärdet i sin fiskeexport, vilken värdemässigt är mycket betydel- sefull för flera utvecklingsländer. Mål: Att regler för säkra livsmedel, djurskydd och mervärdesmärkning skall vara utformade på minst möjligt handelsstörande sätt, med bibe- hållna krav på exempelvis säkerhet, miljömässig produktion, djurskydd och möjlighet för konsumenterna att handla medvetet genom mervär- desmärkning. arbetar för internationell harmonisering av livsmedelsbestäm- melser och för att stödja utvecklingsländerna i arbetet med att utveckla tillförlitliga institutioner för standardisering, provning, kontroll och certi- fiering. Den svenska hållningen är att regler och standarder skall utfor- mas så att de uppfyller sitt syfte som de ger minsta möjliga handelsstörande effekt. stödjer bland annat , som är ett gemensamt program mellan FAO och WHO för harmonisering av livsmedelsregler samt Internationella växtskyddskonventionen och för djurhälsa för harmonisering av veterinära- re- spektive växtskyddsregler. stödjer också (), en sammanslutning av miljömärkningsorganisationer som arbetar för ömsesidigt erkännande och användande av miljömärk- ningskriterier, vilket ökar förutsättningarna för att producenter i utveck- lingsländerna får tillträde till marknaderna på samma villkor som produ- center i rikare länder. -Inom ramen för arbetet med en europeisk handlingsplan för ekologis- ka livsmedel och ekologiskt jordbruk har arbetat med att för- ändra gällande förordning om ekologisk produktion, bland annat för att underlätta för import från utvecklingsländerna. Som en följd av handlingsplanen presenterade ett förslag till en ny förordning om ekologisk produktion som bland an- nat syftar till att underlätta import av ekologiska produkter från tredje land. -Regler för sanitära och fytosanitära åtgärder hör till de områden som skapar störst hinder för att utvecklingsländerna skall kunna exportera. Regelverk för hur åtgärder skall utformas för att inte vara mer han- delshindrande än nödvändigt återfinns i det så skallade inom WTO, vilket reglerar sanitära och fytosantiära frågor. arbetar för att reglerna skall harmoniseras internationellt och stödjer utvecklingsländerna för att de skall kunna utveckla kunskap Skr. 2005/06:204 på SPS-området. -har standardiseringsorganet på växtskyddsområdet anta- git en ny standard för etablerandet av områdesfrihet från fruktflugor, något som kan få stor betydelse för många utvecklingsländers möj- ligheter att exportera frukt. har inom ramen för EU- samarbetet aktivt deltagit i och stött utarbetandet av denna standard. -bedriver ett omfattande utvecklingssamarbete för att interna- tionellt harmoniserade regler och gott marknadstillträde skall kunna kompletteras med effektiva nationella strukturer genom vilka kvalitet och produktsäkerhet kan kontrolleras så att utvecklingsländerna skall kunna dra full fördel av möjligheter att exportera. Mål: Att och EU:s multi- och bilaterala handelsavtal skall utformas på ett sätt som medvetet identifierar och hanterar avtalens jämställdhetsaspekter. -Regeringen har i sin skrivelse Ökad välfärd och global utveckling svensk handelspolitik i WTO:s Doharunda (skr. 2005/06:9) uppmärk- sammat arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i EU:s regionala och bilaterala avtal. -Efter uppdrag från regeringen har genomfört en analys för att ta fram indikatorer och förslag till mål för EU:s och agerande om jämställdhetsintegrering i associerings- och frihandelsavtal. Rapporten och jämställdhetsaspekter i regio- nala och bilaterala frihandels- och associationsavtal lämnades till regeringen och har presenterats bland annat vid se- minariet som hölls i om kvinnors rättigheter och möjligheter i global handel. Mål: Att internationella regler om patent och annan immaterialrätt skall vara flexibla för att kunna tillgodose utvecklingsländers särskilda behov. Avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätt (Trade related Aspects of Intellectual Property Rights, TRIPs), som är en del av , fastställer utöver åtaganden om likabehandling minimistan- darder för det immaterialrättsliga skyddet. Flexibiliteten i möjliggjorde beslut om TRIPs och hälsa och imple- mentering av beslutet. Beslutet möjliggör tvångslicensiering av läkeme- del till länder med akuta folkhälsoproblem och export av kopior till län- der som saknar egen tillverkningskapacitet. -är såväl i WTO som inom i World Intellectual Property Or- ganization () förespråkare av att flexibilitet skall användas så att utvecklingsländernas intressen tas tillvara. -stödjer en paraplyorganisation för utvecklingsfokuserade NGO:s (South Center), som engagerat sig som tankesmedja för TRIPs-frågor. Mål: Att utvecklingsländernas krav på nya skyddsformer för skydd av traditionell kunskap och folklore skall tillmötesgås på ett konstruktivt sätt. -Inom ramen för arbetar regeringen bland annat med frågan om nya former för skydd av erfarenhetsbaserad kunskap och folklore för att tillmötesgå utvecklingsländernas krav på skydd för dessa. Även inom WTO/TRIPs diskuteras frågan i enlighet med det så kallade Dohamandatet och är pådrivande för att finna konstruktiva lösningar och tillmötesgå utvecklingsländernas önskemål i frågan. 3.2.3Social utveckling och trygghet God hälsa, utbildning och social trygghet ökar möjligheterna för männi- skor att komma ur fattigdomen, att varaktigt förbättra sina livsvillkor och för att aktivt kunna ta del i diskussioner och beslut som har betydelse för livsvillkoren. Globalisering, migration och social utveckling Globaliseringen påverkar människor. Det ökade utbytet mellan länder påverkar samhälls- och produktionsstrukturer och förutsättningarna för människors liv där de befinner sig. Det skapar också ökade möjligheter och incitament för fattiga människor att flytta, för att få bättre utkomst- möjligheter, säkrare omgivningar, större självbestämmande eller nya in- fluenser. som det ökade utbytet av varor, tjänster och idéer mellan ak- törer i olika länder erbjuder stora möjligheter för utvecklingen i världen, inte minst för de fattiga, kan globaliseringen också innebära svårigheter för såväl länder som grupper av människor, framför allt på kort sikt, när nya produktionsstrukturer utvecklas. Det finns en oro för att ökad kon- kurrens mellan länder skall driva fram sämre miljö- och arbetsvillkor. har flera länder sett en möjlighet att stärka sin konkurrenskraft genom att profilera sig med goda arbetsvillkor. Kraven från konsumen- ter, aktieägare och anställda i rikare länder har också lett till att många företag arbetar med socialt ansvarstagande i länder där de arbetsrättsliga och miljömässiga utmaningarna är stora. Sådana frivilliga åtaganden ut- gör viktiga komplement till ländernas egna ansträngningar för att utveck- la en politik för goda arbetsvillkor samt en effektiv miljöpolitik. Mål: Att kunskapen om kopplingen mellan migration och utveckling skall stärkas nationellt och internationellt. arbetar för att stärka samordningen inom FN-systemet och mel- lan FN-systemet och den internationella organisationen för migration (, IOM) för att uppföljningen av den rapport som tagits fram av den oberoende globala kommissionen om internationell migration skall bli effektiv och resultatorienterad. -Den oberoende globala kommissionen om internationell migration, som och har initierat, lämnade sin slutrapport i ok- Rapporten avspeglar den holistiska syn på internationell Skr. 2005/06:204 migration som arbetar för, med frågor som fattigdomsminsk- ning, mänskliga rättigheter, sysselsättning, anständiga arbetsvillkor och jämställdhet i centrum. -På regeringens uppdrag har en forskningsstudie tagits fram som bely- ser effekterna på utvecklingsländerna av internationell migration. Rapporten a Migration Strategy for Development lämnades och ger bland annat förslag till hur länkarna mellan migrationspolitiken och politik för global utveckling skulle kunna stärkas. -Inom EU för aktivt fram kopplingen mellan migration och utveckling, vilket bland annat medfört att lade fram ett meddelande om frågan . Mål: Att arbetskraftsrörligheten skall få positiva effekter för utveck- lingsländerna i form av såväl ökat kapital- som kunskapsinflöde. -sänder människor från utvecklingsländer som arbetar utom- lands hem stora summor som kommer familj, släkt och samhället till godo i hemlandet och som utgör en betydande del av flera länders bruttonationalprodukt (BNP) och tillgång till utländsk valuta. verkar inom EU-samarbetet för att skapa ett regelverk för en väl fun- gerande betalmarknad med billiga, effektiva och säkra betaltjänster som främjar möjligheterna för migranter att överföra finansiella me- del till sina familjer i hemländerna. -(), vilken har till uppgift att se över regelverket i syfte att kunna medge vidgad arbetskraftsin- vandring, konstaterade i sitt delbetänkande (SOU 2005:50) bland annat att migrationen på sannolikt har en positiv effekt på kompetensområdet, då migranterna återvänder hem (temporärt eller permanent) med nya kunskaper och andra värdefulla erfarenheter, men att utvandringen från utvecklingsländerna på kort sikt kan leda till kompetensförlust i dessa länder. Mål: Att långsiktiga lösningar på svåra flyktingsituationer skall identi- fieras. Convention Plus-processen, vilken syftar till att främja varaktiga lös- ningar på svåra flyktingsituationer genom bättre ansvarsfördelning, lan- serades inom ramen för FN:s flyktingkommissarie () . har sedan starten deltagit i processens arbete och utveckling och bland annat framhållit vikten av att policyarbetet följs upp av konkreta program i fält. Så kommer att ske då Convention Plus-arbetet integre- ras i UNHCR:s ordinarie verksamhet. Frågorna kommer dock att fortsatt diskuteras centralt inom UNHCR:s exekutiva kommittée, vilket aktivt har stött. -arbetar för att EU skall öka sina insatser för varaktiga lös- ningar på flyktingsituationer i andra delar av världen. Att EU utvecklade sitt skyddsprogram i samarbete med UNHCR var ett resultat av bland annat svenskt arbete. - presenterade 2005, på uppdrag av medlemslän- Skr. 2005/06:204 derna, ett meddelande om att utveckla regionala skyddsprogram till- sammans med UNHCR. Målet är att bidra till att förverkliga endera av de tre varaktiga lösningarna - återvändande, integration i värdlan- det eller vidarebosättning. Efter pilotprojekt i , och som planeras genomföras kommer arbe- tet att utvärderas och lösningar identifieras för att bl.a. se om ett mer strukturerat arbeta för vidarebosättningsinsatser på EU-nivå kan nås. -På nationell nivå har regeringen givit möjlighet att använda vidarebo- sättning strategiskt för att bidra till en lösning av utdragna flyktingsi- tuationer. skall i samråd med UNHCR identifiera de aktuella flyktingsituationerna. har även i olika fora välkom- nat UNHCR:s ökade fokus på strategisk vidarebosättning och fram- hållit vikten av att UNHCR och de traditionella vidarebosättningslän- derna på ett bredare plan diskuterar konkreta exempel där strategisk vidarebosättning kan bli aktuellt. Mål: Att kvinnor och barn som har fallit offer för människohandel för sexuella ändamål skall få rehabilitering och ett säkert återvän- dande hem. -har initierat och utvecklat ett treårigt nordisk-baltiskt pilot- projekt för stöd, skydd, säkert återvändande och rehabilitering av kvinnor som fallit offer för människohandel för sexuella ändamål. Projektet leds av den europeiska kvinnolobbyn och har som mål att förbättra och stärka kapaciteten och utveckla modeller för offerstöd i de nordiska och baltiska länderna och underlätta säkert återvändande och återintegrering för offer som vill återvända till sina ursprungslän- der. Mål: Att möjligheten för fattiga länder att svara upp mot nya krav på exempelvis miljö- och arbetsrättsliga regler skall öka och att risken för att frånvaro av regler blir en konkurrensfördel skall minska. verkar för att EU:s regionala och bilaterala avtal skall stödja län- derna att leva upp till internationella normer vad avser sociala och mil- jömässiga krav. I Europeiska gemenskapens (EG) handelsavtal med Chi- le ingår dessa områden som en del. EG:s nuvarande relation till länder , och , baseras på ett brett samarbete där miljö och arbetsrätt ingår. Det följs upp i den pågående processen med att utforma partnerskapsavtal. -Under ministermötet i i framhöll vikten av att de sociala aspekterna ges en mer framskjuten roll i investerings- och handelssammanhang. arbete för att främja svenska företags ansvarstagande utgår från internationella konventioner, såsom konventioner om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet. -Regeringen arbetar för tillfället med en revidering av den svenska handboken om riktlinjer för multinationella företag och har aktivt drivit på införandet av en klausul i EU:s bilaterala och regiona- la avtal om att det inte är acceptabelt att miljö- och hälsokrav sänks eller grundläggande mänskliga rättigheter i arbetslivet frångås i syfte att attrahera investeringar. har inom ramen för ett OECD- projekt om internationella investeringsavtal stött motsvarande princip och fått gehör för vidare arbete kring klausuler om arbetsvillkor och sociala och miljörelaterade frågor. har också arbetat med att utforma förslag till konkreta skrivningar i bilaterala frihandelsavtal med syfte att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna i arbets- livet, jämställdhet och samarbetsländernas arbete för att skydda mil- jön. -I avtalstexterna i EU:s pågående förhandlingar om associationsavtal med respektive ingår om- rådet arbetsvillkor. Folkhälsopolitik i ett globalt perspektiv Folkhälsoarbete är en integrerad del i arbetet med att bekämpa fattigdom och främja social och ekonomisk utveckling i de allra fattigaste länderna. Mål: Att förekomsten av smittsamma sjukdomar skall minska. Smittsamma sjukdomar riskerar huvudsakligen att drabba världens fatti- ga. Dels bidrar trångboddhet till smittspridning, dels saknar de i större utsträckning förutsättningar att vidta säkerhetsåtgärder mot smittsprid- ning och att få vård om de drabbas. De ekonomiska konsekvenserna av en farsot som exempelvis fågelinfluensan är omfattande för småbrukare, vars exportmöjligheter kan beskäras ytterligare vid globala smittoutbrott. -Regeringen antog en strategisk handlingsplan för bidrag till den globala bekämpningen av smittsamma sjuk- domar (2006-2008), vilken bygger på förslaget i betänkande SOU 2005:107. -har aktivt bidragit till WHO:s reviderade internationella häl- soreglemente som antogs vid Världshälsoförsamlingen . Reglementet träder i kraft och skapar ett globalt system för övervakning av allvarliga sjukdomsutbrott med spridningsrisker. Mål: Att antibiotikaresistens skall motverkas och att utveckling skall ske av utvecklingsmässigt viktiga men kommersiellt ointressanta läke- medel, som till exempel antibakteriella läkemedel och hiv-vaccin. -är pådrivande inom EU och inom WHO, bland annat genom att ha tagit initiativ till en resolution om antimikrobiell resistens, vil- ken antogs av Världshälsoförsamlingen . Regeringen avser att nära följa genomförandet av resolutionen. -I propositionen Strategi för ett samlat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar (prop. 2005/06:50) klargör regeringen att har ett globalt fokus på arbetet mot antibiotikaresistens. Detsamma gäller för propositionen Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar, där månar om att vi- dareutveckla det internationella samarbetet (prop. 2005/06:60). Mål: Att tillgången till säkra läkemedel till överkomliga priser i utveck- lingsländerna skall förbättras, framförallt för behandling av folkhälso- problem som hiv/aids, tuberkulos, malaria och andra epidemier. -har inom EU-kretsen varit pådrivande för att WTO-beslutet om TRIPs och hälsa skall genomföras. Ett förslag till för- ordning lades fram och nåddes en över- enskommelse mellan rådet och parlamentet om förordning. Förord- ningen möjliggör tillverkning av läkemedelsprodukter med hjälp av tvångslicens för export till länder med folkhälsoproblem (till exempel hiv/aids och malaria) under förutsättning att länderna själva saknar kapacitet att tillverka läkemedelsprodukter. Mål: Att bidra med svensk kunskap i utvecklingsländernas arbete med att utarbeta en folkhälsopolitik. -var aktivt engagerat i förberedelser och genomförande av WHO:s sjätte globala konferens om folkhälsa som hölls i . Programmet tog sin utgångspunkt i hälsans bestäm- ningsfaktorer med bland annat den svenska folkhälsostrategin som modell. -ger hög prioritet till frågor som är kopplade till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), såsom kvinnors och flick- ors möjlighet att själva bestämma över sin egen kropp och att fatta beslut i frågor relaterade till sexualitet och barnafödande. stödjer aktivt förslagen i millennieprojektets rapport om att inrätta ett nytt delmål rörande reproduktiv hälsa under millenniutvecklingsmål 5 om förbättring av mödrahälsan. anordnade Utrikesdepar- tementet i samarbete med () ett interna- tionellt expertmöte i om investeringar i reproduktiv hälsa och rättigheter. Mötet resulterade i ett dokument, The Call to Action: Investing in Reproductive Health and Rights as a Deve- lopment Priority, som ger viktig vägledning för dialog med andra länder och med organisationer. Nya riktlinjer för internatio- nella arbete med SRHR-frågor antogs av regeringen . -Inom ramen för den binationella kommissionen (BNC) mellan Sveri- ge och har ett särskilt institutionellt samarbete, det så kal- lade Hälsoforum, inrättats. Forumet syftar till att politiskt stödja lång- siktigt samarbete inom områden som är centrala för folkhälsan. En viktig del i Hälsoforum är uppbyggnaden av ett nära samarbete mel- lan svenska och sydafrikanska hälsomyndigheter, institutioner och forskare. Mål: Att alkoholens skadeverkningar på global nivå skall minska. -har varit drivande i arbetet inom WHO med att ta fram en resolution på alkoholområdet. Vid antogs en resolution som bland annat syftar till att utveckla och sprida kunskapsbaserade metoder att förebygga alkoholens medicins- ka och sociala skadeverkningar, bedöma problemens omfattning samt utveckla globala informationssystem. Mål: Att tobaksbruket, vilket utgör ett accelererande hot mot utveck- lingsländerna, såväl från ett hälso- som från ett ekonomiskt perspektiv, skall minska globalt. -anslöt sig till WHO:s ramkonvention om to- bakskontroll och kommer aktivt att delta i den process av partskonfe- renser om genomförandet av konventionen som har påbörjats. För att stödja tobaksprevention och tobakskontroll i fattiga länder kommer WHO:s existerande Tobacco Free Initiative att användas och i and- ra ordinarie nationella och multinationella mekanismer. Syftet med detta är att integrera tobakskontroll och tobaksprevention i det regul- jära arbetet också med fokus på de fattiga länderna. Utbildning och lärande för global utveckling Inom ramen för målet att främja en rättvis och hållbar global utveckling spelar utbildning och forskning en viktig roll. I främjas barns, ungdomars och vuxnas kunskap och vilja att verka för en rättvis och hållbar global utveckling. Internationellt bidrar den svenska politiken till att stärka utbildning och forskning i utvecklingsländerna. Mål: Att svenska utbildningar skall bidra till att stärka kunskapen om globala frågor. -Med utgångspunkt från FN:s deklaration om utbildning för hållbar utveckling arbetar regeringen för att integrera ett hållbarhetsperspek- tiv i hela utbildningssystemet. fattade regeringen be- slut om nya programmål för gymnasieskolan i vilka hållbar utveck- ling och internationella perspektiv tydligt framträder. De nya pro- grammålen kommer att tillämpas på utbildningar som påbörjas efter . -Programmet Den Globala Skolan, ett samarbete mellan Myndighe- ten för skolutveckling och Sida, har förstärkts och målgruppen bred- dats för att nu omfatta både grundskola, gymnasium och vuxenut- bildning. -Myndigheten för skolutveckling har utvecklat former för samarbete mellan yrkesförberedande gymnasieprogram i och i vissa ut- vecklingsländer. Mål: Att den globala dimensionen i universitet och högskolors arbete skall förstärkas. -Det nationella programmet för utbyte med utvecklingsländer, Linna- eus-Palme, har utökats kraftigt . -Regeringen presenterade en forskningsproposition Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) , vilken framhåller forskning till stöd för hållbar utveckling som ett av tre prioriterade forsknings- områden. -I högskolelagen (1992:1434) gäller en bestäm- melse om att högskolorna i sin verksamhet skall främja en hållbar ut- veckling som innebär att nuvarande och kommande generationer Skr. 2005/06:204 skall tillförsäkras en hälsosam och god miljö och ekonomisk och so- cial välfärd och rättvisa. Mål: Att millennieutvecklingsmålet om grundskoleutbildning för alla barn och att främja likabehandling av flickor och pojkar i skall uppfyllas. -har åtagit sig delat ordförandeskap i två globala initiativ, Fast Track Initiative och UN Girls Education Initiative. medver- kar också aktivt till en reformering av arbetssätt. verkar aktivt inom internationella policyskapande organ, som FN, EU, Nato/Partnerskap för Fred (PfF) och (), för att väpnade konflikter skall kunna förebyggas och bidrar även med personal till insatser för att övervaka och bevara fred och genomförandet av fredsavtal. Insatser för att förebygga konflikter, hantera kriser och främja varaktig fred måste omfatta ett tyd- ligt utvecklings- och rättighetsperspektiv. Karaktären på de internationel- la fredsfrämjande insatserna har förändrats till att inklu- dera inte bara traditionella säkerhetshöjande åtgärder utan också tidiga fredsbyggande insatser. Detta är resultatet av medvetna ansträngningar att anlägga en helhetssyn på fredsfrämjande där ett långsiktigt perspektiv på utveckling och återuppbyggnad intar en central roll.