prop · GU031d3 · 2006-10-16 00:00:00 — Detta skulle bland annat göra det bolagen vidtagit i syfte att säkra de sociala möjligt för kommersiella anordnare att få AB har i en tillstånd att anordna spel i . skrivelse till regeringen redovisat detta. betänkande har remissbehandlats och ärendet arbetar för att minimera negativa sociala konsekvenser som kan uppstå i samband med Detta gäller också för ATG. deringen betänkandet Internationella kasinon i , En utvärdering (SOU 2006:64). ningen hade bl.a. i uppdrag att kartlägga före- komsten av sociala eller hälsomässiga skade- verkningar, i synnerhet problem med spel- beroende, och brottslighet i samband med den fortsatt att ha en inriktning som i internationella kasinoverksamhet som bedrivs större utsträckning prioriterar motverkandet av i , , och av AB (genom deras dotterbolag genomfört 919 kontroller med Casino Cosmopol) med tillstånd av regeringen. inriktning mot åldersgränser m.m., att jämföra Utredningens slutsats är att etableringen av med 367 sådana kontroller under föregående år. kasinona i sig knappast kan sägas ha ökat Myndighetens tillsyn över AB och ATG har även i övrigt förändrats, då de pågående forskningen om effekterna av kasino- kontrollprogram som tidigare användes har etableringen inte är slutrapporterad, tyder de ersatts av ett tillsynsarbete som i högre grad preliminära resultaten på att det inte finns direkta och tydliga samband mellan kasino- dokumentation och liknande. etableringen och spelproblem på de studerade bedöms medföra såväl kvalitetsförbättringar som Tillsynen över illegalt spel har koncentrerats till att beivra illegalt automatspel enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst Effekten av tillsynen på det illegala automatspelet är dock inte känd. otillåtet främjande av deltagande i lotterier kunde, i samband med att Regeringsrätten i slagit fast att den svenska lotterilagen är i överensstämmelse med EG- minskade omsättningen på den rätten, noteras en tillfällig nedgång när det gäller reglerade svenska spelmarknaden med 2,5 Därefter har marknadsföringen ökat mycket kraftigt och Lotteriinspektionen har vidtagit ett trendbrott, då omsättningen ökat under tillsynsåtgärder genom såväl förelägganden som AB Trav och Galopp (ATG) Trots att bland annat ett antal gick dock emot denna trend och noterade en chefredaktörer för dagstidningar har dömts till ökning av omsättningen . dagsböter för brott mot lotterilagen (1994:1000) om den reglerade delen av marknaden minskade tycks effekten av tillsynen vara mycket är det föga sannolikt att den totala omsättningen En bidragande orsak till detta torde minskade, om hänsyn även tas till spel hos vara att verkställigheten av Lotteriinspektionens aktörer som saknar tillstånd att anordna spel i tillsynsbeslut i många fall fördröjs till följd av Sådana anordnare förefaller fortsatt ha 16.4.2 Analys och slutsatser Lotteriinspektionen har fortsatt att utveckla verksamheten i en riktning som innebär att myndigheten i allt högre grad bidrar till att motverka potentiella sociala skadeverkningar av spel. Även i fråga om spelsäkerhet och tillgodoseende av konsumentskyddsintresset bedöms genomförda förändringar som positiva. Budgetförslag för anslaget 2:1 Lotteriinspektionen redovisas i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringens ambition är att bedriva en ansvarsfull spelpolitik i syfte att säkerställa en sund och säker spelmarknad. Statens ansvar är att säkerställa att de oönskade effekterna av anordnandet av lotterier och spel i form av spelberoende m.m. blir så små som möjligt. Staten ansvarar också för att bevaka att olagligt spel begränsas i möjligaste mån. Staten skall därför möjliggöra för de aktörer som har tillstånd att erbjuda spel under sådana former att risken för spelberoende och andra negativa sociala konsekvenser begränsas. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 17.1 Anslagsutveckling för 2:1 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 187 943 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet exklusive tillståndsprövningen. Prövningen finansieras i sin helhet med avgifter från de ansökande företagen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 17.2 Offentligrättslig verksamhet Avgifterna regleras i förordningar om avgifter för prövning av ärenden hos (2001:911) samt om årliga avgifter för finansiering av verksamhet (2002:1042). Avgifterna bestäms med syfte att uppnå full kostnadstäckning. Tabell 17.3 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 2:1 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. tillfälliga förstärkning av anslaget med upphör 2007 som anslaget permanent tillförs som förstärkning i samband med reformen om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden (Takeover direktivet). Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 17.4 Anslagsutveckling för 2:2 1Inklusive förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 17 669 tkr prisnivå. Anslaget finansierar () administration av ersättningssystemen insättningsgarantin och investerarskyddet. Motsvarande belopp avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel i statsbudgeten. Resterande avgiftsmedel placeras på räntekonto i eller i skuldförbindelser utfärdade av staten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 17.5 Offentligrättslig verksamhet 1 Beloppet motsvaras normalt av föregående års anslagsförbrukning. Intäkterna beror på när i tiden kostnaden för administrationen av det pågående ersättningsfallet kan återvinnas och redovisas mot inkomsttitel. Detta beräknas ske . Tabell 17.6 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 2:2 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. IGN har till följd av pågående ersättningsfall , som försattes i konkurs 2004, och ett nytt ersättningsfall, Custodia , som försattes i konkurs , haft högre förvaltningskostnader än beräknat . Vissa arbetsuppgifter som har samband med ersättningsfallen beräknas pågå även . ökas anslaget med . Dessa medel kommer endast i händelse av ersättningsfall att ställas till IGN:s disposition. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . Tabell 17.7 Anslagsutveckling 2:3 : 1 Motsvarar 270 121 tkr prisnivå. Anslaget finansierar () förvaltningskostnader. RGK:s omkostnader i upplåningen och låneförvaltningen samt kostnader för verksamheten inom statens internbank. Budget för avgiftsbelagd verksamhet hanteras samtliga garantier utställda av i enlighet med den nya garantimodellen. Garantiverksamheten finansieras med riskbaserade avgifter som betalas av garantiobjektet, eller efter beslut av , över statsbudgeten om det är fråga om subventioner. Avgifterna, liksom återvinningar på regressfordringar efter infrianden, förs till en garantireserv på ett räntebärande konto i . Garantireserven skall täcka förväntade infrianden och administrativa kostnader. Garantireserven konsolideras med statens finanser i övrigt. Det innebär att influtna avgifter avräknas direkt mot statens upplåningsbehov utan att fonderas. Statsskulden blir därmed i motsvarande mån mindre och statens räntekostnader kan reduceras. Vid eventuella infrianden finns det således inga öronmärkta medel att tillgå utan dessa finansieras i praktiken genom den statliga upplåningen. Eventuella infrianden belastar dock och redovisas mot garantireserven i . Intäkter i garantiverksamheten (garantiavgifter, subventionerade avgifter från statsbudgeten samt räntor) och i kreditverksamheten (kreditriskavgifter) uppgick till 2005. Tillsammans med kostnader på och minskade reservationer för framtida garantiförluster blev resultatet . Minskade reserveringarna för framtida garantiförluster berodde bl.a. på att ett antal åtaganden upphörde . beräknas resultatet uppgå till . Avgiftsintäkterna beräknas till . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 17.8 Budget för garantiverksamhet Verksamheten inom Statens internbank i finansieras via förvaltningskostnadsanslaget som verksamhetens avgifter förs till inkomsttitel Avgifter till statens internbank i . Avgifterna skall utformas som ett styrmedel i strävan att effektivisera den finansiella verksamheten inom staten och skall sammantaget täcka verksamhetens kostnader. har även möjlighet att ta kostnadstäckande avgifter av kunder som inte är myndigheter eller av verksamheter inom andra samhällssektorer än den statliga. Resultat uppgick till 2005 och beräknas uppgå till noll kronor . Tabell 17.9 Budget för in- och utlåningsverksamheten i Statens internbank i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 17.10 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 2:3 : Förvaltningskostnader Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 17.12 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 2:4 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget uppgår Regeringen föreslår att anslaget uppgår anslaget till och till Tabell 17.11 Anslagsutveckling 2:4 1 Motsvarar 8 367 tkr prisnivå. Anslaget finansierar () verksamhet. BFN är statens expertorgan avseende redovisningsfrågor. Nämnden utfärdar kompletterande normgivning, biträder i redovisningsfrågor och yttrar sig över författningsförslag m.m. 17.52:5 Avsättning för garantiverksamhet Tabell 17.13 Anslagsutveckling 2:5 Avsättning för garantiverksamhet Anslaget finansierar garantiavgift för Hus i . I enlighet med garantimodellen skall även anslaget kunna belastas om garantier till vissa internationella finansieringsinstitut behöver infrias. Tabell 17.14 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 2:5 Avsättning för garantiverksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till . () verksamhet finansieras främst med avgifter från pensionssparare. Vidare medges lån hos för rörelsekapitalbehov och för investeringar i anläggningstillgångar. Därutöver har PPM en rörlig kredit för att kunna sköta handeln med fondandelar. Tabell 17.15 PPM:s krediutnyttjande 2006 (prognos) Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 17.16 Offentligrättslig verksamhet Utgifterna för PPM:s administration täcks med avgifter som tas ut från pensionsspararna. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 utgifterna ingår även kostnader för skulden i avseende räntekontokredit för rörelsekapitalbehov. Denna skuld byggdes upp i samband med uppbyggnaden av PPM när behållningarna inom systemet var betydligt lägre än . PPM skall ha reducerat skulden till omkring 2018 och på detta sätt belastas flera generationer pensionssparare av uppbyggnadskostnaderna för PPM. Regeringen avser i likhet med 2006 att i regleringsbrev för ange den maximala nivån för driftskostnader. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en rörlig kredit i likviditet i handeln med fondandelar. Skälen för regeringens förslag: PPM har en särskild kredit enligt 23 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Krediten skall användas för att finansiera likviditetsbehovet i samband med den dagliga fondhandeln inom PPM. Behovet av krediten föranleds av det underskott som uppstår på grund av samtidiga köp- och säljtransaktioner med olika likviddagar för fonderna och behovet av handelslager i syfte att effektivisera handeln. De faktorer som har betydelse för utvecklingen av behovet av krediten är antalet fondbyten, värdet av pensionsspararnas konton, tidsmässig koncentration av fondbyten, samt eventuella avslut av fonder. Den beviljade krediten enligt 23 § budgetlagen kan inte övertrasseras. Om kreditbehovet överstiger beviljad kredit, tvingas PPM att skjuta fram köporder som tidigast kan genomföras när likviditeten är återställd. fördubblades antalet fondbyten jämfört med året innan. genomfördes ca 1,2 miljoner fondbyten och under innevarande år beräknas antalet fondbyten öka till ca 1,8 miljoner. Huvuddelen av medlen inom premiepensionssystemet är placerade i aktiefonder med hög exponering för dagliga kurs- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I samband med att aktiemarknaden föll ökade också pensionsspararnas bytesaktivitet. Det förekommer också en tidsmässig koncentration av fondbyten, t.ex. i samband med månadsskiften. Pensionsspararnas genomsnittliga behållning på premiepensionskontona ökar stadigt . var behållningen i genomsnitt och uppgår den till . Behållningarna antas öka framöver. Ökningen följer av att det tillförs nya pensionsrätter till pensionsspararnas konton och att det därutöver sker en värdetillväxt. Behov av kredit uppstår även i samband med att en fond i premiepensionssystemet avregistreras. finns drygt 700 fonder i systemet. Av dessa fonder har (utöver Premiesparfonden) 31 fonder ett placerat kapital hos PPM överstigande och ytterligare 88 fonder har ett placerat kapital överstigande . När en fond avregistreras uppgår finansieringsbehovet under till ett belopp motsvarande marknadsvärdet av PPM:s samlade innehav i fonden. Mot bakgrund av att PPM:s kreditbehov för fondhandel ökat påtagligt höjdes kreditramen Ett bemyndigande finns som omfattar och sedan senaste halvårsskiftet disponerar PPM hela utrymmet. Den ökade handeln ställer krav på en fortsatt tillgång till en rörlig fondhandelskredit . PPM:s behov av denna kredit kan variera kraftigt mellan olika handelsdagar. Prognosen från PPM visar att behovet under en enskild dag under vissa förutsättningar kan komma att uppgå till ca 2006 och ca 2007. Det kan dock inte uteslutas, på grund av osäkerheten i bedömningen, att kreditbehovet kan bli större. På grund av de allvarliga konsekvenser en sådan situation skulle innebära, finns det behov av en utökad kredit om för att täcka extrema utfall av fondhandeln inom premiepensionssystemet. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om en rörlig kredit i omfattande högst . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 är en del av kontrollmakt och ansvarar för granskning av statlig verksamhet. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. omfattar granskningen såväl effektivitetsrevision som årlig revision. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för företräder som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang och får inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. För sin verksamhet disponerar anslagen 90:1 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och anslaget 8:6 : Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Tabell 18.1 Anslagsutveckling för 90:1 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 279 987 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för verksamhet utom internationella utvecklingssamarbete som finansieras inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. är en myndighet under . verksamhet tar sin utgångspunkt i den roll och de uppgifter för som lagt fast i regeringsformen och i övrig lagstiftning. reviderar hela beslutskedjan i den verkställande makten och förser och regeringen med ett kvalificerat beslutsunderlag. Detta ställer stora krav på myndigheten. och dess verksamhet måste därför präglas av hög effektivitet och kvalitet. bör sträva efter att utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att myndigheten kan betraktas som ett föredöme i statsförvaltningen. Uppgifterna för verksamhetsgrenarna årlig revision respektive effektivitetsrevision har av lagts fast i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den årliga revisionen skall ske enligt god revisionssed. Den skall ha till syfte att bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. gäller att revisionen inte skall avse ledningens förvaltning. Effektivitetsrevisionen skall främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen skall främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. arbetar fortlöpande med att utveckla mål och resultatindikatorer för sin verksamhet med utgångspunkt i de av fastlagda riktlinjerna. Målet för den årliga revisionen är att och i enlighet med god revisionssed avge revisionsberättelser i enlighet med lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Verksamheten omfattar över 250 myndigheter och vissa andra organisationer, ett 40-tal bolag och ett 20-tal stiftelser. Målet för effektivitetsrevisionen är enligt riksrevisorernas beslut att slutföra minst 35 granskningar med hög kvalitet. I granskningsplan redovisas riksrevisorernas beslut om inriktning av granskningsverksamheten. Granskningen ska ske inom hela mandat vilket återspeglas i de fyra huvudinriktningar som fastställts: förvaltningspolitik och statlig ägande, medborgarnas trygghet och rättssäkerhet, välfärdssystemets robusthet samt tillväxt och utveckling. Därutöver har riksrevisorerna beslutat om ett antal centrala frågeställningar som ska vara vägledande för granskningen . Exempel på sådana är om regeringens återrapportering till är tillfredsställande och om förvaltningen behandlar medborgare och företag likvärdigt. Resultatet återspeglas i de enskilda granskningarna och ska framför allt återges i årliga rapport. Internationell verksamhet bedrivs med utgångspunkt i lagen (2002:1023) med instruktion för . Enligt denna får myndigheten inom sitt verksamhetsområde också utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. företräder som nationellt revisionsorgan i internationella sammanhang. Över anslag 90:1 finansieras åtaganden som normalt åvilar ett nationellt revisionsorgan, dvs. internationell samverkan och kontakter, EU- arbete samt viss revision. bedriver även internationellt utvecklingssamarbete finansierat med anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Dessutom utför specifika uppdrag som finansieras med avgifter. Målet för verksamhetsgrenen är att ska delta som en framstående aktör inom utveckling av offentlig revision i och i världen. Revisionen har uppnått goda resultat . Inom ramen för den årliga revisionen har den granskning av delårsrapporter och årsredovisningar som enligt lag är ålagd genomförts i rätt tid och enligt god revisionssed. Inom ramen för den årliga revisionen har lämnat revisionsberättelser avseende samtliga uppdrag, 278 stycken, och förordnat revisorer i ett 60-tal bolag och stiftelser. Målet för effektivitetsrevisionen 2005 var att slutföra minst 30 granskningar. har 31 granskningar slutförts. har levererat kvalificerat beslutsunderlag rörande väsentliga delar av den statliga verksamheten. Iakttagelser har bland annat lämnats inom områdena regeringens rapportering till , regeringens styrning av myndigheter och bolag samt myndigheternas genomförande av sina uppdrag. Av de 30 rapporter som slutbehandlades i har styrelsen i 21 fall utnyttjat sin initiativrätt i . Inom ramen för den internationella verksamheten har fortsatt leda arbetet med INTOSAI:s3 riktlinjer för finansiell revision inom offentlig sektor i samarbete med International (). stått värd för den europeiska kontaktkommittén för riksrevisorer inom EU. Mötet resulterade bland annat i en resolution om utökat samarbete mellan europeiska revisionsrätten och de nationella revisionsorganen. Internationellt utvecklingssamarbete har bedrivits i bland annat Bosnien och , , och . Kostnaderna oavsett finansieringskälla för de olika verksamhetsgrenarna framgår av tabell 18.2. Tabell 18.2 Kostnadernas fördelning mellan verksamhetsgrenarna Redovisningen av resultat ska utvecklas ytterligare. har i olika sammanhang efterfrågat detta; senast i sitt betänkande 2005/06:FiU2 där utskottet betonar intresset av en utvecklad redovisning av följderna av granskningar. Inom pågår arbetet med att utifrån uppdrag vidareutveckla såväl mål som mått på måluppfyllelsen. Ett syfte är att tydliggöra uppdrag och omsätta det i kraftfull revision. Ett annat syfte är att i årsredovisningen möjliggöra en utförligare redovisning av resultaten av granskningen. Verksamhetens volym har först nått den av anvisade nivån. Anslaget 90:1 uppvisar därför ett anslagssparande vid utgången av 2005. beslutade vid sitt sammanträde att förorda att beslutar att det anslagssparande som vid slutet av översteg av anslagsbeloppet av myndigheten skall föras bort som indragning av anslagsbelopp. beslutade i samband med handläggningen av årsredovisning i enlighet med styrelsens beslut. Styrelsen bedömer att verksamheten fortsatt bör bedrivas på nuvarande nivå och att anslagstilldelningen endast 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 bör påverkas av sedvanlig pris- och löneomräkning. har uppdragit åt en revisionsbyrå att utföra extern revision av . Revisionen har i sin revisionsberättelse bedömt årsredovisning som i allt väsentligt rättvisande. (riksdagsstyrelsen) skall yttra sig över budgetunderlag. Riksdagsstyrelsen yttrade sig över budgetunderlag. Yttrandet saknar invändningar mot förslagets innehåll. föreslår att anslaget 90:1 anvisas med och att anslaget beräknas till respektive . bör vidare enligt styrelsen beviljas en räntekontokredit på . föreslås godkänna investeringsplan för 20072009. Styrelsen föreslår också att 2007 bemyndigas att ta upp lån i för anläggningstillgångar som används i verksamheten inom en ram av högst . All årlig revision som utför är avgiftsfinansierad. Inkomsterna tillförs inkomsttitel Avgifter för årlig revision. Tabell 18.3 Offentligrättslig verksamhet Avgifter för årlig revision, inkomsttitel 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 18.4 Uppdragsverksamhet Avgiftsfinansierade internationella uppdrag Tabell 18.5 Investeringsplan för Tabell 18.6 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 90:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 antog regeringens förslag till lag om trängselskatt (prop. 2003/04:145, bet. 2003/04:SkU35, rskr. 2003/04:265).