prop · GT031d32 · 2006-01-01 00:00:00 — För den kommunala sektorn finns ett krav om balanserade budgetar (balanskravet). Överskottsmålet motiveras i första hand av behovet av att stärka den offentliga sektorns finansiella ställning inför de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärdssystemen (se avsnitt 12). innebär målet att det skapas ett utrymme för att undvika alltför stora underskott i en lågkonjunktur. Den offentliga sektorns finansiella sparande definieras av för nationalräkenskaper, ENS-95. Det innebär att överskottsmålet omfattar staten, ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn. Utgiftstaket för staten är ett viktigt verktyg i budgetprocessen och förhindrar att tillfälligt högre inkomster leder till varaktigt högre utgifter. Utgiftstaket är dessutom ett viktigt instrument för att säkerställa överskottsmålet. Utgifterna under utgiftstaket avviker i definition och omfattning i flera avseenden från utgifterna i överskottsmålet och omfattar utgifterna på statsbudgeten exklusive statsskuldsräntor, utgifterna för ålderspensionssystemet samt en budgeteringsmarginal. Den kommunala sektorns utgifter ingår inte i utgiftstaket. Förutom att den kommunala sektorns utgifter inte ligger under utgiftstaket finns andra utgifter som påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande, men som inte omfattas av utgiftstaket. Vissa statliga utgifter finansieras på statsbudgetens inkomstsida och i . Dessutom finns skillnader i redovisningen mellan nationalräkenskaperna och statsbudgeten som påverkar omslutningen av inkomster och utgifter, men inte saldot. Överskottsmålet om ett finansiellt sparande på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel gäller . Av tabell 11.1 framgår det finansiella sparandets utveckling och hur det fördelas på den offentliga sektorns tre delar. uppgick det finansiella sparandet till av BNP. Det stora överskottet gav utrymme för en expansiv finanspolitik under de därpå följande åren med en svag ekonomisk utveckling. Tabell 11.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Källor: och . 2005/06:1 BILAGA 2 Tabell 11.2 Utgiftstak för staten Statens och pensionssystemets utgifter enligt NR Anm.: Budgeteringsmarginalen 2008 är beräknad på ett utgiftstak enligt regeringens bedömning. Utgiftstak och takbegränsade utgifter är korrigerade för tekniska förändringar. Utgifterna för staten och ålderspensionssystemet anges enligt nationalräkenskapernas redovisning, korrigerat för dels den mervärdesskatt som ingår i statlig konsumtion, i statliga investeringar samt i bidragen till den kommunala sektorn, dels överföringen till premiepensionssystemet. Källor: och . 2002 och 2003 uppstod mindre underskott i de offentliga finanserna. förbättrades sparandet till ett överskott på eller av BNP och beräknas det till av BNP. Det genomsnittliga överskottet räknat uppgår till av BNP . Samtliga offentliga sektorns delar visade överskott i det finansiella sparandet 2000. påverkades fördelningen av sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet av att , motsvarande av BNP, överfördes från AP-fonderna till staten till följd av pensionsreformen. Bortsett från denna överföring har ålderspensionssystemet ett överskott på av BNP 20002008. Den kommunala sektorns finansiella sparande var positivt 2004 och väntas så förbli . Variationerna i den offentliga sektorns finansiella sparande ligger huvudsakligen i den statliga sektorn, vars sparande varit negativt . De takbegränsade utgifterna har underskridit utgiftstaket sedan taket infördes . har emellertid budgeteringsmarginalen varit relativt liten, och den är knapp även . Med det nu föreslagna utgiftstaket uppgår budgeteringsmarginalen till (se tabell 11.2). Utgiftstaket beslutas först i budgetpropositionen , men enligt regeringens bedömning är en väl avvägd nivå för det samhällsekonomiska utrymmet för de statliga utgifterna . Redovisningsprinciperna i statsbudgeten varierar över tiden. För att skapa jämförbarhet har därför de takbegränsade utgifterna 20002005 i tabell 11.2 korrigerats till den redovisning som gäller . Korrigerat för tekniska förändringar har utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna som andel av BNP legat på en relativt stabil nivå . Nationalräkenskapernas redovisning av utgifterna avviker i flera avseenden från budgetredovisningen. Justerat för de viktigaste skillnaderna (se anmärkning under tabell 11.2) erhålls emellertid en nivå som ligger relativt nära budgetredovisningen. Återstående skillnader i nivå och utveckling beror bland annat på att vissa utgifter i nationalräkenskaperna redovisas på inkomstsidan i budgeten, genom kreditering på skattekonto, eller genom lån i , i stället för på anslag. visar statsbudgeten och nationalräkenskaperna en likartad utveckling av utgifterna som andel av BNP. Efter en ökning 2005 minskar utgifterna som andel av BNP. uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP, enligt preliminära nationalräkenskaper. I det preliminära utfallet är vissa skatteinkomster prognoser på det slutgiltiga utfallet, eftersom taxeringen avseende inkomster inte var genomförd när de preliminära nationalräkenskaperna publicerades . Taxeringen är ännu inte klar men senare information tyder på att skatteinkomsterna är underskattade med ca i de preliminära nationalräkenskaperna. 2005/06:1 BILAGA 2 högre skatteinkomsterna skulle det finansiella sparandet uppgå till av BNP 2004. Vid utgången av 2004 översteg de finansiella tillgångarna skulderna med eller av BNP. Den konsoliderade bruttoskulden uppgick till av BNP. beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP. Det är en förbättring med jämfört med vad som beräknades ekonomiska vårproposition trots att den ekonomiska tillväxten är lägre än vad som förutsågs . Förbättringen beror främst på lägre konsumtion, lägre räntor samt oförväntat höga inkomster från bolagsskatten. De nu föreslagna åtgärderna för att minska arbetslösheten och sänkta skatter bidrar till att sparandet reduceras till av BNP 2006. minskar utgifterna som andel av BNP och sparandet förstärks därmed successivt till av BNP , vid en budgeteringsmarginal på av BNP (se tabell 11.3). Tabell 11.3 Den offentliga sektorns finanser Anm.: Konsoliderad bruttoskuld definieras av EU-regler (Maastrichtvillkoren). Källor: och . Överskottet i pensionssystemets finansiella sparande medför att den offentliga sektorns finansiella nettoställning fortsätter att förstärkas. Underskottet i statens finanser innebär emellertid att statsskulden och den konsoliderade bruttoskulden ökar. Skuldökningen är dock inte större än att den konsoliderade skulden fortsätter att minska som andel av BNP (se diagram 11.1). Diagram 11.1 Konsoliderad bruttoskuld Källor: och . De skatter som nationalräkenskaperna (NR) redovisar i den offentliga sektorn är något lägre än de totala skatterna. Den del av mervärdesskatten och tullinkomsterna som ingår i avgiften till EU redovisas inte som skatt i den offentliga sektorn, utan som en skatt till utlandet. De totala skatterna som andel av BNP (skattekvoten) sjönk till följd av den ekonomiska krisen och av att skattereform var underfinansierad. Skattehöjningarna i konsolideringsprogrammet och extraordinärt höga bolagsvinster och kapitalvinster 19992000 medförde att skattekvoten ökade kraftigt . Skattesänkningar och minskade bolags- och kapitalvinster bidrog till att skattekvoten återigen minskade (se diagram 11.2). uppgick skattekvoten till av BNP enligt preliminära nationalräkenskaper (se tabell 11.4). uppgifter från preliminära taxeringsutfall avseende inkomster tyder på att skatteinkomsterna är underskattade i de preliminära nationalräkenskaperna med ca eller av BNP. Diagram 11.2 Skattekvot inklusive EU-avgift Källor: och . beräknas skattekvoten uppgå till av BNP, vilket innebär en minskning jämfört med föregående år efter att hänsyn tagits till underskattningen i nationalräkenskaperna 2004. Regeländringar medför ett skattebortfall på nära . Hushållens direkta skatter har sänkts med ca genom sänkt inkomstskatt och förmögenhetsskatt samt genom att arvs- och gåvoskatten slopats. Skattesänkningarna finansieras delvis genom höjda energiskatter och ändrade regler för företagens avsättningar till periodiseringsfonder. Tabell 11.4 Skatter och avgifter Källor: och . Beslutet att räntebelägga bolagens periodiseringsfonder har fått till följd att vissa bolag återfört hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning 2004. I prognosen antas att de bolag som upplöst periodiseringsfonderna lämnar systemet, dvs. 2005/06:1 BILAGA 2 avsättning kommer att ske 2005 och framöver. Detta höjer inkomsterna från bolagsskatterna. I budgetpropositionen och i särpropositioner föreslås flera regeländringar, som sammantaget medför ett skattebortfall på ca . Hushållens inkomstskatt sänks med ca genom att den stegvisa kompensationen för den allmänna pensionsavgiften, som inleddes , fullföljs och genom höjt grundavdrag. Skattesänkningarna finansieras delvis, , med höjda energi och miljöskatter. Regeländringarna bidrar till att skattekvoten minskar till 2006. är skattekvoten i stort sett oförändrad. Vid sidan av skatter har den offentliga sektorn andra inkomster, vilka uppgick till eller av BNP. Om- kring av dessa inkomster består av kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar, varav ca hälften är direktavkastning på pensionsfonderna. översteg kapitalinkomsterna ränteutgifterna, vilket avspeglar den positiva finansiella förmögenheten. Kapitalinkomsterna ökar relativt kraftigt till följd av höjda aktieutdelningar. Övriga inkomster består huvudsakligen av tillräknade pensionsavgifter och kapitalförslitning. Dessa inkomster är kalkylmässiga och motsvaras på utgiftssidan av lika stora kostnader, som inräknas i den offentliga konsumtionen. Den offentliga sektorns utgifter som andel av BNP (utgiftskvoten) steg kraftigt under den ekonomiska krisen . Be- sparingarna i konsolideringsprogrammet tillsammans med en snabb ekonomisk tillväxt bidrog till att utgiftskvoten minskade . Reformer i kombination med konjunkturnedgången medförde att utgiftskvoten ökade 2002 och 2003. minskade emellertid utgiftskvoten till (se diagram 11.3). Utgiftskvoten beräknas vara oförändrad för att sedan minska (se tabell 11.5). 2005/06:1 BILAGA 2 Källor: och . Tabell 11.5 Den offentliga sektorns utgifter Källor: och . Transfereringarna till hushållen minskar som andel av BNP. bidrar förbättringen på arbetsmarknaden till att transfereringarna till hushållen minskar som andel av BNP. De senaste årens kraftiga ökning av utgifterna för sjukförsäkringen bryts, men förtidspensionerna fortsätter att öka. Transfereringarna till hushållen beskrivs närmare i avsnitt 9.1. Övriga transfereringar beräknas öka som andel av BNP 2005 och 2006, delvis genom en kraftig ökning av biståndet. ökade den offentliga konsumtionsvolymen svagt. I kalenderkorrigerade termer innebar det till och med en minskning. väntas den offentliga konsumtionen vara oförändrad i volym. bedöms de nu föreslagna arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bidra till att den offentliga konsumtionen ökar . Kalenderkorrigerat är ökningen ännu kraftigare. antas den offentliga konsumtionen öka respektive . Som andel av BNP minskar den statliga konsumtionen medan den kommunala ligger kvar kring av BNP . offentliga investeringarna ökar i volym och uppgår till av BNP . Ränteutgifterna har minskat med och uppgår till av BNP hela prognosperioden. I nationalräkenskaperna omfattar den statliga sektorn alla verksamhet som är huvudsakligen finansierad av skatter och kontrollerad av staten oberoende av organisationsform. Affärsverksamhet i statliga bolag och affärsverk ingår inte i staten utan i näringslivet. Statsbudgeten omfattar all verksamhet som påverkar statens lånebehov. Statens finansiella sparande har varit negativt efter att ha visat överskott . uppgick underskottet till eller av BNP, vilket var en halvering jämfört med . beräknas inkomsterna öka med och utgifterna något mer, varför underskottet ökar något. ökar utgifterna i samma takt som medan inkomsterna ökar med endast . Därmed ökar underskottet i det finansiella sparandet till , eller av BNP. ökar inkomsterna relativt kraftigt, som utgifterna i frånvaro av tillkommande reformer har en långsammare utveckling. Därmed reduceras underskottet till 2008 (se tabell 11.6). Tabell 11.6 Statens finanser (exklusive statliga affärsverk och aktiebolag) Källor: och . Statens finansiella sparande visar förändringen av den finansiella förmögenheten exklusive värdeförändringar. Budgetsaldot visar statens lånebehov och avspeglar därmed förändringen av statsskulden. Det finansiella sparandet påverkas inte av att staten säljer eller köper finansiella tillgångar, t.ex. aktier, eller ökar utlåningen, t.ex. studiemedel, eftersom detta inte förändrar förmögenheten. Däremot påverkas budgetsaldot och statsskulden av sådana finansiella transaktioner. Förutom denna principiella skillnad avviker redovisningen i statsbudgeten i flera avseenden från redovisningen i nationalräkenskaperna. Budgetsaldot redovisas kassamässigt medan nationalräkenskaperna tillämpar periodiserad redovisning. Denna skillnad påverkar framför allt redovisningen av skatter och ränteutgifter. De ovan nämnda skillnaderna i redovisningsprinciper medför att budgetsaldo och finansiellt sparande skiljer sig åt. Därutöver finns stora saldoneutrala skillnader i redovisningen av inkomster och utgifter mellan statsbudgeten och nationalräkenskaperna (se avsnitt 11.1 om utgiftstaket). Tabell 11.7 Statens finansiella sparande och budgetsaldo Periodisering av räntor, Källor: och . Budgetunderskottet 2004 var , och beräknas underskottet uppgå till . Budgetsaldot förbättras således med , medan det finansiella sparandet försämras med . Den skilda utvecklingen beror bl.a. på periodiseringen av ränteutgifter och skatter, samt av att budgetsaldot, till skillnad från det finansiella sparandet, förstärks av försäljningar av aktier om . Övriga finansiella transaktioner har en negativ effekt på budgetsaldot, men påverkar inte det finansiella sparandet. 2005/06:1 BILAGA 2 genom att tar över lån på ca , som tidigare upptagits av för finansiering av investeringar i de s.k. storstadspaketen i och . antas försäljningar av aktier ske med (se tabell 11.7). Den konsoliderade statsskulden uppgick till eller av BNP vid utgången av 2004. ökar statsskulden i takt med budgetunderskottet. Därtill kommer att skulden i utländsk valuta påverkas av valutakursförändringar. Som andel av BNP ökar statsskulden tillfälligt till följd av kronans försvagning. Tabell 11.8 Budgetsaldo och statsskuld Källor: och . Ålderspensionssystemet består av en fördelningsdel och en premiereservdel. Under uppbyggnadsfasen av det reformerade pensionssystemet är inkomsterna större än utbetalda pensioner. Därigenom uppstår ett sparande i såväl fördelningssom premiereservdelen. I fördelningsdelen fungerar AP-fonderna som en buffert. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i (). Under den tillfälliga förvaltningen i RGK ingår avsättningarna i statens sparande och reducerar därmed statsskulden. överförs medel motsvarande premiepensionsrätten till () andra året efter 2005/06:1 BILAGA 2 inkomståret och placeras hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Räntor, utdelningar m.m. 1 Med AP-fonderna avses fördelningsdelen av ålderspensionssystemet. Källor: , och . uppgick det finansiella sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och PPM, till eller av BNP. Därtill ökade placeringstillgångarna i pensionssystemet till följd av värdeökningar på aktier, som svarar för större delen av tillgångarna både i AP-fonderna och i de fonder som förvaltas av PPM. Värdeförändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Där inräknas endast direktavkastningen i form av räntor och utdelningar. Sparandet förutses ligga kvar på en nivå kring eller strax av BNP . AP-fondernas sparande minskar något mot slutet av prognosperioden, medan sparandet fortsätter att öka i premiepensionssystemet. beslutade att hela det reformerade svenska pensionssystemet skulle klassificeras till den offentliga sektorn. Beslutet motiverades bl.a. med att deltagandet är obligatoriskt och att staten kontrollerar regelverket för både avgifter och förmåner. Detta beslut har ändrats av så att avgiftsbestämda fonderade pensionssystem inte ska klassificeras till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. För medlemsländer som klassificerar sådana allmänna pensionssystem till den offentliga sektorn har medgett en övergångstid att ändra redovisningen till . För svensk del innebär det att den offentliga sektorns finansiella sparande kommer att reduceras med av BNP och att den offentliga sektorns konsoliderade skuld stiger med av BNP i redovisningen. Pensionsreformen innebar en omfördelning av betalningsansvaret mellan statsbudgeten och AP-fonden. Sammantaget ökade statsbudgetens kostnader till följd av reformen. I pensionsöverenskommelsen ingick därför att statsbudgeten skulle kompenseras för den sammanlagda kostnadsökningen. Beloppet beräknades till per . För att inte äventyra pensionssystemets finansiella ställning begränsades inledningsvis beloppet till , som överfördes från AP-fonderna till staten. Frågan om en eventuell ytterligare överföring har beretts , och regeringen avser att överlämna en proposition i frågan under /07. har den kommunala sektorn haft problem med återkommande underskott. ökade kommunsektorns konsumtionsvolym med . har dock utgiftsökningen dämpats, framför allt landstingen har bromsat utgiftsutvecklingen. Tillsammans med skattehöjningar och höjda statsbidrag har detta bidragit till en kraftig förbättring av det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet 200422. Kommunsektorns inkomster utgörs huvudsakligen av skatter och statsbidrag. Skatteinkomsterna beräknas öka . Den genomsnittliga kommunala skattesatsen höjdes till . Skatteunderlaget ökar och skattehöjningarna bidrar med (se tabell 11.10). 22 Med ekonomiskt resultat avses här resultat före extraordinära poster. Tabell 11.10 Kommunsektorns skatteinkomster och statsbidrag Anm.: Skatteinkomster och statsbidrag redovisas justerade för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget för att tydliggöra den underliggande utvecklingen. 1Skatteinkomster enligt som skiljer sig något från NR:s utfall . Källor: och . ökar statsbidragen, enligt nationalräkenskaperna (NR) med 19 miljarder kronor.23 Ökningen kan bl.a. hänföras till satsningar på personalförstärkningar inom skola, vård och omsorg samt förstärkt sysselsättningsstöd. Totalt ökar kommunsektorns skatter och statsbidrag . De föreslagna resursförstärkningarna för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten, höjer statsbidragen med 20062008 (tabell 11.11). höjs de generella bidragen, vilket främst är en följd av att sysselsättningsstödet införlivas i dessa bidrag. Dessutom aviseras en höjning av de generella statsbidragen med 2007 och 2008. På så sätt kompenseras avtrappningen av satsningen på s.k. plusjobb och utbildningsvikariat . Vidare höjs de generella bidragen 2008, som en effekt av att satsningarna på personalförstärkningar inom skola, vård och omsorg successivt förs över från övriga bidrag. Efter den kraftiga nivåhöjningen av statsbidragen 2005 ökar statsbidragen i måttligare takt (se tabell 11.11). bidrar de nämnda resursförstärkningarna till att bidragen ökar med jämfört med . Ökningen bidrar till att den kommunala sektorns inkomster av skatter och statsbidrag ökar , medan skatte- 23 Här avses statsbidrag exklusive moms och justerat för regleringar. Statsbidragen regleras till följd av förändringar av det kommunala skatteunderlaget. 2005/06:1 BILAGA 2 inkomsterna ökar (se tabell 11.10). förutses en relativt stark ökning av skatteunderlagen med . Eftersom statsbidragen ökar långsammare, blir den totala inkomstutvecklingen svagare. Tabell 11.11 Statsbidrag enligt nationalräkenskaperna Plusjobb o. utbildningsvik. Årlig förändring justerat för Anm.: Beloppen avser samtliga bidrag fördelade på ett flertal utgiftsområden och är angivna enligt NR:s redovisning som skiljer sig från statsbudgetens redovisning. I NR redovisas även bidrag som ligger på statsbudgetens inkomstsida, vidare görs en annorlunda periodisering av utgifterna. 1Övriga bidrag utgörs nästan uteslutande av riktade bidrag, dvs. bidrag som är förknippade med en specifik verksamhet. Bidrag för läkemedelsförmåner svarar för närmare hälften av de riktade bidragen. Källor: och . Efter en period med stark konsumtionstillväxt minskade den kommunala konsumtionsvolymen i kalenderkorrigerade termer. Fler arbetsdagar 2004 än 2003 innebar att förändringen i faktiska termer motsvarar en ökning (se tabell 11.13). Antalet sysselsatta inom den kommunala sektorn minskade med ca 2 000 personer mätt som årsgenomsnitt. Justerat för avbolagiseringen av minskade antalet sysselsatta med ca 9 000 personer. Enligt preliminära utfall från nationalräkenskaperna minskade den kommunala konsumtionsvolymen och antalet sysselsatta svagt jämfört med . väntas konsumtion och sysselsättning ta fart. Mätt som årsgenomsnitt väntas antalet sysselsatta 2005 öka med ca 5 000 personer (se tabell 11.12) medan konsumtionsvolymen blir marginellt högre än . En stor del av de sysselsättningsåtgärder som föreslås i denna proposition riktas mot den kommunala sektorn. Utbildningsvikariat tillsammans med plusjobb beräknas öka antalet 2005/06:1 BILAGA 2 sysselsatta inom den kommunala sektorn med 17 000 personer . Sysselsättningsåtgärderna väntas tränga undan viss reguljär sysselsättning, vilket gör att åtgärdernas nettobidrag till sysselsättningsökningen blir lägre än 17 000. En fortsatt god inkomstutveckling tillsammans med sysselsättningsåtgärderna bedöms resultera i totalt närmare 27 000 fler sysselsatta (se tabell 11.12). Plusjobben bidrar även till ett högre antal arbetade timmar och således en högre konsumtionsvolym. I kalenderjusterade termer förväntas konsumtionsvolymen öka . Färre arbetsdagar 2006 än 2005 innebär att den faktiska ökningen bedöms uppgå till . Även 2007 bidrar åtgärderna till en god utveckling av konsumtion och sysselsättning. Antalet sysselsatta väntas öka med ytterligare 10 000, varav plusjobb utgör 4 000. konsumtion bedöms öka . Avtrappningen av sysselsättningsåtgärderna ger 2008 ett negativt bidrag till den kommunala sysselsättningen. Antal sysselsatta minskar med 4 000 personer. Personer i arbete och konsumtionsvolymen ökar dock med 1 000 personer respektive . Förändringen av den kommunala konsumtionsvolymen skall ställas i relation till den demografiskt betingade efterfrågan på kommunsektorns tjänster som beräknas uppgå till i genomsnitt (se avsnitt 12). Antal personer, tusental Förändring av totalt antal sysselsatta av totalt antal friårsplatser antas hamna i sektor. av plusjobben antas hamna i sektor, resterande del i statlig sektor. Källor: och . Finansiellt sparande och resultat Den goda inkomstutvecklingen tillsammans med en dämpad utgiftsutveckling innebär att kommunsektorns finanser stärks kraftigt . Inkomsterna fortsätter öka i hög takt 2006, men till följd av att även utgifterna förväntas öka starkt bedöms dock finansiellt sparande och resultat vara i stort sett oförändrade i förhållande till 2005. Tabell 11.13 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om annat inte anges Anm.: Statsbidrag och skatter redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . De förväntade överskotten är i nivå med vad som kan anses vara god ekonomisk hushållning enligt kommunallagen. Diagram 11.4 Kommunsektorns finanser Inkomster (vänster axel) Utgifter (vänster axel) Finansiellt sparande (höger axel) Anm.: Exklusive kyrkan. Källor: och . En indikator för överskottsmålet Överskottsmålet innebär att det finansiella sparandet i offentlig sektor ska uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel.