prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — har beslutat att överskottet i de offentliga finanserna skall motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunktur- cykel. Den demografiska utvecklingen kommer att leda till ökade resurskrav inom den offentliga sektorn, främst efter 2010. Ett överskott mot- svarande av BNP ökar den offentliga nettoförmögenheten. Detta förbättrar möjlig- heterna att möta de ökade krav på resurser som följer av den åldrande befolkningen, med en rimlig fördelning av skatter och förmåner mellan generationer. Tabell 4.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande sparande (utfall) -0,5 -0,2 Årsvisa mål för den -2,5 -2,2 1 Målet var att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn skulle vara av BNP. sänkningar, som den offentliga sektorns nettoskuld har minskat. De av fastställda utgiftstaken för staten samt det årsvisa målet för den offentliga sektorns finansiella sparande redovisas i tabell 4.3. Tabell 4.3 Av beslutade årsvisa budgetpolitiska mål Utgiftstak för staten, miljarder kronor Finansiellt sparande i offentlig sektor, 1 Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn skall uppgå till av BNP. beräknas budgeteringsmarginalen uppgå till . Det är viktigt att påpeka att prognosen för budgeterings- marginalen är osäker. Om de takbegränsade utgifterna riskerar att överstiga utgiftstaket kommer regeringen att vidta utgiftsbegränsande åtgärder. Tabell 4.4 Prognos för den offentliga sektorns finansiella sparande samt budgeteringsmarginalen Finansiellt sparande i offentlig sektor, procent av BNP1 1Inklusive sparande i premiepensionssystemet. 2Budgeteringsmarginalen baseras på regeringens bedömning av utgiftstakets nivå () i budgetpropositionen . fastställer mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. Dessa mål överträffades både 2000 och 2001. En förklaring till det gynnsamma utfallet var att skatteintäkterna blev större än vad som antogs när målen beslutades. blev utfallet lägre än de av fastställda målen. Avvikelserna förklaras till stor del av en svag konjunkturutveckling. Det årliga målet klarades med god marginal. Enligt det preliminära utfallet i nationalräkenskaperna klarades målet . Beräknat motsvarar det genomsnittliga årliga över- skottet i de offentliga finanserna av BNP 2005. Erfarenheterna av de budgetpolitiska målen är goda. har utrymme skapats för utgiftsreformer och skatte- Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas motsvara av BNP 2006, vilket är väsentligt högre än det av fastställda målet om ett överskott på . Vid beräkningen har hänsyn tagits till de förslag till och aviseringar av utgifts- och inkomstförändringar som regeringen presenterar i denna proposition. I tabell 4.4 redovisas det beräknade överskottet i de offentliga finanserna och budgeteringsmarginalen för åren 20062008. Nivån på utgiftstaket beslutas normalt i förväg. I budgetpropositionen presenterade regeringen dock endast en bedömning av utgiftstakets nivå . Enligt regeringen utgjorde ett utgiftstak på 982 miljarder kronor en väl avvägd nivå för det samhällsekonomiska utrymmet för statliga utgifter . I budgetpropositionen kommer regeringen att lämna förslag om utgiftstak för såväl 2008 som 2009. Långsiktiga beräkningar av den offentliga sektorns utgifter visar att den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning riskerar att leda till en växande utgiftskvot. Att undvika underskott och omfattande besparingar i takt med att de äldre blir allt fler är ett viktigt skäl till att bedriva en politik för ökad sysselsättning och tillväxt som stärker den offentliga sektorns inkomster. En utgångspunkt för regeringens övervägande om utgiftstaket är att utgifterna skall hållas på en nivå som är förenlig med målet om ett överskott mot- svarande av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Vissa förändringar i sammansättningen av de offentliga finanserna kan föranleda en teknisk justering av utgiftstaket. Tekniska justeringar av utgiftstaket kan bland annat motiveras av förändringar som inte har någon effekt på de konsoliderade utgifterna för den offentliga sektorn, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgifterna. Tekniska justeringar syftar till att utgiftstaket skall utgöra en lika stram begränsning för de takbegränsade utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranleder justeringen. Regeringen återkommer i budgetpropositionen med eventuella förslag till tekniska justeringar av utgiftstaken med anledning av förslag i budgetpropositionen. I tabell 4.5 redovisas de faktiska utgiftstaken för åren 20042008 i miljarder kronor. Tekniska justeringar av utgiftstaken försvårar jämförelsen av utgiftstakens nivåer mellan olika år. För att underlätta jämförelsen redovisas i tabell 4.5 även korrigerade nivåer på utgiftstaken, där hänsyn tagits till tekniska justeringar. Tabell 4.5 Utgiftstak för staten 20042008 Utgiftstak för staten, Utgiftstak för staten, 1 Regeringens bedömning av utgiftstak i budgetpropositionen . 4.1.2Överskott i den offentliga sektorns finanser offentliga finanser är en förutsättning för uthållig tillväxt. gäller ett överskottsmål för de offentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Ett överskott på innebär normalt att statsskulden kan minska som andel av BNP som tillgångar byggs upp i form av fonder inom det allmänna pensionssystemet. Därigenom skapas buffertar för att möta de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärds- systemen och för att säkerställa finansieringen med en rimlig fördelning av skatter och förmåner mellan generationer. Ett överskott på ger dessutom en betryggande marginal till underskottsgränsen på av BNP i EU:s . På kort sikt påverkas de offentliga finanserna av konjunkturläget. I en nedåtgående konjunk- tur minskar överskottet. Skattebaserna och därmed de offentliga inkomsterna utvecklas svagare. De offentliga utgifterna blir högre genom ökade kostnader för arbetslösheten. En försvagning av de offentliga finanserna innebär att lågkonjunkturens negativa effekter på hushållens inkomster dämpas. Efterfrågan på varor och tjänster kan hållas uppe. Det omvända gäller i en högkonjunktur. Det finns således automatiskt verkande faktorer i den offentliga ekonomin som bidrar till att dämpa konjunktur- svängningarna och stabilisera den ekonomiska utvecklingen. Genom att justera den offentliga sektorns sparande för konjunkturläget kan ett under- liggande, strukturellt, sparande beräknas (se tabell 4.6). Det strukturella sparandet utgör en indikator på läget i förhållande till det Det strukturella överskottet bör därför normalt ligga av BNP, men kan tillfälligt understiga om t.ex. finanspolitiska stimulanser sätts in i en lågkonjunktur. I en högkonjunktur kan det strukturella överskottet på motsvarande sätt behöva överstiga för att motverka överhettning. Det bör understrykas att beräk- ningar av såväl produktionsgap som strukturellt sparande är behäftade med stor osäkerhet. ekonomiska vårproposition angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet bör föreslås för nästkommande budgetår. Regeringen anförde också att det preciserade målet skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunkturläget som läget i förhållande till det övergripande överskottsmålet. Vid utvärde- ringen av måluppfyllelsen skall eventuella revideringar av konjunkturprognosen jämfört med beslutstillfället beaktas. Därutöver påverkas det finansiella sparandet av osäkerheten i både statens inkomster och utgifter. Denna osäkerhet är också ett skäl till att finanspolitiken bör ha en avvägning mellan kortsiktig flexibilitet och långsiktig hållbarhet. fastställdes målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn till av BNP. Enligt nationalräkenskaperna uppgick överskottet i de offentliga finanserna till av BNP, det vill säga målet över- träffades . Det starka utfallet uppkom trots att BNP växte något svagare än vad som antogs i budgetpropositionen . De förbättrade finanserna beror till stor del på ökade intäkter från bolagsskatter dels till följd av en stark resultatutveckling, dels på grund av att vissa bolag återfört hela eller delar av sina avsättningar till periodiseringsfonder till beskattning. Även skatt på kapitalvinster och skatt på konsumtion blev högre. Även lägre utgifter bidrog i viss mån till det högre finansiella sparandet. Även i budgetpropositionen föreslog regeringen att målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn 2006 skulle fastställas till av BNP, vilket också beslutades av . De prognoser som redovisas i denna proposition innebär emellertid att det finansiella sparandet kommer att uppgå till av BNP. Det starkare sparandet beror delvis på att den reala ekonomin bedöms växa starkare, bl.a. genom en ökad konsumtion i hushållssektorn och en ökad produktion i näringslivet, vilket påverkar skattebaserna för mervärdesskatt och bolagens inkomstskatt. Därutöver beror det starkare finansiella sparandet på högre intäkter från hushållens skatt på kapitalvinster samt på en relativt begränsad ökning av utgifterna. Enligt den prognos som redovisas i bilaga 1, Svensk ekonomi, antas att produktionsgapet sluts mot slutet av beräkningsperioden. Med beaktande av beslutade och aviserade åtgärder (se avsnitt 4.3) beräknas överskottet i de samlade offentliga finanserna till av BNP 2008. Förstärkningen beror både på ett något förstärkt strukturellt sparande och på att konjunkturen förbättras. uppgår det genom- snittliga överskottet till av BNP, se tabell 4.6. Tabell 4.6 Finansiellt sparande i offentlig sektor Procent av BNP, om inget annat anges Finansiellt sparande, miljarder kronor -0,5 -0,2 Justering för konjunkturläge. -1,6 -0,3 -0,5 -0,5 -0,3 Finansiellt sparande, genomsnitt -0,7 -1,8 -1,4 -1,5 -0,6 -0,3 1 Engångseffekterna 2004 och 2005 förklaras av ökade skatteintäkter p.g.a. att vissa bolag återfört hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning. 4.2Utgifts- och inkomstförändringar studiebidraget till gymnasieelever skall höjas De offentliga finanserna väntas förstärkas mer än vad som förutsågs i budgetpropositionen . har ett antal reformer beslutats eller föreslagits för åren 20062008. I denna proposition föreslås vissa ytterligare utgifts- och inkomstförändringar. I detta avsnitt redovisas översiktligt budget- effekterna dels av de reformer som föreslås eller aviseras i denna proposition, dels av de reformer och finansieringar som tidigare beslutats eller aviserats. föreslagna utgifts- och inkomstförändringar I tabell 4.7 redovisas de sammantagna effekterna för de offentliga finanserna och de tak- begränsade utgifterna av nu föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomstförändringar i förhållande till den politik och det regelverk som budgetpropositionen baserades på. En mer detaljerad beskrivning av de nya inkomst- och utgiftsförslagen återfinns i kapitel 5 och i kapitel 6.4.2. I budgetpropositionen föreslogs bland annat åtgärder som syftade till att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Även om sysselsättningen nu förbättras så ökar också arbetsutbudet, vilket är en bidragande orsak till den fortsatt höga arbetslösheten. I föreliggande proposition föreslår eller aviserar därför regeringen ytterligare åtgärder inom arbets- marknadsområdet. Bland förslagen kan nämnas kvalificerad arbetsmarknadsutbildning mot bristyrken samt ökade volymer i de arbets- marknadspolitiska programmen. Vidare föreslås eller aviseras reformer inom några områden. Det handlar om åtgärder inriktade på trygghet och rättvisa för ungdomar, äldre, tandvård, integration, företagande och miljö- och landsbygdsutveckling. Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för ungdomar föreslår regeringen bland annat att retroaktivt från , att studiemedlen för eftergymnasiala studier höjs från och att det tillfälliga investeringsbidraget för byggandet av små lägenheter förlängs till och med . Dessutom avser regeringen föreslå ett statligt bidrag för kommuner som vill använda sig av hyres- garantier. Inom ramen för regeringens åtgärder för äldre tas i denna proposition ett första steg i en tioårig satsning på äldreomsorgen. I regeringens åtgärder för äldre ingår bland annat ett nytt investeringsbidrag till särskilt boende samt höjning av bostadstillägget för pensionärer. Inom ramen för regeringens åtgärder för att främja integration finns bland annat förslag om en försöksverksamhet med ett utvidgat uppdrag till för introduktion av nyanlända. Dessutom föreslås att försöks- verksamheten med arbetsplatsintroduktion för invandrare övergår i den ordinarie verksamheten. Till följd av den tillfälliga ändringen av utlänningslagen som genomfördes föreslår regeringen bland annat att stödet höjs till de kommuner som tar emot personer som fått permanent uppehållstillstånd i . Vidare bedömer regeringen att krävs för att införa ett nytt grundstöd inom tandvården. Därutöver beräknar reger- ingen att anslagen för nästa miljö- och landsbygdsprogram ökar med jämfört med budgetpropositionen . På statsbudgetens inkomstsida föreslår rege- ringen bland annat en förlängning av skattelättnaden för vissa byggtjänster men också att utrymmet för skatteutgifter för anställnings- stöd minskas med i förhållande till beräkningen i budgetproposition (se avsnitt 6.4.2 och kapitel 5). Tabell 4.7 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . Summa ökning av takbegränsade utgifter Utgifter via skattekrediteringar på budgetens inkomstsida2 Summa inkomstreformer, netto (periodiserade effekter) Nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser 1Inkluderar även utgifterna för arbetsmarknadsåtgärder som i tabell 6.8 klassificeras som utgifter till följd av övriga makroekonomiska förändringar. 2Inkluderar inkomsteffekten av bland annat miljöåtgärder m m på inkomstsidan. De nu föreslagna eller aviserade åtgärderna på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida medför, allt annat lika, att den offentliga sektorns finanser försvagas med 2006. beräknas den sammantagna belastningen på de offentliga finanserna av de föreslagna åtgärderna uppgå till respektive år. Även med de åtgärder som regeringen föreslår i denna proposition förstärks det offentlig- finansiella sparandet 20062008 i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen . En orsak till detta är att utgifterna för bland annat ohälsan har reviderats ned. Den främsta orsaken är dock att intäkterna har reviderats upp i förhållande till beräkningen i budgetproposi- tionen. Förändringar jämfört med föregående år I tabell 4.8 redovisas de samlade budget- effekterna i förhållande till föregående år av större beslutade, nu föreslagna eller tidigare aviserade reformer samt finansieringen av dessa. Tabellen visar på en övergripande nivå rege- ringens prioriteringar fram . Reformerna i tabellen avser både statsbudgetens utgifts- och inkomstsida. Därutöver sker förändringar av budgetens inkomster och utgifter till följd av bland annat den makroekonomiska utvecklingen, pris- och löneomräkning m.m. Dessa förändringar redovisas i kapitel 5 och i avsnitt 6.4.3. Av tabell 4.8 framgår att de beräknade utgifterna till följd av reformer ökar kraftigt inom några områden. Det gäller kommun- sektorn, men betydande resursförstärkningar aviseras också för rättsväsendet, den ekonomiska tryggheten, familjepolitiken, biståndet samt utbildning och forskning. Sammantaget beräknas de takbegränsade utgifterna öka med i förhållande till 2005 till följd av utgifts- reformer. minskar också utgifterna med totalt till följd av besparingar, finansiering av utgiftsreformer och avslutande av vissa tempo- rära program. Merparten av besparingarna genomförs inom försvaret. De offentliga finanserna försvagas därmed sammantaget med 2008 till följd av direkta beslut på statsbudgetens utgiftssida. Ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet, beräknas öka med 2008 i förhållande till ramen , bland annat för att öka antalet poliser och häktes- och fängelseplatser inom kriminalvården. Regeringens mål är att av bruttonationalinkomsten skall anslås till bistånd 2006. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd beräknas därför sammantaget öka med 2006 i förhållande till 2005. Till följd av utgiftsreformer beräknas ramen för Utgiftsområde 9 Hälso- och sjukvård samt social omsorg öka med 2008 i förhållande till 2005. De i denna proposition föreslagna och aviserade åtgärderna för äldre och för tandvården är de främsta förklaringarna till den beräknade utgiftseffekten. Ramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp beräknas öka med nära fram . Taket i sjukpenningen kommer att höjas , vilket sammantaget medför ökade årliga utgifter på . Ett nytt statsbidrag till landstingen infördes för att stärka landstingens arbete med att minska sjukskrivningarna. beräk- nas högst utbetalas till lands- tingen. Med nu aviserade reformer inom familje- politiken beräknas ramen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn öka med 2008. Barnbidraget liksom flerbarnstillägget höjdes . Därutöver har rege- ringen tidigare aviserat en höjning av taket i föräldraförsäkringen från . höjs ersättningen i lägstanivådagarna. Ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning beräknas öka med . Med de föreslagna och aviserade tillskotten inom området skapas utrymme för personalförstärk- ningar inom skolan och förskolan, fler högskoleplatser, ökad kvalitet, och en satsning på forskning och forskarutbildning. Ramen för utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar beräknas öka med 2008 i förhållande till ramen . Höjningen förklaras främst av förändringar inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och en ökning av miljö- och landsbygdsprogrammen. Resurstillskotten till utgiftsområde 25 All- männa bidrag till kommuner uppgår till 2008 jämfört med . Knappt hälften av denna höjning beror på att sysselsättningsstödet på statsbudgetens in- komstsida avskaffas 2007. I stället höjs statsbidragen med . tillskottet till kommunsektorn . Därmed möjliggörs en stark ekonomi, vilket ger utrymme för kommunerna att öka sysselsättningen. De tidigare beslutade eller nu föreslagna åtgärderna på statsbudgetens inkomstsida innebär en försvagning av den offentliga sektorns finanser med . Den största inkomstförsvagningen utgörs av att kompensa- tionen för allmän pensionsavgift fullföljs . stärks de offentliga finanserna till följd av förändringarna på statsbudgetens inkomstsida. Det beror på att många av stöden på budgetens inkomstsida är temporära och gradvis upphör fram . Detta gäller exempelvis för de tillfälliga sysselsättningsstöden till kommunsektorn som upphör 2007. De offentliga finanserna försvagas samman- taget med nära till följd av direkta beslut på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida. Poli- tiken i statsbudgeten är alltså expansiv . innebär de föreslagna eller aviserade åtgärderna en försvagning av de offent- liga finanserna med eller motsvarande av BNP. uppgår försvagningen till motsvarande av BNP. Den expansiva finanspolitiken för att minska arbetslösheten bidrar till en temporär minskning av det offentlig-finansiella sparandet . förstärks det offentliga sparandet successivt och beräknas uppgå till av BNP . Tabell 4.8 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Minustecken innebär utgiftsbesparingar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 3 Skatt, tull och exekution UO 5 Internationell samverkan UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet UO 7 Internationellt bistånd UO 8 Invandrare och flyktingar UO 9 Hälso- och sjukvård samt social omsorg UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn UO 16 Utbildning och universitetsforskning UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande UO 19 Regional utveckling UO 20 Allmän miljö- och naturvård UO 23 Jord- och skogsbruk UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Summa utgiftsreformer inkl. lånefinansierade UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Summa finansiering på UO Utgiftsreformer inkl. finansiering m.m. Fortsättning av tabell 4.8 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Minustecken innebär att skatteinkomsterna ökar. Kompensation för allmän pensionsavgift Följdändring av höjt grundavdrag för utomlands bosatta (SINK) Tillfälligt sänkt arbetsgivaravgift, 20062007 Skatt på kapital och företag Ändrade regler periodiseringsfond, brutto Höjd fastighetsskatt, vattenkraftverk Justering av begränsningsregeln för fastighetsskatt Skatt på konsumtionsvaror och insatsvaror Slopad CO2-skatt i industrin och nedsättning /kg i energisektorn Höjd skatt på avfall som deponeras Höjd fordonsskatt lätta lastbilar och lätta bussar Höjd energiskatt på el för hushålls- och servicesektorerna Höjd skatt på el-, gas-, värme- och vattenförsörjning Höjd skatt på vissa alkoholdrycker Sänkt skatt på dieseldrivna bilar med lägre partikelutsläpp Skatt på avfall som förbränns Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror Skattelättnad för vissa byggtjänster, brutto Skatt på färd över Nedsättningar/Kreditering på skattekonto Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, brutto Utbildning personal vård- och äldreomsorg Anställningsstöd, långtidsarbetslösa, brutto Fortsättning av tabell 4.8 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Minustecken innebär att skatteinkomsterna ökar. Energieffektivisering i lokaler med offentlig verksamhet Stöd till konvertering från direktverkande eluppvärmning Stöd till konvertering från oljeuppvärmning Energieffektiva fönster och biobränsleeldade uppvärmningssystem i småhus Summa inkomstreformer, brutto Summa indirekta effekter av inkomstreformer Summa inkomstreformer, netto Utgifts- och inkomstreformer inklusive finansiering Uppföljningen av statsbudgeten för sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2005 (skr. 2005/06:101). Samman- fattningsvis framgår i skrivelsen att statsbud- getens saldo uppgick till , vilket är högre än det i statsbudgeten beräknade under- skottet på . Vidare framgår av årsredovisningen att stats- budgetens inkomster uppgick till 2005, vilket är högre än vad som beräknades i den ursprungliga statsbudgeten. Skatteinkomsterna blev högre, varav en stor del förklaras av högre skatteintäkter än budgeterat på bolagsvinster och kapitalvinster för hushåll, samt av periodiseringseffekter. In- komsterna från försäljning av statlig egendom blev lägre än budgeterat. Inkomster av statlig verksamhet blev lägre än budgeterat. Tabell 4.9 Statsbudgetens utfall Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Med statsbudget avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av , dvs. 2För jämförbarhet med statsbudgeten redovisas utfallen enligt de i stats- budgeten gällande principerna. 3Inklusive posten minskning av anslagsbehållningar. 4Inklusive kassamässig korrigering. Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till nära 2005, vilket är lägre än budgeterat i den ursprungliga statsbudgeten. Utgifterna för samtliga utgifts- områden exklusive utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev nära lägre än budgeterat. Detta beror på att utgifterna blev lägre än anvisade medel för bland annat sjuk- penning och rehabilitering, tandvårdsförmåner, studiestöd samt avgiften till Europeiska gemen- skapen, vilket till del motverkas av högre utgifter än budgeterat för djurbidrag och landsbygds- stöd.