prop · GT03145 · 2006-03-22 00:00:00 — Detta motsvarar vid användning av viktningsfaktorer en mins- kad energianvändning i den befintliga bebyggelsen beroende på fastigheternas uppvärmningsform. Utifrån rådande prisläge och befintliga konverteringsstöd för olje- och eluppvärmda bostäder bedöms merparten av denna effektivisering ske i olje- och eluppvärmde bostäder varför den förväntade besparingen sannolikt ligger än om besparingen räknas om genom användning av viktningsfaktorer. I nybyggda småhus är den genomsnittliga energianvändningen redan lägre än i det befintliga byggnadsbeståndet (100 kWh/kvad- ratmeter istället för 155 kWh/kvadratmeter). I nybyggda flerbostadshus och lokaler är den genomsnittliga energianvändningen än i det befintliga beståndet (150 kWh/kvadratmeter istället för 165 kWh/kvadratmeter respektive 130 kWh/kvadratmeter i stället för 148 kWh/kvadratmeter). Nybyggda bostäder och lokaler uppvisar därmed i snitt en lägre energianvändning per kvadratmeter än den befintliga bebyggelsen. Med tanke på att den dominerande uppvärm- ningsformen i småhus är el är besparingen sannolikt ännu större om den räknas om genom användning av viktningsfaktorer. I jämförelse med det totala bostadsbeståndet är det årliga tillskottet av bostäder genom nybyggnad tämligen litet. producerades 20 000 bostäder med en yta motsvarande av det totala bostads- Givet samma byggnadstakt kommer nybyggnad att utgöra av det totala byggnadsbeståndet. Den genomsnittliga energianvändningen per kvadratmeter till följd av nybyggnad beräknas därför minska . Ingen hänsyn har här tagits till uppvärmningsform varav viktningsfaktorn 1 har använts. Genom skärpta hushållningskrav vid nybyggnad och särskilda hushåll- ningskrav för eluppvärmda bostäder och lokaler blir minskningen av den totala energianvändningen till följd av nybyggnad vid användning av viktningsfaktorer ännu större. Vidare beräknas av beslutade konverteringsstöd för bostäder och lokaler med direktverkande elvärme leda till en minskad el- användning på vilket med hänsyn tagen till föreslagna vikt- ningsfaktorer skulle bidra till en minskad energianvändning med 0,5 pro- cent. Också stödet till offentliga lokaler samt Klimatinvesteringspro- grammet (Klimp) beräknas leda till en minskad energianvändning men uppgifter saknas avseende storleken på denna. Regeringen anser att i denna proposition beskrivna åtgärder kommer att höja acceptansnivån för energieffektiviserande åtgärder ytterligare varför målet om en minskning av energianvändningen per areaenhet i bostäder och lokaler sammantaget framstår som en rimlig målsättning som dock kräver ett kontinuerligt arbete med energieffektivisering. Att göra motsvarande beräkningar fram- står inte som motiverat då allt för stor osäkerhet råder om viktiga faktorer såsom framtida prisutvecklingar samt teknisk utveckling. Skärpta hushållningskrav vid nybyggnad I syfte att minska energianvändningen för uppvärmningsändamål anser regeringen att skärpta energihushållningskrav i nyproducerade flerbo- stadshus eller lokaler bör införas. För flerbostadshus är den dominerande uppvärmningsformen fjärrvär- me. är av lägenheterna i flerbostadshus anslutna till fjärrvärme. Skärpta energihushållningskrav för flerbostadshus och lokaler leder till en väsentlig begränsning av energianvändningen för uppvärm- ningsändamål. Effekterna är beroende av vilka uppvärmningssystem som kommer att användas. är den vanligaste uppvärmningsformen för flerbostadshus fjärrvärme. Då det i propositionen föreslås särskilda hus- hållningskrav vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler utgår analysen ifrån att uppnådda besparingar till följd av en allmän skärpning av energihushållningskraven i byggreglerna kommer att ske i fjärrvärme- anslutna flerbostadshus och lokaler. byggdes det 175 flerbostadshus med totalt 7 626 lägenheter. Beräkningarna nedan utgår från ett genomsnittligt flerbostadshus . I ett flerbostadshus beräknas därmed den årliga ener- gibesparingen till (MWh) till följd av de skärpta hus- hållningsreglerna. I den aggregerade beräkningen avses en , 20072046. Det långa tidsspannet har valts utifrån att en byggnad har en mycket lång livstid som i många fall uppgår till . Alla kostnader är nuvärdes- beräknade och den diskonteringsränta som har använts är . energipris refereras till fjärrvärme som är den vanligaste uppvärmnings- Prop. 2005/06:145 formen i flerbostadshus () när man bortser från eluppvärm- ning där det i denna proposition föreslås särskilda hushållningskrav. Ett rörligt pris för fjärrvärme på förutsätts. En studie av EnergiCentrum visar att en skärpning av bygg- reglerna i storleksordningen initialt kan innebära något högre byggkostnader men att det rent tekniskt inte innebär några problem utan först och främst kan åstadkommas genom noggrannare arbetsutförande och användande av rätt tekniska lösningar vilket också illustreras av nedanstående tabell. Tabell 1 tekniska konsekvenser av skärpta energihushållningskrav (källa , rapport av skärpning av krav för energihushållning i revidering av byggregler BBR 06 [kWh/m2,år] Täthet vid ±50 Pa [l/s, m²] Trapphusbelysning, tvättstugor etc. Vad gäller flerbostadshusen uppfylls de skärpta kraven enbart genom installation av ett FTX-system, dvs. ett system med mekanisk till- och frånluft med värmeåtervinning i en värmeväxlare. Enligt uppgifter från EnergiCentrums rapport för energihushållning är kostnaden för ett FTX-system ca. per lägenhet exklusive moms inklusive kostnader för tilluftskanaler och installation. En från- luftsfläkt som drivs med el (F-system) uppges kosta ca per lägenhet exkl. moms. En privatekonomisk kalkyl visar att merkostnaden per lägenhet för ett FTX-system jämfört med ett F-system är inklusive moms, och för ett genomsnittligt flerbostadshus inklusie Energibesparingen uppgår till ungefär 68 MWh . denna besparing beräknas här uppgå till vilket nuvärdesberäknat motsvarar . Det bör dock tilläggas att FTX-växlaren tillför som mest energi under de kallaste månaderna när det rörliga priset för fjärrvärme är som högst och därmed ligger över antagna /kWh. Energibesparingen blir därmed större än vad som här förenklat illustreras. En samhällsekonomisk kalkyl visar att merkostnaden per lägenhet för ett FTX-system jämfört med ett F-system är exklusive moms, och för ett genomsnittligt flerbostasdhus exklusive moms. Energipriset uppgår exklusive moms till /kWh vilket nuvärdes- beräknat motsvarar . Skärpta energihushållningskrav bedöms innebära minskade skattein- täkter från energiskatter. kommer att behöva revidera nuvar- ande förslag till reviderade byggregler. Regeringen anser att detta arbete ska finansieras inom ramen för befintliga medel. Skärpta energihushållningskrav bedöms inte ha några negativa effekter för små företags villkor. Tvärtom finns det ett flertal exempel på små företag som har försökt att profilera sig genom att erbjuda energieffek- tiva lösningar. Dessa företag förväntas gynnas av skärpta hushållnings- krav. Särskilda hushållningskrav vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler I syfte att minska användningen av el för uppvärmningsändamål samt att underlätta för en framtida konvertering till andra uppvärmningsformer anser regeringen att skärpta hushållningskrav i nyproducerade byggnader som innehåller eluppvärmda bostäder eller lokaler bör införas. Särskilda hushållningskrav bidrar också till att stärka försörjningstryggheten ge- nom att trygga tillgången på el till konkurrenskraftiga priser. El är en högvärdig energiform som av tekniska skäl inte kan ersättas med andra energiformer i de flesta andra användningsområden än vid uppvärmning. av nyproducerade småhus har vattenburen elvärme som uppvärmningssystem. Nyproducerade småhus med enbart direktverkande elvärme utgör av all nyproduktion. Bland nyproducerade flerbostadshus installerar vat- tenburen elvärme och direktverkande elvärme. Motsvar- ande uppgifter uppges saknas för nyproducerade lokalfastigheter. Sam- tidigt har användningen av el till annat än uppvärmning i bostäder ökat markant. Motsvarande ökning i lokaler är ännu större. Skärpta hushållningskrav för eluppvärmda bostäder och lokaler leder till en väsentlig begränsning av el för uppvärmningsändamål. Effekterna är beroende av vilket uppvärmningssystem som används i stället. Genom att skärpa hushållningskraven för samtliga eluppvärma bostäder och lokaler framstår användningen av värmepump, biobränslepannor, pellets, solvärme eller, där en sådan anslutning är möjlig, fjärrvärme som mest troliga alternativ. Beräkningarna i den privatekonomiska kalkylen är baserade på ett energipris på per kWh, vilket ungefär speglar den rörliga delen av dagens elpris för hushållskunder. I priset ingår elpris, punktskatter, rörlig del av nättariff och moms. I den samhällsekonomiska kalkylen ex- kluderas skatter och moms, vilket ger ett energipris på ca per kWh (inkl. rörlig del av nätavgift). Beräkningarna i den samhällsekonomiska kalkylen är vidare baserade på marginalel med koldioxid per kWh. Mot bakgrund av systemet för handel med utsläppsrätter skulle man kunna argumentera för att en minskad förbrukning av el och värme inte påverkar utsläppen av koldioxid överhuvudtaget, eftersom utsläppen bestäms av den totala mängden utsläppsrätter som har fördelats i . Minskade utsläpp av koldioxid från el- och värmesektorn i kommer därmed med att leda till högre utsläpp av koldioxid från andra källor i eller utanför . Systemet med handel med utsläppsrätter innebär vidare att utsläppen faktiskt har tilldelats ett marknadsvärde vilket påverkar energipriserna. Om de besparingar som kommer från sänkta kostnader för energiinköp redan finns med i kalkylen innebär det därmed en dubbelräkning att utöver detta också räkna in en separat vinst från reduktioner i koldioxidutsläppen. Resonemanget om kopplingen till handelssystemet har dock störst be- tydelse på kort sikt, under innevarande handelsperiod. EU:s totala tilldel- ning finns nu fastställd av EU:s medlemsstater för perioden 20052007. Nästa periods, 20082012, totala tilldelning på EU-nivå skall enligt di- rektivet om handel med utsläppsrätter meddelas Europeiska kommissio- nen . En minskad elanvändning i kan bidra till att minska behovet av kolkondensproduktion och därmed min- ska koldioxidutsläppen i det nordiska elsystemet. Detta kan i sin tur, i förlängningen, minska EU:s totala behov av utsläppsrätter. Värdet av detta är därmed de åtgärder som inte behövs genomföras någon annan- stans inom handelssystemet. Vad kostnaden för framtida reduktioner blir är mycket svårt att förutspå. Som en försiktig skattning har vi använt den nu gällande marginella kostnaden, dvs. nuvarande utsläppspris, per kilo koldioxid. Det är svårt att renodla olika styrmedels relativa inverkan, men vi har ändock valt att redovisa de kvantitativa miljövinsterna av den beräknade minskade energianvändningen i tabellerna nedan. Det är uppenbart att ut- över de minskade utsläpp som är relevanta att räkna med, kommer ge- nomförda effektiviseringar i energianvändningen i bebyggelsen att un- derlätta en omställning av energisystemet såväl som att bidra till uppfyll- ande av de mål för energieffektivisering som förutses bli antagna till följd av det föreslagna direktivet för energitjänster och effektiv slut- användning av energi (KOM [2003] 739 slutlig). Samtliga dessa effekter är enligt regeringens bedömning att se som en miljövinst, även om de alla inte är kvantifierbara. Redovisade investeringskostnader och prestandaegenskaper av olika uppvärmningsalternativ är hämtade från EKMIL 2004 som är ett kalkyl- verktyg framtaget av , där man kan jämföra kostnader för olika uppvärmningssätt av villor. Verktyget uppdaterades senast . De samhällsekonomiska beräkningarna utgår ifrån att den minskade efterfrågan på utsläppsrätter som uppstår om el- och fjärrvärmeanvänd- ningen effektiviseras möjliggör lägre utsläppstak för kommande perioder och bidrar till globalt lägre koldioxidutsläpp. Koldioxidutsläppen värderas till per kg. Miljövärderingen upp- går således till per reducerad kWh el. I den aggregerade beräkningen avses en , 20072026. 2005/06:145 kostnader är nuvärdesberäknade och den diskonteringsränta som har an- Skärpta hushållningskrav kommer att främja alternativa uppvärmnings- former såsom värmepump, biobränslepannor, solvärme eller där en sådan anslutning är möjlig fjärrvärme. Konsekvenserna av särskilda kravnivåer exemplifieras genom en jäm- förelse mellan ett nyproducerat småhus som värms med vattenburen el- värme och tre alternativa uppvärmningssystem frånluftsvärmepump, bergvärmepump och pelletspanna. Som nollalternativ tänker vi oss ett nybyggt småhus som värms med vattenburen el- värme. Tre olika utgångspunkter för energibehovet har använts för att analysera de olika alternativen: 1)12 MWh/år, där vi utgår ifrån ett teoretiskt energibehov utifrån byggreglernas gällande energihushållningskrav och där vi bort- ser från eventuella beteenderelaterade effekter. 2)15 MWh/år, vilket enligt statistiken är det genomsnittliga ener- gibehovet för uppvärmning och varmvatten i nybyggda småhus. 3)17 MWh/år, vilket motsvarar ett småhus där energibehovet ligger över genomsnittet till följd av beteenderelaterade faktorer såsom en högre inomhustemperatur, en större förbrukning av varmvatten eller felaktig vädring. För jämförelsealternativen gör vi följande antaganden: Merkostnaden jämfört med nollalternativet beräknas till . Frånluftsvärmepumpen antas tillgodose av värme- behovet för uppvärmning och tappvarmvattenberedning och ha en värmefaktor 2. Det årliga kostnaden för drift och underhåll antas vara . Merkostnaden för investeringen blir . Bergvärmepumpen antas tillgodose av värmebe- hovet för uppvärmning och tappvarmvattenberedning och ha en värmefaktor 3,5. För bergvärmeinstallationen har själva borrhålet ett restvärde då det antas ha en i princip oändlig livslängd. Själva borrhålet värderas här till . Den årliga kostnaden för drift och underhåll antas vara . Merkostnaden för investeringen blir . Kostnaden för pellets uppgår till /kWh. För enkelhets skull utgås i de fortsatta beräkningarna från en genomsnittlig kostnad om /kWh. Verkningsgraden antas vara och ha en värmefaktor 1. Pellets ger inget bidrag av fossilt koldioxid till atmosfären och därför görs det förenklade antagandet att värdera hela energi- åtgången som nytta. Den årliga kostnaden för drift och underhåll antas vara . Privatekonomiska konsekvenser av de tre olika alternativen vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler Av nedanstående beräkningar framgår att samtliga uppvärmningsalterna- tiv oavsett energibehov ger en privatekonomisk vinst. Dock leder enbart installation av frånluftsvärmepump utifrån här antagna prestandaegens- kaper inte till att huset når beräkningsexemplets kravnivå på 55 kWh/m2. Eftersom beräkningarna visar att nivån kan uppfyllas med privatekono- misk lönsamhet t.ex. vid installation av bergvärmepump, kan skärpta krav motiveras utan extra tillskott i form av statliga medel till småhusägarna. 1) Energibehov 12 MWh/år Det första alternativet som belyses är att kombinera den vattenburna elvärmen med en frånluftsvärmepump. Merkostnaden som uppkommer är och drift och underhållskostnaden beräknas uppgå till , vilket nuvärdesberäknat ger en kostnad om . Frånluftvärmepumpen ger värme motsvarande av husets vär- mebehov och har en värmefaktor 2. Det gör att energibehovet sjunker med 3,6 MWh/år till 8,4 MWh/år. Den privatekonomiska besparingen uppgår vid elpriset /kWh till /år, vilket nuvärdesberäknat ger en besparing om . Om man i samma hus istället väljer att installera en bergvärmepump uppgår merkostnaden för installationen till . Drift och underhållskostnaden antas vara , vilket ger en nu- värdesberäknad kostnad om . Bergvärmepumpen ger vär- me motsvarande av husets värmebehov och förutsätts ha en värmefaktor 3,5. Det gör att behovet av köpt el sjunker till 3,9 MWh/år, dvs. en minskning med 8,1 MWh/år. Den årliga privatekonomiska bespa- ringen uppgår då till , vilket ger en nuvärdesberäknad be- sparing om . För bergvärmepumpen finns ett restvärde användning då själva borrhålet antas ha en betydligt längre livslängd än så. Borrhålet värderas till , vilket ger ett nu- värdesberäknat restvärde om . I fallet med installation av pelletspanna istället för elpanna uppkommer en merkostnad om . Den årliga drift och underhållskost- naden uppgår till , vilket ger en nuvärdesberäknad kostnad om . Detta skall ställas i relation till den besparing som görs vid val av pellets. Då verkningsgraden antas vara ökar energibehovet från 12 MWh till 13,4 MWh. beräknas kost- naden per kWh värme från pellets uppgå till , vilket ger en be- sparing om /år. Nuvärdesberäknat uppgår besparingen till . 2) Energibehov 15 MWh/år Merkostnaderna för installationen samt drift och underhåll är i detta ex- empel desamma som ovan. Den privatekonomiska besparingen blir dock annorlunda. Vid installation av frånluftsvärmepump minskar det årliga energibehovet från 15 MWh/år till 10,5 MWh/år. Det ger en privatekono- misk besparing om vilket nuvärdesberäknad ger en besparing om . För bergvärmealternativet minskar energibe- hovet med 10,2 MWh/år till 4,8 MWh/år. Den årliga besparingen uppgår således till , vilket nuvärdesberäknat ger en besparing om . Vid övergång till pelletseldning ökar energibehovet till 16,8 MWh/år och den privatekonomiska besparingen uppgår till /år, vilket nuvärdesberäknat ger en besparing om . 3) Energibehov 17 MWh/år Merkostnaderna för installationen samt drift och underhåll är även i detta exempel desamma som ovan, men den privatekonomiska besparingen förändras. Vid installation av frånluftsvärmepump minskar det årliga energibehovet från 17 MWh/år till 11,9 MWh/år. Det ger en privatekono- misk besparing om vilket ger en nuvärdesberäknad besparing om . För bergvärmealternativet minskar energi- behovet med 11,5 MWh/år till 5,5 MWh/år. Den årliga besparingen upp- går således till , vilket nuvärdesberäknat ger en besparing om . Vid övergång till pelletseldning ökar energibehovet till 19 MWh/år och den privatekonomiska besparingen uppgår till /år, vilket nu- värdesberäknat ger en besparing om . Samhällsekonomiska konsekvenser av de tre olika alternativen vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler I den samhällsekonomiska kalkylen nedan används samma grunddata som presenteras ovan, men skatter och moms exkluderas. i den samhällsekonomiska kalkylen till /kWh. mer en pluspost i form av miljönytta. 1) Energibehov 12 MWh/år Det första alternativet som belyses är att kombinera den vattenburna el- värmen med en frånluftsvärmepump. naden som uppkommer är för installation och för drift och underhåll, vilket nuvärdesberäknat ger en kostnad om Besparingen av 3,6 MWh/år värderas samhällsekonomiskt till , vilket nuvärdesberäknat ger ett värde om 24 000 Till detta kommer miljönyttan som nuvärdesberäknat uppgår till För bergvärmealternativet uppgår merkostnaden för installation till Den nuvärdesberäknade kostnaden för drift och underhåll besparingen uppgår till och miljönyttan till . Borrhålets restvärde beräknas till . Väljs en pelletspanna blir den samhällsekonomiska merkostnaden för pannan och för drift och underhåll. nuvärdesberäknade besparingen uppgår till och miljönyttan till . 2) Energibehov 15 MWh/år Merkostnaderna för installation samt drift- och underhållskostnaderna blir desamma som i exemplet med ett energibehov om 12 MWh. Den samhällsekonomiska besparingen och miljönyttan blir dock en annan. För fallet med installation av frånluftsvärmepump uppgår den nu- värdesberäknade samhällsekonomiska besparingen till och miljönyttan till . För bergvärmepumpen blir den årliga samhällsekonomiska bespar- ingen , vilket nuvärdesberäknat ger en besparing om . Miljönytta uppgår till . Borrhålets restvärde beräk- nas till . Vid installation av pelletspanna uppgår den nuvärdesberäknade sam- hällsekonomiska besparingen till och miljönyttan till . 3) Energibehov 17 MWh/år Även här är merkostnaderna för installation samt drift- och underhålls- kostnaderna desamma som i exemplet med ett energibehov om 12 MWh. Vid installation av frånluftvärmepump uppgår den nuvärdesberäknade samhällsekonomiska besparingen till och miljönyttan till . För bergvärmepumpen blir den nuvärdesberäknade samhällsekono- miska besparing och miljönyttan . Borr- hålets restvärde beräknas till . Vid installation av pelletspanna uppgår den nuvärdesberäknade sam- hällsekonomiska besparingen till och miljönyttan till . Regionala skillnader och hänsyn till lokala förhållanden vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler Enligt uppgifter från dominerar bergvär- mepumpar i storstadsområden. Anledningen till detta är begränsade tomt- areor, vilket försvårar horisontellt förlagda kollektorslingor. I glesbygd och lantbruksbygd är ytjordvärme mer förekommande tack vare större tomter och tillgång till egna eller närståendes grävmaskiner vilket förbill- igar totalinvesteringen. I och är tillgången på grundvat- ten ofta stor vilket gör att grundvattenvärmepumpar är relativt vanliga i dessa områden. Även dessa tekniska lösningar klarar särskilda kravni- våer. Kostnaderna för att borra ett färdigt hål för bergvärme varierar utifrån geologiska aspekter såsom hur djupt det är till berg, sprickbildningsför- hållandena och hur vattenförande berget är. Vid lika geologiska eller geotekniska betingelser varierar priset över landet med som mest till följd av skillnader i lokal konkurrenssituation och lokala kostnadsnivåer. I ligger priset något högt i jämförelse med övriga landet. Förklaringen finns i en tillfälligt överhettad marknad i till följd av en stigande efterfrågan på konverteringar. En annan faktor som bidrar till vissa prisskillnader är de lokala regler- na beträffande stenmjölet från borrningen. Det finns fortfarande kommu- ner och avfallsdeponier m.m. som inte bedömer att stenmjölet är ett inert mineralmaterial som får hanteras lokalt som t.ex. fyllning direkt i gräs- mattan vid borrningen. I tar man ut en avgift som ska täcka kostnaderna för borttransport av stenmjölet. Sammanfattningsvis är den investeringskostnad som ligger till grund för här gjorda beräkningar representativ för hela landet med små varia- tioner. I analysen har även undersökts huruvida andra förhållanden än geo- grafiska förhållanden kan begränsa installation av bergvärme. Enligt branschnormer skall varje energibrunn utföras från tomtgräns. Denna norm säkerställer ett minimiavstånd av mellan energi- brunnar och därmed är påverkan mellan borrhål försumbar. Vid avstånd lägre än mellan energibrunnar kan under ogynnsamma för- hållanden, påverkan påvisas. Påverkan innebär att temperaturen på köld- bäraren kan sjunka någon enstaka grad, vilket medför en något försämrad värmefaktor. Påverkan kan och bör undvikas, genom att ta till lite extra i dimensioneringen av det andra borrhålet. I princip äventyras aldrig funk- tionen på en existerande värmepump om närmsta grannen installerar bergvärme, däremot kan värmepumpens värmefaktor sjunka med några procent under ogynnsamma förhållanden. I vissa enskilda fall kan instal- lation av bergvärme nekas då kraftigt ogynnsamma geologiska förut- sättningar föreligger, som kan medföra risk för förskjutningsskador på byggnader. Störningar och risker kan undvikas, men kan i undantagsfall visa sig alltför kostsamma för att vara praktiskt genomförbara. Dessa situationer är dock mycket ovanliga. Statsfinansiella konsekvenser vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler Skärpta energihushållningskrav bedöms innebära minskade skatteintäkter från energiskatter. kommer att behöva revidera nuvarande för- slag till reviderade byggregler. Regeringen anser att detta arbete ska finansieras inom ramen för befintliga medel. Konsekvenser för små företag vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler Skärpta hushållningskrav vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler bedöms inte ha några negativa effekter för små företags villkor.