prop · GT03154 · 2006-03-22 00:00:00 — När den svenska elcertifikatmarknaden utvidgas till en internationell marknad och omfattar bedöms det bidra till en bättre fungerande marknad med bl.a. fler aktörer, högre likviditet och ökad omsättning. En större marknad skapar också större effektivitet och en ökad press på produktionskostnaderna för den förnybara elproduktionen. Uppsatta mål för den förnybara elproduktionen kan över tiden uppnås till en lägre total När den svenska elcertifikatmarknaden utvidgas förändras det nationella systemets perspektiv. Det nationella målet ersätts av de deltagande ländernas samlade mål för förnybar elproduktion. Elcertifikat som bärare av miljövärde Elcertifikat bör anses vara kopplade till miljövärdet vid redovisningen av den nationella andelen förnybar el. På en internationell marknad bör det land där elcertifikaten annulleras få tillgodoräkna sig värdet vid redovis- ningen av den nationella andelen förnybar el, t.ex. vid förverkligandet av vägledande mål enligt direktivet (2001/77/EG) om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el. En internationell handel med elcertifikat inom EU bör även inkludera ur- sprungsgarantier för att tillgodose den princip för redovisning av andelen förnybar el som tillämpas av Europeiska kommissionen. För att detta skall vara möjligt föreslås att regeringen skall bemyndigas att ingå avtal med med avsikt att godkänna import och export av miljövärde i enlighet med direktivet 2001/77/EG. Elcertifikat och andra typer av certifikat För att skapa stabilare förutsättningar på elcertifikatmarknaden föreslås möjligheten att växla in elcertifikat mot RECS-certifikat skall upphöra. Ett utfärdat elcertifikat bör alltså inte kunna växlas eller bytas ut mot andra typer av certifikat under certifikatets livslängd. Hur kvoterna skall uttryckas Det bedöms vara lämpligt att den svenska kvotplikten även fortsätt- ningsvis uttrycks som en procentandel av den kvotpliktiges försäljning eller användning av el under innevarande år. För att ge tydlig information till elcertifikatmarknadens aktörer, och inte minst till förmån för en internationalisering, bör målet även uttryckas i absoluta termer som ett terawattimmarsmål så att det indikeras hur mycket ny förnybar elpro- duktion som kvotplikten ställer krav på. Detta kan ske genom att tillsynsmyndigheten offentliggör målet även uttryckt som ett terawattim- marsmål. Begränsning av rätten för nya anläggningar att erhålla elcertifikat En certifikatberättigad producent, vars anläggning tagits i drift efter , får nu rätt att tilldelas elcertifikat under 15 samman- hängande år efter det tilldelningen började. En tilldelningsperiod innebär att de anläggningar som tas i drift fram kommer att ha samma möjligheter att tilldelas elcertifikat som de anläggningar som har tagits i drift ifrån starten av systemet. För de anläggningar som kommer in skall tilldelningen upphöra . Det huvudsakliga syftet med det nya elcertifikatsystemet är att öka den förnybara elproduktionen med till 2016 jämfört med nivå. När ambitionen höjs och kvotperioden förlängs är det angeläget att systemet blir så kostnadseffektivt som möjligt. Det är viktigt att systemet stimulerar till att nya anläggningar som ökar andelen förnybar elpro- duktion kommer till stånd. Det är därför rimligt att införa en begränsning av den tidsperiod som nya anläggningar kan tilldelas stöd genom elcerti- fikatsystemet. Den tilldelningsperiod som föreslås bedöms vara tillräcklig lång för att stimulera nyinvesteringar samt skapa utrymme för ersättning av gammal utrustning i befintliga anläggningar. Fram bedöms att elprisutvecklingen kommer att vara sådan att många anläggningar inom elcertifikatsystemet blir kommersiellt lön- samma, varför de saknar något reellt behov av stöd från systemet. Utfas- ningen medför att de kvotpliktigas kostnader för elcertifikatsystemet blir lägre och att konsumenterna kostnader för elen blir lägre då de slipper betala för redan kommersiellt självbärande anläggningar eller anlägg- ningar som fått ett omfattande stöd genom certifikatsystemet eller andra stödformer . En begränsad tilldelningsperiod bedöms skapa en mekanism som innebär att mindre effektiva tekniker och anläggningar kan fasas ut ur systemet. Att konsumenternas kostnader för elcertifikatsystemet kan begränsas bedöms vara mycket angeläget när systemet nu föreslås bli förlängt och ambitionen höjs. En begränsad tilldelningsperiod kommer att minska konsumenternas totala elkostnader. Begränsning av perioden för anläggningar som tidigare erhållit stöd m.m. Rätten att tilldelas elcertifikat för en certifikatberättigad anläggning, som tagits i drift efter föreslås begränsas till . Systemet skall stimulera till att nya anläggningar kan byggas, vilka ökar andelen förnybar elproduktionen så att uppsatta mål kan uppnås. Det bedöms där- för angeläget att införa regler så att befintliga anläggningar i förhållande till sin ålder och med hänsyn till tidigare erhållet stöd på ett rimligt sätt kan fasas ut ur elcertifikatsystemet till förmån för en ökad fokusering på investeringar i nya anläggningar för förnybar elproduktion. Långvariga haverier och driftstopp i certifikatberättigade anläggningar skall kunna innebära att anläggningens tilldelningsperiod förlängs. En certifikatberättigad producent skall därför kunna ansöka om en förlängd tilldelningsperiod om anläggning drabbats av extraordinära händelser som förhindrat produktionen. Det föreslås att en certifikatberättigad pro- ducent, vars anläggning tagits i drift före har rätt att tilldelas elcertifikat till och med om producenten fått bidrag enligt förordningen (1998:22) om statligt bidrag till vissa investeringar inom energiområdet, eller till och med för alla övriga anläggningar som tagits i drift före . Kvotplikt och förlängd kvotperiod Elcertifikatsystemet skall förlängas . En ny ambition bör sättas till jämfört med nivå. En utgångspunkt för elcertifikatsystemet är att det skall främja nyinvesteringar och produk- tionsökningar i förnybar elproduktion, som annars inte skulle komma till stånd med de priser som råder på elmarknaden. Diagram 1 Kvotutveckling och tillkommande förnybar el Ny förnybar el, TWh Den ökning av ambitionen och kvotnivåerna jämfört med nivå innebär att större delen av den potential som be- skriver som rimlig byggs ut. Detta bedöms vara den mest rimliga och lämpliga ambitionen . Att höja ambitionen av förnybar el med jämfört nivå bedöms få alltför stora konsekvenser för bl.a. konsumenternas elkostnader och påverka elmark- naden negativt. Det är angeläget att konsumenternas kostnadsökningar kan hållas så låga som möjligt över tiden. Utgångspunkterna för en gemensam elcertifikatmarknad bör vara att varje land sätter sin ambition utifrån vad som är rimligt att uppnå utifrån existerande tekniska, ekonomiska och praktiska förutsättningar. Den ambition som fastställs i det enskilda landet kommer inte att påverka hur ökningen av förnybar elproduktion fördelar sig mellan och . Den ambition som fastställer skall ses som ett uttryck för hur stor andel av finansieringen av ny förnybar elproduktion vi är villiga att ta på oss. Hur stor ökning av den förnybara elproduktionen som faktiskt sker i varje land är i stor utsträckning kopplad till den kapacitets- potential som finns, vilka produktionskostnaderna är samt vilka krav som miljö- och ellagstiftningen ställer m.m.. Det är därför angeläget att Sve- rige och kan överenskomma om vilka ambitioner som bör läggas fast i respektive land, så att den totala ambitionen blir rimligt fördelad mellan länderna. Samordningen av kvotnivåerna mellan länderna kom- mer att ske . Det bör betonas att ett deltagande i elcertifikat- systemet bör ses som ett långsiktigt åtagande för en bättre miljö och för en hållbar utveckling. Att delta är ett uttryck för en grundläggande vilja att avsevärt öka användningen av den förnybara elproduktionen på ett kostnadseffektivt sätt. Förslaget innebär att kvotplikten skall omfatta ett antal elcertifikat i förhållande till elleverantörens eller elanvändarens försäljning respektive användning av el, enligt vad som framgår av nedanstående tabell. Antal elcertifikat per försåld eller använd MWh el Om ramvillkoren för vindkraften, t.ex. miljöprövningen, avsevärt kan förbättras fram till dess att propositionen läggs fram, så bedöms det finnas möjligheter att öka den nationella ambitionen för elcertifikat- systemet fram . Detta tillsammans med att den kommande samordningen av kvotnivåerna mellan och kan innebära att de förslag till ambition och kvotnivåer som läggs fram revideras. Bedömningen är att en översyn och utvärdering av den långsiktiga utvecklingen av kvotnivåerna bör ske i samband med en kontrollstation . Ett sådant intervall bedöms vara en rimlig avvägning mellan kraven på förutsägbarhet, uppföljning och kontroll. En sådan översyn och utvärdering av elcertifikatsystemet och de framtida kvot- nivåerna för år 20172030 bör därför kunna göras . I samband med denna översyn bör också det övervägas om det finns långsiktiga förutsättningar för att ytterligare öka ambitionen för den förnybara elproduktionen efter 2016. Ansvaret för kvotplikten flyttas Kvotplikten skall flyttas från elanvändarna till elleverantörerna. Elan- vändare som själva producerar, importerar eller köper el direkt från den nordiska elbörsen samt elanvändare inom den elintensiva industrin skall fortfarande vara kvotpliktiga. Leverantörernas prissättning i anledning av det nya ansvaret för kvotplikten bör inte regleras. Lagen om elcertifikat ger i 4 kap. 10 § elleverantören en rätt att ta ut ersättning av elanvändarna för att hantera kvotplikten. Vissa ellever- antörer har valt att inte ta ut någon ersättning utöver inköpskostnaden för elcertifikaten, medan andra har höga påslag utöver inköpskostnaden. Det bedöms att det förslag som presenterat inte bara skall gälla konsumenter, utan även näringsidkare. Beträffande elanvändare som själva producerar, importerar eller köper el från den nordiska elbör- sen samt elanvändare i elintensiv industri bör ingen förändring föreslås. Att flytta ansvaret för kvotplikten från elanvändarna till elleveran- törerna bedöms leda till en effektivisering av administrationen, som med- för att kostnaderna kan sänkas. Vidare antas förändringen innebära att leverantörerna i högre utsträckning väljer att fullgöra sin kvotplikt genom att köpa elcertifikat och inte genom att betala kvotpliktsavgifter. Leve- rantörernas möjligheter att anpassa sig till den nya ordningen och en rimlig fördelning av prisökningarna mellan olika kategorier av elan- vändare kräver en viss förberedelsetid. Det är rimligt att ett antal av leverantörerna har möjligheter att, fram tills dess att förslaget träder i kraft, anpassa sina verksamheter och avtalsportföljer. Bedömningen är att trots att ett stort antal elanvändare redan har relativt långa avtal med bundna elpriser, så kommer flertalet av dessa avtal att hinna omförhand- las före ikraftträdandet av de föreslagna bestämmelserna. En övergång- bestämmelse hur denna situation skall hanteras kan emellertid behövas. Energimyndihetens utredning visar att det tak på kvotpliktsavgiften som gäller har haft en prisstyrande effekt på elcertifikat- priset. Ett fortsatt tak för kvotpliktsavgiften bedöms inte heller överens- stämma med långsiktiga syftet för elcertifikatsystemet. Ett långsiktigt tak för kvotpliktsavgiften bedöms leda till att både priset på elcertifikat och stödnivån i praktiken styrs av det fastställda taket. Om ett tak skulle bibe- hållas bedöms certifikatprisets möjligheter att ge korrekta signaler till marknaden begränsas, vilket påverkar marknadens möjligheter att an- passa sig till nya förhållanden. Det tak för kvotpliktsavgiften som gällt bör inte förlängas. Det bedöms som angeläget för den långsiktiga utvecklingen av syste- met att så många kvotpliktiga som möjligt uppfyller sin kvotplikt genom att köpa in elcertifikat och senare annullera dessa. Förändringen av an- svaret för kvotplikten bedöms långsiktigt leda till en högre kvotuppfyll- nad och till en effektivare prisbildning på elcertifikat. Detta bör också innebära en ökad stabilitet för kunderna och för systemet. När en gemensam marknad inför bör sättet att beräkna kvotplikts- avgiften förändras. Den föreslås uppgå till av det samman- lagda volymvägda medelvärdet av elcertifikatspriset för de deltagande länderna föregående år till och med påföljande år. Regeringen skall få meddela föreskrifter om vilka länders elcertifikatpriser som skall ligga till grund för hur kvotpliktsavgifterna skall beräknas. Genom att elcertifikatsystemet förlängs behövs inget generellt komplett- erande ekonomiskt stöd för vindkraften. analys av vindkraftens villkor inom elcertifikatsystemet speglar på ett relevant sätt de problem och möjligheter som existerar. Grundprincipen bör vara att elcertifikatsystemet skall vara det huvudsakliga verktyget för att främja utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Med beaktande av att vindkraften har en stor outnyttjad potential, att den tekniska utvecklingen inom området går mycket fort och att det krävs en omfattande utbyggnad av vindkraften för att nå det uppställda målet för elcertifikatsystemet, finns det dock anledning att närmare undersöka förutsättningarna för ytterligare insatser. Det kan finnas skäl att överväga möjligheterna till förändringar av regelverket rörande nätanslutning av vindkraftparker till havs. Stödet för teknikutveckling och marknadsintroduktion kan därtill behöva utvärderas i syfte att bedöma behovet och nyttan av eventuella ytterligare insatser av samma karaktär. Vindkraftens framtida utbyggnad och möjligheterna för att uppnå det nationella planeringsmålet är inte bara beroende av de ekonomiska förut- sättningarna. Även legala och administrativa förhållanden har stor be- tydelse. Bedömningen är att det utifrån dagens situation inte är sannolikt att utbyggnaden av vindkraften sker i samma omfattning som planerings- målet anger. Det pågår ett omfattande arbete med att förbättra de plan- mässiga förutsättningarna för vindkraften och ett arbete med att göra miljöprövningen effektivare. Regeringen har aviserat att den för varje större planerat vindkraftprojekt kommer utse en samordnare med uppgift att underlätta samspelet mellan vindkraftproducenter, myndigheter och andra aktörer på central, regional och lokal nivå. En särskild vindkraft- beredning skall inrättas med uppgift att svara för den övergripande samordningen av den fortsatta vindkraftutbyggnaden. Biobränslen - förtydligande vad gäller avfall m.m. Regeringen bör ändra förordningen (2003:120) om elcertifikat i syfte att förtydliga vilka former av biomassa i avfall som skall berättiga till el- certifikat. Det handlar företrädesvis om att tydligare exkludera olika former av biomassa i blandat hushållsavfall. Det kan finnas skäl att genomföra ytterligare ändringar i förordningen mot bakgrund av det på- gående arbetet kring införande av skatt på förbränning av avfall. Undantag från kvotplikt för elintensiv industri och avregistrering av tidigare kvotpliktiga Vid beräkning av kvotplikten skall inte den el beaktas som använts i tillverkningsprocessen i elintensiv industri. Utformningen av en ny be- gränsningsregel kräver att hänsyn tas till omfattningen av den elanvänd- ning som undantas från kvotplikten. omfattade undantaget ca 275 företag och en elförbrukning på . Den nya begränsnings- regeln bedöms omfatta ungefär samma elanvändning som dagens undan- tagsregler har. Den nya undantagsordningen skall träda i kraft och ersätta nuvarande undantagsbestämmelse. All övrig elanvändning hos företagen omfattas av kvotplikt. Förslaget avser att bl.a. skapa en utformning av begränsningsreglerna som inte ger företagen direkta incitament till att öka elanvändningen och har utformats som en successiv nedtrappning av kvotplikten. Förslaget innebär att företag som har en elanvändning i tillverkningsprocessen på mellan 40 MWh per i försäljningsvärde och upp till 50 MWh per i försäljningsvärde skall omfattas av kvotplikt som uppgår till av denna elanvändning. Företag som har en elanvändning i tillverkningsprocessen som överstiger 50 MWh per i försäljningsvärde och upp till 60 MWh per i försäljningsvärde skall omfattas av kvotplikt som uppgår till av denna elanvändning. De företag vars elanvändning i tillverk- ningsprocessen överstiger 60 MWh per i försäljnings- värde skall inte omfattas av kvotplikt för denna elanvändning. Företagens elanvändning i tillverkningsprocessen skall beräknas på basis av de två föregående årens genomsnittliga elanvändning i tillverkningsprocessen. Torvens framtid inom elcertifikatsystemet Det bedöms att torven bör behållas som ett certifikatberättigande bränsle. har i översynen av elcertifikatsystemet redovisat be- räkningar som visar att torvanvändningen för elproduktion på kort sikt kommer att vara mycket låg. Modellanalyser visar att el från torv- kraftvärme kommer att uppgå till vid ett tak för den totala torvanvändningen om . Risken för att torven skulle tränga ut biobränslen ur elcertifikatsystemet bedöms vara relativt begränsad. Ett antal remissinstanser har pekat på behovet av en ändamålsenlig stödform för torven. En helhetsbedömning av i vilken mån det går att uppnå ett ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbart torvbruk kräver ytterligare analys. En ny stödform måste emellertid vägas mot torvens relativt begränsade roll i elcertifikatsystemet och det faktum att till- gången på torv för energiändamål är begränsad. Vid en sammantagen bedömning är det därför lämpligast att torven får fortsätta att vara ett certifikatberättigande bränsle. Att torven finns med i systemet innebär emellertid krav på en framtida höjning av kvoterna om målen för den förnybara elproduktionen skall uppnås. I de kvotnivåer som läggs fram har hänsyn tagits till att torv är ett certifikatberättigande bränsle. Det föreslås att straffansvar införs för den som är registrerad hos till- synsmyndigheten men som är kvotpliktig och uppsåtligen underlåter att göra en anmälan om avregistrering, eller som lämnar orik- tig eller vilseledande uppgift om mängden använd el i en slutlig dekla- ration. Det föreslås att tillsynsmyndighetens beslut om förlängd tilldelningspe- riod, avregistrering av kvotpliktiga, föreläggande vid vite att lämna en slutlig deklaration, begäran om statistikuppgifter som förenats med vite, avgift i anledning av en för sent inlämnad slutlig deklaration, och beslut om återkallelse av godkännande när en producents tilldelningsperiod upphört, samt Svenska kraftnäts beslut om annullering av elcertifikat i anledning av en slutlig deklaration får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Lagen om ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat skall träda i kraft . En elleverantör som vid lagens ikraftträdande har ett gällande avtal med en elanvändare som sträcker sig längre än till har så länge avtalet gäller rätt att av elanvändaren ta ut en sådan ersättning som tidigare gällt för att hantera kvotplikten. skall avregistrera sådana elanvändare som endast är registrerade till följd av att de frivilligt, själva valt att hantera kvot- plikten. Har en sådan elanvändare betalat avgiften för att vara registrerad under , skall tillsynsmyndigheten återbetala avgiften. Trots en avregistrering skall elanvändaren ge in en slutlig deklaration till tillsynsmyndigheten. Elanvändare inom elinten- siv industri som blir kvotpliktiga eller som upphör att vara kvotpliktiga, skall hos tillsynsmyndigheten anmäla sig för registrering respektive avregistrering . De förändringar som föreslås kan komma att ställa delvis nya krav på verksamheten hos och . Uppgifterna bedöms kunna hanteras inom ramen för myndigheternas nuvarande resurser. Myndigheterna bör förbereda sin verksamhet så att en inter- nationell elcertifikatmarknad kan etableras . Domstolarnas, åklagares och polisens uppgifter De tillkommande uppgifter som domstolarna, åklagare och polisen får i anledning av de förändringar som föreslås beträffande elcertifikatsys- temet torde vara mycket begränsade. förslag om ett utvecklat elcertifikatsystem förslag om ett utvecklat elcertifikatsystem Följande 51 remissinstanser har erbjudits att yttra sig över promemorian med förslag om ett utvecklat elcertifikatsystem (M2005/81/E, M2005/ 1323/E). Remissinstanser inom parentes har inte yttrat sig. Hovrätten för , Kammarrätten i , Länsrätten i , , , , , , , , Bover- ket, , , Statens energi- myndighet, Verket för näringslivsutveckling, , kommuner och landsting (SKL), , , , (), , Svensk Fjärrvärme, (), Akademikers (), Landsorga- nisationen i (LO), (), Föreningen riges Energirådgivare, näringens riksorganisation, , (Konsumenternas elrådgivningsbyrå), (), Oberoende elhandlare, Plast- och Kemiföretagen, (SKGS), Skogsin- dustrierna, (), , , , mineral- och metall- producenter (), , Sveriges Energiföreningars , (Konsumenter i Samver- kan), , (Konsumentråd), Teknikföretagen, Sportfiskarna, (Världsnaturfonden), , Vindkraftens Investerare och Projektörer, Vindkraftsleverantör- erna i Yttranden har även inkommit från följande instanser. Svenska Kalkför- eningen, Tekniska Verken i , , E.ON, VEGAB, chemical, RECS , TURAB. Sammanfattning av promemorian Förslag om den småskaliga vattenkraften i elcertifikatsystemet I propositionen Elcertifikat för att främja förnybara energikällor (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6, rskr. 2002/03:133) fanns även ett särskilt avsnitt som behandlade miljökrav för certifikatberättigad elproduktion. Där står att det är ett självklart villkor att elproduktion som omfattas av elcertifikatsystemet ska uppfylla svenska miljökrav och i förekommande fall EG-direktiv. Det ansågs alltså inte finnas någon anledning att i den förelagna lagen om elcertifikat införa ytterligare krav, utöver det regel- verk som i övrigt gäller vid elproduktion. Regeringen erinrade dock att det i propositionen Svenska miljömål (prop. 2000/01:30) framförts att det är av vikt att utbyggnad av vattenkraftverk inte tillåts skada värdefulla vattendrag och att utbyggnad av vattenkraft, och andra intrång i vatten- drag som i huvudsak är opåverkade, inte bör ske. överlämnade regeringen propositionen Svenska miljö- mål ett gemensamt genomförande (prop. 2004/05:150) till . I propositionen framfördes bl.a. att andelen helt opåverkade eller måttligt påverkade vattendrag är liten och att värdefulla eller potentiellt värdefulla vatten bör restaureras så att de biologiska och ekologiska vär- dena ökar. Regeringen framförde vidare att intrång i opåverkade vatten- drag bör undvikas och att det för att uppställda mål skall kunna nås krävs att uppkomna skador begränsas så långt detta är praktiskt och ekono- miskt rimligt. Vad gäller målet om restaurering av skyddsvärda vatten- drag, eller sådana vattendrag som efter åtgärder har förutsättningar att bli skyddsvärda, konstaterar regeringen att det krävs ytterligare åtgärder för att målet skall kunna uppnås. Totalt finns 1054 vattenkraftsanläggningar godkända för tilldel- ning av elcertifikat med en årlig elproduktion på sammanlagt . I princip alla dessa anläggningar (1029 stycken) är småskaliga och fanns vid elcertifikatsystemets införande. Antalet småskaliga anläggningar som tillkommit är 19 stycken och av dessa är 9 helt nya anläggningar och 10 småskaliga anläggningar med återupptagen drift. Enligt en undersökning från planeras det fram ca 50 GWh ny årlig produktionskapacitet i nya småskaliga anläggningar. Fram planeras det ytterligare ca 20 GWh. Det finns ett mycket stort antal nedlagda vattenkraftsanläggningar i . Genom införandet av elcertifikatsystemet, i kombination med stigande elpriser, har det skapats ett växande intresse för att återuppta driften i dessa anläggningar. Det växande exploateringstrycket på de mindre vattendragen är inte önskvärt mot bakgrund av uppställda mål om miljöförbättrande åtgärder i samma vattendrag.