prop · GT03159 · 2006-03-22 00:00:00 — I promemorian behandlades också frågan om att införa en sådan rätt för att studera. Med hänvisning till det pågående utredningsarbetet om utformning av reglerna för unga försäkrade med sjukdom och arbetsoförmåga som uppbär för- tidspension föreslogs att nuvarande regler skulle fortsätta att gälla för den som uppbär förtidspension och studerar. I promemoria Aktivitetsersättning Nytt försäk- ringsstöd för unga med långvarig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan (Ds 2000:40) lämnades bl.a. förslag i fråga om unga per- soner som till följd av funktionshinder har förlängd skolgång på grund- skole- eller gymnasienivå som innebar rätt att uppbära hel aktivitets- ersättning skolgången varar. Med utgångspunkt i de två promemoriorna och remissbehandlingen av dessa lämnade regeringen och 2001 förslag till på dessa områden, vilka godkändes (prop. 1999/2000:4, bet. 1999/2000:SfU5, rskr. 1999/2000:97, respektive prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). Bestämmel- serna om vilande sjuk- och aktivitetsersättning (f.d. förtidspension) för att pröva förvärvsarbete har därefter utvecklats ytterligare fr.o.m. (prop. 2002/03:89, bet. 2002/03:SfU10, rskr. 2002/03:227). I budgetpropositionen framhöll regeringen att i likhet med vad som gäller för att pröva att förvärvsarbeta bör en försäkrad få rätt att ha sin sjuk- eller aktivitetsersättning vilande under tid med studier, dock längst 24 kalendermånader. Ett lagförslag har utarbetats inom Socialde- partementet. Förslaget har beretts med och . Bedömning av samboförhållande vid prövning av bostadstillägg trädde nya regler i kraft i lagen (1993:737) om bostadsbidrag avseende bedömning av samboförhållande vid prövning av bostadsbidrag. Bevisbördan ändrades så att om det är sannolikt att ett samboförhållande föreligger är det den enskilde som skall visa att så inte är fallet. har i sitt yttrande över promemorian om reformerat bostadsbidrag (S/2004/9161/SF) påpekat att reglerna för bostadsbidrag och bostadstillägg borde vara lika i detta avseende. Ett lagförslag har utarbetats inom . Förslaget har beretts med . Justering av reglerna för inkomstberäkning vid beräkning av särskilt bostadstillägg Inom har det uppmärksammats att ålderspensionärer födda eller senare, i vissa fall kan få äldreförsörjningsstöd trots att de har full garantipension. Detta beror på att gränsen för den lägsta inkomst som skall användas vid beräkningen av särskilt bostadstillägg är högre än garantipensionen till denna grupp. Ett förslag till lagändring har utarbetats inom . Förslaget har beretts med Försäk- ringskassan. Rätt till vilande sjukpenninggrundande inkomst för personer som deltar i interpraktik har i skrivelse till (N2005/6020/A) föreslagit att reglerna om vilande sjukpenninggrun- dande inkomst också skall gälla för den som deltar i det arbetsmarknads- politiska programmet arbetspraktik i form av interpraktik. Ett lagförslag har utarbetats inom . Förslaget har beretts med För- säkringskassan, och Inspektionen för arbetslös- hetsförsäkringen. Beräkning av försäkringstid för sjuk- och aktivitetsersättning i form av garantiersättning för varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare Europeiska unionens råd antog direktivet 2003/109/EG om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (EUT L 16, 23.01.2004, s 44, Celex nr 32003 L 0109). Med tredjelands- medborgare avses en person som inte är svensk medborgare, medborgare i en EU-stat, en annan EES-stat eller i . Direktivet innehåller bestämmelser om att tredjelandsmedborgare som stadigvarande bott i en EU-stat efter ansökan kan beviljas ställning som varaktigt bosatt. Tredjelandsmedborgare som beviljats ställning som varaktigt bosatt skall tillerkännas vissa särskilda rättigheter som tillkommer unionsmedbor- gare, t.ex. rätten till likabehandling i fråga om tillträde till arbetsmarkna- den, studier och social trygghet. Utredningen om uppehållstillstånd för familjeåterförening och för var- aktigt bosatta tredjelandsmedborgare har i delbetänkandet Familjeåterfö- rening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare (2005:15) lämnat förslag till hur direktivet skall genomföras i svensk rätt. Utredningen har också utrett om det finns behov av ändring i socialförsäkringslagstift- ningen med anledning av direktivet. Delbetänkandet har remissbehand- lats. Regeringen har i proposition Genomförande av EG-direktiven om unionsmedborgares rörlighet inom EU och om varaktigt bosatta tredje- Prop. 2005/06:159 landsmedborgares ställning (prop. 2005/06:77) lämnat förslag till änd- ringar i utlänningslagen till följd av direktivet. Behov av anpassningar på socialförsäkringsområdet har utifrån utredningens förslag beretts närmare i och ett lagförslag har utarbetats inom Socialdeparte- mentet. Förslaget har beretts med . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen, och . 4Rätt till tillfällig föräldrapenning vid vård av ett allvarligt sjukt barn Regeringens förslag: En viss utvidgning skall göras när det gäller till- fällig föräldrapenning vid vård av ett sjukt barn . Uttrycket svårt sjukt barn i 4 kap. 10 b § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) ändras till allvarligt sjukt barn för att klargöra att någon jämfö- relse inte skall göras med begreppet svårt sjuk i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård. Skälen för regeringens förslag: Tillfällig föräldrapenning kan betalas ut per barn och år till en förälder för bl.a. vård av ett sjukt barn som inte har fyllt , i vissa fall . En förälder kan överlåta rätten till en annan försäkrad som avstår från förvärvsarbete för vård av barnet. De räcker normalt i de flesta vårdsituationer, dock inte alltid för vård av ett sjukt barn med en livshotande sjukdom om den ena eller båda föräldrarna behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda barnet. När båda föräldrarna tar ut tillfällig föräldrapenning sam- tidigt förbrukas dessutom per dag. I budgetpropositionen föreslog regeringen utvidgade regler för tillfällig föräldrapenning. Förslaget genomfördes och innebar att föräldrar till ett svårt sjukt barn har rätt till ett obegränsat antal dagar med tillfällig föräldrapenning när de behöver avstå från förvärvsarbete för vård av barnet. Rätten till tillfällig föräldra- penning i dessa fall skall normalt styrkas med ett särskilt läkarutlåtande. Motivet till införandet av ett obegränsat antal dagar med tillfällig föräld- rapenning för svårt sjuka barn som inte har fyllt var att det är en viktig kvalitetsfråga för både föräldrar och barn att kunna vara tillsam- mans när ett barn drabbas av ett så allvarligt sjukdomstillstånd att det föreligger ett påtagligt hot mot barnets liv. har genomfört en uppföljning av de nya reglerna . Resultatet har redovisats i en delrapport som visar att lagstift- ningen har fått en betydligt mer restriktiv tillämpning än vad som var avsedd (Uppföljning av ny bestämmelse, tillfällig föräldrapenning under ett obegränsat antal dagar när barnet är svårt sjukt, S2006/1969/SF). För- säkringskassan avser att lämna en slutrapport . Som exempel på situationer när reglerna inte berättigar till ersättning kan nämnas cancersjuka barn som behöver långvarig behandling. Behandlingen av dessa barn kan vara intensiv och påfrestande och kan medföra illamående, infektionsrisker, blödningar och svårigheter att äta. Barnets behov, såväl fysiskt som psykiskt, av föräldrarnas omhänder- tagande är mycket stort. Behandlingen behöver inte vara lika intensiv och symptomen kan variera, men behovet av att ha tillgång till en närstående kan ändå vara av avgörande betydelse under behandlings- perioden. Barnet kan under vissa perioder inte vistas i förskoleverksam- het, skola eller skolbarnomsorg dels med anledning av behovet av vård- insatser, dels på grund av att det har en ökad infektionskänslighet. Ett annat exempel på en grupp barn som behöver ett utökat stöd av sina föräldrar är de med behov av psykiatrisk behandling vid ätstörningar eller självskadebeteende. Detta är de två vanligaste patientgrupperna inom Barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Barn och ungdomar som har ett beteende som är påtagligt destruktivt eller utsätter sig själva för all- varlig skada, kan behöva föräldrarnas medverkan och stöd . En sådan situation kan anses föreligga om suicid- försök förekommer. Det kan då finnas ett behov av att föräldrarna aktivt deltar i behandlingen av barnet för att behandlingen skall bli framgångs- rik och under vissa perioder kan det vara så att barnet inte skall lämnas ensamt. Behandlingen är således beroende av att en förälder finns hos barnet. Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att tillfällig föräldra- penning bör kunna utges under ett obegränsat antal dagar när ett allvar- ligt sjukt barn genomgår behandling mot sitt sjukdomstillstånd och det utan behandlingen föreligger en fara för barnets liv. Genom att ändra uttrycket svårt sjukt till allvarligt sjukt klargörs att någon jämförelse inte skall göras med begreppet svårt sjuk i lagen 1998:1465 om ersätt- ning och ledighet för närståendevård. Den tillfälliga föräldrapenningen i dessa fall bör liksom tidigare kunna utges för barn . Rätten till tillfällig föräldrapenning i sådana situationer utesluter självfallet inte de situationer som ger rätt till ett obegränsat antal dagar med tillfällig föräldrapenning för barn dvs. när det föreligger ett påtagligt hot mot barnets liv. En grundläggande regel för rätt till tillfällig föräldrapenning är att för- äldern har haft ett verkligt behov av att avstå från förvärvsarbete för vård av barnet. För att skall kunna bedöma om rätt till till- fällig föräldrapenning föreligger krävs i normalfallet ett särskilt läkar- utlåtande som lämnar de upplysningar som behövs om barnets allvarliga sjukdomstillstånd och behandling. I samband med att föräldern ansöker om tillfällig föräldrapenning bör med stöd av läkar- utlåtandet kunna ta ställning till om omständigheterna i ärendet är sådana att bestämmelserna avseende sjukt barn i 4 kap. 10 b § AFL är tillämp- liga. Behandlingsintensiteten ser naturligtvis olika ut beroende på barnets sjukdomstillstånd. Det är därför viktigt att det i förekommande fall utreds om barnet på grund av den behandling som det genomgår inte kan vistas i ordinarie förskoleverksamhet, skola, skolbarnomsorg eller i annan verk- samhet som det åligger kommunen att erbjuda. Utredningen bör också tydligt visa om behovet av förälderns deltagande under barnets behand- ling sträcker sig eller under enstaka tillfällen. Den behandlande läkarens utlåtande bör härvid vara av stor betydelse för För- säkringskassans bedömning av ersättningsrätten. Givetvis bör inte något krav på läkarutlåtande ställas om det hos finns utred- ning om barnets allvarliga sjukdomstillstånd och utredningen är tillräck- Prop. 2005/06:159 lig för att bedöma ersättningsfrågan. Det är kommunens ansvar att erbjuda förskoleverksamhet eller skol- barnomsorg av god kvalitet. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall ges den omsorg som deras speciella behov kräver. Särskilt infektionskänsliga barn kan ibland behöva byta verksamhetsform från t.ex. förskola till familjedaghem, där barngruppen är mindre och kontaktytorna färre. Det är främst en uppgift för barnhälsovården att ge råd i sådana frågor. Det bör understrykas att en utbyggnad av den tillfälliga föräldrapen- ningen enligt förslaget inte skall leda till någon begränsning av kommu- nens och landstingens ansvar och samarbete. Den tillfälliga föräldrapen- ningen skall endast användas för behov som inte kan tillgodoses genom det ansvar som åligger kommunerna i de aktuella situationerna. Den tillfälliga föräldrapenningen och vårdbidraget har byggts ut suc- cessivt . Detta har medfört att de förutsättningar som grundar rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn i vissa fall är svåra att samordna och avgränsa mot rätten till vårdbidrag. Detta har bland annat uppmärksammats i samband med införandet av en fjärdedels vårdbidrag. Regeringen avser att ta initiativ till en översyn av lagen om handikappersättning och vårdbidrag. De frågor som rör sam- ordning och gränsdragning mellan den tillfälliga föräldrapenningen och vårdbidrag respektive handikappersättning bör ses över i detta samman- hang. Det under utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer med barn, uppförda anslaget 21:2 Föräldraförsäkring tillfördes i samband med att reglerna ändrades . Enligt har merbelastningen på anslaget, till följd av de nya reglerna, understigit . Regeringen bedömer att de ekonomiska konsekvenserna av de utvidgade reglerna som föreslås ryms inom ramen för de medel som redan tillförts anslaget. Lagändringen föreslås träda i kraft . 5Vilande sjuk- och aktivitetsersättning vid studier Regeringens förslag: En försäkrad som uppburit sjuk- eller aktivitets- ersättning under skall kunna ha sin förmån vilande under längst 24 kalendermånader för studier utan prövning av arbetsförmå- gan. Vilandeförklaringen skall avse hela den beviljade sjuk- eller aktivi- tetsersättningen, oavsett om den försäkrade beviljats hel, tre fjärde- dels, halv eller en fjärdedels sjuk- eller aktivitetsersättning. Studiemedel och rekryteringsbidrag till vuxenstuderande skall sam- ordnas med sjuk- och aktivitetsersättning. En försäkrad som fått sin sjuk- eller aktivitetsersättning vilandeför- klarad på grund av studier skall kunna fortsätta att uppbära ett tidigare beviljat bostadstillägg till pensionärer m.fl. . Departementspromemorians Vilande förtidspension stimulans till återgång i arbetslivet (Ds 1999:18) förslag: De nuvarande reglerna bör fortsätta att gälla för den som uppbär förtidspension och studerar. Eventuella förändringar av rätten till ersättning med studier bör ske i samband med att ställning tas till hur reglerna skall utformas för unga försäkrade med sjukdom och arbetsoförmåga som enligt de nuvarande reglerna uppbär förtidspension. Remissinstanserna: delar uppfattningen i promemorian att frågan om studier som ett led i stimulansen till ett mer aktivt liv för den som har förtidspension bör anstå till dess frågan om utformningen av ersättningssystemet för unga studerande med långvarig arbetsoförmåga fått sin lösning. Även fram- håller det angelägna i att reglerna för studier under tid med förtidspen- sion samordnas med förslaget som gäller unga i ohälsoförsäkringen även om förutsättningarna kan vara något annorlunda för äldre personer. En generösare tillämpning av reglerna för studier under tid med förtidspen- sion kan öka möjligheterna till en återgång i arbetslivet. LO och anser att möjlighet bör finnas att vid studier ha motsvarande rätt som vid arbete att behålla förtidspension eller sjukbidrag, eftersom studier för särskilt yngre förtidspensionärer kan vara en mer realistisk väg till åter- gång i arbete. anser att man i så hög grad som möjligt bör sträva efter att bedöma studier under tid med förtidspension på samma sätt som vid arbete under tid med förtidspension och finner det beklagligt att pro- memorian inte innehåller ett förslag. TCO anser att en begränsning av studier under högst med förtidspension enligt Förtidspensions- utredningens föreslag Ohälsoförsäkringen Trygghet och aktivitet (SOU 1997:166) inte var ett bra förslag och framhåller att det måste finnas en viss flexibilitet i studietidens längd. under- stryker vikten av att förtidspensionärer får möjlighet att studera med bibehållen förtidspension . Skälen för regeringens förslag I enlighet med regeringens proposition Vilande förtidspension (prop. 1999/2000:4, bet. 1999/2000:SfU5, rskr. 1999/2000:97) beslutade riks- dagen att fr.o.m. införa regler om vilande förtidspen- sion för att en försäkrad skulle ges möjlighet att pröva att förvärvsarbeta. I korthet innebar reglerna att en försäkrad av totalt tolv kalendermånader kunde pröva att arbeta utan att rätten att få tillbaka sin förtidspension eller sitt sjukbidrag gick förlorad. av fick den försäkrade behålla sin förtidspension eller sitt sjukbidrag som han eller hon prövade att arbeta. av förvärvsarbete kunde den försäkrade ha förmånen vilande under ytterligare längst 24 kalender- månader under vissa förutsättningar. I propositionen Förändringar inom socialförsäkringen (prop. 2002/03:89) föreslogs en utvidgning av den möjligheten som innebär att förmånen skall kunna vara vilande under längst 24 kalendermånader utan att rätten till denna går förlorad. Riks- dagen godkände förslaget (bet. 2002/03:SfU10 och rskr. 2002/03:227). Dessa bestämmelser gäller . I proposition 1999/2000:4 framhöll regeringen att eventuella föränd- Prop. 2005/06:159 ringar i rätten till ersättning under tid för studier borde ske i samband med att ställning togs till hur reglerna skulle utformas för unga försäk- rade med sjukdom och arbetsoförmåga som uppbär förtidspension. Den frågan behandlades bl.a. i propositionen Sjukersättning och aktivitets- ersättning i stället för förtidspension som godkändes av (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). Det reformerade förtidspensionssystemet, som infördes , innebär bl.a. att personer i åldrarna som av medicinska skäl har nedsatt arbetsförmåga med minst en fjärdedel skall ha rätt till aktivitetsersättning tidigast fr.o.m. det år då 19-årsdagen infal- ler om nedsättningen kan antas bli bestående under . Aktivi- tetsersättning kan utges under högst i taget, dock längst t.o.m. månaden före den månad då den försäkrade fyller . Dessutom kan personer i åldrarna som på grund av funktionshinder inte har kunnat avsluta sin utbildning på grundskole- eller gymnasienivå uppbära aktivitetsersättning hans eller hennes skolgång varar utan någon prövning av arbetsförmågan. Förslagets utformning och syfte För många förmånstagare har den nuvarande ordningen inneburit att För- säkringskassan i synnerhet när det är fråga om studier på heltid ofta gör den bedömningen att det finns en arbetsförmåga som kan tas tillvara, varför rätten till sjuk- eller aktivitetsersättning ifrågasätts och i regel upphör helt eller delvis. Regeringen anser att en återgång till arbetslivet i möjligaste mån skall stimuleras. Det är viktigt att arbetsförmåga tas tillvara så långt det är möjligt. Studier är ett av flera sätt att stimulera till och möjliggöra ett återvändande till arbetslivet. Det kan i många fall vara det mest effektiva medlet för att förbättra möjligheterna att helt eller delvis försörja sig själv. Regeringen anser därför att det finns starka skäl för att införa lik- nande regler för att pröva att studera som gäller för att pröva att förvärvsarbeta. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att försäkrade som har bevil- jats sjuk- eller aktivitetsersättning skall kunna bedriva studier under längst 24 kalendermånader utan att rätten till sjuk- eller aktivitetsersätt- ning går förlorad. Detta innebär att samma ordning införs för att pröva att studera som gäller för att pröva att förvärvsarbeta, dock med två undan- tag. Det första är att förmånen inte utges som vid för- värvsarbete och det andra består i att vilandeförklaringen skall avse hela den sjuk- eller aktivitetsersättning som en person blivit beviljad. De nu föreslagna reglerna skall gälla för alla försäkrade som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning, oavsett när förmånen beviljades. Regeringen avser att ge i uppdrag att utvär- dera om föreslagna 24 månader är en väl avvägd tidsrymd med hänsyn till reformens syfte. Typ av utbildning och ersättning under studietid Även om det i allmänhet torde vara fråga om studier på lägst gymnasie- nivå anser regeringen att det inte finns anledning att utesluta personer som önskar bedriva studier på grundläggande nivå. Det offentliga utbild- ningsväsendet erbjuder studier på dessa nivåer och den studerande kan lämnas studiestöd . De studiestöd som främst kan komma ifråga är dels studiemedel, dels rekryteringsbidrag till vuxenstu- derande. Dessa stöd hanteras och utbetalas av Centrala studiestödsnämn- den. Regeringen vill i anslutning härtill understryka att de som kommer att studera då sjuk- eller aktivitetsersättningen är vilande skall göra det på samma studievillkor som övriga studerade t.ex. när det gäller ansökan om studieplatser, beviljande av studiemedel och rekryte- ringsbidrag samt vid återbetalning av studielån. Samordning med andra stöd För att undvika att enskilda får stöd från olika system finns särskilda samordningsregler i bl.a. studiestödslagen. saknas sådana regler mellan studiestödet och sjuk- och aktivitetsersättningen. Regeringen föreslår därför att sådana samordningsregler införs. Statligt studiestöd bör t.ex. inte kunna lämnas som sjuk- och akti- vitetsersättning utges. Det bör också vara möjligt att återkräva ersättning eller studiestöd som den enskilde inte haft rätt till därför att han eller hon har fått sjuk- eller aktivitetsersättning. I de fall sjuk- eller aktivitetsersättning av förklaras vilande med anledning av studier bör på samma sätt som gäller vid för- värvsarbete, enligt regeringens uppfattning, även en livränta som utges enligt lagen om arbetsskadeförsäkring och som är samordnad med sjuk- eller aktivitetsersättningen vilandeförklaras. Ett nytt beslut om livränta för vilandeperioden måste då fattas grundat på de inkomster den försäk- Vidare anser regeringen att om en försäkrad uppbär bostadstillägg till pensionärer m.fl. bör han eller hon kunna behålla den förmånen under tid som sjuk- eller aktivitetsersättningen är vilandeförklarad på grund av Detta motiveras främst av att möjligheten att i stället kunna beviljas bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag är begränsad till vissa grupper. Möjligheten för den försäkrade att behålla sitt bostadsstöd i form av bostadstillägg är sannolikt av avgörande eko- nomisk betydelse för den som har för avsikt att påbörja studier med vilande sjuk- eller aktivitetsersättning. Ett bibehållande av den förmånen bedöms således vara en viktig förutsättning för många att kunna påbörja studier. Konsekvenser för den enskilde Det är givetvis angeläget att den enskilde håller underrättad om när studier påbörjas för att undvika att sjuk- eller aktivi- tetsersättning felaktigt utges. Det är också viktigt att understryka att förslaget inte innebär att de som kommer att studera då sjuk- och aktivitetsersättning är vilande behandlas annorlunda än övriga studeranden. Det betyder bl.a. att studiestöd endast kan lämnas under studietid. Till detta kommer att stu- diestöd normalt sett inte bara utgörs av bidrag utan också av lån som skall återbetalas. Eventuella betalningssvårigheter som kan aktualisera avskrivning av låneskulder skall också hanteras enligt regler för sådana ärenden. I detta sammanhang finns det anledning att fästa uppmärksamhet på att sjuk- och aktivitetsersättningen förändrats och inte längre innebär ett definitivt beslut. Detta bör öka förut- sättningarna för återgång till arbete och därmed möjligheterna till åter- betalning av eventuella låneskulder. Förslaget beräknas omfatta högst 1 000 personer som har sjuk- och aktivitetsersättning. Förslaget om vilande sjuk- och aktivitetsersättning vid studier innebär minskade utgifter för statsbudgeten. Beräkningen bygger på att vissa personer som får sjuk- och aktivitetsersättning i stället finansierar sina levnadsomkostnader med statligt studiestöd i form av studiemedel (bidrag och lån) eller rekryteringsbidrag till vuxenstude- rande. Utgifterna på det under utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, uppförda anslaget 19:2 Aktivitets- och sjuker- sättning m.m. minskar, eftersom förmånen skulle ha betalats ut även om den försäkrade inte påbörjat studier. Då antalet tillgängliga studieplatser i utbildningssystemet inte kommer att utökas med anledning av förslaget ökar inte utgifterna för antalet studieplatser eller studiestödsplatser. Med hänsyn till bedömningen av återbetalningsförmågan för studerandegrup- pen är det rimligt att anta att risken för framtida avskrivningar är högre än för den genomsnittlige låntagaren.