prop · GT031d23 · 2006-01-01 00:00:00 — För att göra målen om avfall mer överskådliga föreslår regeringen i miljömålspropositionen att alla delmål som rör avfall samlas under ett och samma delmål. Regeringen bedömer i miljömålspropositionen att det är möjligt att uppnå en väsentlig energieffektivisering i bostäder och lokaler med hjälp av lämpligt utformade åtgärder. Pågående åtgärder för en effektivare energianvändning i bostäder och lokaler redovisas närmare under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt under utgiftsområde 21 Energi. Regeringen avser att återkomma med förslag till ytterligare insatser för energieffektivisering i bebyggelsen. I pågår arbete med ett förslag till byggnadsdeklarationer avseende inomhusmiljö och energianvändning. Regeringen avser att vidta åtgärder för att ta fram underlag om byggnaders tekniska status och eventuella kopplingar mellan brister i inomhusmiljön och upplevd ohälsa samt underlag för utveckling av kriterier för god luftkvalitet i innemiljön. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Omhändertagandet av använt kärnbränsle och kärnavfall som uppkommer i verksamheten vid de kärntekniska anläggningarna styrs enligt kärntekniklagen (1984:3). 10 § kärntekniklagen anger att den som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet svarar för att det kärnavfall och det använda kärnbränsle som uppkommer i verksamheten hanteras och slutförvaras på ett säkert sätt och att den anläggning i vilken verksamheten bedrivs avvecklas och rivs på ett säkert sätt sedan verksamheten upphört. I ansvaret ingår att svara för kostnaderna för hanteringen och slutförvaret. beslutade om en särskild finansiering av kostnaderna för att på ett säkert sätt ta hand om det använda kärnbränslet och för att avveckla och riva kärnkraftsreaktorerna. Enligt detta skall en avgift baserad på antalet producerade kilowattimmar vid anläggningen betalas av innehavaren av en kärnkraftsreaktor. Lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. anger att avgiften skall betalas så länge reaktorn är i drift. Utöver avgifterna skall reaktorinnehavaren ställa säkerheter till staten för att säkerställa att medel finns tillgängliga för de kostnader som uppstår för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och visst radioaktivt avfall, för forskning, avveckling och rivning av reaktoranläggningar. Kärnkraftsföretagen har rätt att ur avgiftsmedlen löpande få ersättning för sådana kostnader som syftar till en säker hantering och slutförvaring av det använda kärnbränslet. Resterande medel fonderas för framtida behov. Ett liknande system för finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall från forskningsreaktorn i Studsvik infördes . samlas de fonderade medlen i Kärnavfallsfonden och förvaltas av . Regeringen fattar beslut om avgifternas storlek, medan fattar beslut om utbetalningar (vissa mindre utbetalningar beslutas dock av regeringen). hade till uppgift att se över systemet och lämnade sitt 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 betänkande (SOU 2004:125) till regeringen . Förslagen i betänkandet behandlas nu i och regeringen avser att återkomma till i frågan. anger i förvaltningsberättelsen att fonden tillfördes avgiftsinbetalningar på ca (ca ). Ut- betalningarna uppgick till ca (ca ). Marknadsvärdet var ca . Regeringen har enligt bilskrotningslagen (1975:345) fått bemyndigande att meddela föreskrifter om skrotningsavgifter för bilar som registreras i bilregistret och skrotningsavgifter för bilar som lämnas till auktoriserade bilskrotare. Avgifterna fonderas i bilskrotningsfonden, som administreras av . Behållningen uppgick till . Regeringen har enligt lagen (1990:1332) om avgifter för miljöfarliga batterier fått bemyndigande att meddela föreskrifter om avgifter som behövs för att täcka samhällets kostnader för att samla in och omhänderta förbrukade batterier. Avgifterna fonderas i batterifonden, som förvaltas av . Behållningen uppgick för blybatterier till och för småbatterier till . har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende , , , , samt för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård har lämnat följande för mycket eller för lite (RiR 2005:1, 2004/05:RRS21) och Miljöavgifter från avfallsförbränningen hur fungerar tillsynen (RiR 2005:4). Miljömålsrapporteringen för mycket eller för lite har utvärderat miljömålsarbetet genom att granska regeringens rapportering till och underlag för rapporteringen. Den har funnit brister i såväl regeringens styrning av som rådets arbete. En slutsats är att rapporteringen i vissa väsentliga avseenden inte motsvarar de riktlinjer som låg till grund för beslut. I sin rapport rekommenderar att regeringen överväger åtgärder för att förtydliga uppgifter, exempelvis vad gäller rapporteringens innehåll, precisera kraven på rapporteringen från myndigheterna i regleringsbrev och instruktioner särskilt vad gäller kostnader och konsekvensbeskrivningar, bättre anpassa rådets ställning och faktiska möjligheter att samordna rapporteringen till rådets uppgifter, säkerställa att eventuella konflikter mellan miljökvalitetsmålen och andra samhällsmål, som har beslutat, blir allsidigt belysta. Regeringen delar i stort uppfattning och har i miljömålspropositionen aviserat en översyn av miljömålsarbetet. har i sin rapport påtalat brister i den operativa tillsynen över förbränningsanläggningar och deponier samt riktat kritik mot tillsynsvägledning. har även anfört att regeringen bör överväga att ta initiativ till närmare precisering av krav i vissa avseenden. Vissa av de aspekter på utformning som nämner i sin rapport behandlas i betänkande sanktionssystem och hänsynsregler (SOU 2004:37) som är under beredning i . Vidare pågår ett övergripande arbete med tillsynsfrågor där tillsynsutredningen haft i uppdrag att bl.a. utreda hur den statliga tillsynen kan göras till ett tydligare och effektivare instrument som bättre bidrar till kontrollen och genomförandet av demokratiska beslut. har i sitt betänkande Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn (SOU 2004:100) lagt fram ett förslag till ny tillsynslagstiftning. Även detta förslag bereds inom . Regeringen har också tagit upp tillsynsfrågan med i samband med den årliga mål- och resultatdialogen och då särskilt framhållit vikten av att arbetar med vägledning på tillsynsområdet. konstaterande dessutom i sin rapport att inte byggt upp en tillräckligt bred kunskap om miljöproblemen med förbränningsrester. konstaterar att detta gör att man inte med rimlig säkerhet kan säga om de potentiella miljöproblemen med avfallsförbränning är eller kommer att vara under kontroll. redovisade ett regeringsuppdrag gällande kvaliteten på det avfall som förs till förbränning (dnr M2004/4338/Kk) som innehåller förslag till kompletterande krav om karaktärisering och kontroll av avfall som förbränns. Rapporten har remitterats och bereds i . kommer redovisa ett uppdrag om en nationell avfallsplan till regeringen vilken bl.a. syftar till att möjliggöra bättre kunskap om utvecklingen på avfallsområdet. Vidare bereds delbetänkande (en BRASkatt beskattning av avfall som förbränns, SOU 2005:23) och slutbetänkande (en BRASkatt beskattning av avfall som deponeras, SOU 2005:64) från den s.k. som haft i uppdrag att dels föreslå hur en skatt på förbränning av avfall kan se ut, dels utvärdera skatten på avfall som deponeras. går av hushållsavfallet till förbränning har import av avfall till nästan fyrdubblats. Med den expansion av avfallsförbränning som pågår är det viktigt att miljö- och hälsoeffekter som följer avfallsförbränning hålls under kontroll. Kritiken i kräver handlande. pågår ett arbete med de frågeställningar som aktualiserar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 är ett föregångsland i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Den positionen skall befästas och utvecklas ytterligare. Det övergripande målet för regeringens miljöpolitik är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Genom en aktiv och pådrivande miljöpolitik skall aktivt bidra till en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling såväl nationellt som inom EU och globalt. Ökande kunskap visar att riskerna förenade med utsläpp av växthusgaser kan vara än större än vad som tidigare antagits. Klimatsystemen är känsligare och effekterna av den globala uppvärmningen är mer långtgående än vi har kunnat förutse. Nya studier visar att vi har en stigande medeltemperatur på jorden och om vi inte agerar kraftfullt kommer effekterna i form av stigande temperaturer, högre havsyta, förändrad nederbörd, kraftigare stormar, utslagning av växt- och djurliv ge allvarliga konsekvenser. Klimatförändringarna är därför en prioriterad miljöfråga för regeringen. Att begränsa människans bidrag till ökad växthuseffekt genom att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser är att ta ansvar för den miljö våra barn och barnbarn kommer att leva i. Grunden för arbetet mot klimatförändringarna är samarbetet inom ramen för klimatkonventionen. En viktig framgång är att Kyotoprotokollet trätt i kraft vilket utgör ett första steg mot klimatkonventionens slutgiltiga mål att undvika farliga klimatförändringar men behövs betydligt mer långtgående och omfattande åtaganden. är ledande och pådrivande i det internationella klimatarbetet. Detta gäller även EU, något som bekräftades av EU:s stats- och regeringschefer . Som en utgångspunkt föreslogs då att de industrialiserade länderna, däribland EU, bör minska sina utsläpp på medellång sikt till 2020. Nationellt är beskattningen av koldioxid och energi viktiga ingredienser i den framtida klimat- och miljöpolitiken tillsammans med det handelssystem för utsläppsrätter som är i kraft inom EU. Klimatinvesteringsprogrammen är tillsammans med satsningarna på investeringar i pilotprojekt för vindkraft till havs och i fjällen och elcertifikatsystemet viktiga in- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 strument för att främja investeringar i ny klimatvänlig teknik. Satsningarna på forskning och utveckling inom energi- och transportområdet behövs för att vi skall kunna utveckla morgondagens energisnåla teknik. Inom ramen för klimatstrategin på energiområdet är klimatprojekt enligt Kyotoprotokollets flexibla mekanismer viktiga element. I kommande klimatpolitiska proposition avser regeringen återkomma med förslag till hur arbetet med klimatpolitiken skall bedrivas i och internationella fora. Utsläppen av flera viktiga luftföroreningar fortsätter att minska. Prognosen för utsläppen av såväl svavelsom kväveoxider, visar dock att minskningen bromsats upp. Behovet av att minska luftföroreningar ges fortsatt hög prioritet i miljöpolitiken. Den negativa trenden behöver vändas i både och , särskilt för utsläppen av partiklar och ozonbildande ämnen. har minskningen av utsläpp kunnat ses i minskade halter i luften av främst svaveldioxid och kvävedioxid. har dessvärre index för luftkvalitet inte ändrats nämnvärt för vare sig sot, kvävedioxid eller svaveldioxid. För bensen däremot har en fortsatt förbättring noterats. Underlaget för att bedöma föroreningssituationen behöver förbättras genom bl.a. utökad miljöövervakning. överskreds det nedfall av försurande ämnen som naturen tål i av sjöarna, lika mycket som . Beräkning av överskridande i skogsmark har inte kunnat göras, då såväl metod som underlag håller på att revideras. Nedfallet av svavel har minskat med i och med i övriga . Inga tydliga tendenser kan ses för nedfallet av kväve. I arbetet med EU:s tematiska strategi om luftföroreningar pekar man på de stora kostnaderna som hälso- och miljöeffekterna av luftföroreningar medför och på behoven av ytterligare åtgärder. Miljömålsarbetet kräver en omfattande miljöövervakning för att följa tillståndet i miljön och effekter av vidtagna åtgärder. har det övergripande ansvaret för miljöövervakningen och fördelar medel för övervakning. När arbetet med de av antagna miljökvalitetsmålen med delmål startade gjordes en översyn av miljöövervakningen så att den skulle anpassas till miljökvalitetsmålen. anslag för forskning finansierar programforskning samt vissa forsk- ningsprojekt, utredningar och konferenser. Forskningen vid IVL bedrivs också som samfinansierade forskningsprojekt med näringslivet. Användningen av anslag utgörs av forskning knutet till behov som härrör från arbetet med miljökvalitetsmålen och miljömålsansvar. Forskningen skall också bidra till att utgöra ett underlag till internationellt förhandlingsarbete på miljöområdet. Regeringen har i miljömålspropositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) vidareutvecklat den strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp som man beslutat om i tidigare propositioner. Regeringen anser att det för att uppnå miljökvalitetsmålen inom en generation krävs att denna strategi utformas så att användningen och förvaltningen av samhällets naturresurser inklusive avfallet sker på ett hållbart sätt, dvs. att det sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt. Detta innebär att användningen av kemiska ämnen bör ske så att de negativa effekterna på människors hälsa eller på miljön i möjligaste mån undviks. Förorenade mark- och vattenområden måste saneras så att de är fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar i linje med Giftfri miljö. bör uppkomsten av nya förorenade områden förhindras. Vidare innebär det att genereringen av avfall inte bör öka, att avfallets farlighet bör minska och att avfallet i största möjliga utsträckning bör användas som en resurs i linje med God bebyggd miljö. An- vändningen av naturgrus bör minska och när naturgrus ersätts bör det ske med material som inte innehåller farliga ämnen eller av andra skäl inte bör användas. Ett framtida hållbart och kretsloppsanpassat va-system bör vara utformat så att slutna kretslopp mellan samhälle och jordbruk skapas som risken för smittspridningen till människor och djur minimeras. Vidare bör slamanvändningen, varken , leda till negativa hälso- eller miljöeffekter. Flera faktorer medför att avfallsmängderna ständigt ökar. Den ekonomiska tillväxten och levnadssättet med en snabb omsättning av produkter (ett slit- och slängsamhälle) bidrar till en ökad materiell konsumtion, men ställer större krav på att resursförbrukningen effektiviseras avsevärt. konstaterar vidare att det ökade antalet småhushåll bidrar till ökad materiell konsumtion genom att varje hushåll har sin uppsättning av möbler, inventarier, hushållsartiklar, elektrisk utrustning etc. Den höjda levnadsstandarden har enligt även medfört att användningen av kemikalier har ökat, vilket riskerar att spridningen av kemiska ämnen blir mer omfattande. Regeringen instämmer i bedömning och anser att strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp i större utsträckning bör utvecklas för att motverka att denna utveckling bidrar till en negativ miljöpåverkan. Regeringen har även tidigare (prop. 2000/01:130) konstaterat att miljökvalitetsmålen inte skall uppnås i på bekostnad av andra länders miljökvalitet. Risken för det finns om miljöförbättringar hos oss nås genom att miljöförstörande produktion flyttas utomlands, medan vi själva fortsätter att konsumera det som produceras. Även denna aspekt är viktig att väga in i utvecklingen av åtgärder i strategin. De övergripande målen för avfallshantering och resurshushållning bör eftersträvas genom att säkerställa att användningen av naturresurser och dess effekter inte överskrider vad miljön tål (buffertförmåga) som sambandet mellan resursanvändning och ekonomisk tillväxt bryts. Regeringen har i miljömålspropositionen gjort bedömningen att det kommer att vara svårt att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö i dess helhet i ett generationsperspektiv. Målet kommer att kunna nås när det gäller tillförsel av nya farliga ämnen om ytterligare kraftfulla åtgärder vidtas på EU-nivå, globalt och internationellt. Däremot kommer det att vara svårt att nå målet inom en generation när det gäller de långlivade ämnen som redan finns spridda i miljön, diffus spridning av farliga ämnen från befintliga byggnader och varor liksom de som bildas oavsiktligt vid mänsklig verksamhet. Giftfri miljö kräver en hög grad av internationellt samarbete och åtgärder även utanför för att kunna nås. Det är därför regeringens bedömning att agerande inom EU och globalt måste prioriteras högt. Inom EU pågår förhandlingarna om Europeiska kommissionens förslag till ny kemikalielagstiftning, REACH (Registration, Evaluation, Authorisation, and Restriction of Chemicals). Förslaget syftar till att skapa en starkare och säkrare kemikaliepolitik genom att ett system införs som tvingar industrin att ge information om 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 kemikalier som de producerar och importerar till marknaden, att göra riskbedömningar och att göra information tillgänglig för dem som använder kemikalierna. På det globala planet pågår ett arbete med att ta fram en övergripande global kemikaliestrategi som skall beslutas . har en framträdande position i bägge dessa processer. Vid sidan om dessa övergripande processer pågår en hög aktivitet för att begränsa miljöpåverkan av enskilda kemikalier och grupper av kemikalier både nationellt och internationellt. Naturvården till skydd för de omistliga naturvärdena i vårt land har länge varit kärnan i miljöpolitiken. Men en rik natur är också en del av vår välfärd. Ett aktivt friluftsliv, rekreation och naturupplevelser kan motverka stress och utbrändhet och bidra till ökad folkhälsa och livskvalitet. Det är ett viktigt skäl till att skyddet av den biologiska mångfalden är en av hörnstenarna i regeringens miljöpolitik. Den förnyade naturvårds- och friluftspolitik som fortsatt utvecklas sätter fokus på människan och naturens sociala värden. Havsmiljöfrågorna ges en fortsatt central roll i vårt miljöarbete, såväl nationellt som internationellt. För att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans och en levande kust och skärgård har regeringen presenterat en strategi för en sammanhållen nationell havspolitik med ett ökat och samordnat myndighetsansvar för havsmiljöfrågorna. Miljösamarbetet med utvecklas i syfte att skydda känsliga miljö. Miljösamarbetet med intensifieras i syfte att aktivt bidra till att minska miljöbelastning i och . står som värd för den sjätte i , ett ministermöte om sjöfartens och fiskets miljöproblem i med deltagande från , , , , , , samt . Den stora utmaningen för den moderna miljöpolitiken och politiken för hållbar utveckling är att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och negativ påverkan på miljö, naturresurser och människors hälsa. En rättvis global utveckling förutsätter en rättvis förbrukning av världens naturresurser och att alla länder tar sitt ansvar för omställningen till en hållbar utveckling. En ökad satsning på ny miljöteknik och teknikutveckling är avgörande för att nå hållbar utveckling och skapa hållbara konsumtions- och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Målmedvetna teknologiskiften kan finna lösningarna på globala miljöproblem som det kan främja svensk industris utveckling och konkurrenskraft och därmed tjäna som drivkraft för en tillväxt inom ramen för hållbar utveckling. Fortsatta satsningar på kunskapsuppbyggnad, forskning och utveckling inom energi- och transportområdet är nödvändiga för att vi skall kunna utveckla morgondagens energi- och bränslesnåla teknik. Regeringens arbete med att utveckla effektiva ekonomiska styrmedel fortsätter. Den offentliga sektorns roll som motor i omställningen till hållbar utveckling förstärks. De stora och allvarliga miljöproblemen är gränsöverskridande och känner inga nationsgränser. För att skapa en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar värld krävs globalt samarbete och internationella överenskommelser. För att uppnå flera av de nationella miljökvalitetsmålen krävs internationella insatser. Det handlar bl.a. om att minska sådana utsläpp som påverkar och att höja den allmänna skyddsnivån. EU:s arbete påverkar direkt den svenska miljölagstiftningen. Därför är ett aktivt och pådrivande agerande inom EU-samarbetet en förutsättning för att uppnå flera av våra nationella miljömål, i synnerhet när det gäller normer för gränsöverskridande föroreningar såsom utsläpp till hav och luft samt produktlagstiftning som är harmoniserad för hela EU. Miljöskydd för tillväxt och arbetstillfällen är en viktig del i att driva reformarbetet framåt för att nå målet med den s.k. Lissabonstrategin . Inom EU kommer regeringen att arbeta fortsatt intensivt för att den utvidgade unionen skall utveckla hållbara konsumtions- och produktionsmönster. skall också fortsatt utnyttja möjligheten att genom EU påverka den globala miljöpolitiken. kommer att fortsätta att bidra aktivt till arbetet inom FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD), där handlingsplanen från FN- toppmötet i följs upp. I det globala miljösamarbetet kommer att ge fortsatt prioritet till arbetet för hållbara konsumtions- och produktionsmönster, vatten och sanitet, den globala kemikaliestrategin, skyddet av den bilogiska mångfalden, klimatfrågor och förnybar energi, jämställdhet och företagens ansvar. EU-utvidgningen skapar helt nya förutsättningar för ett intensifierat miljösamarbete i norra , inklusive . Det är också särskilt viktigt att spelar en fortsatt aktiv och pådrivande roll i , i Östersjösamarbetet (Baltic 21 och HELCOM), i samarbetet i och samt i samarbetet i Nordostatlanten (OSPAR). Att utveckla det gemensamma arbetet inom UNECE och har också stor miljöpolitisk betydelse. Tabell 3.3 Anslagsutveckling 34:1 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 334 313 tkr prisnivå. 3Motsvarar 334 313 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för förvaltningskostnader, inkl. verkets kostnader för att administrera den verksamhet som finansieras via sakanslagen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.4 Offentligrättslig verksamhet 34:1 (som inte får Intäkterna från offentligrättslig verksamhet beräknas till , varav inkomster om från bl.a. miljösanktionsavgifter och avgifter för registerhållning och tillsyn över producentansvaret för elektriska och elektroniska produkter som redovisas på inkomsttitel Miljöavgifter och inkomster om från övriga offentligrättsliga avgifter som redovisas på inkomsttitel Övrig offentligrättslig verksamhet. In- komsttitel Avgifter för körkort och motorfordon har överförts till . Tabell 3.5 Uppdragsverksamhet 34:1 Inform./utb Inform./utb Inform./utb I uppdragsverksamheten ingår informations- och utbildningsinsatser, såsom utgivning av publikationer, arrangemang av kurser, konferenser och seminarier. I uppdragsverksamheten ingår även hantering av NOx, Batterifonden och Jägarexamens- och jaktkortsregistren. På grund av omstrukturering och avveckling av vissa verksamheter har uppdragsverksamheten gått med underskott. bedöms full kostnadstäckning uppnås. är central förvaltningsmyndighet på miljöområdet och skall vara samlande och pådrivande i miljöarbetet. Verkets arbete skall syfta till att främja hållbar utveckling med utgångspunkt i den ekologiska dimensionen. Därvid skall de av fastställda miljökvalitetsmålen och strategierna för att uppnå dessa vara vägledande. Regeringen bedömer att huvudsakligen uppfyller de mål som ställts. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Omlokaliseringen av 60 årsarbetstillfällen till kommer att innebära vissa omställningskostnader. Den uppskattning av kostnader för omställningen som kan göras för grundas på antaganden av hur många av befintlig personal som kommer att följa med till . Regeringen avser att kompensera myndigheten för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. Anslaget undantas även från den generella reduktionen som företrädesvis genomförs på anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål.