prop · GT031d24 · 2006-01-01 00:00:00 — Regelverket på elmarknaden har successivt utvecklats då produktion av och handel med el konkurrensutsattes. Det är nu angeläget att regelverket för och tillsynen över elmarknaden kan förbättras och bli effektivare. Det stärker också konsumenternas förtroende för elmarknadens funktioner. Regeringen delade den bedömning Statskontoret gjorde i rapporten tillsyn över energimarknaderna där Statskontoret ansåg att tillsynen kunde bli effektivare och tillsynens status och resurser bör stärkas. bildades därför inom . Syftet med inrättandet av är att ge tillsynsmyndigheten en mer fristående roll för att därigenom skapa en självständig och stark myndighet och öka fokus på tillsyn över elmarknaden. tillfördes utökade resurser om till tillsyns- och analysverksamheten avseende energimarknaderna. För att skapa goda marknadsförutsättningar inriktas elmarknadspolitiken också mot att vidareutveckla den gemensamma nordiska elmarknaden och främja en fortsatt integrering med övriga elmarknader inom . sätt skapas en elmarknad med fler aktörer, vilket stimulerar till ökad konkurrens och ett effektivt utnyttjande av gemensamma produktionsresurser. Den nordiska elmarknaden bör kännetecknas av få gränser och hinder samt ha 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 en väl fungerande och effektiv handel med omvärlden. Fortsatt och fördjupat samarbete mellan de nordiska länderna och marknadens aktörer ger och de nordiska länderna fördelar och skapar tillväxt för samhället. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Insatserna inom verksamhetsområdet energimarknadspolitik fokuserar i första hand på annan ledningsbunden energi än elektricitet, dvs. på naturgas och fjärrvärme. De syftar till att, på motsvarande sätt som på elmarknaden, utveckla effektiva och väl fungerande marknader för dessa energiformer. Vidare bedrivs insatser för att följa och analysera utvecklingen inom bränsle- och drivmedelsmarknaderna. har i uppdrag att följa utvecklingen på naturgas- och värmemarknaderna och utöva tillsyn över de företag som bedriver verksamhet med överföring av naturgas. trädde i funktion som systemansvarig myndighet för naturgasmarknaden. Målet är att energipolitiken skall utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med verklig konkurrens kan uppnås. Målet för värmemarknadspolitiken är att genom ökad genomlysning stimulera till konkurrens och högre effektivitet. Som vägledande mål för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i gäller att denna skall utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. Verksamhetsområdet energimarknadspolitik följs främst upp genom att regeringen följer strukturförändringar, prisutveckling och konkurrensförhållandena på naturgas- och värmemarknaderna. För värmemarknaderna sker uppföljningen bl.a. genom att kostnaderna för olika värmeslag för tre olika typfastigheter följs upp. Uppföljningen av naturgasmarknaden sker främst genom att naturgasföretagens årsrapporter analyseras. Andelen biodrivmedel och andra förnybara drivmedel följs upp och rapporteras till i enlighet med biodrivmedelsdirektivet. Vidare redovisar i årets indikatorrapport Energiindikatorer För uppföljning av energipolitiska mål som en av årets temaindikatorer antal nyregistrerade biodrivmedelsfordon och använd mängd biodrivmedel. Den svenska naturgasmarknaden är förhållandevis liten med en årlig förbrukning på 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ca naturgas som uteslutande importeras från . Naturgas används i kraft- och värmeproduktion, som energikälla för industrin och direkt i industriella processer samt som fordonsbränsle. Det svenska naturgasnätet sträcker sig längs från upp till , med förgreningar österut. Nätet omfattar ett 30-tal kommuner i vilka naturgasen svarar för i genomsnitt av energianvändningen, vilket är jämförbart med förbrukningen på kontinenten där naturgasnätet är utbyggt. På nationell nivå svarar naturgasen för av den totala energianvändningen med totalt ca 55 000 slutanvändare. Naturgasnätet bidrar till att öka försörjningstryggheten och kan, , möjliggöra distribution och användning av andra gasbränslen som t.ex. biogas och vätgas. uppgår antalet aktiva aktörer på marknaden till ett 10-tal. Det nya gasmarknadsdirektivet 2003/55/EG trädde i kraft och genomfördes i svensk rätt genom en helt ny naturgaslag (SFS 2005:403) Den nya naturgaslagen innebär bl.a. att tillämpningsområdet utvidgas till flytande naturgas och annan gas, om det är tekniskt möjligt och säkert att transportera gasen i systemet, att marknaden skall öppnas för företagskunder och för hushållskunder , skärpta krav på åtskillnad och tillsyn, komplettering med konsumentskyddsbestämmelser samt en systemansvarig myndighet och regler om balansansvar vilka i huvudsak överensstämmer med nuvarande regler på elmarknaden. Regeringen bedömer att frågan om hur marknaden organiseras, bl.a. i fråga om systemansvar är av avgörande betydelse för konkurrensen och försörjningstryggheten, inte bara för naturgasmarknaden utan även för elmarknaden. påbörjade förberedelsearbetet för att träda i funktion som systemansvarig myndighet och har fortlöpande till regeringen redovisat hur arbetet fortskrider. Regeringen utsåg , enligt bemyndigande i naturgaslagen, till systemansvarig myndighet för naturgasmarknaden. En närmare beskrivning av hur verksamheten kommer att bedrivas finns i myndighetens rapport av systemansvaret (dnr M2005/2932/E). energimyndighet som bl.a. svarar för tillsyns- och uppföljningsverksamheten avseende naturgasmarknaden. Syftet med inrättandet av är att ge tillsynsmyndigheten en mer fristående roll för att därigenom skapa en självständig och stark myndighet och öka fokus på tillsynsverksamheten. har enligt regleringsbrevet för regeringens uppdrag att följa och analysera utvecklingen på naturgasmarknaden, särskilt avseende strukturförändringar inom gasanvändning, handel med naturgas och överföringsverksamhet samt prisutvecklingen på gas och på transporttjänster. Myndigheten skall till regeringen redovisa resultatet av dessa analyser samt föreslå de ändringar av regelverket och andra åtgärder som kan behövas för att främja en vidareutveckling av gasmarknadsreformen, så att en effektiv naturgasmarknad med verklig konkurrens kan uppnås. Syftet med dessa årliga redovisningar är att snabbt kunna identifiera och belysa de problem som kan finnas på marknaden för att på ett tidigt stadium kunna åtgärda dessa. Myndigheten har i rapporten 2005 följt och analyserat utvecklingen av naturgasmarknaden samt i rapporten i En explorativ samhällsekonomisk studie behandlat förutsättningarna för en introduktion av flytande naturgas i det svenska naturgassystemet (dnr M2005/3958/E). Myndigheten har påbörjat arbetet med informationsinsatser för att berättigade kunder skall kunna agera på den konkurrensutsatta naturgasmarknaden. Myndigheten har redovisat arbetet med utvecklingen av en metodik för att utöva tillsyn över överförings-, lagrings- och LNG-tariffer enligt direktivets krav. Metodiken är avsedd att tillämpas vid myndighetens skälighetsprövning av tariffer. Detta arbete avslutas nu och naturgasföretagens metoder för tariffsättning skall vara godkända . Gasförsörjningsdirektivet skall vara implementerat . Direktivet medför att en översyn av naturgaslagen, lagen (1985:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdet och anslutande förordning (1985:536) behöver göras, för att precisera aktörernas ansvar för försörjningstryggheten. fick uppdraget att i samråd med lämna förslag till det regelverk som behövs för att genomföra direktivet i svensk rätt. Uppdraget skall redovisas till regeringen och därefter beredas inom . Såväl gasmarknadsdirektivet som gasförsörjningsdirektivet innebär att frågor om försörjningstrygghet skall övervakas särskilt och avrapporteras till kommissionen. har i uppdrag att följa utvecklingen på naturgasmarknaden och rapportera resultatet av sin övervakning till regeringen. För att uppfylla kraven i nämnda direktiv avser regeringen att komplettera detta uppdrag så att det även omfattar frågor om försörjningstrygghet. Denna uppgift skall utföras i samråd med . Det befintliga naturgasnätet bidrar till att öka försörjningstryggheten. Regeringen bedömer att under den omställningsperiod som kärnkraftsavvecklingen innebär kommer en utbyggnad av infrastrukturen för naturgas sannolikt att behövas. El- och gasmarknadsutredningen har i sitt slutbetänkande SOU 2004:129 föreslagit att en motsvarighet till den områdeskoncession som finns på elsidan skall introduceras på naturgasmarknaden för att främja att en eventuell utbyggnad av infrastrukturen sker på ett balanserat sätt. Förslaget har remitterats och bereds inom . Insatserna inom värmemarknadsområdet har fortsatt främst varit inriktat på att öka genomlysningen av värmemarknaderna. har regeringens uppdrag att redovisa utvecklingen på värmemarknaden med avseende på priser, konkurrensförhållanden och miljöpåverkan. har inriktat uppföljningen på värmeslagen elpanna, värmepump, fjärrvärme, naturgas, olja samt biobränslen/pellets och kostnaderna för dessa alternativ för tre olika typfastigheter. redovisade en femte årlig uppföljningsrapport - Värme i . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppdrag att belysa fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaderna, föreslå åtgärder för att bättre skydda konsumenten mot oskälig prissättning på 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 fjärrvärme, analysera om det är lämpligt att införa tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten samt analysera behovet av tydligare avgränsning mellan verksamhet på elmarknaden och fjärrvärmeverksamhet (dir. 2002:160). Regeringen beslutade i tilläggsdirektiv till utredningen att komplettera uppdraget när det gäller förslag till hur förbikoppling av värmemätare i fjärrvärmesystem kan beivras. Vidare beslutade regeringen om ytterligare ett tilläggsuppdrag (dir. 2003:102). Utredaren fick i tilläggsuppdrag att utvärdera behovet av koncessionsplikt för att bygga och använda rörledningar som utnyttjas för transport av fjärrvärme utifrån det regelverk som finns i rörledningslagen (1978:160). Regeringen beslutade om ännu ett tilläggsuppdrag (dir. 2004:58). Utredaren skulle enligt tilläggsuppdraget lämna förslag till hur och rådets direktiv (2004/8/EG) om främjande av kraftvärme m.m. skall genomföras i . Utredningen lämnade delbetänkandet Tryggare fjärrvärmekunder transparens och åtskillnad mellan el- och (SOU 2003:115). Genomförande av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el, naturgas, m.m. förslag till en skyldighet för samtliga som bedriver fjärrvärmeverksamhet att ekonomiskt 2004/05:62). 2004/05:NU14, rskr. 2004/05:246). Skäligt pris på fjärrvärme (SOU 2004:136) och redovisades betänkandet Fjärrvärme och kraftvärme (SOU 2005:33) med förslag till bl.a. ett förbättrat kundskydd för fjärrvärmekunderna och en särskild lagstiftning om ursprungsgarantier avseende kraftvärmeproducerad el. Betänkandena har remissbehandlats och bereds inom . Därutöver fick utredaren i tilläggsuppdrag att utreda och lämna förslag till lämplig reglering i syfte att säkra leveranser av värmeenergi vid obeståndssituation i ett fjärrvärmeföretag (dir. 2005:41). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 bakgrund av att ett antal fjärrvärmeföretag /2005 försattes i konkurs. Tilläggsuppdraget redovisades i betänkandet Tryggare leveranser Fjärrvärme efter konkurs (SOU 2005:63). I betänkandet lämnas förslag till en lagstiftning om att inrätta en särskild fond, Fjärrvärmefonden, som skall kunna lämna stöd för att finansiera nödvändiga kostnader för en fortsatt drift av en fjärrvärmeverksamhet som försatts i konkurs . Totalt användes (4,) energitorv i vilket motsvarar knappt en procent av den totala energiförsörjningen. Användningen var den högsta noterade sedan skörd av energitorv återupptogs 1980 efter att ha legat nere . Den svenska skörden av energitorv var vilket är lägre än 2003 då skörden var . Den huvudsakliga produktionen sker i , och . Även importen av torv har ökat. Totalt importerades torv, huvudsakligen för energiändamål, från framför allt och . Motsvarande siffra 2003 var . Vid riksdagsbehandlingen av regeringens förslag till införande av elcertifikatsystemet (prop. 2002/03:40) anförde näringsutskottet (bet. 2002/03:NU6) att torv bör ingå i elcertifikatsystemet mot bakgrund av att utskottet ansåg det finnas en risk att torven konkurreras ut av kol. tillkännagav som sin mening vad utskottet anfört. Regeringen återkom därför med ett förslag (prop. 2003/04:42) om att torv också ska vara ett certifikatberättigande bränsle när bränslet används för elproduktion i kraftvärmeverk. Lagen (2004:98) om ändring i lagen om elcertifikat trädde i kraft . Ändringen innebär dock att elcertifikatsystemets syfte utvidgats till inte bara främja elproduktion med användande av förnybara energikällor utan även torv. M2005/81/E). för kvotnivåerna av att torv är ett certifikatberättigande bränsle. Därtill ingick att belysa om det finns ett mer ändamålsenligt sätt att främja användning av torv som bränsle i det svenska energisystemet. skriver i sin redovisning att nivån på torvanvändningen bedöms vara måttlig (ca ) på kort sikt men att det på lång sikt bedöms att uppemot torv kan komma in i elcertifikatsystemet. Myndigheten konstaterar att torven skapar trovärdighetsproblem för elcertifikatsystemet på grund av att systemet får dubbla syften och att kvotnivåerna behöver justeras. Dock konstateras att utan stöd finns en risk att torv kommer att försvinna som bränsle i elproduktionen på grund av förändrad kraftvärmebeskattning och utsläppshandelssystemet. ger några exempel på alternativa former av stöd. skickades skrivelsen Förslag om ett utvecklat elcertifikatsystem (Ds 2005:29) ut på remiss. I skrivelsen föreslås att torven bör behållas som ett certifikatberättigande bränsle och att hänsyn för detta tas i de framtida kvoterna. Skälen till detta är bl.a. att risken för att torven skulle tränga ut biobränslen ur elcertifikatsystemet bedöms vara relativt begränsad och att det är svårt att hitta en alternativ stödform. Regeringen presenterade propositionen Svenska miljömål ett gemensamt 2004/05:150). regeringen bl.a. bedömningen att torvbrytning inte skall ske på platser med höga natur- eller kulturvärden eller på ett sådant sätt att det leder till stora negativa effekter på den biologiska mångfalden. I propositionen framgår vidare att regeringen är positiv till de tankar som har förts fram om att fokusera det framtida torvbruket till dikad beskogad torvmark, där torven naturligt bryts ner till koldioxid. För att kunna bedöma förutsättningarna för och utformningen av ett sådant mer hållbart torvbruk krävs ett fördjupat underlag. Det är en viktig uppgift för den torvproducerande branschen att ta fram ett sådant underlag. deltar i det internationella samarbetet på energiområdet inom (). Genom IEA görs förberedelser och insatser för att upprätthålla system för att motverka störningar i import av olja och oljeprodukter i krissituationer. Tillsammans med andra samverkansinsatser såsom teknikutveckling, styrmedelsanalys och projektioner av framtida energianvändning och tillförsel bidrar IEA på detta sätt till att främja en trygg energiförsörjning och en stabil tillgång på olja och drivmedel och på lång sikt till ett minskande oljeberoende. Ett sätt att minska oljeberoendet och transportsektorns klimatpåverkan är att introducera alternativa drivmedel. Staten främjar användningen av biodrivmedel i främst genom skattenedsättning och genom forskning och utveckling. Huvudkomponenterna i den svenska skattestrategin för alternativa drivmedel lades 2001/02:FiU10, 2001/02:137). Skattestrategin har sedan utvecklats genom beslut i enlighet med budgetpropositionen (bet. 2003/04:FiU10, rskr. 2003/04:132). Den samlade strategin innebär att skattenedsättning kan ske genom s.k. pilotprojekt, vilka medges total punktskattebefrielse, eller genom generell skattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel inom ramen för ett program som är avsett att sträcka sig . Detta gäller med förbehåll för att skattebefrielsen godkänns av kommissionen såsom förenlig med EG-fördragets statsstödsregler. I och rådets direktiv (2003/30/EG) av om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel ges allmänna riktlinjer innebärande att varje medlemsland skall sätta nationella, vägledande mål för introduktionen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel utifrån referensvärden gällande för gemenskapen som helhet. Referensnivåerna är satta till för och avser energiinnehåll av på marknaden ersatt bensin och dieselolja för transporter. Den tillkallade en särskild utredare med uppgift att föreslå mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen (dir. 2003:89). överlämnade utredaren ett delbetänkande (SOU 2004:4) med förslag bl.a. till det nationella, vägledande målet . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Det svenska vägledande målet fastlades genom beslut om budget (bet. 2004/05:NU3, rskr. 2004/05:120) i enlighet med utredningens förslag till . (SOU 2004:133) Slutbetänkandet innehåller bl.a. förslag till nationellt . Betänkandet har remissbehandlats och arbete med sammanställning av inkomna remissynpunkter pågår. Det nationella vägledande målet skall redovisas till kommissionen . Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av den lagstiftning som rör allmänna vatten- och avloppsanläggningar (dir. 2002:46). I utredningens uppdrag ingick även att göra en utvärdering av lagen (1981:1354) om allmänna system. Utredaren överlämnade betänkandet Allmänna vattentjänster (SOU 2004:64) och lämnar bl.a. förslag om att lagen om allmänna värmesystem bör upphävas. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Genom det nya regelverket för naturgasmarknaden som trädde i kraft har processen påbörjats mot att genomföra en gemensam naturgasmarknad inom EU. trädde i funktion som systemansvarig myndighet för naturgasmarknaden. Den fulla marknadsöppningen skall, enligt övergångsbestämmelser till naturgaslagen vara genomförd . Tillsynen bygger på godkännande på förhand, vilket för svensk del innebär att villkoren för balanstjänst och metoderna för tariffsättningen skall godkännas av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 För de tariffer som skall tillämpas kommer ett sådant godkännande lämnas . har myndigheten följt och analyserat utvecklingen av den svenska naturgasmarknaden, studerat förutsättningarna för en introduktion av flytande naturgas i det svenska naturgassystemet, samlat in och sammanställt naturgasföretagens årsrapporter och redovisat sitt arbete med informationsinsatser till berättigade kunder. har också redovisat sitt arbete i kommissionens grupp av europeiska tillsynsmyndigheter (ERGEG) och (). kommer lämna förslag till hur gasförsörjningsdirektivet skall genomföras i svensk rätt. har på regeringens uppdrag följt och analyserat utvecklingen i fjärrvärmesektorn i relation till konkurrerande alternativ på värmemarknaderna med avseende på priser, konkurrens och miljö. Fjärrvärmen svarar för av värmemarknaden för bostäder och lokaler. Utvecklingen av fjärrvärmepriserna visar att de låg relativt stilla men att prisutvecklingen visat på ett trendbrott. De stora fjärrvärmeföretagen har höjt priserna relativt sett mer än de små företagen. Fjärrvärmeföretag med låga priser höjer även priserna mer än de små företagen. Konkurrensen mellan alternativen på värmemarknaden sker mellan värmepump, pellets och fjärrvärme. Dessa uppvärmningsformers konkurrenskraft har stärkts som en följd av de successiva höjningarna av skatterna på el och olja. Vidare visar uppföljningen att det i fjärrvärmesystemen används alltmer biobränslen och spillvärme vilket bidrar till minskad miljöpåverkan. finns det stora lokala skillnader i utsläppen samt variationer beroende på väderlek och bränslepriser över åren. Medlemsländerna skall i enlighet med direktivet 2003/30/EG om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel rapportera hur introduktionen framskrider. Av till EU- kommissionen framgår att användningen av biodrivmedel ökar kraftigt. stod biodrivmedel för av bensin- och dieselanvändningen. Detta är en ökning med jämfört med . Merdelen av det biodrivmedel som används i importeras, främst i form av etanol från t.ex. . Om utvecklingen fortsätter är utsikterna goda att skall komma att uppnå det vägledande målet på 2005. Det biodrivmedel som står för den största volymen är etanol, och merdelen av användningen sker genom låginblandning i vanlig bensin. Användningen av RME (rapsmetylester) och biogas ökar dock också, liksom antalet fordon som är anpassade för drift på rena biodrivmedel eller naturgas (främst s.k. , bifuelbilar och bussar för gasdrift). Ökningen visar att biodrivmedel till följd av skattestrategins tillämpning gör biodrivmedelsfordon till intressanta alternativ. De ökande bensinpriserna samt lokala incitament som t.ex. fri parkering för biodrivmedelsfordon bidrar sannolikt också till denna utveckling. Regeringen gör bedömningen att gasmarknadsreformen har fungerat tillfredställande. Eftersom förändringarna har varit mycket omfattande är det dock för tidigt att redan nu dra för långtgående slutsatser. Både marknads- och effektivitetsskäl talar för att systemansvaret för naturgas och för el bör utföras på ett likartat sätt. Modellen med en oberoende systemansvarig myndighet och ickediskriminerande spelregler för dem som utnyttjar infrastrukturen för naturgas tycks ha vunnit acceptans hos aktörerna på marknaden. Detta lägger också grunden för ett fortsatt arbete mot en gemensam nordisk naturgasmarknad. Genom att metoderna för tariffsättning kommer att godkännas på förhand av , säkerställs ytterligare att villkoren för tillträde till infrastrukturen är objektiva och ickediskriminerande och medför också att förutsägbarheten för dess innehavare ökar. Regeringen bedömer att uppföljningar av värmemarknaderna tillsammans med arbete bidragit till att öka genomlysningen av värmemarknaderna. Regeringen avser återkomma med förslag till åtgärder för att ytterligare öka genomlysningen och förbättra kundskyddet på fjärrvärmemarknaderna. Ett allvarligt hinder för introduktion av alternativa drivmedel i större skala är de höga inhemska produktionskostnaderna jämfört med bensin och diesel. Förutom de insatser som görs för att introducera biodrivmedel på marknaden utgörs regeringens stöd därför främst av forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att sänka kostnaderna, se vidare avsnitt 6.4.1. Möjligheten till alternativa val av energislag och uppvärmningsformer är avgörande för att energi- och värmemarknaderna skall kunna utvecklas positivt. Naturgasmarknaden öppnades för näringsidkare och skall vara helt öppen för alla kunder. Regeringen uttalade i propositionen 2004/05:62 följande. En effektivare användning av energi är en förutsättning för omställningen till ett uthålligt energisystem. Naturgasen är från klimatsynpunkt det bästa fossila bränslet men den används i liten skala . Regeringen bedömer att naturgasen kan ha betydelse . Detta förutsätter dock att den används på ett sätt som leder till bättre utnyttjande av de samlade energiresurserna och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 minskad belastning på miljö och klimat. Därför bör naturgasen företrädesvis utnyttjas för kombinerad el- och fjärrvärmeproduktion i kraftvärmeverk och för att ersätta olja och kol. Naturgasen får inte förhindra den kraftfulla utvecklingen av biobränslen som sker. En utbyggnad av infrastrukturen för naturgas kan bidra till ett effektivare utnyttjande av det befintliga distributionsnätet i södra och västra att kunna påräknas. samhälleliga, och därmed ingående miljömässiga bedömningen, av ett naturgasprojekt skall göras i samband med tillståndsprövningen.