prop · GT03172 · 2006-03-22 00:00:00 — Ansvar för att finansiera klimatpolitiskt motiverad forskning vilar på , och (Mistra). Omfattningen av svensk klimatrelaterad forskning är svår att uppskatta eftersom gränsdragningen för vad som benämns klimatforskning inte är alldeles enkel. I den fjärde nationalrapporten till klimatkonventionen (Ds 2005:55) uppskattas svensk klimatforskning till ca . Formas har i uppdrag av regeringen att samordna klimatforskningen. Inom ramen för detta uppdrag har Formas tillsammans med andra berörda finansiärer utarbetat ett forskningsprogram för klimatforskningen (Klimatforskning 2002 samt Klimatforskning fördjupningsstudie ). I Formas forskningsprogram föreslås att klimatforskningen bör stärkas inom områdena klimatstyrande processer, växthusgasbalanser, effekter på människors hälsa, effekter på ekosystemen samt om effekter på samhällets infrastruktur och behov av anpassning. Dessutom föreslås att samordningen av forskningen liksom samarbetet mellan forskare och användare av forskningen bör förbättras. Regeringen har i den forskningspolitiska propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/2005:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) beskrivit angelägna områden inom arbetet för en hållbar utveckling. I propositionen anges regeringens bedömning att forskningen om miljö och hållbar utveckling bör stärkas med . I EU:s sjätte ramprogram för forskning och utveckling som omfattar åren 20022006 finns ett temaområde för bl.a. miljö- och klimatforskning. Flera stora forskningsprogram om klimatförändringarna pågår i . Mistra finansierar två forskningsprogram med stark koppling till klimatförändringarna. Det gäller dels programmet LUSTRA, markanvändningsstrategier för minskade nettoutsläpp av växthusgaser. Programmet LUSTRA syftar till att utvärdera markens roll som eventuell sänka för växthusgaser. Dessutom finns CLIPORE, Klimatpolitiskt forskningsprogram, som bl.a. syftar till att utveckla alternativa lösningar som stöd för beslutsfattare i internationella klimatförhandlingar. Fokus för CLIPORE är tiden bortom 2012 och att utveckla handel med utsläppsrätter som ett klimatpolitiskt verktyg. finansierar forskningsprogrammet : Forskning om styrmedel för att nå klimatmålet. finansierar program, bl.a. forskning om internationell klimatpolitik, kolbalanser samt om biobränslen och miljörelaterad forskning. har också aviserat ett forskningsprogram om anpassning till klimatförändringarna . är ett särskilt klimatinstitut, , knutet till i . Forskningslaget vid bedriver bl.a. forskning och utveckling av regionala klimatmodeller inom ramen för klimatmodelleringsprogrammet SWECLIM. De utvecklar meteorologiska, oceanografiska och hydrologiska regionala klimatmodeller och tar fram regionala klimatscenarier. Arbetet är av stor betydelse för att förstå vilken effekt klimatförändringar kan ha för och dess närområde. Resultaten utgör även ett värdefullt underlag för att bedöma samhällets sårbarhet för klimatförändringar. samverkar med användare av klimatinformation och alla modeller och databaser står till förfogande för övriga forskare inom SWECLIM. Samarbetet med övriga forskare sker med superdatorcentrumet vid i som visat sig ha en effektiv plattform för SWECLIM:s beräkningar. Kopplingen till har erbjudit en datormiljö som blivit en nödvändig komponent för verksamheten. Centrumet har genom försorg fått en ny superdator för att simulera klimatförändringar, särskilt i den arktiska regionen, inklusive . har högkvalificerad internationell kompetens som täcker in meteorologi, oceanografi och hydrologi. Centret har etablerat nära kontakt med andra forskargrupper i och , bl.a. med i och för meteorologi i . I våra nordiska grannländer samarbetar centret speciellt med Klimacenter och RegClim i . får viss finansiering från EU:s sjätte ramprogram för forskning. Projekten syftar till att: Utveckla en gemensam internationell miljö för klimatmodeller. Ta fram regionala klimatprojektioner för på en tidsskala , förädla dessa vidare till konsekvensanalyser på utvalda sektorer, karakterisera osäkerhetsaspekterna samt tolka resultat i ljuset av åtgärdsplanering. Utveckla olika typer av mätningar av molnegenskaper för förbättrade klimatmodeller. Utveckla och testa ett system för att ta fram högkvalitativa uppskattningar av markvatten över . Undersöka klimatets och klimatförändringarnas påverkan på europeiska insjöar. Tillförlitligt dataunderlag har stor betydelse både för klimatforskningen och för klimatpolitiken. Det gäller t.ex. meteorologiska uppgifter från olika geografiska områden, uppgifter om glaciärers utbredning, uppgifter från satelliter och flygbilder samt inventeringar av vissa växter och djur. Särskilt viktigt är att värna om långa tidsserier som har stort vetenskapligt värde för utvecklingen av klimatmodeller. Det har i vissa fall visat sig vara svårt att få finansiering för insamling, lagring och bearbetning av denna typ av långsiktigt dataunderlag. mäter halterna av koldioxid och partiklar i luften över . Mätstationen sköts av meteorologiska institutionen vid och ingår i ett internationellt nätverk av mätstationer för koldioxid. har en lång tradition av mätning och studier av glaciärers förändringar. Studier görs bl.a. vid forskningsstationen i de svenska fjällen. Stationen drivs av . Vid naturvetenskapliga forskningsstation bedrivs ekologisk, geologisk, geomorfologisk och meteorologisk forskning i det subarktiska området. Här studeras bl.a. effekter av ökad temperatur och ökad halt av koldioxid i atmosfären. Den internationella klimatpanelen IPCC är ett FN-organ som inrättades 1988 för att samla vetenskaplig, teknisk och samhällsekonomisk information om klimatförändringarna och dess effekter. var en drivande kraft bakom bildandet av IPCC och arbetade aktivt i IPCC för inrättandet av klimatkonventionen. IPCC utför ingen egen forskning men genomför synteser inom områden som är relevanta för att förstå mekanismerna bakom klimatförändringarna och behov av åtgärder för att minska klimatförändringarnas effekter. IPCC:s arbete är organiserat i tre arbetsgrupper och en s.k. Task Force. Arbetsgrupp 1 sammanställer vetenskapliga aspekter av klimatsystemet och klimatförändringarna. Arbetsgrupp 2 sammanställer kunskap om sårbarheten på samhället ur ett samhällsekonomiskt och naturvetenskapligt perspektiv. Gruppen arbetar också med kunskap om samhällets möjligheter till anpassning till klimatförändringarna. sammanställa kunskap om möjligheter för att begränsa utsläppen IPCC:s Task Force samordnar metodik för framtagande av nationella rapporter om utsläpp av växthusgaser. Vid panelens årliga möte antas IPCC:s rapporter och beslut fattas bl.a. om budget, mandat och arbetsplan för de tre arbetsgrupperna och den s.k. Task Force. Dessutom väljs ordförande och medlemmar till arbetsgrupperna. Panelen skriver också rapporter och tekniska artiklar på områden där oberoende vetenskaplig information efterfrågas. Vidare fungerar panelen som ett stöd till klimatkonventionens arbete med att samordna nationell rapportering av växthusgaser. En central uppgift för IPCC är att regelbundet rapportera om kunskapsläget när det gäller klimatförändringarna och dess effekter. Panelens första s.k. utvärdering blev klar och resulterade i att beslutade att inleda förhandlingar om en internationell klimatkonvention. Den andra utvärderingen var klar och blev ett inspel till förhandlingarna som ledde fram till Kyotoprotokollet 1997. Den tredje utvärderingen blev klar och den fjärde planeras till 2007. Ett annat viktigt internationellt forskningssamarbete, ACIA (Arctic Climate Impact Assessment), har skett inom ramen för Arktiska rådets arbete. presenterade ett forskarteam inom ramen för ACIA en rapport med nya forskningsresultat om de pågående klimatförändringarna i . 5 Utsläpp av växthusgaser 5.1Historisk utveckling av växthusgasutsläpp Utsläppen av växthusgaser är mycket ojämnt fördelade över världens länder. De industrialiserade länderna har avsevärt högre utsläpp per person av växthusgaser än utvecklingsländerna. Dessutom saknas tillförlitlig statistik för utsläppen av de sex i Kyotoprotokollet ingående gaserna från många utvecklingsländer. Eftersom utsläppen av koldioxid dominerar ger dock koldioxidutsläppen en god bild av situationen. Utsläpp av koldioxid per koldioxid (miljoner ton Tabell 6.1 Exempel på utsläpp av koldioxid i några länder (källa: (cait.wri.org), 1utsläpp enligt klimatrapportering till klimatkonventionen och 2utsläpp enligt ) De globala utsläppen uppvisar en ökande trend, både i industrialiserade länder och i utvecklingsländerna. Framför allt är det stora länder med snabb ekonomisk utveckling, t.ex. och , men även och , som kraftigt kan komma att öka sina bidrag till de globala utsläppen om inte kraftfulla och genomgripande reduktionsåtgärder vidtas. Inom några decennier skulle t.ex. totala utsläpp kunna komma att motsvara utsläppen för . är utsläppen av koldioxid i ungefär lika stora som utsläppen i EU-25. Även om variationerna mellan EU:s medlemsländer inte är så stora som mellan länderna globalt finns det betydande skillnader mellan EU- länderna (jämför figur 6.1). hör till de industrialiserade länderna som har lägst växthusgasutsläpp per person. Räknat per BNP-enhet ligger ännu bättre till. Naturliga förutsättningar, tillgång till biobränslen, vattenkraft och kärnkraft, industristruktur men även den förda klimat- och energipolitiken har betydelse för de enskilda ländernas utsläppsbild. elkraftproduktion är nästan helt och hållet baserad på icke-fossila energislag. Koldioxidekvivalenter i ton per person Figur 6.1 Utsläpp av växthusgaser (koldioxid, metan, dikväveoxid och fluorerade gaser) per person i EU (källa EEA rapport nr 8/2005) De globala utsläppen har fortsatt att öka och under inledningen av . De totala utsläppen från de länder som har kvantitativa åtaganden under Kyotoprotokollet, de s.k. annex 1-länderna, minskade . Det är främst som ett resultat av den industriella tillbakagången i de forna och i . har dock utsläppen sakta vänt uppåt igen (se figur 6.2). Utsläppen från övriga annex 1-länder har totalt sett ökat . De största bidragen till utsläppsökningen står för men även länder som och har ökat sina utsläpp betydligt. Figur 6.2 Utsläpp av växthusgaser i annex 1-länderna (Källa: Utsläppen i EU25 hade minskat med För EU15 är minskningen jämfört med betydligt mindre och motsvarar . I en majoritet av EU-länderna har utsläppen ökat, även om ökningen troligen har begränsats genom I vissa länder är utsläppsökningarna stora. utsläppen totalt för EU15 har minskat får främst tillskrivas utsläppsutvecklingen i och . till den lilla grupp av länder som minskat sina utsläpp. medlemsländer ligger med dagens utsläpp i de flesta fall relativt långt ifrån sina åtaganden under Kyotoprotokollet och med EU:s Flertalet planerar att utnyttja Kyotoprotokollets flexibla mekanismer i betydande omfattning och kommer därmed att bidra till minskade utsläpp i andra länder. De svenska utsläppen av koldioxid uppgick till drygt Som ett resultat av den förda energipolitiken som bl.a. syftade till att minska oljeberoendet minskade utsläppen och fram till mitten av . Utsläppen nära nog halverades på ett par decennier vilket i ett internationellt perspektiv är en mycket ovanlig hade också en stark tillväxt i Utsläppen av koldioxid varierade en del , bl.a. som ett resultat av variationer i vattenkraftstillgången som är av stor betydelse för den svenska elförsörjningen. utsläppen något lägre än 1990. Utsläppen har därefter varit De samlade utsläppen av växthusgaser, dvs. koldioxid, metan, dikväveoxid och fluorerade gaser, illustreras i figur 6.3. 1991 och framåt har koldioxidskatten varit det mest effektiva styrmedlet för att dämpa utsläppen av koldioxid. Den har bl.a. bidragit till en kontinuerlig ökning av fjärrvärmeanvändningen och en ökad användning av biobränsle inom fjärrvärmeproduktionen. De totala utsläppen av växthusgaser uppgick till 69,9 miljoner Detta motsvarar en minskning på ca 2,5 Prop. 2005/06:172 miljoner ton koldioxidekvivalenter eller jämfört med har den svenska ekonomin växt. BNP ökade, enligt , med räknat i fasta priser. Utsläpp av växthusgaser i 1990-2004 Figur 6.3 Utsläpp av de i Kyotoprotokollet ingående växthusgaserna (koldioxid, metan, dikväveoxid och fluorerade gaser) i 19902004 Utsläppsutvecklingen ser olika ut inom olika sektorer. En detaljerad beskrivning av sektorernas utsläppsutveckling framgår av fjärde nationalrapport om klimatförändringar till klimatkonventionen (Ds 2005:55). Energisektorns utsläpp av växthusgaser var knappt koldioxidekvivalenter vilket motsvarar av de totala utsläppen. I energisektorns utsläpp ingår utsläpp från el- och fjärrvärmeproduktion inkl. raffinaderier, industrins förbränning samt bostäder och service inkl. förbränning inom jordbruk, skogsbruk och fiske. Koldioxidutsläppen dominerar av energisektorns utsläpp medan utsläppen av metan och dikväveoxid är små. Utsläppen från energisektorn varierar mellan åren, främst beroende av temperatur- och nederbördsförhållanden, men trenden för perioden 19902003 visar på något minskande utsläpp. Jämfört med var utsläppen lägre och minskningen beror främst på att användningen av olja för uppvärmning vid enskild förbränning har minskat. har fjärrvärmen byggts ut kraftigt och användningen ökade från 41,1 till . Eftersom biobränslen står för den absolut största delen av ökningen har utsläppen av koldioxid från denna sektor dock inte ökat. Viktiga anledningar till den positiva utvecklingen av fjärrvärmeproduktionen är koldioxid- och energibeskattningen som ökat kostnaden för användning av fossila bränslen samt investeringsstöd som hjälp till att stötta bland annat utbyggnaden av fjärrvärmenät. För energi- och koldioxidbeskattningen planeras ändringar vilka redovisa i avsnitt 8. I sektorn bostäder och service (kommersiella lokaler och enskild uppvärmning) har användningen av olja minskat kraftigt sedan 1970- Oljekriser, ökade energipriser, investeringsprogram och inte minst beskattningen har påverkat övergången från olja till andra uppvärmningskällor som värmepumpar, pellets och fjärrvärme. och utsläppen var lägre än utsläppen . Även utsläppen från avfallsdeponier har minskat betydligt () En starkt bidragande orsak till denna positiva utveckling har varit den förda politiken med avfallsskatt som gynnar energiutvinning genom insamling av deponigas och förbuden mot deponering av vissa avfall som lett till minskad deponering av organiskt Jordbrukets utsläpp har minskat med mellan 1990 Jordbruket är den största källan till utsläpp av metan och dikväveoxid enligt nuvarande kunskap. Att utsläppen av metan minskat beror på en minskad djurhållning. Minskningen av dikväveoxid beror också på minskad djurhållning och därmed minskad användning av stallgödsel men även på lägre handelsgödselanvändning. av handelsgödsel var 2003/04 177 tusen ton, vilket är en minskning motsvarande ca jämfört med . Årsmånsvariationer, förändringar i grödfördelningen förändrad prisrelation mellan handelsgödsel och skördeprodukter är några av de faktorer som påverkar försäljningen och variationen mellan enskilda år. Sektorer med minskande utsläpp Figur 6.4 Sektorer med minskande utsläpp av växthusgaser. Utsläppen från industrins processer kommer framför allt från framställning av järn- och stål samt från cement- och kalkindustrin. De totala utsläppen från industriprocesser låg på knappt koldioxidekvivalenter, vilket motsvarar av de samlade utsläppen. Koldioxidutsläppen dominerar med . har de totala utsläppen i denna sektor varierat något, främst koldioxidekvivalenter vilket motsvarar en andel på av de totala utsläppen av växthusgaser (källa: nationella inventeringsrapport i enlighet med klimatkonventionen, dnr M2006/204/Mk). För transportsektorn som helhet har utsläppen av växthusgaser ökat med . Ökningen beror främst på ett ökat transportarbete främst för tunga godstransporter. Den specifika bränsleförbrukningen för nya bensindrivna personbilar minskade med , men har därefter varit relativt . Vidtagna åtgärder för att minska utsläppen från personbilar, t.ex. överenskommelsen mellan Europeiska kommissionen och de europeiska, de koreanska och de japanska biltillverkarna har ännu inte gjort något större avtryck i statistiken. uppgick de nya bilarnas genomsnittliga koldioxidutsläpp i till per kilometer, medan genomsnittet för EU enligt preliminär statistik uppgick till per kilometer. Den ökade inblandningen av etanol i bensin i har lett till att utsläppen av koldioxid från vägtrafiken var oförändrad trots ett ökat trafikarbete. ökade försäljningen av både miljöbilar och dieselbilar markant vilket kommer att leda till lägre genomsnittliga utsläpp av koldioxid från nya personbilar i . 5.2Prognoser för framtida utsläpp I arbetet med kontrollstationsuppdraget har och tagit fram nya utsläppsprognoser för utsläppen av växthusgaser respektive 2020. Prognosen omfattar ett huvudalternativ (basprognosen) samt fyra känslighetsalternativ. Prognosen baseras gällande beslut främst inom klimat- och energipolitiken. och har i sin rapport 2004 bedömt de framtida utsläppen av växthusgaser. Denna bedömning visar på lägre utsläpp jämfört med den prognos som förelåg års klimatpolitiska beslut. Detta har bl.a. sin förklaring i att ett antal nya eller ändrade styrmedel har tillkommit. Koldioxidskatten har höjts, elcertifikatsystemet har införts, handel med utsläppsrätter har startat och ett nytt klimatinvesteringsprogram har införts. Prognosen visar att utsläppen är på väg att minska men det återstår en klyfta mellan beräknade utsläpp för (-1,) och det nationella klimatmålet (-) enligt klimatpolitiska beslut jämfört med nivån 1990. beräknas utsläppen i referenskalkylen överstiga nivå . åtagande enligt Kyotoprotokollet, sådant det är preciserat genom EU:s bördefördelning, är att de genomsnittliga utsläppen inte får öka med jämfört med (basåret). beräknas utsläppen öka i en snabbare takt. Det beror främst på antagandet att de svenska kärnkraftverken stängs livslängd och att de då främst antas ersättas med naturgas. Utsläppen från transportsektorn bedöms öka, främst från de tunga vägtransporterna. Minskningen av utsläppen bedöms fortsätta inom bostads- och servicesektorn samt från jordbruks- och avfallssektorerna. Det är framför allt utsläppen av koldioxid som bedöms öka i vissa sektorer framöver, medan utsläpp av metan och dikväveoxid beräknas minska. En sammanställning av basprognosen och de fyra känslighetsalternativen görs i tabellen nedan. I basprognosen antas att koldioxidskatten behålls i den handlande sektorn nivå. Känslighetsalternativet där denna skatt i stället tas bort pekar mot att utsläppen ökar med ungefär en miljon ton till 2010 jämfört med basprognosen och hamnar på ungefär nivå. Skillnaden beräknas bli större till 2020 då utsläppen hamnar ungefär högre i alternativet utan koldioxidskatt jämfört med basalternativet. I budgetpropositionen föreslås att koldioxidskatten för industriella anläggningar samt högeffektiva kraftvärmeverk som omfattas av handelssystemet slopas. För övriga anläggningar som omfattas av systemet föreslås en sänkning av skatten med per kilo koldioxid. Om livslängden för återstående kärnkraftsanläggningar antas till , bedöms utsläppsökningen uppgå till knappt en procent. Om i stället samtliga kärnkraftsanläggningar antas stängas , vilket blir fallet om en livslängd antas, bedöms utsläppsökningen uppgå till . I alternativet med en högre BNP-tillväxt från i medeltal till ökar utsläppen kraftigt både till 2010 och 2020 jämfört med basalternativet. Såväl den beräknade som faktiska utsläppsutvecklingen påverkas av ekonomins tillväxttakt och takten i energiomställningen. Även priserna på fossila bränslen och priset på utsläppsrätter har betydelse för utsläppsutvecklingen och dessa har ändrats i förhållande till de förutsättningar som antas i basprognosen. Priset på utsläppsrätter låg på per ton koldioxid. Ett högre pris innebär att åtgärder för att minska utsläppen av koldioxid inom den handlande sektorn i högre utsträckning kommer att ske i medan om priset blir lågt så sker reduktionerna främst i andra europeiska länder (och , Klimatmål, utsläppshandel och svensk ekonomi, , 2005). Myndigheternas prognoser bygger bl.a. på antagandet att oljepriset skulle uppgå till per fat. Den internationella oljemarknadens utveckling karaktäriseras av betydande prissvängningar och känslighet för politiska och fysiska störningar. De senaste årens prisuppgång kan i första hand härledas till en kraftigt växande efterfrågan särskilt i och , men även ett bortfall av utvinnings- och raffinaderikapacitet som en följd av orkaner i . Detta ledde till att oljepriset gick upp till per fat vilket är nivån . Oljeprisutvecklingen framöver är svårbedömd men flera faktorer talar för att dagens höga nivå kan ge reaktioner på efterfråge- och produktionssidorna som på medellång sikt innebär att priserna faller. I det länge perspektivet avgörs utvecklingen främst av om det blir attraktivt att investera i letning och utvinning i de områden som har stor prospektiv potential. Ytterligare faktorer av vikt är politisk stabilitet och investeringsförutsättningar. IEA har i sin publicerade framtidbedömning reviderat sina tidigare prisantaganden och räknar nu med en nivå kring per fat , vilket skulle innebära ett prisfall på omkring en tredjedel jämfört med nu aktuell nivå. Därefter räknar IEA med att priserna sakta stiger till per fat (dollarvärde). Utsagor om den framtida oljeprisutvecklingen är emellertid mycket osäkra. Om de kraftiga prisökningar som skett på den internationella oljemarknaden skulle visa sig bestå framöver kommer användningen av fossila bränslen och därmed förknippade utsläpp sannolikt att bli mindre än vad prognosen visar. Om den ekonomiska tillväxten blir bättre, vilket den senaste kort- och medelfristiga prognosen enligt () tyder på, kan utsläppen i stället komma att bli större. Skillnaden jämfört med basprognosen uppgår i myndigheternas beräkningar till omkring koldioxidekvivalenter. Det bör betonas att prognoserna är behäftade med osäkerheter, särskilt i det längre tidsperspektivet. Kombinationer av olika känslighetsalternativ kan också ge större utsläppsförändringar än vad som anges i de olika enskilda känslighetsalternativen. Faktaruta antaganden i Statens energimyndighets och prognoser års kontrollstation Basprognosen bygger på följande antaganden: Kärnkraften stängs drift. Priset på utsläppsrätter är per ton koldioxid. Bibehållen koldioxidskatt, i övrigt gällande skatter och andra styrmedel Internationella energibyråns (IEA:s) bedömningar för de fossila bränsleprisernas utveckling Statens energimyndighets bedömning av biobränsleprisernas utveckling bedömning av den ekonomiska utvecklingen Kvoten för elcertifikatsystemet behålls oförändrad för perioden 2010- 2020 Råolja USD/fat Kol USD/ton Naturgas USD/MBtu De fyra känslighetsalternativen avser följande: Ej koldioxidskatt i den handlande sektorn. Kärnkraften stängs livslängd. Kärnkraften stängs livslängd. Nyare prognoser med fokus på den handlande sektorn Sedan underlaget till kontrollstation 2004 presenterades har vissa grundförutsättningar för utsläppsprognoserna förändrats. Det gäller främst den makroekonomiska utvecklingen, särskilt med högre ekonomisk tillväxt och utveckling på den internationella oljemarknaden. Dessutom finns mer exakta uppgifter om handelssystemets omfattning i och utsläppsstatistiken har uppdaterats. På uppdrag av har och därför gjort en uppdatering av prognos av utsläpp av växthusgaser 2010. Uppdraget redovisades (dnr M2005/6606/E). Fokus för uppdateringen ligger på den handlande sektorn, dvs. de verksamheter som omfattas av EG-direktivet om handel med utsläppsrätter enligt den svenska tillämpningen under den första handelsperioden 20052007. En uppdaterad bedömning har även gjorts för de icke-handlande sektorerna Den icke-handlande sektorn omfattar bl.a. bostäder och service, transporter, jord- och skogsbruk samt avfallshantering.