prop · GT031d12 · 2006-01-01 00:00:00 — I bevakningsuppdraget skall försäkringsdelegationerna granska att verksamheten i respektive län bedrivs effektivt, att länets invånare och företag får ett bra bemötande och att kontakterna med medborgare och företag underlättas genom god service och information. Försäkringsdelegationernas granskning av verksamheten skall ha medborgarens förutsättningar och behov som utgångspunkt dvs. Försäkringsdelegationerna skall lämna en årlig rapport till regeringen. Beslutsuppdraget omfattar beslut om finansiell samordning samt andra samverksansformer inom rehabiliteringsområdet. Delegationerna utser även de ledamöter som deltar i sådan samverkan och ledamöterna till socialförsäkringsnämnderna. Uppdrag till om plan för fortsatt förändringsarbete Ännu återstår en mängd förändringsinsatser innan regeringens mål med bildandet av den nya myndigheten kan anses uppfyllda. Regeringen har därför gett i uppdrag (dnr S2004/9432/SF) att ta fram en plan för hur det fortsatta förändringsarbetet inom myndigheten skall utformas. Planen skall ha sin utgångspunkt i regeringens mål för administrationen av socialförsäkringen och beskriva hur dessa skall uppnås med tydliga åtaganden . Behovet av utvecklingsinsatser inom områdena enhetlig rättstillämpning, effektiv verksamhet och sammanhållen personalpolitik betonas särskilt, liksom vikten av en ökad tydlighet i lednings- och styrningsfrågor. Regeringen avser att nära följa förändringsarbetet. Som ett led i detta kommer avstämning med att ske regelbundet. Myndighetens uppdrag skall slutredovisas i en rapport till regeringen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Uppdrag till Statskontoret att granska förändringsarbete Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att stödja regeringen i arbetet med att följa förändringsarbete (dnr S2005/4671/SF). Statskontoret skall ge sin syn på hur väl förändringsarbetet uppfyller regeringens mål för administrationen av socialförsäkringen och de intentioner som preciseras i den förändringsplan som lämnat till regeringen . Uppdraget skall följas upp och redovisas i en slutrapport . Regeringens arbete mot fusk och felaktigheter Arbetet mot fusk med förmåner och bidrag har ett viktigt preventivt syfte som fel och fusk upptäcks och åtgärdas. Regeringen har intensifierat sitt arbete mot fusk och planerar fortsätta detta arbete även . Framför allt koncentreras insatserna till det arbete som följer av det samlade åtgärdspaketet mot fusk med förmåner och bidrag som regeringen beslutade om . (Se prop. 2004/05:100, finansplan m.m. avsnitt 1.12 samt finansplan m.m. avsnitt 3.7 i denna proposition.) har på regeringens uppdrag analyserat politikområdena Ersättning vid arbetsoförmåga, Ekonomisk familjepolitik och Ekonomisk äldrepolitik ur ett jämställdhetsperspektiv. I uppdraget ingick att identifiera problemområden, föreslå åtgärder samt ta fram mål och indikatorer för att kunna följa utvecklingen. har i rapporten ojämnt redovisat sina slutsatser utifrån det genomförda uppdraget (dnr S2005/3324/SF). granskning visar att de flesta reglerna inom socialförsäkringen är könsneutrala och således inte gör någon åtskillnad på kvinnor och män. Det finns dock vissa regler som riktar sig enbart till det ena könet och därmed inte är könsneutrala. Det finns även regler som till synes är könsneutrala men som i tillämpningen ändå får olika effekter beroende på kön. Vidare framgår det av rapporten att tillämpningen av socialförsäkringsreglerna ger utrymme för ett könsdifferentierat utfall. Framför allt gäller det ersättningarna vid arbetsoförmåga som innehåller ett stort inslag av skälighetsbedöm- Individens hela livssituation tas då i beaktande. Det kan handla om diagnos, arbetsförhållanden, civilstånd, vem som sköter hushållsarbetet i hemmet, förekomst av barn eller hur barnomsorgen är löst. Det är bl.a. vid denna typ av bedömningar som risken är stor att enskilda handläggares uppfattning och ibland brist på kunskap om den rådande könsmaktsordningen påverkar beslutet. Attityder och kunskaper hos handläggare om kvinnors och mäns livsvillkor och könsmaktsordning spelar en central roll i beredningen och bedömningen av ärenden. För att bemöta de brister som finns i handläggningen har regeringen gett i uppdrag att återkomma till regeringen med en plan för arbetet med att integrera könsperspektivet i tillämpningen av socialförsäkringen. skall en utvärdering av arbetet redovisas. I uppdraget ligger i första hand att arbeta med egen handläggning av sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning samt rehabiliteringsärenden. skall utarbeta metoder och arbetssätt för hur handläggarna skall bemöta den enskilde och handlägga sjukförsäkringsärenden enhetligt och rättssäkert oavsett den försäkrades kön. Inom ramen för uppdraget skall olika metoder och arbetssätt prövas i samarbete med forskare på området. 2.11.2 Insatser inom myndigheten har redovisat (dnr S2005/4748/SF) en översiktlig förändringsplan som fokuserar på de resultat som myndighetens arbete skall leda till . Planen identifierar ett antal områden inom vilka effekter, målnivåer och aktiviteter lagts fast. Ledning och styrning pekas ut som det viktigaste verktyget för att uppnå avsedda resultat. I detta ligger bland annat en effektiv produktionsledning, ett enhetligt produktionsplaneringssystem, enhetliga uppföljningssystem och snabbare resultatrapportering. gör i planen flera reella åtaganden. De viktigaste åtagandena rör de försäkrades tilltro till försäkringen och dess administration, rättssäkerhet och handläggningstider. Vidare är regeringens mål för ohälsoarbetet och utvecklingen av myndighetens egna sjukfrånvaro 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 inarbetad i planen. Fyra nyckeltal anges som centrala för att följa förändringsarbetet. resultatet av image-mätningar, andelen rätt beslut, ohälsotalet och den egna sjukfrånvaron. ekonomiska termer anger att Omlokalisering av vissa delar av den genom ökad effektivitet kommer att kunna omfördela resurser motsvarande en miljard kronor till prioriterade områden inom myndig- (dnr S2005/3261/SF) redovisat vilka verksam- heten vid utgången av 2007. heter inom myndigheten som i enlighet med 2004:15) skall omlokaliseras med anledning av har tillsatt en särskild sam- beslut (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143) om nedlägg- och socialförsäkringsnämnderna (SFN). ning av militär verksamhet på vissa orter. för att skapa förutsättningar för att arbetet i för- manlagt berörs drygt 500 årsarbeten inom För- säkringsdelegationerna, och även inom SFN, De aktuella orterna är skall kunna bedrivas på ett enhetligt sätt. dit bl.a. handläggningen av aktivitetsstöd, famil- samordningsansvarige skall genom att sprida jebidrag till värnpliktiga och frågor om gemen- gemensamma metoder och ett gemensamt syn- sam service omlokaliseras (376 årsarbeten), sätt på både rollen och arbetsuppgifterna verka där viss administration och gemensam för att kommunikationen mellan delegationerna service skall hanteras (40 årsarbeten) och och myndighetens styrelse och verkställande dit handläggning av återkrav från ledning fungerar bra och att de förtroendevalda underhållsskyldiga, EU-vård och vissa utlands- blir kända och accepterade som den viktiga del ärenden skall flyttas (105 årsarbeten). av myndigheten de är. skall omlokaliseringen av minst har genomfört en utbild- 200 årsarbeten vara genomförd och vid utgången av 2007 skall samtliga årsarbeten vara omlokali- Delegationernas två roller bevakningsrollen och beslutsrollen var huvudpunkterna på pro- avsikt att samla handläggningen av bilstöd till funktionshindrade till (30 årsarbeten), senast vid utgången av 2007. Vid omlokalisering till de aktuella orterna är Med syfte att åstadkomma en enhetlig hand- det verksamhet från samtliga län i landet som läggning av socialförsäkringens förmåner och De verksamheter som omlokalise- även en optimal effekt utifrån service, ras är oftast fördelade på ett antal kvalitet, kontroll och rationaliseringar bedrivs ett platser inom varje län. arbete med gemensamma processer i handlägg- som förväntas flytta till Kartläggning och analys av sådana pro- respektive ort i samband med omlokaliseringen cesser har genomförts i fyra så uppskattas av myndigheten bli så få, att de kan kallade Ensaprojekt, där olika försäkringskassor anses försumbara vid en bedömning av rekryte- har varit projektansvariga eller referenskassor. ringsbehovet på orterna. samtliga projekt har berörda avdelningar inom Tillsyn har från RFV:s sida skett i tre former; systemtillsyn, riktade tillsynsinsatser och genom har en systematisk synpunktshan- tering införts inom RFV och de allmänna försäk- mest heltäckande bilden av rättssäkerhet och Målet har varit att skapa en kvalitet i handläggningen. obruten kedja för kundsynpunkter från de för- Systemtillsyn genomförs med stöd av gransk- säkrade via administrationen till regeringen. Syftet är dels att åstadkomma ett gemensamt ärendeslagen (24 st) ingår i kvalitetskontrollen. synsätt inom administrationen, dels att de för- görs ett slumpmässigt urval av vilka skall användas i syfte att 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 ärenden som ska granskas. Totalt kan ca 9 000 ärenden granskas . RFV har även genomfört ett antal riktade tillsynsinsatser . En majoritet av dessa visar att regeltillämpningen av de granskade förmånerna kan betraktas som likformig och rättssäker. Helhetsintrycket dras dock ned betydligt av de allvarliga brister som en tillsyn inom sjukförsäkringsområdet visar. RFV har också genomfört tillsyn av hur sex allmänna försäkringskassor har fört protokoll i socialförsäkringsnämnderna. RFV fann bland annat att de allmänna försäkringskassorna använt egna mallar för protokoll. Detta har gjort att nämndernas beslut blivit svåra att granska och jämföra, särskilt för den försäkrade. RFV och de allmänna försäkringskassorna har skärpt kontrollerna i arbetet mot fusk med förmåner och har infört en ny kontrollstrategi för arbetet i fråga. Det intensifierade arbetet har inneburit att RFV har utfört riktade kontroller inom ett antal förmåner (tillfällig föräldrapenning, sjukpenning, tandvård till äldre och aktivitetsstöd), utbildat handläggare, deltagit i forskningsprojekt samt arbetat fram en ny vägledning som innehåller information om vad som gäller på området som rör misstänkt fusk. Därtill har risk- och väsentlighetsanalyser tagits fram för ett antal förmåner för att skapa förutsättningar för att kunna identifiera vad som behöver kontrolleras, samt när och hur detta bör ske inom de olika förmånerna. De riktade kontrollerna har visat att fusk med förmåner förekommer i olika hög grad beroende på förmån. Kontrollen av tillfällig föräldrapenning (TFP) visade att av de 940 föräldrar som granskats (ett urval av de föräldrar som hade haft fler än tio ärenden med TFP ), hade lämnat felaktiga uppgifter som resulterat i för mycket utbetald TFP. I de flesta fall hade dessa föräldrar uppgivit att de avstått från förvärvsarbete trots att de faktiskt arbetat och därmed fått ersättning från försäkringen som de uppburit lön. En kontroll av aktivitetsstöd visade att av de granskade personerna hade fuskat. Vanligaste sättet att fuska på var att deltagarna intygat närvaro på den egna försäkran som ligger till grund för utbetalningen, trots att de vid tillfället inte deltagit i något arbetsmarknadspolitiskt program. En kontroll av sjukpenning visade där- emot endast på ett fåtal ärenden med misstänkt fusk. Även en granskning av tandvårdsräkningar visade på en relativt liten omfattning av fusk. I kontrollen framkom att fusk hade förekommit i av de undersökta ärendena. Den vanligaste formen av fusk som upptäcktes var att vårdgivaren tagit ut en mellanskillnad mellan sitt begärda pris och den beviljade ersättningen. Systematisk kontroll av misstänkt fusk ingår fr.o.m. i granskningsverktyget QbenII. Genom en systematisk kontroll kan fortlöpande följa utvecklingen av fusk. Eftersom kontrollerna är slumpmässiga ger resultaten också impulser till behov av riktade kontroller inom områden där fusk misstänks förekomma. ingår 10 ärendeslag i fuskkontrollen. görs ett slumpmässigt urval av vilka ärenden som skall granskas. Totalt granskas 840 ärenden för hela riket. har myndigheten i samarbete med , () och () bedrivit forskningsprojektet en inte tillräckligt uppmärksammad brottsplats i . Projektet har redovisats i en slutrapport; När olyckan inte är framme (BRÅ 2005:10). Rapporten syftar till att förklara vilka brott som upptäcks, vilka brott som anmäls och vilka brott som utreds samt varför. Som en del av projektet har genomfört en oberoende granskning av polisanmälda ärenden som återredovisats . Det konstaterades därvid att flertalet av ärendena till sitt innehåll uppfyller de krav som kan ställas på en polisanmälan i allmänhet och att försäkringskassorna således presterat vad som ankommer på dem. Antalet polisanmälningar vid misstänkt fusk med förmåner har ökat kraftigt . Totalt polisanmäldes 930 personer vilket kan jämföras med 410 personer och 2000. En förklaring till ökningen är enligt att den nya vägledningen anger att allt misstänkt fusk skall polisanmälas. En annan är den riktade kontrollinsatsen inom tillfällig föräldrapenning. Av de 303 polisanmälningar som polis/åklagare tagit ställning till har åtal väckts i av fallen. Sjukersättning och sjukpenning har varit de förmåner som haft högst andel ärenden vilka lett till åtal. ärenden som lett till åtal har resulterat i fällande domar. har RFV och de allmänna försäkringskassorna ytterligare utökat och effektiviserat samverkan med andra bidragsutbetalande myndigheter, bland annat via den s.k. A-kasse- rutinen. Rutinen ersätter ca 200 000 kontrollsamtal . Vad beträffar det elektroniska informationsutbytet mellan , arbetslöshetskassorna och , som regeländringar ger möjlighet till, syftar detta system till att i första hand förhindra felaktiga dubbelutbetalningar och förbättra servicen till enskilda. Informationsutbytet har även betydelse när det gäller att förhindra olika former av oegentligheter. I en rapport från (dnr S2005/2747/SF) anges att systemet haft en preventiv inverkan mot fusk med förmåner. I rapporten anger att informationsutbytet bedöms ha haft en mycket god effekt vad avser minskningen av antalet felaktiga utbetalningar. Rutinen uppges även ha förbättrat servicen till den enskilde samt begränsat antalet återkravsärenden. Utifrån de uppföljningar som gjorts och som visat att systemet har fungerat väl har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att pröva om det är lämpligt att vissa utökade möjligheter till elektroniska informationsutbyten mellan myndigheter införs. Uppdraget skall redovisas före utgången av . Den ekonomiska integrationen i och ett utvidgat EU medför delvis nya förutsättningar för administrationen av socialförsäkringen. Inom Tekniska kommissionen för informationsbehandling () utvecklas möjligheterna att automatisera kontakterna mellan de olika socialförsäkrings- och hälsoadministrationerna inom EU. Detta kommer att effektivisera de administrativa rutinerna kring förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen och säkerställa att medborgarnas rättigheter garanteras vid vistelser i andra medlemsstater. infördes det Europeiska sjukförsäkringskortet, , för att underlätta tillgång till sjukvård vid besök i annat medlemsland (inklusive EES och ). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 de pappersintyg som tidigare krävdes för rätt till akut/nödvändig sjukvård på samma ekonomiska villkor som andra försäkrade i berörda länder. Kortet har också längre giltighetstid och är enhetligt i hela . Fördelarna för den enskilde är tydliga. I har ett IT-system utvecklats för att hantera beställningen av kort och kontroll av försäkrade. Förfaringssättet innebär ökad kundservice och möjlighet till omprioritering och besparing inom . Fram till har ca 2,5 miljoner utfärdats. RFV har avslutat två EU-finansie- rade s.k. Twinningprojekt i respektive och påbörjat ett nytt i . Projektens ändamål är att stödja nya medlemsstater att införliva det EU-rättsliga regelverket på socialförsäkringsområdet i deras nationella system. Engagemanget är till ömsesidig nytta, för i kompetensutvecklingshänseende och för mottagarländerna i dess förberedelser inför tillämpningen av EG-lagstiftningen. RFV har även inlett arbete med ett SIDA- finansierat projekt i . Regeringens övergripande mål för administrationen av socialförsäkringen 2004 var att den skall vara rättssäker och effektiv samt lika för kvinnor och män, så att tilltron till den bevaras och stärks. Kostnaderna för administrationen av socialförsäkringen finansieras till största delen genom anslag över statsbudgeten. Avgiftsintäkter får disponeras för finansiering av egna resultatområden. Administration av ålderspension i form av tilläggspension och inkomstpension finansieras huvudsakligen genom ersättning från AP-fonden. Investeringar i anläggningstillgångar finansieras med lån i . Kostnad för räntor och amorteringar belastar därefter i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 huvudsak myndighetens anslag. Kostnader för räntor och amorteringar kopplade till ålderspensionssystemet finansieras genom medel från AP- fonden. Av de totala kostnaderna för socialförsäkringen 2004 (426 mdkr) utgör kostnaderna för administrationen . I tabell 2.10 redovisas kostnaderna för administrationen av socialförsäkringen fördelade per politikområde . För jämförbarhet mellan åren har kostnader för förändringen av pensionsskulden utelämnats1. Tabell 2.10 Kostnader för administrationen av socialförsäkringen1 fördelade på politikområden 2004, exkl. förändring av pensionsskulden Ålderspensionssystemet vid sidan av Övrigt/andra utbetalningar 1Administrationskostnaderna beräknas exkl. Försäkringsmedicinskt centrum (FMC), tjänsteexport () och externa beställningar. För FMC uppgick kostnaderna 2002, 2003 och 2004 till 45, 77 resp. , för externa beställningar till 25, 7 resp. och för tjänsteexport till /år (2003 och 2004). har kostnaderna för administrationen av socialförsäkringen ökat med sammanlagt . Ökningen beror främst på de särskilda satsningar inom ohälsoområdet som genomförts med syfte att minska sjukfrånvaron i landet. svarade politikområdena Ersättning vid arbetsoförmåga och Ekonomisk familjepolitik tillsammans för () av de totala administrationskostnaderna. Det är dock administrationskostnaden för politikområdet Ekonomisk äldrepolitik som, relativt sett, ökat kraftigast (). Ökningen förklaras främst av omfattande insatser för utveckling av det reformerade pensionssystemet. 1 Förändringen av pensionsskulden uppgick till 2002, 2003 och 1 2004. Anställda inom och de allmänna försäkringskassorna Den totala sjukfrånvaron vid de allmänna försäkringskassorna var 2004 , en minskning med en procentenhet jämfört med föregående år. 15 försäkringskassor har minskat sin sjukfrånvaro, varav några markant. Två län låg 2004, att jämföra med fem län 2003. Anmärkningsvärt är den höga sjukfrånvaron bland anställda , som var högre än för staten totalt. Sjukfrånvaron i staten uppgick . De anställdas sammansättning fördelat på män, kvinnor och etnisk tillhörighet förblir 2004 oförändrad jämfört . Detta trots målsättningen att öka andelen män och anställda med annan etnisk bakgrund. Genomsnittsåldern för de anställda var 2004 betydligt lägre inom RFV () än vid de allmänna försäkringskassorna (). Den höga medelåldern inom huvuddelen av verksamheten innebär att ett generationsskifte är nära förestående. En betydande del av de anställda inom beräknas gå i pension . Myndigheten beräknar att ca 3 500 medarbetare lämnar verksamheten på grund av ålderspension eller sjukersättning. Motsvarande antal har beräknats till ca 7 300 personer. Detta innebär en stor kompetensförlust för verksamheten. Förhållandet pekar på hur viktigt det är att framgångsrikt hantera den omställning och de rationaliseringar som förväntas genom de närmaste årens förändringsarbete inom den nya myndigheten . Enhetlighet, rättssäkerhet och kvalitet i handläggningen Omkring hälften av de ärendeslag som administrerar granskat med QbenII. Enligt årsredovisning hade av de granskade ärendena korrekta beslutsunderlag. Av besluten som fattades utifrån dessa underlag var korrekta. Andelen korrekta utbetalningar med dessa beslut som underlag var sedan . Totalt var alltså av de granskade ärendena helt korrekta från underlag till utbetalning. Bland de administrativt tyngsta ärendena varierar andelen helt korrekt handlagda och utbetalade ärenden från för tandvård och för sjukförsäkringen till för barnbidraget. har andelen helt korrekta ärenden sjunkit med . Tydligast är försämringen av kvalitén i handläggningen av sjukpenning, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Förmåner som uppvisar förbättringar i kvalitén är bl.a. barnbidraget, underhållsstödet och bostadsbidraget. I stort sett oförändrad kvalitet uppvisade t.ex. förmånerna arbetsskadelivränta, vårdbidrag och assistansersättning. Alltför långtgående slutsatser kan inte dras i jämförelsen mellan åren då kvalitetskontrollsystemet kontinuerligt kalibreras. Hur stor del av förändringen mellan åren som beror på kvalitetskontrollsystemet respektive den faktiska hanteringen av ärenden går inte att säga. Generellt har kalibreringen lett till en striktare bedömning av ärendena. Den kontinuerliga utvecklingen gör dock att resultaten bedöms ha en bättre precision än . Förutom systemtillsynen har elva riktade tillsynsinsatser gjorts. Goda respektive acceptabla resultat uppvisade granskningen av handläggningen av sex ärendeslag bl.a. bostadstillägg till pensionärer, ålderspension till personer födda eller senare och arbetsskadelivräntor. Inom ohälsoområdet genomfördes tre tillsynsinsatser som alla visade på brister vad gäller att handläggningen följer gällande lagstiftning, i rättssäkerhet och likformighet. I fråga om enskilda tillsynsärenden, som initieras genom klagomål från försäkrade, har RFV uttalat någon form av kritik i av dessa ärenden. Arbetet inom ramen för har på ett positivt sätt bidragit till genomförandet av enhetliga handläggningsprocesser inför bildandet av den nya myndigheten. Av de 13 administrativt tyngsta förmånerna, vilka tillsammans motsvarar av de administrativa kostnaderna, har genomströmningstiden förbättrats för nio. När det gäller de äldsta ärendena är resultatförbättringen än mer markant. Den genomsnittliga tid de äldsta SFN-ärendena legat oavslutade har minskat från 491 . Arbetsskadelivränta och bidragsskyldigs ansökan om anstånd är de förmåner där handläggningstiden blivit längre. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 För majoriteten av ärenden har spridningen i genomströmningstider minskat. Detta beror i huvudsak på att län med längst handläggningstider har förbättrat sina resultat. Den genomsnittliga spridningen för ärenden som behandlas i socialförsäkringsnämnd har ökat. Detta är en effekt av att län med långa handläggningstider fokuserat på att avsluta de äldsta oavslutade ärendena. Detta resulterar initialt i längre handläggningstider, som potentialen att kraftigt sänka handläggningstiderna ökar. Samlad utveckling av produktivitet och kvalitet RFV hade i uppdrag att fortsätta arbetet med att utveckla produktivitets- och kvalitetsindex. Arbetet visar att det skett ett trendbrott vad gäller kvalitetsutvecklingen. Totalkvaliteten har enligt index sjunkit , för att 2004 vända till nivån . Det starkaste skälet är kortare genomströmningstider, minskande antal långa sjukskrivningar och något bättre betyg i kundenkäten. Arbetet med kvalitetsindexet baserade på de allmänna försäkringskassornas respektive resultat visar även att en god kvalitet och hög produktivitet går att kombinera. Av de nio länen med högst totalkvalitet har sex också en produktivitet som är högre än genomsnittet. 2.12.3 Analys och slutsatser Systemtillsynen visar att av ärendena inom de 24 ärendeslag som granskas i tillsynen inte är helt korrekta från underlag till utbetalning. Regeringens bedömning är att detta är en för hög nivå.