prop · GU031d12 · 2006-10-16 00:00:00 — Motsvarande siffror för ansökningar med huvuddiagnos i form av besvär från muskler och skelett är för kvinnor och för män. Av utbetalade livräntor avser kvinnor. Detta kan jämföras med att kvinnorna utgör av dem som har aktivitets- eller sjukersättning. I årsredovisning saknas en analys av skillnaden i utfall. bör analysera frågan. Senast vid utgången av 2006 skall av dem som ansökt om arbetsskadelivränta få beslut från ansökningsdagen. Genomströmningstiderna har blivit längre. 2004 fattades beslut i av ärendena . Motsvarande siffra är . I sin årsredovisning uttalar tveksamhet till om målet att av ärendena skall vara beslutade vid utgången av 2006 kommer att nås. Det finns fortfarande många ärenden som ännu inte avgjorts. För att effektivisera verksamheten har koncentrerat handläggningen av arbetsskadeärendena till en enhet per län, infört nya ärendeprocesser samt skapat fem enheter för att handlägga ärenden som inkommit till före och vilka det ännu inte beslutats i. mål är att nya ärenden skall prövas från ansökningsdagen. Fler ärenden har också avgjorts . avgjordes 31 038 ärenden, vilket är en ökning med jämfört med . Detta har medfört att antalet ännu inte beslutade ärenden har sjunkit. Ett minskat nybeviljande av sjukersättning kommer sannolikt också att få till följd att ansökningarna om arbetsskadelivränta minskar. Genomströmningstiderna bedöms vara väsentligt kortare 2008. Skillnaderna i sjukfrånvaro mellan utrikes födda och födda i skall minska. I regleringsbrevet fick i uppdrag att följa utvecklingen av och analysera orsakerna till eventuella skillnader mellan infödda svenskar och utrikes födda när det gäller bedömningen av arbetsförmåga och tillgången till arbetslivsinriktad rehabilitering. Uppdraget redovisades i årsredovisningen . konstaterade att gruppen utrikes födda inte är överrepresenterad bland de sjukskrivna i förhållande till gruppens andel av befolkningen. uppgick de utrikes föddas andel av sjukfallen till vilket motsvarar gruppens andel av den yrkesverksamma befolkningen. Gruppen utrikes födda har vid en jämförelse med gruppen inrikes födda däremot ett högre antal sjukfrånvarodagar. Utrikes födda har även med några undantag i högre grad än inrikes födda aktivitets- eller sjukersättning sett till antalet ersatta nettodagar. Skillnaderna inom gruppen utrikes födda är dock påtagliga vad gäller både sjukfrånvaro och nettodagar med aktivitets- eller sjukersättning beroende på vilka länder individerna kommer ifrån. Det finns i gruppen även stora skillnader i både tillgången till försäkringen i form av sjukpenning, dvs. hur många som har en inkomst som överstiger gränsen för att vara berättigad till sjukpenning, och i nyttjandet av den (sjuktalet). Den minskning av antalet sjukfall som skett i gäller för såväl utrikes födda kvinnor och män som för inrikes födda kvinnor och män. En förklaring till skillnaderna i sjukfrånvaro mellan inrikes och utrikes födda kan enligt vara att hälsan generellt sett är sämre bland utrikes födda än bland inrikes födda, hälsoskillnader som även tidigare studier visat på. I likhet med vad som gäller bland inrikes födda har utrikes födda kvinnor högre sjukskrivningstal och högre antal nettodagar med aktivitets- eller sjukersättning än utrikes födda män, men gapet mellan utrikes födda män och kvinnor varierar relativt mycket beroende på individernas födelseland. Vidare konstaterar med viss oro att gruppen utrikes födda är överrepresenterad bland dem som får avslag i samband med myndighetens sjukpenningbedömningar. Även i fråga om tillgång till arbetslivsinriktad rehabilitering visar statistiken att det tar innan en rehabiliteringsperiod med rehabiliteringspenning påbörjas för utrikes födda. Skillnaderna är entydiga men kan bara till viss del förklaras. anser att mångfaldsperspektivet måste integreras i de metoder som handläggarna använder i sitt dagliga arbete. Administrationen av förmåner under utgiftsområdet Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp De genomsnittliga genomströmningstiderna sjunker generellt sett för ärendena inom politikområdet. Det finns dock fortfarande stora skillnader mellan olika delar av landet. konstaterar att ett antal förmåner inte når upp till målet för tillräcklig kvalitet när det gäller beslutsunderlagen. För sjukpenningärenden konstateras att det i av ärendena inte finns tillräckligt beslutsunderlag. En uppföljning av de ärenden där försäkrade fått avslag på ansökan om sjukpenning visar dock att beslutsunderlagen i dessa ärenden höll god kvalitet i av fallen. Den främsta bristen i underlagen är att uppgifter om kompetens och arbetsförhållanden för den försäkrade saknas. Även anser i Revisionsrapport (Kvalitet i handläggningen, dess styrning och återrapportering) att det finns osäkerhet om förmåga att bedöma kvaliteten i handläggningen och dess utveckling, se avsnitt II Administrationen av Socialförsäkringen. Antalet inkomna ärenden till länsrätterna stiger för förmånerna sjukpenning samt aktivitets- och sjukersättning. inkom 3 991 sjukpenningärenden till länsrätterna vilket är en ökning års nivå 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 med 1 368 ärenden. Andelen ändrade ärenden är dock näst intill . ändrade länsrätten av de inkomma ärendena jämfört 2001. För en samlad resultatbedömning av administrationen av socialförsäkringen se avsnitt 3.14. Sjukskrivningsprocessen präglas i stor utsträckning av passivitet och väntan när den i stället skall vara aktiv och initiativrik med tidiga insatser. Samspelet mellan hälso- och sjukvård, arbetsgivare och fungerar inte tillfredsställande. Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen fungerar inte heller tillfredsställande. Detta skapar onödigt långa sjukskrivningar. Alltför många har härigenom beviljats aktivitets- och sjukersättning och den tidigare regeringen har inte vidtagit tillräckligt kraftfulla åtgärder för att bryta utvecklingen, vilket har resulterat i ett ökat utanförskap. har sedan tillskapandet av en ny myndighet för socialförsäkringens administration gjort stora insatser för att öka kvaliteten och likformigheten i försäkringshandläggningen. Trots dessa insatser anser regeringen att det finns brister. har inte levt upp till bestämmelserna i lagen om allmän försäkring om rehabiliteringsutredning, rehabiliteringsplan, avstämningsmöten och ettårsprövning. Antalet genomförda avstämningsmöten är alltför få, trots en ökning , och sker alltför sent. Tidiga insatser i ett sjukfall är av fundamental betydelse. Statistik visar att ju ett sjukfall pågår, desto mindre är sannolikheten för att en sjukskriven kommer tillbaka till arbete. måste därför och på ett kraftfullare sätt verka för att de sjukskrivnas arbetsförmåga tas tillvara. Regeringens åtgärder syftar till att komma tillrätta med dessa problem. Den enskildes inflytande över rehabiliteringsprocessen måste öka och rätten till rehabilitering förstärkas. bör individens skyldighet att aktivt delta i rehabilitering preciseras. För att samarbetet mellan berörda myndigheter skall kunna utvecklas är det vidare viktigt att införa en fungerande och flexibel finansiell samordning utifrån lokala förutsättningar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 För att upprätthålla socialförsäkringssystemets legitimitet är det angeläget att arbetet mot fusk och kontrollen av ärenden fortgår och vidareutvecklas. Arbetet med att gå igenom långa sjukfall och ta tillvara arbetsförmågan måste stramas upp. Formerna och metoderna för det arbete som pågår i två län med att bedöma arbetsförmåga och ge långtidssjukskrivna mer stöd för att kunna återgå till sitt nuvarande arbete eller för att få del av arbetsförmedlingens insatser, det s.k. , måste ses över. Regeringen vill betona betydelsen av att verksamheten bedrivs så kostnadseffektivt som möjligt. En sjukskrivning skall bara undantagsvis behöva pågå än . skall senast sjukskrivning ha utrett om ytterligare insatser kan göras för att den försäkrade skall kunna komma tillbaka till arbetslivet eller om aktivitets- eller sjukersättning skall beviljas. efterlevnad av dessa bestämmelser och bedömning måste förbättras. arbete med att förhindra, förkorta och föra tillbaka sjukskrivna i arbetslivet är av avgörande betydelse för den framtida utvecklingen av hur många personer som blir beviljade aktivitets- och sjukersättning. För att bättre kunna följa hur antalet aktivitets- och sjukersättningar och långa sjukfall utvecklas inte minst när det gäller hur många av dessa personer som återgår till arbetsmarknaden måste utarbeta rutiner som möjliggör en bättre analys och redovisning av detta utflöde. De svagheter som har konstaterat när det gäller brister i beslutsunderlagen för vissa förmåner är oacceptabla. Det behövs förbättringar på detta område och det är viktigt att det arbete bedriver för ökad rättsäkerhet fortsätter. Myndigheten måste även fortsätta arbetet med att utveckla ärendehandläggningen för att korta genomströmningstiderna. Regeringens bedömning och vidtagna åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser redovisas samlat under avsnitt 3.15 Revisionens iakttagelser, Administrationen av socialförsäkringen. Sjukförsäkringen skall ha som mål att bevara tryggheten för den som drabbas av sjukdom eller skada. skall den ge motiv och möjlighet att återgå till arbete. Sjukförsäkringen måste reformeras så att den ger ökade drivkrafter för återgång i arbete. Regeringen föreslår därför en rad förändringar i sjukförsäkringen för att hjälpa människor att komma tillbaka i arbete. Sänkt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst Regeringen anser att det är mycket angeläget att minska sjukfrånvaron och stimulera människor att återgå i arbete. För att åstadkomma detta behöver drivkrafterna för arbete förstärkas. Detta är mer angeläget än att sjukförsäkringen ger hög ersättning till personer med höga inkomster. Regeringen föreslår därför i denna proposition att det höjda inkomsttaket i bland annat sjukförsäkringen återgår från tio till sju och ett halvt prisbasbelopp. För föräldrapenning vid barns födelse skall även fortsättningsvis det högre inkomsttaket gälla. Beräkning av sjukpenninggrundande inkomst utifrån historiska inkomster Den sjukpenninggrundande inkomsten används som ersättningsunderlag vid beräkning av en rad dagpenningbaserade ersättningar från socialförsäkringen. Regeringen anser att beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten bör ändras. En sjukpenninggrundande inkomst som grundar sig på historiska inkomster i stället för, som , den förväntade inkomsten är mera rättvisande. En sådan inkomstberäkning minskar dessutom väsentligt möjligheterna till försäkringsbedrägeri. I avvaktan på att ett regelsystem som baseras på historiska inkomster genomförs föreslår regeringen i denna proposition att den sjukpenninggrundande inkomsten multipliceras med 0,989. Medfinansiering av sjukpenning avskaffas är arbetsgivarna skyldiga att utöver den tidigare sjuklöneperioden även finansiera av sjukpenningkostnaderna för anställda som är heltidssjukskrivna. Enligt regeringens uppfattning försvårar detta möjligheterna på arbetsmarknaden för personer med nedsatt arbetsförmåga. na ökade kostnader för enskilda arbetsgivare. Regeringen föreslår därför i denna proposition att medfinansieringen skall avskaffas. Ändring av pensionsrätten för personer med inkomstrelaterad aktivitets- och sjukersättning Regeringen avser att reducera pensionsrätten för personer med inkomstrelaterad aktivitets- och sjukersättning. Detta sker genom att antagandeinkomsten reduceras i samband med att det pensionsgrundande beloppet beräknas, från dagens . Därigenom minskar kostnaderna på sjukförsäkringsanslaget i form av statlig ålderspensionsavgift för aktivitets- och sjukersättningen. Parlamentarisk utredning av socialförsäkringen En särskild utredare med uppgift att göra en genomgripande analys av socialförsäkringarna tillsattes av den förra regeringen . Företrädare för de partier som utgör den nuvarande regeringen föreslog redan då att man i stället skulle tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att lämna förslag till en reformerad socialförsäkring. Utredaren redovisar sitt uppdrag . Regeringen avser att möjligt därefter tillsätta en parlamentarisk utredning angående en reformerad socialförsäkring. Trafikförsäkringen skall överta statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning Trafiken orsakar ett stort antal personskador . Dessa skador medför stora kostnader för den allmänna försäkringen. Genom den obligatoriska trafikförsäkringen finns det ekonomiska förutsättningar för att överföra kostnadsansvaret dit utan att de skadelidande drabbas av förlust. Regeringen avser därför att överföra kostnaderna för trafikskadades sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning till trafikförsäkringen. Regeringen avser också att föreslå en skatt på trafikförsäkringspremier som skall täcka kostnader för befintliga trafikskador. En sådan skatt bör även omfatta kostnader för framtida trafikskador som förutsättningarna för en överföring till trafikförsäkringen utreds. Större flexibilitet i den finansiella samordningen finns ett regelverk för finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 emellertid enligt regeringens uppfattning alltför stelbent och försvårar de flesta former av finansiell samordning som visat sig framgångsrika. Samarbetet mellan olika huvudmän måste förbättras och den finansiella samordningen göras mera flexibel samt kunna anpassas till lokala förhållanden. Aktivare rehabilitering för återgång i arbete En förutsättning för lyckad rehabilitering är individens engagemang och medverkan. Möjligheten att komma tillbaka till arbetslivet måste öka genom aktiva, snabba, sammansatta och dokumenterat effektiva rehabiliteringsinsatser. Individen bör ges ett reellt inflytande över rehabiliteringsprocessen genom att individens rehabiliteringsmöjligheter stärks. skall individens skyldigheter att vara aktiv preciseras. Arbetsgivarens ansvar för rehabiliteringsutredningar skall upphöra. Regeringen anser att införandet av ett system med koordinatorer väsentligt ökar förutsättningarna för att driva och följa rehabiliteringsprocessen för den enskilde på ett effektivt sätt. En koordinator kan också vara ett stöd för arbetsgivarens rehabiliteringsverksamhet. Regeringen avser att se över den närmare utformningen av dessa frågor. Åtgärder för personer med aktivitets- och sjukersättning En av de viktigaste åtgärderna för att förbättra situationen för personer med aktivitets- och sjukersättning är att undanröja hinder för och stimulera till återgång i arbete. Regeringen kommer därför att fördjupa analysen av dessa personers ekonomiska situation. bör situationen för dem med aktivitets- och sjukersättning som inte kan återgå i arbete förbättras. Regeringen avser därför att återkomma till frågan om förbättringar av bostadstillägget för denna grupp när det ekonomiska utrymmet så medger. Regeringen avser att införa nystartsjobb för personer som står långt från arbetsmarknaden för att öka möjligheterna för dem att komma tillbaka i arbete. Nystartsjobb innebär att ett belopp motsvarande arbetsgivaravgifterna, inklusive ålderspensionsavgiften, krediteras skattekontot för arbetsgivare som anställer en person som är kvalificerad för ett nystartsjobb. Nystartsjobben skall bl.a. gälla för personer som 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 fått sin försörjning från sjukpenning eller aktivitets- och sjukersättning på heltid . Subventionen lämnas som en person fått sin försörjning från sjukpenning eller aktivitets- och sjukersättning, dock högst . För personer skall subventionen kunna ges under dubbelt så som personen varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Minska fusk och överutnyttjande av sjukförsäkringen Det finns enligt regeringen mycket som talar för att olika socialförsäkringar överutnyttjas samt att det förekommer rena brott. Sjukförsäkringens regelverk och tillämpning skall främja ett ansvarsfullt nyttjande och en hög precision i sjukskrivningsprocessen. Detta för att ersättning skall betalas till rätt person samt inte minst för att denne skall få en adekvat behandling och rehabilitering. Den kvarstående arbetsförmåga som många försäkrade har måste tas till vara och förbättras i de fall det är möjligt. Flera studier har visat att omfattningen av fusk inom socialförsäkringsområdet är betydligt mer omfattande än vad som tidigare framkommit. Regeringen ser mycket allvarligt på att betydande belopp utbetalas till personer som inte har rätt till ersättning. Den ökade kunskapen om omfattningen av fusk visar på behovet av insatser. Regeringen avser därför intensifiera arbetet mot fusk, felaktigheter och överutnyttjande. måste förstärka sitt arbete inom området. Insatser inom förmånerna sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning är enligt regeringen av särskild betydelse, inte minst på grund av de stora volymer som dessa förmåner omfattar. En närmare redogörelse för de samlade åtgärder regeringen avser vidta redovisas i finansplan m.m. avsnitt 1.7.1. I syfte att minska överutnyttjandet av sjukförsäkringen avser regeringen att därtill genomföra nedanstående insatser samt avser att återkomma med ytterligare åtgärder. Arbetsgivarna skall kunna kräva läkarintyg från första sjukdagen har vissa arbetsgivare, med stöd i kollektivavtal, rätt att begära läkarintyg från och med första sjukdagen. Regeringen har för avsikt att förändra reglerna så att alla arbetsgivare får rätt att begära läkarintyg av den anställde från och med den första sjukdagen. regler har arbetsgivaren denna rätt från den sjunde sjukdagen. kan vidare om det finns särskilda skäl ålägga den anställde att styrka den nedsatta arbetsförmågan genom läkarintyg tidigare än den sjunde kalenderdagen eller från och med i varje kommande sjukperiod. fattar socialförsäkringsnämnder beslut angående ett antal försäkringsförmåner, exempelvis aktivitets- och sjukersättning. Regeringen avser att öka rättsäkerheten och effektivisera beslutsfattandet hos . Regeringen kommer därför att återkomma med förslag om att avskaffa socialförsäkringsnämnderna och föreslå nya beslutsregler för att öka rättssäkerheten för de förmåner som beslutas av socialförsäkringsnämnderna. Förbättra hälso- och sjukvårdens bedömningar av diffusa diagnoser Bedömningen av arbetsförmågan och vårdbehovet hos personer i de största diagnosgrupperna som avser lättare psykiska sjukdomar och mindre allvarliga sjukdomar i rörelseorganen måste ses över. har bl.a. uppmärksammat problemen med diffusa symtom i dessa diagnosgrupper. Många patienter är sjukskrivna onödigt länge i väntan på medicinska ställningstaganden och bedömningar. Möjligheten att fördjupa beslutsunderlaget genom särskilda läkarutlåtanden från vissa försäkringsmedicinskt utbildade läkare bör användas oftare. Regeringen föreslår också satsningar inom hälso- och sjukvården som förbättrar tillgängligheten och IT-stödet, vilket innebär att förutsättningarna för en effektiv sjukskrivningsprocess ökar. En aktivare försäkringsmässig tillämpning Handläggningen av sjukförsäkringen är inte tillräckligt aktiv. Regeringen vill betona vikten av att arbetslinjen tillämpas och att kontinuerligt prövar möjligheten att ta tillvara den försäkrades arbetsförmåga. Den så kallade stegmodellen vid prövning av sjukpenning skall användas fullt ut. I detta sammanhang vill regeringen också betona vikten av att läkarintygen förändras så att läkarens bedömning i större utsträckning avser den försäkrades funk- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 tionsförmåga och vad denne kan göra trots sin sjukdom. Arbetet med att ta fram riktlinjer vid sjukskrivning påskyndas och har ett uppdrag att ta fram ett nationellt beslutsstöd i form av försäkringsmedicinska riktlinjer som skall vara vägledande vid sjukskrivning. Det rör sig bl.a. om riktlinjer för bedömningen av arbetsförmågan samt för sjukskrivningens längd i olika diagnosgrupper. Regeringen anser att det är angeläget att detta arbete påskyndas. I väntan på ett komplett beslutsstöd bör en preliminär version av detta tas fram. Arbetet med att gå igenom långa sjukfall och ta till vara arbetsförmågan måste stramas upp och har ett uppdrag att bedriva förstärkta insatser för långtidssjukskrivna, personer med aktivitetsersättning och tidsbegränsad sjukersättning. Arbetet bedrivs som ett pilotprojekt i två län. Formerna och metoderna för detta arbete som avser att bedöma arbetsförmåga och ge de aktuella grupperna mer stöd för att kunna återgå till sitt nuvarande arbete eller för att få del av arbetsförmedlingens insatser måste ses över. Socialförsäkringen administreras av . Myndigheten leds av en styrelse med fullt ansvar. För att tilltron till socialförsäkringen skall stärkas måste administrationen fungera väl. Handläggningen skall vara rättssäker och kompetent utförd och organisationen effektiv. kostade administrationen av socialförsäkringen . Av dessa finansierades genom förvaltningsanslag, genom medel från AP-fonden och PPM (avseende administration av ålderspensionen i form av tilläggspension och inkomstpension) samt genom anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (avseende viss samverkan inom rehabiliteringsområdet). Kostnaderna för administrationen motsvarar av de totala kostnaderna för socialförsäkringen. har administrationen fått ett årligt tillskott på för insatser inom prioriterade områden, varav avser insatser inom ohälsoområdet och resterande del kostnader i samband med följdreformer till det reformerade pensionssystemet. Vid utgången av 2005 var antalet anställda vid drygt 15 900 personer. fattades 15 miljoner beslut om ersättning och 60 miljoner utbetalningar av ersättning gjordes från socialförsäkringen till enskilda. I tabell 3.3 redovisas kostnaderna för socialförsäkringens administration, fördelade per politikområde . För jämförbarhet mellan åren har kostnader för förändringen av pensionsskulden utelämnats. Tabell 3.3 Kostnader för administrationen av socialförsäkringen1P P fördelade på politikområden 2005, exkl. förändring av pensionsskulden Ålderspensionssystemet vid sidan av Övriga/andra utbetalningar 1P AdministrationskostnadernaP beräknas exkl. Försäkringsmedicinskt centrum (FMC), , tjänsteexport och externa beställningar. har kostnaderna för administrationen av socialförsäkringen ökat med . svarade politikområdena Ersättning vid arbetsoförmåga och Ekonomisk familjepolitik tillsammans för () av de totala administrationskostnaderna. Ökningen av förvaltningskostnaderna inom ekonomisk familjepolitik här- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 rör främst från stigande kostnader inom föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning, bl.a. på grund av att ett nytt ärendehanteringssystem tagits i bruk. Inom området ekonomisk äldrepolitik minskar kostnaderna, främst till följd av lägre förvaltningskostnader inom ålderspension. Arbete mot fusk och felaktigheter Arbetet mot fusk med förmåner och bidrag har ett viktigt preventivt syfte som fel och fusk upptäcks och åtgärdas. har arbetet mot fusk intensifierats inom ramen för ett samlat åtgärdspaket mot fusk med förmåner och bidrag (se prop. 2004/05:100, 3.11Mål för administrationen av finansplan m.m. avsnitt 1.12 samt prop. Den tidigare regeringen har formulerat tre övergripande mål för . Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Det första målet är att tilltron till försäkringen och dess administration skall vara hög. Det andra målet är att administrationen av socialförsäkringen skall vara effektiv, rättssäker och ha hög kvalitet. Det tredje målet anger att skall ha en god personalpolitik. Den tidigare regeringens avsikt var att dessa mål skall genomsyra handläggningen av samtliga förmåner. Det innebär att handläggningen av samtliga förmåner bidrar till måluppfyllelsen av de övergripande målen. Det innebär också att uppfyllelsen av dessa mål inom ramen för handläggningen av de enskilda förmånerna, är en viktig del av resultatanalysen. Därför redovisas i det följande även analyser av effektivitet och rättsäkerhet inom förmånerna under utgiftsområdena 10, 11 och 12.