prop · GT031d24 · 2006-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslås bemyndigas att besluta om åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och för åren 2008 2010. Anslaget minskas med för att finansiera en motsvarande ökning för anslaget 35:1 : Förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anslås . beräknas och beräknas . Tabell 7.19 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 7.20 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 7.1.735:7 Statlig prisgaranti elcertifikat Tabell 7.21 Anslagsutveckling 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget avser statlig prisgaranti för elcertifikat. godkände regeringens förslag till lag om elcertifikat (prop. 2002/02:40, bet. 2002/03:NU6, rskr. 2002/03:133), vilket innebar att elcertifikatsystemet trädde i kraft . Systemet syftar att öka användningen av förnybar el med till 2010 enligt det mål som fastställdes (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). För att ge producenterna ett skydd mot alltför låga certifikatpriser finns (2003 2007) ett garantipris för elcertifikaten. Prisgarantin utfaller emellertid först . Prisgarantin har inte behövt utnyttjas med elcertifikatsystemet. Tabell 7.22 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 7.1.835:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Tabell 7.23 Anslagsutveckling 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 276 148 tkr prisnivå. 3Motsvarar 276 148 tkr prisnivå. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anslås . Anslaget avser statens åtaganden om ersättning av vissa merkostnader som uppstår till följd av att driften av de två kärnkraftsreaktorerna vid upphört. Driften av den första reaktorn i Barsebäcksverken upphörde . Enligt det avtal som träffats mellan staten, och utgår ersättning för merkostnader för avställnings- och servicedrift av de två reaktorerna. Avtalet framgår av regeringens proposition Godkännande av avtal om ersättning i samband med stängning av , m.m. (prop. 1999/2000:63). Avtalet är utformat så att samma principer som låg till grund för ersättningen för även skall tillämpas för när den reaktorn ställs av med stöd av lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling. Regeringen beslutade om att rätten att driva den andra reaktorn vid () för att utvinna kärnenergi upphör att gälla i och med utgången av . I samband med stängningen av upphörde den s.k. singeldriftsersättning som utgått till för de merkostnader i produktionen som orsakats av att bara en av två reaktorer i varit i drift. Regeringen beslutade med stöd av 5 § lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling att betala ett schablonbelopp om såsom förskottsersättning för avställnings- och servicedrift avseende fr.o.m. intill dess en slutlig överenskommelse om sådan ersättning fastställts, dock längst t.o.m. . Utgifterna uppgick till , vilket var lägre än anslagsnivån. Det lägre utfallet förklaras av en lägre utveckling av nettoprisindex än prognostiserat, vilket ersättningen månatligen uppräknas med enligt avtalet. Förhandlingar om ersättningsnivån vad gäller vissa merkostnader som uppstår till följd av att driften av upphört pågår mellan staten och reaktorägarna. Resultatet av denna förhandling kan inte bedömas . I avvaktan på att ett förhandlingsresultat föreligger bör anslagsnivån motsvara tidigare beräknade anslagsnivåer för anslaget. Regeringen avser att senare återkomma i frågan. Regeringen föreslår att anslås . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 7.24 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 7.1.9Investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus Regeringens förslag: Ett stöd införs till ägare av småhus, flerbostadshus samt bostadsanknutna lokaler i syfte att stimulera konvertering från direktverkande elvärme, helt eller delvis, till fjärrvärme eller individuell uppvärmning från biobränslen, värmepump samt solvärme. Den stödberättigade åtgärden skall ha påbörjats och ha slutförts - . Stödet tillgodoförs byggnadsägaren genom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för denne enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Ärendet och dess beredning: ekonomiska vårproposition aviserade regeringen sin avsikt att se över möjligheterna att väsentligt förbättra de skattemässiga villkoren för en övergång från direktverkande elvärme till mer effektiva, energisnåla och miljövänliga uppvärmningssystem (prop. 2004/05:100, Finansplanen, s. 37). har som en följd av detta låtit utarbeta promemorian Investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus med förslag till utformning av ett särskilt investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Promemorian har remissbehandlats och tillställts 42 remissinstanser. 38 remissyttranden har inkommit varav 5 på eget initiativ. Remissinstansernas synpunkter finns tillgängliga hos (dnr. M2005/4020/E). Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna ställer sig till övervägande del positiva till det föreslagna investeringsstödet. välkomnar att ett konverteringsbidrag återinförs men anser att stödet även bör omfatta konvertering från olja till annat miljömässigt bättre uppvärmningsalternativ. Även och i län framför att ett stöd också bör omfatta konvertering från oljebaserad uppvärmning. ser positivt på en fortsatt utbyggnad av fjärrvärmen och tillstyrker i huvudsak innehållet i promemorian. ifrågasätter emellertid förslaget då de anser att de olika uppvärmningsformerna bör få konkurrera på lika villkor med varandra på marknaden. Svensk Fjärrvärme anser att stödet bör göras mer generellt och marknadsneutralt genom att inriktas endast på det husinterna värmedistributionssystemet. Fastighetsägarna anser att det finns skäl att ytterligare analysera eventuella negativa konsekvenser av ett stöd och hur sådana skall hanteras innan beslut tas om införande. framför att det kommer att kunna hantera det föreslagna stödet genom att kreditera den stödberättigades skattekonto men påpekar att verket i tidigare yttranden över olika slags stöd har avstyrkt att skattekontot används för kreditering av annat än skatter. framhåller att det är angeläget att regelverket kring det föreslagna stödet utformas så tydligt och enkelt som möjligt. Flera länsstyrelser framför synpunkter om vikten av att fastställa tydliga regler kring när en stödberättigad åtgärd får påbörjas. Skälen för regeringens förslag: Enligt de energipolitiska riktlinjerna skall kärnkraften bl.a. ersättas genom en effektivisering av elanvändningen och en konvertering till förnybara energikällor. Det stöd som föreslås för att konvertera från elvärme i bostadshus kan verksamt bidra till målet att minska elanvändningen för uppvärmning av små- och flerbostadshus och bidra till att minska behovet av eleffekt . Stödet skall gälla konverteringar som genomförs till och med . Stöd skall ges med högst av konverteringskostnaderna upp till ett visst takbelopp per bostad. Sammantaget beräknas det totala skattebortfallet till för femårsperioden. Den övergripande målsättningen med stödet är att minska elanvändningen för uppvärmningsändamål i bostadshus. Regeringen bedömer därför att detta stöd bör begränsas till att omfatta konvertering från direktverkande eluppvärmning. I avsnitt 7.1.10 aviseras därutöver ett särskilt investeringsstöd för konvertering från olja för uppvärmningsändamål. Stödet skall vad gäller konvertering från direktverkande elvärme huvudsakligen inriktas på värmedistributionssystem som medger övergång till fjärrvärme eller individuell uppvärmning med biobränsle, bergsjö- eller jordvärmepump samt solvärme. Regeringen avser att besluta om en förordning med närmare föreskrifter om stödet. I förordningen kommer regeringen att närmare ange för vilka åtgärder stöd skall lämnas och villkoren för stödet. Regeringen kommer därvid att ta till vara de erfarenheter som finnas av tidigare bidrag för konvertering från direktverkande el och som framkommit vid olika uppföljningar och utvärderingar. I syfte att finansiera investeringsstödet föreslås en tidsbegränsad höjning av fastighetsskatten för vattenkraftverk (se avsnitt 5.3.1, Förslag till statsbudget, finansplan m.m., vol. För att administrera stödet vid berörda myndigheter föreslås att medel tillförs under 20062010 för detta ändamål (se vidare avsnitt 7.2). Stödet bör tillgodoföras byggnadsägaren genom en kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för denne enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Skälen till förslaget i denna del utvecklas närmare i avsnitt 7.4.2, Förslag till statsbudget, finansplan m.m., vol. En anmälan av stödet har skett till kommissionen enligt EG-fördragets regler om statligt stöd i den delen som omfattar flerbostadshus. Det är angeläget att stödet beslutas och införs utan onödig fördröjning. Eftersom stödet kan träda i kraft först sedan kommissionen gett sitt godkännande och då godkännande inte kan förväntas innan riksdagsbehandlingen bör regeringen bemyndigas att besluta när lagen om investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus skall träda i kraft. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.4, Förslag till statsbudget, finansplan m.m., vol. 7.1.10Investeringsstöd för konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus Regeringens bedömning: Ett stöd bör införas till ägare av småhus, flerbostadshus samt bostadsanknutna lokaler i syfte att stimulera konvertering från oljeuppvärmning till fjärrvärme eller individuell uppvärmning från biobränslen, värmepump samt solvärme. Den stödberättigade åtgärden skall ha påbörjats och ha slutförts - . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 När det gäller konvertering från oljebaserad uppvärmning bör stöd ges för sådana uppvärmningsanordningar som krävs för en konvertering till fjärrvärme eller individuell uppvärmning med biobränsle, bergsjö- eller jordvärmepump samt solvärme. I syfte att finansiera investeringsstödet föreslås en tidsbegränsad höjning av fastighetsskatten för vattenkraftverk (se avsnitt 5.3.1, Förslag till statsbudget, finansplan m.m., vol. Regeringen avser att återkomma till med förslag till utformning av ett sådant stöd. En anmälan av stödet behöver även ske till kommissionen enligt EG-fördragets regler om statligt stöd i den delen som omfattar flerbostadshus. En kompletterande anmälan skall därför ske till den anmälan som gjorts om stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus. Skälen för regeringens bedömning: Användningen av fossila bränslen skall enligt de energipolitiska riktlinjerna hållas på en låg nivå. Energiförsörjningen skall i ökande utsträckning baseras på förnybar energi. Ett särskilt stöd för konvertering av uppvärmningssystem i sådana bostadshus som endast använder olja för uppvärmningsändamål kan verksamt bidra till att minska fossilbränsleanvändningen och öka andelen förnybar energi. Flera remissinstanser, bl.a. och , har angående förslaget till stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus som redovisas i avsnitt 7.1.9 även föreslagit att ett sådant stöd införs. Målet för stödet skall vara att minska oljeanvändningen för uppvärmning av små- och flerbostadshus. Stödet skall gälla konverteringar som genomförs till och med . Stöd skall ges med högst av konverteringskostnaderna upp till ett visst takbelopp per bostad. Sammantaget beräknas det totala skattebortfallet till för femårsperioden. Inom denna ram skall rymmas ett stöd för solvärme om . 7.2Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet har redovisat sin treårsplan inklusive investeringsplan på koncernnivå för perioden 2008 till regeringen. Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan för åren 20062008 för affärsverkskoncernen omfattar åtgärder i stamnätet inklusive utlandsförbindelserna och utrustning för telekommunikation. De planerade investeringarna beräknas till högst varav avser 2006. Investeringarna i stamnätet avser dels åtgärder i befintliga anläggningar, s.k. reinvesteringar om , dels nyinvesteringar om . Av nyinvesteringarna avser investeringar i utrustning för telekommunikation. Investeringsplaneringen inom syftar främst till att upprätthålla en god drift- och personsäkerhet i stamnätet. Stamnätet i dimensioneras, liksom i övriga , utifrån att alltid klara ett ledningsfel, transformatorfel eller fel på någon ställverkskomponent utan att det leder till avbrott i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 elförsörjningen (det s.k. n-1-kriteriet). Som en följd av störningen som innebar att och blev utan el upprättades bl.a. en förstärkt plan för förnyelse av transformator- och fördelningsstationerna i stamnätet. Planen innebär att två sådana stationer byggs om. Vidare finns ett behov av omfattande åtgärder för att förstärka korrosionsskyddet i kraftledningsnätet och förnyelse av topplinor. inleddes en systematisk kartläggning av korrosionens omfattning i syfte att utforma en åtgärdsplan för förnyelse av ledningsbeståndet. har påbörjat en ombyggnation av nuvarande ledning till (ny ledning) på sträckan Nea- Järpströmmen mellan och . Ombyggnationen beräknas höja kapaciteten på förbindelsen med 500 MW och planeras vara färdigställd . Investeringskostnaden beräknas för svensk del uppgå till . Projektering pågår även av en ny ledning från till . Genom ledningen ökar driftssäkerheten och överföringsförmågan med 500 MW mellan och /kontinenten. Byggstart är planerad till 2007 och investeringskostnaden uppskattas till . arbetar inom ramen för Nordel samarbetsorganet för systemansvariga företag i med att identifiera flaskhalsar i överföringsnäten som kan vara begränsande för elhandeln och elöverföringen inom . presenterade Nordel ett paket med fem strategiska projekt som syftar till att förbättra förutsättningarna för den nordiska elmarknaden. medverkar i genomförande av tre av dessa åtgärder. Utöver de större projekt som nämns ovan sker investeringar i en ny ledning mellan och i syfte att säkra en tillförlitlig elförsörjning i . Investeringskostnaden beräknas till och vara färdigställd . Vidare har projektering påbörjats för en ny ledning mellan och i syfte att förbättra elförsörjningen i . Investeringskostnaden beräknas till . Därutöver sker en förnyelse av en ledning i södra mellan och i Bergslagen. Investeringen beräknas till och vara slutförd till 2008. För styrning och övervakning av elstamnätet har ett landstäckande telekommunikationsnät. har teletrafiken successivt lagts om från ett radiolänk- och bärfrekvensbaserat kommunikationssystem till det optonät som byggts ut. är drygt tre fjärdedelar av elstamnätets stationer anslutna till optostomnätet. Återstående investeringar omfattar kommunikationsutrustning i de stamnätsstationer som ännu inte anslutits. En sammanfattande investeringsplan för för budgetåren 20062008 redovisas i tabell 7.25. Planen stämmer överens med Svenska kraftnäts hemställan till regeringen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 SwePol Link, Gasturbiner Amortering av externa lån, Amortering av externa lån, Amortering av externa lån, Regeringens förslag: Den investeringsplan godkänns som har föreslagit för perioden 2008. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att den nu redovisade investeringsplanen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde för treårsperioden 2008 skall godkännas. Investeringsverksamheten inom kan därför planeras med relativt god framförhållning. Regeringen är medveten om att tidsmässiga förskjutningar, som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren kan förekomma. Regeringen har inget att erinra mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts treårsplan. skall uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital3, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på och skall högst ha en skuldsättningsgrad4 på . Som riktlinje för utdelning och skattemotsvarighet gäller krav på av årets resultat för 3Justerat eget kapital definieras som genomsnittet av in- och utgående bundna egna kapital samt av det fria egna kapitalet. 4Med skuldsättningsgrad avses räntebärande skulder dividerat med justerat eget kapital inklusive minoritetsandelar. Kostnadseffektiviteten bör vara minst lika hög som i jämförbara företag. finansierar sin nätverksamhet och balanstjänst genom avgifter. I och med att fr.o.m. har utsetts till systemansvarig även för naturgas tillkommer motsvarande avgifter för denna verksamhet vilka beräknas till ca . Dessa prognostiseras för åren 2006 2008 i tabell 7.26. Beräknade inleveranser från affärsverk Enligt Svenska kraftnäts verksamhetsplan 2008 förväntas utdelningen bli vid ett avkastningskrav på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Aktuellt års utdelning inlevereras nästkommande verksamhetsår. Det beräknade resultatet samt utdelningen och skattemotsvarigheten från under budgetåren 2006 2008 redovisas i tabell 7.27 givet ett utdelningskrav på av verksamhetsårets resultat. Regeringen avser att se över kapitalstrukturen inom i syfte att säkerställa en ändamålsenlig kapitalförsörjning utifrån målen för verksamheten. Tabell 7.27 Beräknade inleveranser Miljoner kronor (löpande priser) 1 Inleverans nästföljande år. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att teckna borgen för lån och vilka förvaltar statens aktier. Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst 1 . Regeringen bemyndigas även att låta placera likvida medel i och utanför . Regeringen bemyndigas att besluta om delägarlån om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. Regeringen bemyndigas att besluta om förvärv och bildande av bolag som skall verka inom svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . Skälen för regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att teckna borgen för lån och lämna kreditgarantier till bolag där Svenska kraftnät förvaltar statens aktier intill ett belopp om . Bemyndigandet är avsett för större projekt, som t.ex. för borgensåtaganden och kreditgarantier för likströmslänken till , vilken ägs av . Re- geringen bemyndigade 1999 att ställa ut garanti för externa lån som tar upp för att finansiera Po- lenkabeln till ett belopp på högst . Av bemyndigandet har regeringen tidigare även gett själv rätten att fatta vissa beslut om att teckna borgen för lån till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. har utnyttjat denna rätt intill ett belopp om . Regeringen föreslår att ges rätt att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om . Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att låta placera likvida medel i och utanför i enlighet med nu gällande ordning. Regeringen bemyndigas vidare att lämna delägarlån till bolag där förvaltar statens aktier intill ett belopp om . Liksom tidigare avser regeringen att delegera denna rätt till . Vid utgången av 2006 får dessa delägarlån uppgå till ett belopp om högst . gav regeringen rätten att lämna delägarlån intill ett belopp om . Re- geringens förslag innebär att ramen höjs från till . Anledningen är att det av helägda dotterbolaget har för avsikt att reinvestera i kontrollanläggningar för samtliga 10 gasturbiner till en total kostnad av 2009. Genom att finansiera investeringarna med lån från affärsverket kan räntekostnaderna för koncernen som helhet hållas nere. Den största delen av ramen utgörs av delägarlån från affärsverket till för finansiering av dess verksamhet. föreslås regeringen att kunna besluta om förvärv av aktier eller bilda bolag intill ett belopp om samt även avyttra aktier intill ett belopp om . Förvärv av aktier eller bildande av bolag skall ske inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen avser liksom tidigare att delegera denna rätt till . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regeringen kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning.