prop · GT03151 · 2006-03-21 00:00:00 — Kommittén föreslår också i linje med att elev- hälsan skall omfatta omvårdnad samt medicinska, psykologiska, sociala och specialpedagogiska insatser. Samarbete och samverkan mellan olika personalkategorier inom skolan och mellan elevhälsan och myndigheter med ansvar för barns och ungas hälsa utanför skolan skall uppmärk- sammas. Individuell utvecklingsplan ett verktyg för att höja kvaliteten Kommittén föreslår att alla elever i grundsärskolan och gymnasiesär- skolan skall ha en individuell utvecklingsplan. Bestämmelsen om planen skall regleras i skollagen. Syftet med planen är att visa vad som behövs för att nå målen, den skall vara framåtsyftande och innehålla överens- kommelser mellan elev, förälder och lärare. Kommittén föreslår också att planen skall innehålla en beskrivning av elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling i relation till de nationella målen i läroplaner och kursplaner. För eleverna i gymnasiesärskolan bör den individuella ut- vecklingsplanen innehålla en planering för övergången till arbetslivet. Kommittén betonar att den individuella utvecklingsplanen skall kopplas ihop med skolans planering, i förekommande fall med t.ex. åt- gärdsprogram och individuell plan enligt lagen (1993:387) om stöd och service för vissa funktionshindrade (LSS) Hela lärandemiljön skall beaktas. För att skolorna skall få stöd och vägledning i arbetet med planerna föreslår kommittén att får till uppgift att utarbeta allmänna råd och riktlinjer. Skolornas kunskaper om sekretessfrågor be- höver öka. Grundsärskolan får ett eget kapitel i skollagen Kommitténs utgångspunkt är att skapa så enhetliga bestämmelser för och grundsärskolan som möjligt både av rättviseskäl och för att underlätta samverkan. Detta föranleder ändringar i skollagen vad beträffar timplan, betyg, antalet årskurser och tidsomfång m.m. Friheten att välja skola ökar genom att en kommun som inte är hemkommun skall ha skyldighet att ta emot en elev om det med hänsyn till elevens person- liga förhållanden finns särskilda skäl. För att öka flexibiliteten inom och mellan skolformerna föreslår kommittén att grundsärskolan blir en skolform som innefattar såväl den nuvarande grundsärskolan som träningsskolan. I grundsärskolan skall man kunna läsa ämnen enligt både grundsärskolans och kursplaner för ämnen och grundsärskolans kursplaner för kunskapsområ- den. Begreppet kunskapsområde ersätter det tidigare begreppet ämnes- område. Syftet är att varje elev skall kunna få en studiegång som är an- passad till just hans eller hennes behov och förmågor. Alla elever i grundsärskolan skall få ett intyg över genomgången utbildning. På be- gäran kan elever i grundsärskolan få betyg. Ett betygsdokument skall kunna innehålla betyg från såväl grundsärskolan som och betygsskalan skall vara tregradig med Godkänt (G), Väl godkänt (VG) och Mycket väl godkänt (MVG). När det gäller gymnasiesärskolan har kommittén utgångspunkten att be- stämmelserna för gymnasiesärskolan skall vara så lika gymnasieskolans som möjligt med hänsyn tagen till elevgruppens behov och förutsätt- ningar. Ungdomar med utvecklingsstörning skall således så långt som det är möjligt ges samma rättigheter och villkor som andra ungdomar. Kommitténs förslag syftar därför till att gymnasiesärskolan skall utveck- las i takt med och i samverkan med gymnasieskolan. De motiv och argument som förs fram för olika förändringar i gymnasieskolan har oftast lika stor relevans för gymnasiesärskolan. Skillnaderna när det gäller de båda skolformernas program handlar snarare om en grad- skillnad än om en artskillnad. Det finns delvis andra förutsättningar när det gäller gymnasiesärskolans verksamhet för elever som går i verksamhetsträning. Oavsett vilket program eleverna går på gäller det att skapa en utbildningsmiljö av god kvalitet som ger utrymme för utveck- ling och växande. Kommitténs förslag i detta kapitel bygger i stor utsträckning på för- slagen i regeringens proposition och på förslag om gymnasieskolan. I gymnasiesärskolan skall det finnas nationella, specialutformade och individuella program. Beslut om vilket program en elev skall gå tas av hemkommunen efter samråd med eleven och i förekommande fall elevens vårdnadshavare. Begreppen yrkesträning och verksamhetsträning utmönstras ur författningarna och motsvarande verksamhet inordnas i de individuella programmen. Begreppet ämnesområde ersätts liksom i grundsärskolan av begreppet kunskapsområde. Strävan skall vara att erbjuda ett så allsidigt utbud av program som möjligt. Elever från grundsärskolan skall efter prövning av huvudmannen för gymnasieskolan kunna följa ett individuellt program i gymnasie- skolan. Kurser från gymnasiesärskolan skall kunna kombineras med kurser från gymnasieskolan utan nuvarande begränsning till karaktärs- ämnen. På samma sätt som gymnasieelever skall elever i gymnasiesärskolan kunna söka till nationella program på andra orter än hemorten. Strävan skall vara att erbjuda ett så brett utbud av kurser som möjligt. Initiativ till lokala kurser i gymnasiesärskolan skall prövas och fastställas av . Kursernas omfattning skall anges i gymnasiepoäng och även eleverna i gymnasiesärskolan skall kunna göra ett gymnasiearbete och läsa historia som kärnämne. Begreppet arbetsplatsförlagt lärande (APL) införs i gymnasiesärskolan liksom i gymnasieskolan och skall liksom APU omfatta minst . Lärlingsutbildning bör utformas även för gymnasiesärskolans elever. Gymnasiesärskolans betygssystem skall vara tregradigt med betygen Godkänt (G), Väl godkänt (VG) och Mycket väl godkänt (MVG) och ämnesbetyg i förekommande fall sättas efter varje avslutad kurs. Vad händer efter skolan? Kommittén konstaterar att ett närmare samarbete mellan skolan och arbetsmarknadens parter behöver utvecklas. Kommittén föreslår därför bland annat att den yrkesutbildningsdelegation som regeringen har tillsatt för att underlätta övergången mellan gymnasieskola och arbetsliv också bör omfatta gymnasiesärskolan. Det råder stora svårigheter för unga med utvecklingsstörning att få ett arbete på den öppna arbetsmarknaden. Gymnasiesärskolan har en viktig roll när det gäller att förbereda eleverna för vuxenlivet. Många gymna- siesärskolor lägger ner ett stort arbete på att slussa ut de unga på arbets- markanden eller till annan sysselsättning. Kommittén bedömer dock att samverkan mellan gymnasiesärskola, arbetsförmedling, daglig verksam- het och arbetsmarknadens parter behöver utvecklas. Kommitténs utgångspunkter när det gäller utbildning för vuxna med ut- vecklingsstörning är att denna skall ha så nära anknytning till övrig vuxenutbildning som möjligt när det gäller såväl rättigheter och skyldig- heter som struktur och organisation. Kommittén har valt att inte använda förkortningen Särvux utan kallar utbildningen för utbildning för vuxna med utvecklingsstörning, eftersom många, både lärare och elever, reagerar negativt på att betecknas som sär. Kommittén föreslår att Skollagens 14 kapitel Vuxenutbildning för ut- vecklingsstörda i sin helhet omarbetas med förslaget till ny lag om Stöd till vuxnas lärande som utgångspunkt. Det innebär bland annat att kommunerna skall ha samma skyldighet att stödja lärande för vuxna med utvecklingsstörning som lärande för andra vuxna. Stödet skall kunna ha form av undervisning, handledning, vägledning, bedömning av målupp- fyllelse och kunskaper samt tillhandhållande av lärmiljöer. De argument som förs fram i förslaget till nytt stöd för vuxnas lärande passar enligt kommittén som hand i handske för gruppen vuxna med utvecklingsstör- ning, som behöver just den flexibilitet och mångfald som det nya stödet syftar till. Vuxna med utvecklingsstörning måste få samma rätt till utbildning på grundläggande nivå som övriga kommuninnevånare. Kommittén tar upp de problem som en utvidgad rättighet kan ge upphov till i fråga om gränsdragning, ökade kostnader, när en kurs skall anses avslutad osv., men kommer ändå fram till att det är ohållbart att utesluta gruppen med utvecklingsstörning från det som är en rättighet för alla andra kommun- innevånare. Kommittén föreslår att en bestämmelse införs i lagen om utbildning för vuxna med utvecklingsstörning att deltagarna skall ha en individuell studieplan som beslutas av rektorn. Planen skall utarbetas tillsammans med den studerande och i förekommande fall med god man. Vidare skall betygsskalan göras tregradig, med betygen Godkänt, Väl Godkänt och Mycket Väl Godkänt. Även på vuxenutbildningsområdet argumenterar kommittén för en ökad samverkan såväl mellan olika former av vuxenutbildning som med daglig verksamhet och arbetsmarknadsinsatser av olika slag. Kommittén bedömer att kvaliteten behöver höjas inom utbildningen och att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt behovet av grundläggande utbildning för vuxna med utvecklingsstörning och invandrarbakgrund. Samverkan med sfi är viktig i detta sammanhang. Slutligen konstaterar kommittén att folkbildningen utgör en väsentlig del av utbildningen för vuxna med utvecklingsstörning. Kommittén anser att regeringen bör uppmärksamma behovet av studie- socialt stöd för vuxna med utvecklingsstörning Kompetens och utbildning är avgörande för kvaliteten Kvaliteten i utbildningen är beroende av en mängd samverkande fakto- rer. En avgörande faktor är personalens kompetens och utbildning. Specialpedagogisk kompetens i en inkluderande skola bidrar till att stärka samspel, delaktighet och samarbete för alla elever, dvs. till att ut- veckla ett fungerande samspel mellan miljön och individen. Kommitténs förslag innebär därför sammantaget att specialpedagogiska perspektiv bör tydliggöras på alla nivåer inom utbildningssystemet i samspel med allmänpedagogik. Kommittén anser att det är särskilt viktigt att den grundläggande lärar- utbildningen belyser utbildningen för elever med utvecklingsstörning. Alla blivande lärare skall få kunskap om vilka konsekvenser funktions- hindret kan ha på lärandet och var man kan få stöd, hjälp och handled- ning för att kunna organisera en god lärandemiljö. Kommittén föreslår också att grundsärskolans, gymnasiesärskolans och vuxenutbildningens verksamhetsområden skall ingå i den verksamhetsförlagda utbildningen inom det allmänna utbildnings-området. Vidare anser kommittén att lärarutbildningar i samverkan bör utveckla speciella kurser om flerfunk- tionshinder, kommunikation, alternativa kommunikationsformer osv. i syfte att tillgodose det behov som finns av fördjupning inom området. För att höja kvaliteten i utbildningen för elever med utvecklings-stör- ning anser kommittén att verksamma lärare som undervisar elever med utvecklingsstörning bör erbjudas kompetensutveckling inom det special- pedagogiska kunskapsområdet. Kommitténs kartläggning visar att skolledarnas erfarenheter och Skr. 2005/06:151 kompetens är betydelsefulla faktorer för att kunna organisera, leda och Bilaga 1 stödja skolans arbete så att kvalitén i utbildningen höjs. Kommittén före- slår därför att den statliga rektorsutbildningen skall stärkas med special- pedagogiska perspektiv och att de internationella överenskommelser på utbildningsområdet som har anslutit sig till skall behandlas i ut- bildningen. Skolans huvudmän bör i samarbete med och högskolor erbjuda utbildningar för arbetslag med lärare från båda skolformerna i syfte att öka samverkan. Kommittén föreslår dessutom att regeringen ger berörd/berörda myndigheter i uppdrag att stödja och stimulera den lokala skolutvecklingen när det gäller samverkan mellan skolformer. Elevassistenternas roll i dagens särskola är mångfacetterad och innebär ofta såväl en social som en pedagogisk funktion. Den pedagogiska funk- tionen får emellertid inte ersätta ett lärararbete, men kan innebära att assistenter under handledning av lärare ger enskilda elever pedagogiskt stöd. För att assistenterna skall ha kompetens för att klara sitt uppdrag föreslår kommittén att skolhuvudmännen bör erbjuda dem adekvat ut- bildning. Resursfördelningen har en styrande effekt Slutligen konstaterar kommittén att det är de statliga, kommunala och landstingskommunala huvudmännen som har att organisera, genomföra och finansiera verksamheten i hela det offentliga skolväsendet. Kommittén redovisar och kommenterar de uppgifter de har fått fram under utredningens gång och som har betydelse för särskolans framtida utveckling. Kommittén bedömer att det finns brister i den kommunala styrningen av särskolan och att dessa brister kan påverka möjligheterna att uppfylla nationella krav på likvärdighet, kvalitet och samverkan. Förteckning över remissinstanser avseende Carlbeck- kommitténs betänkande För oss tillsammans Om Utbildning och utvecklingsstörning SOU 2004:98 Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän (), , Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i Västernorr- lands län, (), , , , , (JämO), , Lärarhög- skolan i , , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Myndigheten för skolutveckling, Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL), Sameskolstyrelsen, Skolväsendets överklagan- denämnd, , , Specialskole- myndigheten, utbildningsstöd (Sisus), (SiS), , Statskontoret, univer- sitet, , kommun, , , , kommun, kommun, , kommun, kom- mun, , , kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, , , Höörs kommun, kom- mun, kommun, Ystads kommun, , , , kommun, kommun, kommun, , kom- mun, , , kommun, Åmåls kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, Åre kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , Friskolor- nas , Handikappförbundens samarbetsorgan, Landstingsför- bundet (Kommuner och Landsting), , , , (), , Ungdomar och Vuxna (FUB), , hörselskadade och språkstörda barn, och Ungdomar (RBU), och Skola, för skolsköterskor, , SFSP), (Kom- muner och Landsting), , Akademi- kers (), , , , , och Föreningen . Utanför remisslistan har dessutom personalen på träningsskolan i , , Sigys Skolledare i gymnasiesärskolan, Häggviks Gymnasium i , , lärande (LärVux), (Rvux), Kungsmadskolan, Gymnasiesärskolan i , , , Holavedsgymnasiet, kommun, Komvux Södervärn, Särvux kommun, SHPF Handi- kappsykologers Förening och inkommit med Länsrätten i län, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), , i , kommun, kommun, kommun, , i , , Hörselskadades , för Ungdomsorganisationer, Landsor- ganisationen i (LO), , Barnens Rätt i Samhället, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, Folkhögskola, , Dövas Riksför- bund, elevråd (), skolkuratorers förening, Sär- vuxpedagogerna och () har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig. Förteckning över remissinstanser avseende betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) Följande remissinstanser har yttrat sig över betänkandet: ombudsmän (), Kammarrätten i , Länsrätten i , , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), , , , (SiS), (), Barn- ombudsmannen (BO), (), Riksrevisions- verket (RRV), Statskontoret, , Myndigheten för skolutveck- ling, , , , Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL), Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , , , tekniska univer- sitet, , , , Hög- skolan i , i , , för studiestöd, (), , Sameskolstyrelsen, Stiftelsen , (), , , (JämO), (U 2002:01), kommun, , kommun, Falu kommun, kommun, , , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, Kumla kommun, , kommun, , kommun, , , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, Ystads kommun, Åmåls kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, i (Västra Göta- landsregionen), , Barnens rätt i samhället (), Elevorgani- sationen i , , Företagarnas riksorganisa- tion, Handikappförbundens Samarbetsorgan, Hörselskadades Riksför- bund, i (LO), , , , , Ung- domar och Vuxna (FUB), statlig vuxenutbildning (Rvux), och Skola, Samarbets- organet för invandrarorganisationer i (SIOS), elevråd (), , Svenska kommunalarbetareför- bundet, Svenskt näringsliv, Akademikers (), , , Sveri- ges vägledarförening, , () samt . Utanför remisslistan har dessutom följande instanser yttrat sig: Studie- och yrkesvägledare vid i , kommun, Barnskötare i , Dagbarnvårdargrupperna i Härnö- sands kommun, Förskollärare i , Barnskötare på Skönadals för- skola i kommun, Tjäderns förskola i , Studieväle- darna på gymnasieskolor, Barnskötarna vid Bondsjö För- skola, M19 , Kommunala Före- tagens (), Elevforum , Lärarnas Riksför- bunds kommunförening i , Ekumeniska skolpolitiska gruppen, Anebergsgymnasiet i , i , Landskorna kommun, , kommun, kommun, kommun, Astma- och Allergiför- bundet, kommun, Föreningen , Söder- kommun, kommun, , i L11, Nätverket för moders- målsansvariga i norrorts kommuner, , Region , Branschråd för skola och barnomsorg, kommun, kommun, Kommunför- bundet i , , kommun, kommun, kommun, Av- delning län, och grundskola, kommun, sektion 1, familje- daghem i , kommun, för Valfrihet, Jämställdhet & Föräldraskap (HARO), kommun, Sura- kommun, , , kommun, , Socialdemokraterna i , Lärare på och Ung- domsavdelning vid , , , , i , kommun, kristna friskoleråd, skolkurators förening, i kommun, Sekt. 32 , i , kommun, kommun, kommun, Representanter från 16 av 32 förskolor, kommun, , kommun, demokratiserande och aktiverande skola (DAKS), i , , , 3 i , Föräldra- alliansen i (FiSS), , hörsel- skadade och språkstörda barn, Humanistiska , , Bjuvs kommun, , Föreningen , sehindrade Barn och Ungdomar, Förbundet och Skrivsvårigheter (FMLS), , kommun, Åre kommun, , Pippis Hemskola, kommun, i , kommun, kommun, för skolsköterskor, , Sverigefinländarnas delegation, i , kommun, , , stad, , stad, , i , kommun, Finsk-svenska ut- bildningsrådets Finska delegation, kommun, , R 10, , kommun, kommun, Fackliga organisationerna i , kommun, (), Sjukhusläkare i södra regionen, gymnasium, för sexuellt berättigande (RFSL), , (KSL), Skolhälsovården Norrep- ortskolan i , , Kungl. holm, , , , valdh, , , , Häll, , , och , , , , och Följande remissinstanser har beretts tillfälle att avge yttrande, men har avstått: Verket för högskoleservice (VHS), , högskola, Barnsäkerhetsdelegationen (S2001:05), kommun, kommun, , kommun, i , , Franska skolan, Fryxellska skolan, , LyftNätet, förenade studentkårer, , Vuxenstuderandes kår- Förteckning över remissinstanser avseende utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. Följande remissinstanser har yttrat sig över utkastet till lagrådsremiss: ombudsmän, , Kammarrätten i , Länsrätten i , , , , , Myndigheten för skolutveckling, , , Spe- cialskolemyndigheten, Sameskolstyrelsen, , Arbetsmiljö- verket, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, i , , Handikappförbundens samarbetsorgan, i (LO), , , och Skola, , Akademikers Centralorga- nisation (), Elevråd , Kommuner och Landsting, samt Tjänstemännens Central- organisation (TCO). Utanför remisslistan har dessutom följande instanser yttrat sig: , , , , bildningsnämnden, , Kristna , Bröderna , , hörselskadade och språkstörda barn, DHB, , , , , Svenska liftanläggningars Organisation, Svensk turism, Föräldraalliansen , , InfoKomp, Vittra Utbildning, och Livs- stil, Reumatikerdistriktet , , , SRF och Bröderna m.fl. Förteckning över remissinstanser avseende promemorian Vuxenutbildningslag (Ds 2005:33) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av om- budsmän (), Kammarrätten i , Kammarrätten i , Länsrätten i , , , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) Integrations- verket, , , , Handi- kappombudsmannen, (), Statskontoret, , Myndigheten för skolutveckling, , , , Hög- skoleverket, Verket för högskoleservice (VHS), Internationella program- kontoret för utbildningsområdet, (), , , Lärarhögsko- lan i , , , hög- skola, , Stiftelsen , Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL), Valideringsdelegationen, Arbets- marknadsstyrelsen (AMS), , , Jäm- ställdhetsombudsmannen (JämO), , Falu kommun, , , , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, Ystads kommun, Åmåls kommun, kommun, kommun, i län, , Handikappförbundens samarbetsorgan, Kommuner och Landsting, , Tjänstemännens Central- organisation (TCO), Akademikers (), i (LO), Elevkårernas , , lärande, , , , för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna (FUB), , , , Utanför remisslistan har dessutom Komvux i , Riksföre- ningen Autism, (Rfa), Särvux i kommun, , Utbildningsföretagen, (), , Kilbo, inkommit med yttrande. , , , , kommun, , , , kommun, i , i , i , i , i , , , Samarbetsorganet för etniska organisationer i ,(SIOS), har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Kvalitet och samverkan om utbildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning