prop · GU031d27 · 2006-10-16 00:00:00 — Ekonomiska föreningar får göra avdrag för rabatter, utdelningar m.m. trots att dessa inte är skattepliktiga hos mottagaren. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Utdelning på aktier i onoterade företag Lättnadsreglerna för delägare i onoterade bolag medför en skatteförmån. En avkastning på av statslåneräntan på ett speciellt definierat underlag undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Fr.o.m. har lättnadsreglerna ersatts med en sänkt kapitalinkomstskattesats för delägare i onoterade bolag. I båda fallen avser skatteutgiften skatt på inkomst av kapital. Beskattning av aktieutdelning i form av aktier skjuts i vissa fall upp till dess att mottagaren säljer aktierna. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Nedsättning med viss inriktning mot mindre företag, egenavgifter Vid beräkning av egenavgifter får en enskild näringsidkare göra avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst med , vilket motsvarar ett underlag på . Skatteutgiften avser egenavgifter. Nedsättning med inriktning mot mindre företag och regional nedsättning för arbetsgivaravgifter Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får en arbetsgivare göra ett avdrag av lönesumman, dock högst med per deklarationstillfälle. Därutöver får arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag av lönesumman, dock högst med per deklarationstillfälle. Den sistnämnda nedsättningen på gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vidare är fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättning pga. EG-regler. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet. Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Tillfälligt slopad särskild löneskatt för enmansföretag 20062007 Enmansföretag som anställer en person får t.o.m. slopad särskild löneskatt på förvärvsinkomster under längst i följd. Ålderspensionsavgift betalas för arbetstagare födda eller . I övrigt gäller samma villkor som för tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för enmansföretag. Skattesatsen är nedsatt till . Skattesatsen är nedsatt till . Industrisektorn är energiskattebefriad för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocesser. utgörs av full skattesats på respektive bränsle. El som används i tillverkningsprocesser inom industrisektorn beskattas med /kWh. utgörs av normalskattesatsen på el, dvs. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering inom industrin För energiintensiva industriföretag, som deltar i program för energieffektivisering medges befrielse från energiskatten på el. Skatteutgiften uppgår till /kWh. Generell nedsättning av koldioxidskatt för industrin För industrisektorn medges en nedsättning på av koldioxidskattesatsen för all användning av fossila bränslen för uppvärmning. utgörs av full koldioxidskattesats, dvs. /kg koldioxid. Särskild nedsättning av koldioxidskatt för industrin För energiintensiva industriföretag medges nedsättning utöver den generella nedsättningen om koldioxidskatten överstiger av det enskilda företagets försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . Företag inom cement-, kalk-, glas- och stenindustri är dock befriade från den del av koldioxidskatten på kol och naturgas som överstiger av försäljningsvärdet. EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. Utöver sjöinkomstavdrag har den som har haft sjöinkomst rätt till skattereduktion med om fartyget till övervägande del gått i fjärrfart och med om det gått i närfart. Om personen ifråga inte har arbetat ombord , skall reduktion medges med 1/365 av dessa belopp för som sjöinkomst uppbärs. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Fastighetsskatt på lokaler, industri- och elproduktionsenheter Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. skall bli ett av världens bästa länder att starta och driva företag i. Målet för näringspolitiken är att främja en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning genom insatser för ökad konkurrenskraft och fler och växande företag. Detta mål är beslutat av (prop. 2005/06:1, utg.omr. 24, bet. 2005/06:NU1, rskr. 2005/06:121). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . Politikområdet är indelat i fem verksamhetsområden med egna mål, vilka beskrivs närmare under respektive verksamhetsområdesavsnitt. Dessa mål är beslutade av den tidigare regeringen och resultatbeskrivningen görs i förhållande till dessa mål. Målstrukturen för politikområdet beskrivs i nedanstående tabell. De näringspolitiska insatserna skall också bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Tabell 3.3 Målstruktur för politikområde Näringspolitik Mål: Främja en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning genom insatser för ökad konkurrenskraft och fler och växande företag. Verksamhetsområde Entreprenörskap och företagande Mål: Goda möjligheter för företagande och ökat nyföretagande. Verksamhetsområde Innovation och förnyelse Mål: Ökad kunskap och kompetens så att tillväxt, innovationer och företagsutveckling stimuleras. Mål: Verka för en effektiv konkurrens till nytta för konsumenterna. Verksamhetsområde Omvärldsanalys, utvärdering och statistik Mål: Förbättra kunskapsunderlaget och därigenom skapa förutsättningar för att utveckla närings- och innovationspolitiken. Verksamhetsområde Regler, tillstånd och tillsyn Mål: Säkerställa goda grundläggande förutsättningar inom i första hand näringslivet och ett enkelt regelverk för företagande. Företagsklimatet i är generellt sett bra för stora och väletablerade företag. Men för nya företag och små företag är tillväxtförutsättningarna betydligt sämre. Det framkommer i internationella jämförelser och forskningsrapporter. Få startar företag i har få personer involverade i nyföretagandet så som det mäts i Global Entrepreneurship Monitor (GEM). I Total Entrepreneurial Activity Index anges andelen av arbetskraften () som antingen aktivt är involverade i att starta företag eller som äger/leder ett företag . rapport hamnar på 32:a plats av 35 länder när det gäller entreprenöriell aktivitet. Om enbart de 21 länder som tillhör några av de rikaste i räknas in så hamnar på 19:e plats. har hamnat i den nedre tredjedelen i den grupp länder då ingick . Antalet nystartade företag är få i förhållande till företagsstocken har publicerat data över företagens demografi. Än så länge finns bara data över ett fåtal indikatorer och länder. Enligt harmoniserade data fanns det i närmare 540 000 aktiva företag i det privata näringslivet och närmare 33 000 nya företag startades . Andelen nystartade företag av totala antalet företag i privata näringslivet 2003 i respektive land visas i diagram 3.1. Denna indikator, kallad födelsetal, var för 2003. hamnar näst sist av 16 länder. Diagram 3.1 Antalet nystartade företag i förhållande till företagsstocken, 2003, procent. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 det gäller de något större småföretagen, 10-49 anställda, har efter och den lägsta andelen. Dessa företags andel av företagsstocken är i , vilket kan jämföras med andel på och andel på . Slutsatsen är att det i etableras många mikroföretag, dvs. inflödet av företag är relativt gott, men att tillväxtförutsättningarna inte verkar vara särskilt goda i en internationell jämförelse. Diagram 3.3 , små och medelstora företag, 2002. Ett urval av EU-länder. Källa: , New Cronos, 2006 Få sysselsätts i nystartade företag Enligt harmoniserade data har svenska nystartade företag relativt få personer sysselsatta jämfört med andra länder, se diagram 3.2. Antal sysselsatta (inklusive ägaren och medhjälpande familjemedlem) i genomsnitt per nystartat företag 2003 var endast 1,3 personer i . I och startades företagen med flest sysselsatta, i genomsnitt närmare 4 personer. Diagram 3.2 Antal sysselsatta i genomsnitt per nystartat företag 2003 i privata näringslivet. Slutsatsen är att i startas relativt sett många soloföretag, dvs. företag utan anställda. En internationell jämförelse visar att har jämförelsevis många mikroföretag, 1-9 anställda, se diagram 3.3. I är det bara och som har en högre andel än . har internationellt sett höga arbetskraftskostnader. Ett sätt att mäta detta är att sätta kostnaderna för arbetskraften i relation till förädlingsvärdet. Som framgår av diagram 3.4 så ligger högt men efter , och . I är andelen medan EU-25 ligger kring . Givetvis spelar industristrukturen in i en sådan jämförelse när arbetsintensiva branscher drar upp arbetskraftskostnadernas andel av förädlingsvärdet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Diagram 3.4 Arbetskraftskostnader som andel av förädlingsvärdet 2002. Källa: , New Cronos, , 2006 Små företag, många vill inte växa startades 44 585 företag, vilka sysselsatte 70 328 personer, enligt ITPS. Det innebär att i genomsnitt endast 1,6 personer var sysselsatta per företag, en siffra som successivt minskat. av företagarna valde att arbeta heltid med företaget. Övriga företagare var anställda, studerade eller drev annat företag. Trots en god tillväxt undviker svenska soloföretagare att anställa. En förklaring till detta är att jämförelsevis många enmansföretagare i saknar tidigare erfarenhet av att ha anställt personal. Företagare som har arbetsgivarerfarenhet fortsätter nämligen erfarenhetsmässigt att anställa. av företagen utan anställda i har tidigare haft anställd personal, vilket är den lägsta andelen bland samtliga EU-länder, där genomsnittet ligger på 28 procent.1 1 EU kommissionen 2004, Hiring and employment procedures for one- person-enterprises. Inget dynamiskt näringsliv utan företagare! Etablering och nedläggning av företag är en kontinuerlig process som bidrar till en effektiv resursallokering i marknadsekonomin. Den ekonomiska politiken har en central roll i denna process, att både undanröja hinder och underlätta start, nedläggning och företagstillväxt. Entreprenören utgör en förändringspotential i ekonomin och dennes roll måste ständigt värnas. Nya, snabbväxande företag har en högre innovationsnivå än etablerade företag och branscher. Även avkastningen på investeringar i FoU är högre i snabbväxande företag jämfört med etablerade företag. I synnerhet gäller det IT-sektorn som präglats av små och snabbväxande företag som bärare av innovationer. Entreprenörsklimatet är en viktig faktor bakom produktivitetstillväxten på grund av att: 1.entreprenören är inriktad på förändringar, nya marknader och produkter och tjänster, 2.entreprenören introducerar ofta ny teknik, nya produkter och produktionsprocesser, 3.entreprenören är viktig i överföringen av FoU till produkter som efterfrågas på marknaden. Entreprenörens roll viktig för dynamiska marknader Entreprenören drar inte bara till sig kapital utan också medarbetare och därmed sysselsatta. Det innebär både att sysselsättningen ökar och att konkurrensen ökar för etablerade företag. I kan vi konstatera att de stora privata företagen dragit ned sysselsättningen . Bruttotillskottet av nya jobb har visat sig komma från mindre och i vissa fall nystartade företag. De små företagen har ökat sysselsättningen, men inte i en sådan omfattning att det lett till en låg arbetslöshet. Ny politik för entreprenörskap Samhällets syn på företagandet och entreprenörskap är en viktig faktor. Om många ser företagandet som ett attraktivt alternativ kommer fler att vilja starta företag och satsa på entreprenörskap. Eftersom har ett bristfälligt entreprenörsklimat är det troligt att utväxlingen av reformer för att förbättra entreprenörsklimatet kan bli stor, även i sysselsättningstermer. skall bli ett av världens bästa länder att starta och driva företag i. Att starta företag skall vara en självklarhet för unga och gamla, kvinnor och män, och för alla oavsett etnisk bakgrund. behöver en ny politik för att möta en hårdnande internationell konkurrens och för fler företag och fler jobb. Mycket måste göras för att skall behålla och utveckla sin konkurrenskraft. För att detta skall bli verklighet behövs ett bättre företagsklimat; det måste bli mer lönsamt och mindre krångligt att vara företagare. Det måste också bli enklare och mindre kostsamt att anställa. Det behövs en utvecklad innovationspolitik; bättre förutsättningar för investeringar och innovationer. Tillväxtpotentialen i hela landet måste fullt ut tas tillvara så att människor kan starta växande företag som ger jobb oavsett var de bor. står inför stora utmaningar. Företagens investeringar blir allt mer internationellt rörliga och lokaliseras i allt högre grad till regioner och länder som har de bästa förutsättningarna. Det politiska systemet måste förmå att ta till sig och utveckla vårt land utifrån dessa förhållanden. skall ha en tydlig strategi för konkurrenskraft i en global värld. Det Globaliseringsråd, som regeringen avser att tillsätta får till uppgift att analysera vilka krav globaliseringen ställer på . Många insatser måste genomföras inom olika områden för att skall vara ett attraktivt land att investera i. Vi måste fortsätta att behålla och utveckla en hög kompetensnivå i arbetskraften. Företag utsätts för en allt hårdare konkurrens oavsett om de arbetar på export- eller hemmamarknaden. För att företagen ska kunna anpassa sig till det ökade konkurrenstrycket måste de ständigt utveckla nya produkter, tjänster och produktionsmetoder. Tillgången till kvalificerad personal med rätt kompetens är 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 en central fråga för näringslivet och kommer att få ytterligare ökad strategisk vikt. Utvecklingen ställer stora krav på kontinuerlig kompetensutveckling i de svenska företagen. Svensk forskning är av god internationell standard och stora resurser satsas på forskning och utveckling i såväl offentlig som privat regi. Det finns dock tecken på att svensk forskning har försvagats, de offentliga resurserna till forskning har urholkats och trenden är att FoU- finansieringen i näringslivet är minskande. Den allvarligaste svagheten i det svenska innovationssystemet består dock i den bristande förmågan att omsätta högkvalitativ forskning och patent i nya och växande företag. Regeringen anser att en bred och långsiktig politik krävs för att dels slå vakt om den svenska forskningens höga kvalitet, dels säkerställa att denna forskning i större utsträckning resulterar i företagande och arbetstillfällen. För att stärka det svenska innovationssystemet bör högskolornas möjligheter att bistå forskare som vill kommersialisera sina forskningsresultat förstärkas. Enskilda innovatörer som vill kommersialisera sina innovationer bör stimuleras till detta. God design kan i många fall vara avgörande för om en produkt kommer att sälja eller inte. Det arbete som har gjort svensk design framgångsrikt är även fortsättningsvis viktigt. Starka innovationsmiljöer skall attrahera utländska investeringar och internationell kompetens. En säker tillförsel av energi till konkurrenskraftiga priser är viktig för vår energiintensiva basindustri liksom för stora delar av det övriga näringslivet. Samarbetet med näringslivet ska utvecklas. Det samarbete som pågår om stärkt konkurrenskraft inom några svenska nyckelsektorer, bl.a. genom gemensamt finansierade FoU-program avser regeringen att fortsätta. En översyn kommer dock att ske av samarbetets inriktning. Tjänstesektorns potential skall utnyttjas bl.a. genom att göra det enklare och mindre kostsamt att anställa. Tillväxt i hela landet De regionala förutsättningarna skiljer sig åt mellan landets olika delar. konkurrenskraft är beroende av regionernas konkurrenskraft och det är angeläget att varje region utvecklas såväl utifrån de egna förutsättningarna som utifrån ett globalt perspektiv. Därigenom kan vi förbättra och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 förstärka tillväxtpotentialen i hela landet. Staten har också ett ansvar för att säkerställa att en grundläggande service och infrastruktur finns i hela landet eftersom det är en av grundförutsättningarna för att driva företag. Konkurrenspolitiken skall bidra till effektiva, öppna och väl fungerande marknader som stimulerar och släpper fram nya idéer, företag och produkter. En väl fungerande konkurrens blir till nytta för konsumenterna både vad gäller bättre priser och högre kvalitet samt nya varor och tjänster. Regeringen avser att återkomma med förslag för att förstärka konkurrensläget på olika marknader i . En väl fungerande konkurrens kräver även en restriktiv syn på användning av statligt stöd till företag och sunda spelregler mellan privat och offentlig sektor. Inom ramen för EU-arbetet och den pågående Lissabonprocessen pågår en revidering av statsstödsreglerna för att göra dem mer effektiva och ändamålsenliga. Regeringen vill minska det statliga ägandet. Avreglering av en bransch eller privatisering av statliga företag frigör kreativitet och stimulerar konkurrens vilket bidrar till en gynnsam utveckling i de bolag och branscher som berörs. Försäljningen av statliga företag måste ske med stor omsorg om skattebetalarnas pengar. Offentligt finansierad verksamhet som drivkraft Den offentligt finansierade verksamheten kan ha en stor betydelse för innovationsklimatet, konkurrenskraften och tillväxten, bl.a. genom upphandlingar. Offentlig upphandling kan ha en viktig roll genom att stimulera innovationer inom forskning och teknisk utveckling. Funktionskrav, teknikupphandling, anbud med alternativa utföranden m.m. är exempel på verktyg och metoder som kan användas. Miljöarbetet måste sättas i fokus för att tillväxt och utveckling skall kunna svara upp till en hållbar utveckling. ligger långt fram i utvecklingen och här finns potential för fortsatt tillväxt, företagande och ökad export som även medför en positiv inverkan på sysselsättningen. Inom ramen för biståndsanslaget görs insatser för en miljömässigt hållbar utveckling. Dessa insatser skall genomföras inom områden där och svenskt näringsliv står starkt och kan ge värdefulla bidrag till utvecklingen i Insatserna skall bidra till tillväxt i såväl samarbetsländerna som i . Regeringen avser att ytterligare stärka landets konkurrenskraft inom miljöområdet. Exempelvis genom insatser för energieffektivitet, användning av nya och förnyelsebara energikällor, miljövänlig kemikaliehantering, vattenrening, luftvård och avfallshantering. Genom att vi i använder lagstiftning och ekonomiska styrmedel för att skydda naturen, kan vi göra en tjänst för de företag som satsar på miljöarbete och ny teknik. Företag skall kunna tjäna pengar på att vara miljövänliga inte straffas. Det är den absolut starkaste drivkraften för en omställning, ett teknikskifte, mot ett hållbart samhälle. Fler och växande företag För att klara sysselsättningen och välfärden behöver fler nya företag och fler växande företag. är det inte i storföretagen utan i de små och medelstora företagen som de flesta nya arbeten skapas. Nyföretagandet är lågt i jämfört med övriga europeiska länder. Regeringen går fram med förslag eller aviserar förslag på insatser på en rad områden för att förbättra villkoren för entreprenörer och företagare: företagsinteckningars förmånsrätt förstärks, det sociala skyddet för företagare förbättras, satsningar på entreprenörskap skall genomsyra hela utbildningssystemet, tillgång till kapital underlättas, kraftfulla satsningar görs för att främja företagande bland kvinnor, möjligheter öppnas för entreprenörskap inom sjukvård, omsorg och utbildning, skattekilar undanröjs inom vissa delar av tjänstesektorn och regelbördan för företag skall minskas. Regeringen avser vidare att göra en grundlig översyn av dagens system för stöd till företag. Mer lönsamt att starta och driva företag Det privata näringslivet är centralt för samhällets utveckling. Vårt välstånd och möjligheterna att få fler människor tillbaka i arbete bygger på att fler entreprenörer kan och vill driva företag och engagera sig som arbetsgivare. Regeringen vill skapa stabila tillväxtförutsättningar genom ett skattesystem och ett företagsklimat som gynnar entreprenörskap och tillväxt. Regeringen föreslår därför en rad åtgärder på bl.a. skatteområdet för att förbättra företagsklimat och göra det mer lönsamt att anställa. De s.k. 3:12reglerna har reformerats och nya regler gäller (prop. 2005/06:40, bet. 2005/06:SkU10, rskr. 2005/06:116, SFS 2005:1136). Regeringen anser dock att det är motiverat med ett fortsatt reformarbete med reglerna för fåmansföretag. Ambitionen är att reglerna i högre grad än bör stimulera till entreprenörskap och ökad tillväxt. Dessutom bör regelverket göras enklare. I avvaktan på en bredare översyn lämnar regeringen redan nu ett antal förslag i syfte att stimulera nyföretagande och förenkla för ägarna av de mindre fåmansföretagen. Ett förslag är att nivån på schablonbeloppet i den s.k. förenklingsregeln höjs. Det föreslås även förbättringar i den s.k. löneunderlagsregeln genom att det lönebaserade utrymmet höjs. För att öka sysselsättningen aviserar regeringen att en skattereduktion för fysiska personer införs fr.o.m. för bl.a. skattepliktiga inkomster av aktiv näringsverksamhet. För de som bara har arbetsinkomster innebär skattereduktionen bl.a. att den motsvarar den kommunala skatten på arbetsinkomster upp till ca för . För att öka sysselsättningen aviserar regeringen avgiftslättnader på socialavgiftsområdet för personer , för s.k. nystartsjobb och för tjänstesektorn. Regeringen avser att återkomma med förslag i dessa delar. Regeringen anser också att en skattereduktion bör införas avseende fysiska personers köp av hushållstjänster. Regeringen avser att återkomma med ett konkret förslag . Regeringen anser att förmögenhetsskatten bör avvecklas . skulle ett avskaffande medföra ökade skatteintäkter bl.a. genom ett minskat kapitalutflöde till utlandet. Det skulle också bidra till att riskkapitalförsörjningen till näringslivet förbättras. Regeringen föreslår i ett första steg att skattesatsen för fysisk person, dödsbo och familjestiftelse halveras från till och för annan juridisk person från till . Tillgången till riskvilligt kapital är av avgörande betydelse för små företag. För att stimulera tillgången på kapital bör möjligheter 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 till uppskjuten kapitalvinstbeskattning vid försäljning av andelar i fåmansföretag om vinsten återinvesteras i onoterade företag utredas. Att ge privatpersoner möjlighet att göra ett riskkapitalavdrag om medel investeras i eget eller närståendes företagande kan vara en väg att ytterligare öka tillgången på kapital. Regeringen vill dessutom förändra reglerna kring förmånsrätten för att underlätta för företag att erhålla banklån. Även om en väl fungerande privat kapitalbildning och väl fungerande kapitalmarknader är det viktigaste för kapitalförsörjningen i näringslivet kan det finnas en roll för staten att spela när det handlar om investeringar i tidiga skeden. Det finns argument för att t.ex. en statlig lånegaranti för lån till vissa framför allt mindre företag med begränsad tillgång till säkerheter och utan en lång kredithistoria kan förbättra effektiviteten i ekonomin även då kreditmarknaden i övrigt fungerar väl. Ett problem med statliga insatser som försöker rätta till detta problem är att det är svårt att ge statliga subventioner på ett sådant sätt att man uppnår största möjliga samhällsnytta med så liten insats av skattepengar som möjligt.