prop · GT031d6 · 2006-01-01 00:00:00 — Resultaten för Socialförsäkringsmål har förbättrats vad gäller samtliga verksamhetsmål. Kammarrätterna har gemensamt nått målet vad gäller balanserade Socialförsäkringsmål äldre än . För gruppen Övriga mål klarar kammarrätterna gemensamt den totala balansen och balanserade mål äldre än . Målet för andelen mål äldre än är mycket nära att uppnås. har kammarrätterna klarat fem av regeringens nio uppställda verksamhetsmål för balanser. Motsvarande måluppfyllelse var tre av nio uppnådda verksamhetsmål. Det är positivt är antalet balanserade mål fortsätter att minska och att resultatet för balanserna avseende Skattemål har förbättrats. Arbetssituationen vid kammarrätterna är dock fortfarande bekymmersam. Regeringen förutsätter att arbetet med att förbättra balanssituationen fortsätter. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 7 700, 7 900 respektive 6 000 mål. ökade antalet inkomna mål med drygt 600, eller , jämfört med . Främst ökade antalet Socialförsäkringsmål och inom gruppen Övriga mål antalet körkortsmål och antalet mål enligt socialtjänstlagen. Antalet inkommande Skattemål minskade. Antalet avgjorda mål ökade med drygt 800 mål. Antalet avgjorda Skattemål och antalet avgjorda mål inom gruppen Övriga mål ökade mest. Däremot minskade antalet avgjorda Socialförsäkringsmål. Den totala målbalansen minskade med ca 200 mål . Målbalansen är av målinflöde till domstolen. Av antalet balanserade mål är . Regeringsrätten har fastställt verksamhetsmålen för målbalansernas åldersstruktur. Domstolen har nått fyra av sex verksamhetsmål avseende målbalanserna. Trots senare års balansförbättring är målbalansen fortfarande för stor. Andelen balanserade Skattemål äldre än sex och äldre än har minskat jämfört med . Re- geringsrätten har även minskat balanserna i gruppen Övriga mål äldre än . Däremot har det totala antalet Övriga mål i balans liksom antalet Övriga mål äldre än ökat. Domstolen har prövat vissa effektivitetshöjande åtgärder för att förbättra arbetsläget och kommer att vidta ytterligare åtgärder för att effektivisera målens handläggning och att utveckla arbetsmetoderna. Sammantaget får verksamhetsresultatet anses godtagbart men regeringen förutsätter att arbetet med att förbättra balanssituationen fortsätter. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade ärenden uppgick till ca 30 600, 29 900 respektive 7 500. Antalet inkommande ärenden ökade med drygt 700 medan antalet avgjorda ärenden i princip var oförändrat i förhållande till föregående år. Detta innebär att balanserna ökade med knappt 700 ärenden. Närmare två tredjedelar av balansökningen härrör från i , där den hårt pressade bostadsmarknaden i har lett till att antalet ärenden ökat kraftigt och nått sin högsta nivå . 2004 har antalet inkomna ärenden i ökat . Även om antalet balanserade ärenden ökat något anser regeringen att målet för Hyres- och arrendenämnderna att handläggningen skall vara rättssäker och effektiv uppfyllts på ett tillfredsställande sätt. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Antalet ansökningar hos var ca 2 000 vilket är i princip oförändrat i förhållande till 2003. Balansen beträffande ansökningar om rättshjälp uppgick vid utgången av 2004 till 40 ärenden, varav 38 var föremål för komplettering. Målet för att handläggningen skall vara rättssäker och effektiv måste anses väl uppfyllt. Genomströmningstider, överklaganden m.m. Uppgift om gemensam medianomloppstid på totalnivå saknas för tingsrätterna på grund av övergång till ett nytt statistiksystem. klarade 23 tingsrätter målet för avgjorda Brottmål exklusive notariemål, 30 tingsrätter målet för avgjorda Övriga tvistemål exklusive familjemål och 26 tingsrätter målet för avgjorda FT-mål. Andelen Tvistemål som överklagas till hovrätt uppgår till . Motsvarande siffra för Brottmålen är . Andelen mål som överklagats är i stort sätt oförändrad jämfört med föregående år. Ändringsfrekvensen i hovrätterna för överklagade tvistemål har ökat och uppgår till . För Brottmålen är motsvarande andel , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Av samtliga tingsrätter uppnår verksamhetsmålet för medianålder för Övriga tvistemål exklusive familjemål vilket är en ökning jämfört med . Andelen tingsrätter som klarar verksamhetsmålen för medianåldern för FT-mål och Brottmål exklusive notariemål uppgår till 38 respektive . Detta är en minskning i förhållande till föregående år. Förändringen i andelen mål som överklagas till hovrätt och ändringsfrekvensen i hovrätterna jämfört med föregående år är marginella. Resultaten varierar stort mellan de enskilda tingsrätterna. Regeringens bedömning är att tingsrätternas sammantagna resultat får anses godtagbart. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Uppgift om gemensam medianomloppstid på totalnivå saknas för hovrätterna på grund av övergång till ett nytt statistiksystem. Resultatet för medianålder för Brottmål har förbättrats för fyra hovrätter och två hovrätter klarar detta mål. Endast en hovrätt klarar målet för medianålder för Tvistemål. Andelen Tvistemål som överklagas till var 2004. Motsvarande andel för Brottmål var . Överklagandefrekvensen har i stort sett varit oförändrad . En av hovrätterna klarar verksamhetsmålet för medianålder för Tvistemål och endast två hovrätter klarar målet för medianålder för Brottmål. Fyra hovrätter har dock förbättrat resultatet för medianomloppstid för såväl Tvistemål som Brottmål. Överklagandefrekvensen till i Tvistemål och Brottmål har varit i stort sett oförändrad sedan föregående år. Sammantaget gör regeringen bedömningen att resultatet anses godtagbart. Medianåldern för avgjorda mål har minskat jämfört med föregående år för grupperna Tvistemål och Övriga mål, medan medianåldern är oförändrad för Brottmål. Mediantiden för att avgöra dispensfrågan har minskat från 1,5 månad till 1,2 månad. De genomsnittliga omloppstiderna för mål har ökat 2003. har fastställt verksamhetsmålen för medianålder avseende avgjorda mål. skärpte domstolen samtliga mål avseende medianålder med undantag för gruppen Brottmål. För den gruppen ändrades inte målet i förhållande till 2003. Domstolen har uppnått sina verksamhetsmål när det gäller medianålder för avgjorda mål inom samtliga huvudkategorier. Regeringen anser att verksamhetsresultatet sammantaget måste anses gott. har medianåldern för avgjorda Skattemål ökat medan medianåldern för Socialförsäkringsmål har minskat. Skillnaderna i medianomloppstid är fortfarande mycket stora mellan de olika länsrätterna. Omloppstiderna för gruppen Övriga mål har förändrats relativt lite i förhållande till föregående år. Inom gruppen har dock omloppstiden för mål enligt socialtjänstlagen ökat något 2004. Av samtliga avgjorda mål i länsrätterna överklagades till kammarrätterna. Ändringsfrekvensen sett till alla avgjorda mål i kammarrätterna sjönk något från till . Länsrätterna ligger fortfarande långt från de mål avseende medianålder som regeringen satt upp. Skillnaderna i medianomloppstid är fortsatt mycket stor mellan länsrätterna. Åtta länsrätter uppnår verksamhetsmålet för Skattemål, vilket är en förbättring då sex länsrätter uppnådde målet. Tio länsrätter klarar målet för Socialförsäkringsmål. Motsvarande antal var åtta länsrätter. Andelen mål som överklagas till kammarrätt är i princip oförändrad i förhållande till 2003. Detsamma gäller ändringsfrekvensen. Regeringen gör sammantaget bedömningen att verksamhetsresultatet får anses godtagbart men förutsätter att åtgärder vidtas för att korta handläggningstiderna. Medianåldern för avgjorda Socialförsäkringsmål har sjunkit . Samtliga kammarrätter uppvisar en förbättring av sitt resultat avseende medianålder för Socialförsäkringsmål. Om- loppstiden för Skattemål har minskat och samtliga kammarrätter utom en uppvisar förbättrade resultat för denna grupp. Av samtliga mål som avgjordes i kammarrätterna överklagades till Regeringsrätten. Motsvarande siffra var . Av Skattemålen och Socialförsäkringsmålen överklagades respektive . både Skattemålen och Socialförsäkringsmålen var . Kammarrätterna gemensamt uppnår målet för medianomloppstid avseende Dispensfrågan i mål där prövningstillstånd krävs. I övrigt uppnår kammarrätterna gemensamt på totalnivå inte några verksamhetsmål såvitt gäller medianomloppstid. Samtliga kammarrätter utom en har dock förbättrat resultatet avseende medianålder för Skattemål. När det gäller medianålder för So- cialförsäkringsmål har samtliga kammarrätter förbättrat resultatet. Antalet mål som överklagades till Regeringsrätten ökade något . Regeringen gör sammantaget bedömningen att verksamhetsresultatet får anses godtagbart men förutsätter att åtgärder vidtas för att korta handläggningstiderna. Medianomloppstiden för Skattemålen och Dispensfrågan i mål där prövningstillstånd krävs har ökat något jämfört med . För Övriga mål har omloppstiden minskat . Regeringsrätten har fastställt verksamhetsmålen för medianomloppstid avseende avgjorda mål. För gruppen Övriga mål har medianåldern fortsatt att minska och Regeringsrätten uppnår verksamhetsmålet för denna grupp av mål. En förklaring till att omloppstiden för Skattemålen och Dispensfrågan i mål där prövningstillstånd krävs har ökat något är att domstolen har avgjort en stor del äldre mål. Sammantaget får verksamhetsresultatet anses vara godtagbart men åtgärder behöver vidtas för att korta handläggningstiderna. Omloppstiden beträffande beslut i fråga om rättshjälp har gått ned jämfört med och var . Antalet beslut som 2004 överklagades till uppgick till 116, vilket är en klar minskning jämfört med då 176 beslut 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Överklagandefrekvensen var och ändringsfrekvensen . Omloppstiden har minskat. Överklagandefrekvensen har sjunkit jämfört med . Även ändringsfrekvensen har sjunkit något i förhållande till föregående år. Målet för att handläggningen skall vara rättssäker och effektiv anses väl uppfyllt. har tagit initiativ till utveckling av verksamheten i olika hänseenden och också stöttat och underlättat genomförandet av initiativ som tagits av enskilda domstolar. Intresset från domstolarna att bedriva förändringsarbete har varit fortsatt högt. har varit inblandad i verksamhetsutvecklingsprojekt i tingsrätter, länsrätter, hovrätter och kammarrätter. Inriktningen av projekten har varit att öka domstolarnas förmåga att ge förutsättningar för en hög kvalitet i domstolarnas arbete. I detta ligger, förutom rättssäkerhetsaspekten, ett professionellt bemötande av parter, brottsoffer och andra som besöker domstolarna samt vittnesstöd. Arbetet med att förse domstolarnas förhandlingslokaler med modern teknik för presentation av bevisning m.m. ingår också som en del av det kvalitetshöjande arbetet. För att på bästa sätt utveckla och upprätthålla god kvalitet i verksamheten fokuseras utvecklingsarbetet på åtta prioriterade områden. Det gäller vidareutveckling av , organisation, administration, kompetensförsörjning (generationsväxling), teknik i domstol, resursfördelning, information och IT-strategi samt IT-säkerhet. Redan före ingången av påbörjades ett antal administrativa utvecklingsprojekt. Samtliga projekt syftade till att stärka den administrativa kompetensen antingen genom samverkan mellan domstolar eller genom åtgärder inom respektive domstol. För att bl.a. tydliggöra och utveckla sin roll som stödfunktion till domstolarna i arbetet med att bygga upp starka administrationer initierade ett övergripande administrativt projekt. Projektet skall utvärderas och avslutas efter det att utvärderingen har gjorts. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har haft regeringens uppdrag att undersöka vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra och påskynda skattemålshanteringen i länsrätterna och i kammarrätterna. Uppdraget redovisades i en rapport . I rapporten behandlas både åtgärder som domstolarna själva kan vidta inom befintligt regelverk och förslag till författningsändringar. Rapporten, som har remissbehandlats, bereds inom . Vid chefsmötet diskuterades möjligheterna att starta ett regelbundet strukturerat kvalitetsarbete inom olika områden i domstolsväsendet. påbörjade en grupp med företrädare för de olika domstolsslagen ett arbete med att utforma förslag till hur ett sådant kvalitetsarbete skulle kunna bedrivas. har fortsatt att genomföra budgetdialoger med domstolarna. Verket har muntlig överläggning med varje enskild domstol. Ett särskilt problem när det gäller resursfördelningen mellan domstolarna är att förändringarna i måltillströmningen varierar stort mellan domstolarna. De personella resurserna är svåra att omfördela som fördelningen av mål mellan domstolarna styrs av forumregler. har inlett ett projekt med målsättningen att utarbeta och införa en ny resursfördelningsmodell för domstolarna och fastställdes direktiv för det fortsatta arbetet med resursfördelningsmodellen. har en viktig uppgift när det gäller att skapa förutsättningar för domstolarna att uppfylla domstolsväsendets del av målet för politikområdet bl.a. genom att vara en drivande och stödjande kraft i reformarbetet och genom att åstadkomma en effektiv och ändamålsenlig resursfördelning. Det är viktigt att fortsätter sitt arbete med att utveckla verksamheten och att i nära dialog med domstolarna verka för att resursfördelningen blir så effektiv och ändamålsenlig som möjligt. Det övergripande målet med samverkan är att på olika sätt öka kvaliteten i verksamheten. 2004 har samverkan mellan rättsväsendets myndigheter ägt rum inom skilda områden, både lokalt och centralt. Det är framför allt inom den s.k. rättskedjan som samverkan sker. Den avser att korta handläggningstiden i vissa typer av brottmål. Samverkan avser även teknikområdet med videokonferens och ett ökat elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheterna. bedrivs ett samverkansprojekt i mellan tingsrätten och de andra aktörerna i rättskedjan. Projektet syftar till en snabbare handläggning av s.k. vardagsbrott. bedriver tillsammans med vittnesstödsverksamhet vid i stort sett samtliga tingsrätter och hovrätter. har även, tillsammans med övriga rättsväsendets myndigheter, av regeringen haft i uppdrag att utreda och redovisa på vilket sätt videokonferens och presentationsteknik i de allmänna domstolarna kan utnyttjas inom respektive myndighets verksamhetsområde och vilka effekter ett sådant utnyttjande kan ge. Vid genomförandet av uppdraget har myndigheterna kommit överens om en fortsatt samverkan. Denna innefattar bl.a. att verka för att användningen av videokonferens vid rättegångar ökar och för att videokonferensanläggningar placeras så att andra myndigheter i möjligaste mån kan utnyttja utrustningarna. Inom området för en samordnad informationsförsörjning (Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning ) har arbetet fortsatt inom de områden som prioriterats av i den strategiska plan för samordningen av utvecklingsarbetet som tagits fram för åren 20022007. Angränsande till samarbetet i är det samarbete som fortlöpande sker vid utvecklingen av . För regeringen är det angeläget att samverkan mellan domstolarna och andra myndigheter vidareutvecklas för att öka kvaliteten och bidra till ett effektivare resursutnyttjande i verksamheten. Aktuella områden är bl.a. transporter av häktade och snabbare lagföring i brottmål. Det är angeläget att fortsätter att delta i arbetet att utveckla denna samverkan. Inom ramen för denna samverkan kan det vara lämpligt att undersöker förutsättningarna för verket att ansluta sig till det arbete med en förbättrad resultatredovisning som inletts av , jfr. avsnitt 3.5.6 Övrig verksamhet. har ett antal domare utbildats för deltagande i EU:s civila krishanteringsinsatser. Efterfrågan på svenska insatser ökar och det internationella arbetet blir alltmer omfattande. Samarbetet med de baltiska länderna har fortsatt och i vissa delar avslutats . Vidare undertecknades en överenskommelse om ett fyraårigt samarbete med domstolsväsendena i framför allt regionerna Novgorod och i . Samverkan med har initierats för att stödja anpassning av bulgarisk lagstiftning till inom området internationell rättslig hjälp samt att utbilda bulgariska domare inom detta område. Sedan slutet av året har tillsammans med samarbetat med i arbetet med att bygga upp appellationsdomstolar. Efterfrågan på deltagande i internationella insatser har ökat . deltar inom flera olika internationella områden. Det är positivt att även fortsättningsvis deltar i utvecklingssamarbete med andra länder och fredsfrämjande verksamheter under förutsättning att extern finansiering finns. 3.5.4 Verkställighet av påföljd Allmänt om Verksamhetsområdet och mål Målet för verksamhetsområdet av påföljd är två, dels skall påföljder verkställas på ett säkert och humant sätt, dels skall antalet återfall i brott minska. Kriminalvården verkar som enda myndighet under detta verksamhetsområde. Kriminalvårdens huvuduppgifter är att verkställa påföljderna fängelse, skyddstillsyn och villkorlig dom med samhällstjänst, att ansvara för övervakningen av villkorligt frigivna och de som står under intensivövervakning med elektronisk kontroll samt att utföra särskilda personutredningar i brottmål. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 utom för verksamheten vid häktena och ombesörjer transporter såväl för den egna verksamheten som för vissa andra myndigheters räkning (Häktesverksamheten se avsnitt 3.5.2 Utredning och lagföring). Inom verksamhetsområdet finns verksamhetsgrenarna Anstalt, Frivård och Transporttjänst. Målen för verksamhetsgrenen Anstalt var att anstalternas totala platskapacitet skall utnyttjas effektivt, att verkställighetsplaner skall upprättas för alla intagna, att antalet enheter med självförvaltning skall öka samt att antalet avvikelser i samband med transporter och bevakade utevistelser skall minska. Målen för verksamhetsgrenen Frivård var att verkställighetsplaner skall upprättas för alla klienter. För verksamhetsgrenen Transporttjänsten var målet att samarbetet med uppdragsgivande myndigheter skall fortsätta att utvecklas i syfte att öka effektiviteten. var antalet intagna i fängelse i genomsnitt 4 712, vilket motsvarar en ökning jämfört med . Platsutnyttjandet var , en ökning jämfört med föregående år. Dygnskostnaden totalt per producerat vårddygn på slutna anstalter minskade jämfört med . På de öppna anstalterna ökade motsvarande kostnad . inrättades närmare 900 häktes- och anstaltsplatser varav 370 beredskapsplatser. Kriminalvården planerar att under det närmaste året att öppna cirka 600 nya platser. På kort sikt tillämpas viss överbeläggning på anstalterna. Tabell 3.5 Dygnskostnad per producerat vårddygn på anstalt åren 20022004 Kostnad i kronor per producerat vårddygn 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Antalet personutredningar ökade och uppgick till 26 155, vilket var 850 fler än 2003. Antalet personer som avtjänar ett kortare fängelsestraff i form av intensivövervakning med elektronisk kontroll (IÖV) har ökat kraftigt. var antalet klienter i genomsnitt 300, en ökning jämfört med . har dock fortfarande kapacitet att hantera betydligt större volymer vad avser denna verkställighetsform. Även antalet klienter som verkställde före villkorlig frigivning med elektronisk övervakning, s.k. IÖV-utsluss, ökade jämfört med föregående år. Det genomsnittliga antalet personer dömda till skyddstillsyn (exklusive de med föreskrift om samhällstjänst eller s.k. kontraktsvård) minskade något jämfört med föregående år. Antalet dömda till skyddstillsyn med samhällstjänst resp. kontraktsvård ökade dock något . Diagram 3.1 Frivårdsklienter (i medeltal) 20022004 (exkl. kontrv & Tabell 3.6 Fördelningen av frivårdsklienter dömda i medeltal och dygnskostnad för frivård åren 20022004 1varav skyddstillsynsdömda 1 221 och villkorlig dom 800. 2varav skyddstillsynsdömda.1 199 och villkorlig dom 778. 3varav skyddstillsynsdömda 1 230 och villkorlig dom 766. Den höga beläggningen har påverkat kriminalvårdens arbete även . Regeringen har tillfört kriminalvården betydande resurser . Bara tillfördes kriminalvården bl.a. för att möjliggöra inrättandet av nya platser. Kriminalvården har genom om- och tillbyggnad av befintliga anstalter försökt minska platsbristen. Platsutbyggnaden har inte kunnat ske i en takt som motsvarat behoven vilket lett till att temporära lösningar fått tillgripas. Regeringen ser dock positivt på kriminalvårdens arbete med att finna lösningar på platsbristen genom ett effektivare resursutnyttjande, permanenta beredskapsplatser m.m. Större insatser krävs dock för att minska obalansen i beläggning mellan slutna och öppna anstalter och regeringen överväger därför att ge i uppdrag att identifiera och undanröja hinder för en stegvis utslussning, så att intagna inte skall vara mer slutet placerade än vad som är säkerhetsmässigt motiverat. Re- geringen har vidare i ett särskilt uppdrag till lagt fast de riktlinjer som skall gälla vid platsutbyggnaden. har till regeringen redovisat sin lokalförsörjningsplan (dnr Ju2004/5687/) för platsutbyggnad åren Förutsättningarna har efter denna redovisning förändrats i flera avseenden. Antalet intagna bedöms numera bli fler än vad man räknade med i planen. Vidare överväger kriminalvården på nytt hur många nya öppna respektive slutna fängelseplatser som behövs. Detta gör att lokalförsörjningsplanen inte längre gäller. En reviderad plan håller på att utarbetas. De alternativa påföljderna och verkställighetsformerna har den fördelen att de inte är behäftade med fängelsestraffets negativa konsekvenser. Den ökande användningen av intensivövervakning med elektronisk kontroll har fortsatt . Intensivövervakningen utgör ett bra alternativ till verkställighet i som är dömda till fängelse. Regeringen anser att frivården uppfyller en central del av kriminalvårdens uppdrag. Inom frivården finns en stor kompetens när det gäller återfallsförebyggande arbete. Genom integrering med kriminalvårdens övriga verksamheter kan ett ömsesidigt och utvecklande utbyte åstadkommas. Inte minst mot bakgrund av arbetet med intensifierade frigivningsförberedelser. Regeringen kommer bland annat mot bakgrund av detta att ha anledning att noga följa upp frivårdens arbete framöver. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 het?, är den mest påtagliga positiva förändringen avseende kriminalvårdens arbete att de nya rutiner som infördes i samband med införandet av kriminalvårdens nya föreskrifter om planering av kriminalvårdspåföljd följs i mycket större utsträckning. Fler intagna hade utretts enligt ASI och MAPS 2003 jämfört med . En jämförelse när det gäller faktisk dokumentation av viktiga frågor tyder dock inte på att förutsättningarna för en bra planering och dokumentation förbättrats. Det var lika vanligt 2003 som 2002 att kontaktmannen inte dokumenterat den intagnes situation och behov på viktiga områden. Enligt har situationen inte heller förbättrats . I anstalt har verkställighetsplan upprättats för av de intagna, motsvarande siffra i frivården var . Vid en tillsyn utförd av konstaterades att avsevärda brister avseende såväl antalet upprättade planer som kvalitet på dessa fortfarande kvarstår vid vissa verksamhetsställen. Som en följd av detta erbjöds ett antal kriminalvårdsmyndigheter stödinsatser i form av kompletterande utbildning . Tabell 3.7 Sysselsättningstimmar vid anstalt 20022004 Insatser mot återfall i brott Kriminalvården har förändrat sina arbetsmetoder och tagit steget mot en mer strukturerad verksamhet som syftar till minskade återfall i brott. På regeringens initiativ infördes en treårig försöksverksamhet med intensifierade frigivningsförberedelser. Inom ramen för denna försöksverksamhet har kriminalvården infört nya föreskrifter om verkställighetsplanering, där tyngdpunkten läggs på att identifiera den enskildes behov och risker för återfall i brott. Nya metoder införs för att professionalisera kontakten med de intagna på områden som riskbedömning och motivationshöjande åtgärder. Genom det nya sättet att planera verkställigheten har kriminalvården redan från början större fokus på frigivningen. Försöksverksamheten med intensifierade frigivningsförberedelser har utvärderats av ().