prop · GU031d3 · 2006-10-16 00:00:00 — verksamhet har resulterat i bl.a. budgetprognoser, statsbudgetuppföljning, underlag till årsredovisning för staten samt finansstatistik. Bedömningen är att målet är uppfyllt för prognoserna över de takbegränsade utgifterna och de statliga inkomsterna. De statliga insatserna har resulterat i prognoser och utfallsinformation av god kvalitet som underlag för beslutsfattande liksom information till allmänheten om den statliga ekonomin. När olika konjunkturbedömares prognosprecision skall jämföras är det olämpligt att utgå från resultaten för ett enskilt år eftersom tillfälligheter då får stort genomslag. I tabell 8.2 redovisas därför femåriga glidande medelvärden för de olika institutens prognosfel. Tabellen visar att precision ligger ungefär i nivå med genomsnittet för prognosinstitut. De ovanligt stora prognosfelen för BNP och inflation 2001 (se tabell 8.1) drar upp femårsmedelvärdena för såväl som för medelvärdet av prognostiker. De olika svenska prognosinstitutens bedömningar är inte oberoende av varandra. rapporter och databaser används i stor utsträckning av andra prognostiker som underlag och utgångspunkt för prognoserna. En utförligare diskussion om svenska konjunkturbedömares precision återfinns ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100 bil. 1 avsnitt 6). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.2 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år Femåriga glidande medelvärden av absoluta prognosfel för samt ett medelvärde för prognosinstitut1. BNP, volymutveckling, Arbetslöshet, nivå, Inflation, KPI, års- 1) , , , , , , , Svenskt näringsliv och . Vid sidan av det kontinuerliga arbetet med att förbättra den kvantitativa prognosprecisionen har utvecklat sina rapporter i riktning mot mer fördjupad analys. Detta har gjort rapporterna mer användbara som underlag för diskussioner och beslut i ekonomisk-politiska frågor. Målen för de makroekonomiska prognosernas precision bedöms vara uppfyllda. Även när det gäller de kvalitativa målen för den makroekonomiska prognosverksamheten bedöms målen vara uppfyllda. Verksamheten bedöms också ha bidragit till att utveckla den ekonomiska statistikens kvalitet. budgetprognoser skall vara tillförlitliga och ha en hög precision. Utvecklingsarbetet skall fortsätta. Det är angeläget att dokumentationen av prognoserna är god och att det görs tydligt för användarna hur prognoserna är uppbyggda och vilka antaganden som ligger bakom. Budgetprognoserna skall vila på vetenskaplig grund. Inom den makroekonomiska prognos- och analysverksamheten skall prioritera fortsatt förbättrad prognosprecision genom utveckling och fördjupning av den ekonomiska analysen samt genom fortsatt metod- och modellutveckling. Inom den miljöekonomiska verksamheten skall särskild vikt ges åt utvecklingen av och analys med modeller för beräkningar av samhällsekonomiska kostnader och intäkter vid förändringar av energi- och miljöpolitik. Expertgruppen för miljöstudiers direktiv behöver ses över. Expertgruppen skall ha till uppgift att studera samhällsekonomisk effektivitet och måluppfyllelse i användning av offentliga medel och andra styrmedel som har miljömässiga konsekvenser Ekonomiska rådets verksamhet kommer att ses över. Att rådet bidrar till att utvärdera sysselsättnings- och tillväxteffekter av den ekonomiska politiken är centralt . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Verksamhetsområdet fastighetsförvaltning omfattar förvaltning av de fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl inte ansetts lämpliga att förvalta i bolagsform, bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden samt vissa fastigheter som donerats till staten. Kulturarvs- och vissa andra fastigheter förvaltas av (). (FortV) förvaltar fastigheter för försvarsändamål. Verksamheten finansieras uteslutande genom avgifter, dvs. Målet för verksamhetsområdet är en kostnadseffektiv statlig kapital- och fastighetsförvaltning. Det skall ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. I korthet avser det för de fastighetsförvaltande myndigheterna bl.a. följande övergripande målsättningar: -Fastigheterna skall förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. -Fastigheternas värden skall bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktig lämplig nivå. -Hyresgästerna skall ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, mark och anläggningar. -Myndigheterna skall uppfattas som goda och serviceinriktade hyresvärdar. -Hänsyn till miljö- och kulturmiljövärden skall i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. De båda myndigheterna skall i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster som motsvarar en viss avkastning på genomsnittligt myndighetskapital. Avkastningskravet ligger på för och för . De båda fastighetsförvaltande myndigheternas soliditet skall sjunka. uppgår Statens fastighetsverks soliditet till (per ) medan soliditet är (per ). Målet när det gäller Statens fastighetsverks bidragsfastigheter är att intäkterna skall öka. Bidragsfastigheterna är fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen och kommer att ses över. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. och är de två största förvaltarna av statens fastigheter. De förvaltar ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader samt olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Om- fattning och förändring i förhållande till tidigare 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 år beträffande fastigheternas värde framgår av tabellen 9.1. Tabell 9.1 Statens byggnader, mark och annan fast egendom SFV och FortV:s andel Uppgifterna i tabellen bör tolkas med viss försiktighet då vissa tillgångar med kulturhistoriskt värde undantas från krav på att tas upp i balansräkningen. Andra myndigheter som förvaltar fast egendom är bl.a. Kammarkollegiet, , , , , och vissa affärsverk. Statens fastighetsverks bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick på till , vilket är en ökning med och en ökning jämfört med . Orsaken till ökningen 2005 är främst övertagande av fastigheter från . bokförda värde på byggnader, mark och annan fast egendom uppgick på till , vilket är en minskning med och en minskning med jämfört med . Minskningen beror främst på avyttringar och nedskrivningar som konsekvenser av försvarsbesluten , 2000 och 2004. Lokalarea (1000m2) 1 Förvarsanläggningar redovisas normalt som bruttoarea, omräkningsfaktor till lokalarea är 0,83 (omräkningsfaktor var tidigare 0,8). har ökat marginellt från ca 1 till drygt 1 . Uppgifterna om lokalarea för omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet. beräknar, inom ramen för den tidigare regeringens satsning på arbetslösa akademiker på kulturområdet, kunna anställa ca 50 arbetslösa akademiker för att stödja kommande underhållsåtgärder. Översyn av ändamålshyror m.m. En parlamentarisk kommitté () har utrett frågor om hyressättning av ändamålsfastigheter inom kulturområdet och universitets- och högskoleområdet. Kommittén överlämnade betänkandet Hyressättning av vissa ändamålsbyggnader (SOU 2004:28). Betänkandet är remissbehandlat. Den tidigare regeringen har behandlat flera av de förslag som ändamålsfastighetskommittén lämnade. lämnade bl.a. förslag för ett effektivare statligt lokalutnyttjande. har haft i uppdrag att utreda och lämna förslag på dels inriktningen och utformningen av verkets stöd till myndigheter inom lokalförsörjningsområdet, dels hur styrningen och uppföljningen av myndigheternas lokalförsörjningsansvar kan utvecklas. Uppdraget redovisades och förslagen bereds inom . förslag avseende statlig mark för röligt friluftsliv behandlas nedan under avsnittet Rörligt friluftsliv. Däremot finns det inte någon grund för ett genomförande av förslag till förändringar avseende vissa principer för hyressättning. Flertalet remissinstanser har haft invändningar mot de förslag som kommittén lämnat. Den hållbara och för alla intressenter acceptabla lösning som efterfrågat måste därför åstadkommas på annat sätt. Regeringens avsikt är därför att fortsätta arbetet med att se över hyressättningen för statliga myndigheter och institutioner. föreslog i sitt betänkande att försäljning av fast egendom (statlig mark) skall kunna underlåtas om det föreligger särskilda skäl med hänsyn till det rörliga friluftslivet. Marken skall då kunna behållas i statlig ägo. I sitt betänkande anförde kommittén vidare att den inte, med den tid som stått till förfogande, haft möjlighet att ta ställning till vilka markområden som bör vara kvar i statlig ägo. Den tidigare regeringen uppdrog därför åt att, i samråd med och , genomföra en inventering av de fastigheter och områden Försvarsmakten hyr och som de avser att lämna och som kan komma i fråga att betraktas som viktiga och värda att skyddas för det rörliga friluftslivet. definierade i sin rapport i statlig ägo för skydd av rörligt friluftsliv (Fi2004/1882) vad som avses med rörligt friluftsliv samt kriterier för urval av skyddsvärda områden eller fastigheter. Myndigheten har i rapporten bedömt att 20 fastigheter, som Försvarsmakten ansett inte längre erfordras för försvarsändamål, bör bibehållas i statlig ägo till skydd för det rörliga friluftslivet. Den tidigare regeringen delade bedömning och beslutade därför att inte utan regeringens medgivande får sälja följande 20 fastigheter: 2:172, , Othem Grunnet 1:1, , Othem Majgu 1:1, , Broa 1:99, , Dämba 1:45 (del av), , Othem Asunden 1:1, , Aspö 1:122-3, 103-5, 186-7 och 119, kommun, Ungskär 1:2 och 3:6, kommun, Rosslö 1:4, kommun, Ivön 1:1, , 1:22, kommun, Gottenvik 1:15, , Svenska Högarna 1:1 (del av), kommun, Tjockö 1:3 (del av) och 1:12, kommun, Aspöja 1:18, , 13:1, kommun, 1:40, , Ramsö 1:10, , Överby 1:4 (del av), kommun och 1:112, kommun. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den redovisning som har lämnat omfattar endast ett mindre antal av de fastigheter som förmodligen inte längre kommer att behövas för försvarsändamål. Genom ändring i förordningen (1996:1190) om överlåtelse av statens fasta egendom, m.m. har det rörliga friluftslivet lagts till som ett särskilt skäl för att fast egendom, som inte längre behövs i statens verksamhet, fortfarande skall ägas av staten. Denna ändring trädde i kraft . Hänsynen till kulturminnesvården, totalförsvaret, naturvården och också det rörliga friluftslivet kan således utgöra särskilda skäl för att en egendom fortfarande skall ägas av staten. Mot denna bakgrund skall , tillsammans med berörda myndigheter, fortsätta att utreda vilka fastigheter som bör behållas i statlig ägo. De fastigheter som är aktuella att behålla skall föras över från till annan statlig myndighet. Se även utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, avsnitt 3.5.1.9, Friluftsliv. Överföringen innebär att kostnaderna för fastigheterna inte längre kommer att belasta eller verkets hyresgäster. Försvarsfastigheter och effektiv lokalförsörjning revisorer lämnade en skrivelse till angående styrningen av försvarets fastigheter och anläggningar (2002/03:RR7). En utredning fick i uppdrag att lämna förslag på hur regeringens rapportering till i fastighets- och anläggningsfrågor inom försvaret kunde förbättras. Utredningen skulle också lämna förslag på ett system där och regeringen ges en bättre överblick över totala verksamhet, resurser och finansiering. Utöver detta skulle utredaren undersöka och beskriva vilka åtgärder och Försvarsmakten vidtagit för att höja effektiviteten i lokalförsörjningen för Försvarsmakten samt lämna förslag på eventuella förbättringar i lokalförsörjningsfrågorna. Utredningen överlämnade betänkandet Försvarsfastigheter information till och effektiv lokalförsörjning (SOU 2005:7). Betänkandet har remissbehandlats. Utredningen föreslår bl.a. utökad information i budgetpropositionen gällande pågående och planerade investeringar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den tidigare regeringen anslöt sig till detta förslag och från och med föregående år lämnas information i budgetpropositionen om pågående och planerade investeringar på samma sätt som beträffande . Informationen innehåller en kortfattad beskrivning av vad investeringarna avser. anmälde också den tidigare regeringen i en skrivelse till (2005/06:131) att Försvarsmakten och skall renodla sina roller som hyresvärd och hyresgäst i syfte att effektivisera de gemensamma processerna och skapa förutsättningar för rationaliseringar och besparingar om ca . Försvarsmakten och genomför dessa effektiviserings- och besparingsprogram. och Försvarsmakten har kommit överens om en ny hyresmodell som fullt ut skall tillämpas från . Modellen innebär bl.a. att upplåtelserna för de enskilda kontrakten skall vara långa och tidsbundna. uppgick Statens fastighetsverks resultat till ca . Avkastningskravet till staten omfattade , vilket motsvarar av genomsnittligt myndighetskapital. Det i förhållande till avkastningskravet låga resultatet förklaras av att Statens fastighetsverks s.k. bidragsfastigheter belastat myndighetens resultaträkning med . Utfallet innebar en avkastning på , vilket motsvarar . Tabell 9.3 Uppgifter om det ekonomiska läget för har Statens fastighetsverks resultat belastats med i snitt för bidragsfastigheternas kostnader. fick Statens fastighetsverks resultat belastas med ytterligare ett engångsbelopp om för säkerhetsåtgärder på vissa bidragsfastigheter. resultat av verksamheten uppgick till ca , vilket var mer än budgeterat. Detta förklaras av bättre nettoresultat beroende på effektiviseringar och besparingar samt att flera försäljningar av uppsagda lokaler har kunnat genomföras tidigare än beräknat. Statens avkastningskrav uppgick till , vilket motsvarar av genomsnittligt myndighetskapital. Tabell 9.4 Uppgifter om det ekonomiska läget för Det beräknade resultatet är lägre än och beräknas resultatet minska med ytterligare . Orsaken är huvudsakligen konsekvenser av tidigare försvarsbeslut som inneburit att ett antal fastigheter såldes vilket gav ett högt resultat för . Vidare har hyresintäkterna minskat efter att bl.a. Försvarsmakten lämnat ett antal fastigheter. Regeringen bedömer att uppfyllt de mål den tidigare regeringen ställt. Erfarenhetsmässigt har det visat sig vara svårt att vid försäljning av vissa fastigheter återfå de kostnader som tidigare lagts ner eftersom marknadsvärdet är betydligt lägre än investeringskostnaderna för denna typ av särskilt anpassade byggnader. Regeringen bedömer att försäljningar genomförts affärsmässigt och att statens intressen tillvaratagits på ett bra sätt. Regeringen anser att en viktig förut- sättning för att försvarsbesluten skall implementeras på ett effektivt sätt är att avyttrar uppsagda fastigheter på ett sätt som minimerar eventuella förluster. har genomfört ett besparingsprogram med gott resultat. har, trots den stora osäkerhet som präglat myndigheten efter försvarsbeslutet , presterat ett gott resultat. Myndighetens mätningar gällande kundnöjdhet visar på goda relationer med nöjda hyresgäster. Myndigheten har också genomfört sina uppdrag på ett tillfredställande sätt. har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter och uppfyllt sina mål på ett fullgott sätt. Mätningar avseende kundernas uppfattning om myndigheten har genomförts och dessa visar på goda resultat vad avser kundnöjdhet. Myndigheten har uppfyllt sitt avkastningskrav. har dock fortsatt stora problem funnits vad avser underhållet på de s.k. bidragsfastigheterna och det begränsade ekonomiska utrymmet som finns till förfogande för dessa fastigheter. Behovet av underhållsåtgärder på bidragsfastigheter är omfattande och disponibla medel räcker inte till för att myndigheten skall kunna uppfylla målen avseende dessa fastigheter. föreslås att nettobudgeteringen skall upphöra för åtgärder på s.k. bidragsfastigheter. Istället föreslås få disponera ett nytt anslag för dessa åtgärder (se avsnitt 10.14 Bidragsfastigheter). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har i en revisionsrapport (RiR Dnr 32-2005-0520) om Statens fastighetsverks hyressättning av fritidsfastigheter, bostadsarrenden och permanentbostäder funnit ett antal fall där hyresnivån, såväl översom understiger bedömd marknadsmässig hyra. Enligt förordningen (1993:527) om förvaltning av fastigheter skall upplåtelse ske på marknadsmässiga villkor. Regeringens avsikt är att följa utvecklingen av hyresnivåerna. De av 1991 beslutade lokalförsörjnings- och fastighetsreformerna som låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 ligger fast. skall inom ramen för målen anpassa sin verksamhet till förändrade förutsättningar till följd av bl.a. försvarspolitiska beslut. På grund av den omställning av försvaret som pågår kommer ett stort antal fastigheter och mark att behöva avyttras . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.1 Anslagsutveckling för 1:1 1 Motsvarar 47 640 tkr prisnivå. Anslaget finansierar merparten av verksamhet. En mindre del av verksamheten finansieras av avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Intäkterna i den avgiftsbelagda verksamheten kommer främst från statistikförsäljning och kursverksamhet samt användarstöd och utredningsrapporter med samhällsekonomisk inriktning. Avgifterna disponeras i sin helhet av . får ta emot bidrag för sin verksamhet från forskningsråd, forskningsstiftelser, forskningsfonder, statliga myndigheter samt organ inom Europeiska unionen och Bidragsintäkterna disponeras av . Sammanlagt beräknas få disponera avgiftsinkomster och andra inkomster än anslag på . Tabell 10.3 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 1:1 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.4 Anslagsutveckling för 1:2 1 Motsvarar 102 077 tkr prisnivå. Anslaget finansierar ungefär hälften av () verksamhet. Andra hälften finansieras av avgifter. Tabell 10.7 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 1:2 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (11 582) (11 590) (varav tjänsteexport) (13 000) (13 000) (varav tjänsteexport) (14 000) (14 000) Tabell 10.6 Offentligrättslig verksamhet avgifter finansierar av verksamhetsgrenen resultatstyrning och finansiell styrning, av verksamhetsgrenen administrativa system EA- och PA-system samt hälften av Hermesverksamheten. Anslaget ökas med för revision av EU-medel. Finansiering sker genom att anslaget 22:1 förvaltningskostnader under utgiftsområde 13 minskas med och anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1 minskas med . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . Tabell 10.8 Anslagsutveckling för 1:3 Statskontoret 1 Motsvarar 52 189 tkr prisnivå. Anslaget finansierar i princip all Statskontorets verksamhet som har ett renodlat utrednings-, uppföljnings- och utvärderingsuppdrag. På anslaget finns även vissa medel för regeringens behov av förvaltningspolitiska insatser. Utöver anslagsmedel tar Statskontoret emot ca 2 miljoner i bidragsintäkter från när det finns extraordinära kostnader kopplade till projekten. Tabell 10.9 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 1:3 Statskontoret Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen bedömer att Statskontorets administrativa kostnader behöver minska men att utredningskapaciteten bör fortsätta ungefär på samma nivå som 2006. Anslaget minskar med till följd av engångsvisa omstruktureringsmedel som anvisades 2006. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . 10.41:4 Täckning av merkostnader för lokaler Tabell 10.10 Anslagsutveckling för 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler Anslaget finansierar hyror för vissa tomma lokaler för vilka staten har betalningsansvar till dess att avtalen går att avveckla. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna är avtalskonstruktioner samt möjligheter att hyra ut lokalerna i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Utgifterna på anslaget har varit större än anslaget. För att täcka kostnaderna för hyrorna har anslagssparande tagits i anspråk. Tabell 10.11 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . Tabell 10.12 Anslagsutveckling för 1:5 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 473 814 tkr prisnivå. 3Motsvarar 471 814 tkr prisnivå. Anslaget finansierar ungefär hälften av verksamhet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (81 063) (78 900) (2 163) (varav tjänsteexport) (85 000) (85 000) (varav tjänsteexport) (87 000) (87 000) Den avgiftsfinansierade verksamheten avser produktion av officiell statistik åt andra statistikansvariga myndigheter, produktion av annan statistik och tjänsteexport. Tabell 10.14 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 1:5 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget ökas med för ekonomisk statistik och med för materialflödesstatistik. Anslaget ökas med för sjuklönestatistik. Finansiering sker genom att anslaget 19:6 under utgiftsområde 10 minskas med motsvarande belopp. Anslaget ökas vidare med för demokratistatistik. Finansiering sker genom att anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati under utgiftsområde 1 minskas med motsvarande belopp. Anslaget minskas med till följd av att tidigare beslutad tidsbegränsad ökning av anslaget upphör. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . Tabell 10.15 Anslagsutveckling för 1:6 Kammarkollegiet 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 30 915 tkr prisnivå. 3Motsvarar 29 933 tkr prisnivå. Anslaget finansierar Kammarkollegiets förvaltningskostnader och inkluderar kollegiets kostnader att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen. Utöver förvaltningsanslaget disponerar Kammarkollegiet ett fyrtiotal anslag inom 12 utgiftsområden för olika ändamål. Av Kammarkollegiets verksamhet finansieras med avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet