prop · GT031d27 · 2006-01-01 00:00:00 — 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 84 969 tkr prisnivå. 3Motsvarar 84 969 tkr prisnivå. Från anslaget lämnas bidrag till () grundläggande verksamhet, som t.ex. ledningsfunktion, utrednings-, informations- och ekonomiverksamhet. IVA:s verksamhet inriktas på att följa, analysera och sprida information om aktuella utvecklingstendenser, samt på att skapa och initiera samverkan mellan olika aktörer i samhället. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 38:15 Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakade- Anslaget täcker förvaltningskostnader för . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 38:16 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.43 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 38:16 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.45 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 38:17 Konkurrensforskning Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 6 672 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 672 tkr prisnivå. Anslaget finansierar främjandet av konkurrensrelaterad forskning inom i första hand disciplinerna ekonomi och juridik. I enlighet med regeringens förslag på tilläggsbudget i denna proposition förs till anslag 36:2 Väghållning och statsbidrag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 38:17 Konkurrensforskning . beräknas anslaget till respektive . 3.16.1838:18 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget används för att täcka kostnader i samband med upprustning och drift av kanalen. beslöt (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) bl.a. att finansieringen av kanalens upprustning skall tillförsäkras genom statsmakternas försorg. Varje budgetår sedan anslaget inrättades /93 har anvisat för upprustning och drift av kanalen. De statliga insatserna har bidragit till att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål ökat. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bedöms vara tillräckligt för att klara av nödvändig upprustning och drift av kanalen. Även bedöms denna anslagsnivå vara tillräcklig. Tabell 3.47 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 38:18 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 3.16.1938:19 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar kostnader för omstrukturering, genomlysning och försäljning av företag med statligt ägande. förvaltas 57 företag/koncerner och affärsverk, varav 43 ägs helt och 14 ägs tillsammans med andra. Värdet av de förvaltade bolagen är cirka 500 . lämnades 17 i utdelningar. Svenska staten är även den största ägaren på Stockholmsbörsen. Detta medför ett stort ansvar och ställer krav på att regeringens ägarförvaltning är långsiktig och professionell. övergripande målet är att skapa värde för ägarna, det svenska folket. I regeringens arbete med bolagsförvaltningen ingår att arbeta med olika typer av ägarfrågor. Regeringen arbetar också med att både förbereda och genomföra de beslut fattat avseende det statliga ägandet och ett antal specifika bolag. Regeringen lämnar en skrivelse till med en redogörelse för företag med statligt ägande, (skr. 2004/05:120). Genomlysning är ett viktigt verktyg i utvärderingen av förvaltningen av den del av statens tillgångar som finns i företag med statligt ägande. Regeringen framställer därför en verksamhetsberättelse samt fyra kvartalsrapporter för den statliga bolagssfären. Statens förvaltningskostnad för företag med statligt ägande uppgick till , varav avsåg externt köpta tjänster. Extern rådgivning är ett komplement till löpande ägarförvaltning. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas . har anslaget beräknats till och till 2008. Tabell 3.49 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 38:19 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år 3.16.2038:20 Kapitalinsatser i statliga bolag 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . I finns ett konto dit extra utdelningar om högst 5 kan föras från statliga bolag 2005 i syfte att användas för kapitalinsatser i statliga bolag. beslutade om kapitaltillskott i varje enskilt fall (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235, prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274, prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:NU1, rskr. 2004/05:117). Före finansiering av kapitaltillskottet till enligt nedan, har 2 förts till och tagits i anspråk från det särskilda kontot . beslutade (prop. 2003/04:127, bet. 2003/04:NU15, rskr. 2003/04:286) att bemyndiga regeringen att vidta åtgärder i samt att finansiera dessa åtgärder inom de ramar fastställt skall gälla för finansiella omstruktureringar inom den statliga bolagssfären. Regeringen beslutade att utbetala till . Medlen utbetalades genom att anslaget 38:20 Kapitalinsatser i statliga bolag överskreds. Anslaget kommer att återställas genom att underskottet samt upplupen ränta återbetalas till anslaget från det särskilda kontot som kommer att tillföras medel genom extra utdelningar från ett eller flera statliga bolag före utgången av 2005. Kostnaderna för åtgärderna i uppgick till och avser rådgivningstjänster inom marknad, ekonomi och finans samt juridik. Dessa kostnader har dock belastat anslag 38:19 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 fanns på kontot som utgör ränta på den behållning som funnits på kontot. Enligt regeringens uppfattning har den ordning som formats för att kapitalstrukturen i statliga bolag skall kunna förbättras förutsättningar att svara mot behoven. Re- geringen anser därför att ordningen med ett konto i och ett anslag som får överskridas bör tillämpas även . Sammanfattningsvis bör följande villkor gälla för kapitaltillskott till statliga bolag och finansiering av tillskotten. Regeringen bör även få föra extra utdelningar från statliga bolag till kontot i och efter beslut i varje särskilt fall använda medlen för kapitaltillskott i statliga bolag. Den sammantagna ramen, dvs. inklusive de åtgärder som vidtagits , 2004 och 2005, bör anslagets utnyttjande som beslutade om bör gälla även . Det betyder att anslaget endast skall belastas om det vid tillfället för en kapitalinsats inte finns medel på kontot i . Anslaget bör under loppet av 2006 få överskridas med högst 2 . Endast om överskridande av anslaget skett skall medel från kontot i föras till anslaget. Om anslaget belastas skall hela underskottet inklusive ränta återbetalas före utgången av 2006 genom att medel från kontot, dvs. medel från extra utdelningar, tillförs anslaget. Anslaget skall således inte vara belastat vid utgången av 2006. Medel som finns på kontot vid utgången av 2005 bör få användas för avsett ändamål även . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 38:20 Kapitalinsatser i statliga bolag . beräknas anslaget till . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.51 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 38:20 Kapitalinsatser i statliga bolag Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget 3.16.2138:21 Avgifter till vissa internationella organisationer 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Anslaget minskas med 700 tkr genom överföring till anslag 35:5 Energiforskning inom UO 20 Allmän miljö- och naturvård. Anslaget används för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella näringspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i valutakurser. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen och för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationsinhämtning på för viktiga områden. Bidraget ges bl.a. till följande organisationer: -Internationella byrån för mått och vikt (BIPM), -metrologi (OIML), -Organisationen för intellektuell äganderätt (), -Internationella bly- och zinkstudiegruppen (ILZSG), -Internationella nickelstudiegruppen (INSG), -Efta, Ädelmetallkonventionen, -COST, 4:th Fund (tekniskt-vetenskapligt samarbete), samt Regeringen föreslår att överförs till anslag 35:5 Energiforskning inom utgiftsområde 21 Energi för kostnader för . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 38:21 Avgifter till vissa internationella organisationer . beräknas anslaget till . Tabell 3.53 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 38:21 Avgifter till vissa internationella organisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 3.16.2238:22 Finansiering av rättegångskostnader1 1 Nytt anslag. Anslaget skall finansiera kostnader med anledning av mål och ärenden som avser överklagande av beslut eller vari för talan. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 38:22 Finansiering av rättegångskostnader . beräknas anslaget till . 3.16.2338:23 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft1 1 Nytt anslag. Anslaget skall användas för åtgärder som främjar ökad konkurrenskraft. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 38:23 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft . beräknas anslaget till 200 000 000 . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.56 Offentligrättslig verksamhet (som inte får finansieras genom avgifter. Den offentligrättsliga verksamheten utgörs av stämpelskatt, se tabell inkomsttitel och förseningsavgifter, se tabell inkomsttitel . Från till saknades stöd för att ta ut stämpelskatt i den nya lagen om företagsinteckning. ändrades lagen om stämpelskatt och kunde retroaktivt fakturera stämpelskatt från vilket ger ett lågt utfall för . Prognosen är hög eftersom den retroaktivt fakturerade stämpelskatten kommer att betalas in . Tabell 3.57 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.58 Offentligrättslig verksamhet (som inte får finansieras genom avgifter. Verksamheten med patent, varumärken och mönster skall ge intäkter som motsvarar kostnaderna för Patentbesvärsrättens verksamhet. verksamhet är helt avgiftsfinansierad. Intäkterna uppgick till , varav årsavgifter utgjorde ca . Nämndens kostnader uppgick till , varav personalkostnader utgjorde ca . Vid utgången av 2004 hade ett positivt myndighetskapital om . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 beräknas ett positivt resultat om . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4 Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande Politikområdet Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande består av följande verksamhetsområden: -handels- och investeringsfrämjande och -internationell handelspolitik och inre marknaden. Politikområdets verksamhet syftar till att skapa tillväxt och sysselsättning i genom att främja öppen handel och avveckla handelshinder på ett sätt som överensstämmer med målet om en rättvis och hållbar global utveckling. Det sker genom att göra EU:s inre marknad mer effektiv vilket också förbättrar EU-ländernas konkurrenskraft. Globalt värnas och utvecklas öppna, enkla, rättvisa och legitima ramvillkor för internationell handel och investeringar i () och genom EU:s handelsavtal med andra länder. är ett viktigt forum för att skapa tydliga regler och riktlinjer för internationell samverkan, erfarenhetsutbyte mellan länder och kvalificerad analys. Som en del av verksamheten ingår insatser som syftar till att företag skall ta ökat etiskt, socialt och miljömässigt ansvar och motverka korruption. Målet med politikområdet uppnås genom att bl.a. främja export, import och utländska investeringar i samt att stärka profileringen av i utlandet. Inom politikområdet finns följande myndigheter och andra statliga verksamheter: , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), (), Myndigheten för utländska investeringar i (Invest in , ), exportråd () och AB (). Vidare anslås medel för svenskt deltagande i internationella handelsorganisationer och bidrag till Standardiseringsråd (SSR). anslogs medel för Näringslivsutveckling i (Östersjömiljard 2). är inom ansvarigt för politikområdet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande Anslag inom utgiftsområde 24 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: 39:5 Avgifter till internationella 39:6 Bidrag till standardiseringen 2003 24 39:6 Näringslivsutveckling i Totalt för politikområde Utrikeshandel, export- och 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2006. Målet är en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (), ökad svensk export och ökade utländska direktinvesteringar i . Resultatbedömning för respektive verksamhetsområde Ökad export och ökade direktinvesteringar i . 4.4.2.1 Insatser inom politikområdet Handels- och investeringsfrämjandet utgår från regeringens politik för fler jobb och uthållig tillväxt. Globaliseringens möjligheter skall tillvaratas. En viktig ambition för handels- och investeringsfrämjandet är att slå vakt om och förstärka positionerna för på områden där och svenska företag har spetskompetens och särskilda förutsättningar att konkurrera internationellt. Det aktiva exportfrämjandet skall öka företagens förmåga till internationalisering. Små och medelstora företag prioriteras. Särskilda satsningar görs på snabbväxande marknader och strategiska branscher. Satsningar görs på investeringsfrämjande för att attrahera utländska direktinvesteringar till . är ett viktigt instrument för att stimulera ekonomisk tillväxt. stödjer och främjar svensk export och internationalisering och gör det lättare för svenska företag att växa internationellt. Inom ramen för det s.k. statliga uppdraget och särskilda länder- och branschsatsningar med statlig finansiering har åtgärder för att främja svensk export genomförts. Exportsatsningar har genomförts på prioriterade marknader och inom strategiska branscher, t.ex. it och telekom, bioteknik, miljöteknik inkl. förnybar energi och upplevelseindustri. har 2005 fått i uppdrag att genomföra särskilda satsningar för att främja i första hand små och medelstora företags exportmöjligheter på intressanta och snabbväxande marknader. Till dessa hör EU-länder med grannländer, , , och . Detta är marknader som erbjuder nya möjligheter och utmaningar. Det är viktigt för svenska företag och svensk kompetens att göra sig gällande i ett tidigt skede. inleds en satsning som syftar till internationalisering av underleverantörer med fokus på fordonsindustrin. På uppdrag av regeringen () fortsätter särskilda satsning på livsmedelsexport . Samarbete sker mellan branschprogram och Invest in () verksamhet inom näraliggande områden. Statens insatser för att främja projektexporten ger resultat i upphandlingarna hos många multilaterala organisationer. Konkreta åtgärder skall fortsatt bidra till att uppnå tillväxtmålet genom projektexport och upphandling. Här kan svenska företags andel av upphandlingen inom internationella finansinstitutioner, FN och EU befästas och förstärkas. beslutade regeringen om särskilda insatser för att främja svensk projektexport till EU:s nya medlemsländer och grannländer. Tyngdpunkten läggs på programmet Aktiv projektutveckling som omfattar projektförberedande och -understödjande insatser. ett koncept för marknadsföring av svenska miljölösningar för en hållbar stadsutveckling har bl.a. lett till en fördjupad dialog om samarbetsmöjligheter i samt uppdrag till en svensk expertgrupp att göra en hållbarhetsöversyn av ett stort stadsutvecklingsprojekt i , . Svenska ambassader och generalkonsulat har 2004 och , parallellt med sitt löpande främjandearbete, genomfört ett stort antal fokuserade aktiviteter i samverkan med andra främjandeorganisationer, företag och lokala samarbetspartners för att främja strategiska branscher, både nya högteknologiska och mer traditionella branscher. De svenska honorärkonsulaten är en viktig resurs för den Sverigefrämjande verksamheten i utlandet. genomfördes besök med inriktning på Sverigefrämjande för bl.a. konsuler i några . i utlandet (NSU) är ett forum för informationsutbyte, 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 samordning och gemensamt agerande vad gäller Sverigeprofilering mellan de statliga och halvstatliga organisationerna inom Sverigefrämjandet. NSU tar initiativ till Sverigefrämjande projekt. Regeringen avsätter medel inom politikområdet för Sverigeprofilering och samverkansprojekt till stöd för Sverigefrämjandet. Näringslivet både handeln och industrin och konsumenter är beroende av en effektiv import. Importen bidrar till sund konkurrens på den svenska marknaden samt till ökat utbud och lägre priser för konsumenterna. Bra insatsvaror till konkurrenskraftiga priser ökar konkurrenskraften för svensk industri. I internationella utvecklingssamarbete spelar ömsesidigheten i handeln en allt viktigare roll. Handeln med utvecklingsländer står i fokus i pågående WTO-förhandling. För att underlätta exporten från har en kontaktpunkt inrättats på , Open Trade , som bl.a. ska hjälpa till att lösa de hinder som exportörer från fattiga länder kan möta på den svenska marknaden. och fortsatte insatserna för att bygga upp ett allmänt importfrämjande. beviljades fortsatt bidrag (2,) för importfrämjandet i samverkan med Sida, , handelskamrar och andra handelsfrämjande organisationer och projekt. () har med anledning av en begäran från tillsatt en utredning avseende importfrämjande insatser. Den skall resultera i en bedömning av om och hur importfrämjande insatser kan integreras närmare med exportfrämjandet. () har genom exportkredit- och investeringsgarantier en central roll i strävan att ge svenskt näringsliv goda konkurrensförutsättningar på de internationella marknaderna. Representanter för och har deltagit i för exportkrediter och i arbete angående reglering av statsstödda exportkrediter. Inom har man enats om att arbeta vidare med frågan om harmonisering av kommersiella liksom med frågan om gemensamma riktlinjer för att undvika korruption i samband med statsstödd 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 AB () tillhandahåller långfristig exportfinansiering för svensk exportindustri. SEK administrerar det statsstödda exportkreditsystemet. Utländska investeringar tillför värdefull kompetens och teknologi som de skapar många arbetstillfällen. Myndigheten för utländska investeringar i (Invest in , ) medverkar aktivt till att utländska företag investerar eller samverkar med svenska företag för att få till stånd investeringar i . tillhandahåller tjänster och informationsmaterial kostnadsfritt, besvarar förfrågningar från utländska investerare eller företag som planerar att etablera sig i samt hjälper företag att etablera kontakter med myndigheter, kommuner eller andra relevanta aktörer. 4.4.2.2 Insatser inom andra politikområden Inom handels- och investeringsfrämjandet är ett flertal offentliga och privata aktörer verksamma. och samarbetar med dessa inom sina respektive verksamhetsfält, t.ex. Verket för näringslivsutveckling (), Verket för innovationssystem (), och (). Det är angeläget att detta samarbete fortsätter. En mycket stor exportpotential finns i flera av de länder som är eller har varit aktuella för svenskt utvecklingssamarbete. Många av dessa länder kan också öka sin export till och EU, vilket gynnar såväl som dessa länders egen utveckling. pågår ett arbete med att ta fram en handlingsplan och konkreta förslag till hur gränssnittet svensk utvecklingspolitik och svenskt näringsliv ömsesidigt kan stödja varandra. Ett konkret exempel är konceptet . Utifrån ett helhetstänkande förenar och konkretiserar detta koncept de svenska miljöpolitiska ambitionerna med utvecklingssamarbetets fokus på en hållbar urban utveckling. bedöms ha en betydande potential ur båda politikområdenas perspektiv. Inom ramen för det utökande biståndet kan vissa samfinansierade insatser av projektförberedande eller understödjande karaktär bli aktuella inom exempelvis miljö- och energiområdet. Den totala svenska varuexporten ökade 2004 i värde jämfört med och uppgick till . Värdet av varuexport uppgick 2005 till , en ökning jämfört med . Exporten till ökade 2004 medan ökningen till och var . förblev största exportmarknad. De europeiska länderna tog emot knappt tre fjärdedelar av exporten och här återfinns efter de tio största exportmarknaderna med i topp. var största exportmarknad i . Bland länder dit exporten ökade mycket kan nämnas , , , och . Tabell 4.2 Export till ett urval länder (miljarder kronor) Importen av varor ökade och uppgick till . ökade varuimporten och uppgick till . Diagram 4.1 Utvecklingen av export och import i fasta priser samt andel av BNP (1994-2004) Export (andel av BNP) Import (andel av BNP) Det svenska handelsnettot fortsatte 2004 att vara kraftigt positivt och uppgick till . För årets uppgick handelsnettot till , en minskning med jämfört med . verksamhet indelas i tre områden: information, särskilda program och konsultverksamhet.