prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Kommunerna blev skyldiga att erbjuda förskoleverksamhet minst från till barn vars föräldrar är arbetslösa. Även barn till föräldralediga fick samma rätt 2002. Allmän förskola - kostnadsfri förskola för 4-5-åringar - infördes . -Höjda barnbidrag. Barnbidraget har höjts i flera etapper, från 1994 till . Dagens barnbidrag har den högsta nominella och reala nivån sedan barnbidraget Även flerbarnstilläggen har höjts. sanera finanser efter krisåren . har ett flertal åtgärder genomförts för att ska bli ett bättre land för de äldre. -Höjd ekonomisk standard. Den inkomst- relaterade pensionen följsamhetsindexeras . har de inkomstrelaterade pensionerna höjts , utöver inflationen. Bostadstillägget för pensionärer har höjts i flera omgångar. Ersättningsnivån har ökat från av bostadskostnaden 2006 enligt förslag i denna proposition. Ett äldreförsörjningsstöd för pensionärer som helt saknar pension eller som har en pension som inte ger tillräcklig försörjning infördes . Inkomstprövningen av änke- pensionerna avskaffades 2003. Ett högkostnadsskydd för tandvård för äldre infördes . inträder det kalenderår patienten fyller . Patienten ska under en behandlingsomgång inte betala mer än för behandlingar såsom kronor, broar, implantat och avtagbara proteser. I denna proposition föreslås nya satsningar på tandvård, se avsnitt 1.8. -Billigare äldreomsorg. För att sänka avgifterna i äldreomsorgen infördes en maxtaxa i äldre- och handikappomsorgen . -Höjd kvalitet i äldreomsorgen. För att utveckla kvaliteten påbörjades en bred satsning på kompetensutveckling i äldre- omsorgen i form av Kompetensstegen. tillkommer 10 000 utbildningsvikariat för att möjliggöra grund- och påbyggnadsutbildning för redan anställda i vården och omsorgen. har ålderspensionärers ekonomiska standard ökat . Men kan bli ett ännu bättre land att åldras i. Därför föreslår regeringen fler åtgärder för äldre i denna proposition, se avsnitt 1.5. Kortare köer och bättre sjukvård Hälso- och sjukvården ska finnas till för alla på lika villkor och ges efter behov. Ingen ska tvingas avstå från hälso- och sjukvård av ekonomiska skäl. Saneringen av ekonomin tvingade fram nedskärningar som även drabbade vården. När samhällsekonomin åter kom i balans inleddes ett omfattande reformarbete för att förnya och förbättra hälso- och sjukvården. -Ökade resurser till sjukvården. Resurserna till sjukvården har ökat från av BNP . Ingen ska behöva vänta från beslut till behandling. En nationell vårdgaranti för planerad sjukvård infördes för alla behandlingar . tillämpar alla landsting fritt vårdval, vilket innebär att patienten kan välja att få vård i ett annat landsting än sitt eget. -Fler vårdutbildade. Läkarutbildningen har utökats med 150 nybörjarplatser . I samband med fjolårets budgetproposition utökades nybörjarplatserna på läkar- utbildningen med ytterligare 65 platser . Vidare har en utbyggnad skett av sjuksköterske- utbildningen med omkring 1 200 nybörjar- platser . Satsningarna och den medicintekniska utvecklingen har gett resultat. är ett av de länder i världen som har lägst dödlighet bland annat efter hjärtinfarkt. Antalet operationer för gråstarr har mer än fördubblats . Antalet höftledsoperationer har ökat . Spädbarnsdödligheten minskar och är bland den absolut lägsta i världen. För jämställdhet mot diskriminering har kommit långt när det gäller jämställdhet. Ändå är långt ifrån jämställt. Kvinnor har sämre arbetsvillkor, tjänar mindre än män, blir oftare sjukskrivna och når i lägre utsträckning än män ledande befattningar. förekommer diskriminering på grund av både kön och sexuell läggning. Det krävs fortsatta åtgärder både på arbetsmarknaden och i samhället i stort. -Jämställt uttag av föräldrapenningen. har mäns uttag av föräldrapenning ökat från . infördes i föräldraförsäkringen som är vikt för mamman respektive pappan. är således av föräldra- försäkringen reserverade för vardera föräldern. höjs taket i föräldrapenningen. Detta kan bidra till ett ökat uttag för de män som har inkomster över taket. -Lika lön för likvärdigt arbete. Löne- diskrimineringen av kvinnor är olaglig och ska bekämpas. Regeringen kommer att presentera en nationell handlingsplan mot könsdiskriminerande löneskillnader. Denna plan syftar till att ta ett helhetsgrepp och innehåller åtgärder inom ett flertal politikområden. -Ökad makt i offentlig sektor. Regeringen bestod 1994 i den svenska demokratins historia av lika många kvinnor som män. Andelen kvinnliga myndighets- chefer har ökat från och andelen kvinnor i de centrala statliga myndighetsstyrelserna har ökat från . -Mer insyn i privat sektor. infördes en lag som kräver att företag med minst 10 anställda ska redovisa könsfördelningen i styrelse och ledningsgrupp i sin årsredovisning. -Förbud mot diskriminering. infördes ett utökat diskrimineringsskydd, vilket innebär förbud mot diskriminering på grund av kön utanför arbetslivet och högskolan. -Skärpt lagstiftning mot våld mot kvinnor och sexköp. Lagstiftningen om våld mot kvinnor har skärpts. Köp av sexuella tjänster har förbjudits. En ny sexualbrottslag har införts, som bland annat innebär en strängare syn och längre preskriptionstider på sexuella övergrepp samt ett ökat skydd mot sexuella kränkningar. En nationell handlingsplan mot prostitution och handel med människor för sexuella ändamål kommer att presenteras. -Ökat stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn. satsas för att öka stödet till våldsutsatta kvinnor och deras barn. Kvinnojours- verksamheten i hela landet stärks och Rikskvinnocentrum ombildas till ett nationellt . Merparten av pengarna fördelas av länsstyrelserna efter ansökan från kommunerna. En översyn av kommunernas stöd till våldsutsatta kvinnor görs i syfte att förbättra det långsiktiga stödet. -Åtgärder mot så kallat hedersrelaterat våld. För är avsatta för insatser mot så kallat hedersrelaterat våld. Resurserna ska användas till skyddat boende för utsatta ungdomar av båda könen, utbildning och attitydpåverkande arbete. -Rätt till heltid. Andelen kvinnor som arbetar heltid har ökat från 2005. Men det är inte tillräckligt. Att bekämpa ofrivillig deltid är en viktig del i arbetet med att öka antalet arbetade timmar. Regeringen avser att presentera ett lagförslag om stärkt rätt till Därutöver har ett lagförslag lagts fram som stärker det arbetsrättsliga skyddet för föräldralediga och förhindrar att föräldraledighet kan utnyttjas som uppsägningstid. -Nya mål för insatserna för jämställdhet. Regeringen har lämnat en proposition om jämställdhetspolitikens inriktning och styrning. Där aviserar regeringen att en ny myndighet bör bildas för att bidra till en effektiv jämställdhetspolitik. -Ökat stöd till kvinnors organisering. För att främja kvinnors deltagande i den demokratiska processen och i samhällslivet höjs stödet för kvinnors organisering med 2006. tillförs ytterligare respektive . -Homosexuellas rättigheter har stärkts. har flera reformer genomförts för att stärka homosexuellas rättigheter. Homo- sexuella par har fått rätt att ingå partnerskap och rätt att prövas som adoptivföräldrar. Lesbiska kvinnor har fått möjlighet till insemination. Ökad trygghet mot brott Att kunna vara trygg i sin vardag är avgörande för människors tilltro till samhället. Både brottsligheten i sig och dess orsaker ska bekämpas. Ett flertal åtgärder har genomförts för att stärka rättsväsendet och öka tryggheten. -Ökade resurser till polisen. Krisen innebar att rättsväsendet fick genomgå besparingar. resurserna till rättsväsendet dock ökat kraftigt. utbildas 4 000 poliser. Jämfört med 2000 har antalet poliser ökat med 1 500 och till drygt 17 500. Frågan om polisutbildningen ska utredas. -Effektivare bekämpning av allvarliga brott. Polisen har fått bättre verktyg för att klara upp allvarlig brottslighet, bland annat ett mer omfattande DNA-register och möjlighet till hemlig avlyssning. Möjligheten till teleavlyssning och teleövervakning vid grova brott har utvidgats. Vid sidan av detta har rättssäkerhetsåtgärder såsom offentliga ombud vid domstolsförhandlingar införts. Vidare har vapenkontrollen förbättrats och ett vapenregister har införts. -Kamp mot ekonomisk brottslighet. Bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten har en viktig roll i kampen mot organiserad brottslighet. För att effektivisera bekämpningen av ekonomisk brottslighet inrättades Ekobrotts- myndigheten som en självständig del av åklagarväsendet. En utredning har tillsatts för att utvärdera verksamheten och lägga förslag på ytterligare förbättringar. Skattebrottsbekämpningen har effektiviserats inom ramen för . -Bättre stöd till brottsoffer. har brottsoffrens ställning stärkts. Lag- stiftningen om besöksförbud har skärpts. Stödet till våldsutsatta kvinnor och deras barn har förbättrats genom en stor satsning på landets kvinnojourer. har regeringen därutöver lagt ett förslag om ökat stöd till barn som lever i våldsutsatta hem så att barn som blir vittne till våld blir betraktade som brottsoffer och får rätt till brottsskadeersättning. Befattning med barnpornografi har kriminaliserats. -Individen i centrum i kriminalvården. Regeringen har föreslagit en ny kriminalvårdslag som sätter individen i centrum. Den nya lagen innebär exempelvis att den som är skötsam och uppfyller vissa krav får möjlighet att redan efter halva strafftiden avtjäna straffet utanför anstalt, som den som allvarligt missköter sig inte har möjlighet att bli villkorligt frigiven efter två tredjedelar av strafftiden. -Sociala och förebyggande åtgärder. Ett nationellt program för brottsförebyggande arbete har lagts fram. 1994 fanns det ett fåtal lokala brottsförebyggande råd. /06 fanns det 297 stycken. Förebyggande insatser i socialt utsatta områden har givits särskilt stöd. Missbrukarvården har fått ökade resurser för att förebygga brott, prostitution och hemlöshet. Åtgärderna mot alkohol- och narkotikamissbruk har tilltagit. Personer med funktionshinder ska ha samma rättigheter och skyldigheter som andra medborgare. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare - utgör grunden för regeringens arbete på detta område. Handlingsplanen har följts upp i en skrivelse till . Uppföljningen visar att arbetet har gått framåt när det gäller att öka tillgängligheten i samhället, men att det återstår arbete innan målen kan nås. har flera åtgärder genomförts för att göra mer tillgängligt för personer med funktionshinder. -Ny myndighet och tydligt sektorsansvar. bildades en ny myndighet med särskilt uppdrag kopplat till den nationella handlingsplanen. Myndigheten ska svara för samordning och stödja och stimulera olika aktörer att beakta de handikappolitiska målen i sin verksamhet. Därutöver har 14 myndigheter fått ett särskilt sektorsansvar för att få en bättre organisation för att genomföra handikappolitiken och få bättre genomslag i sektorer som traditionellt inte har arbetat med dessa frågor. -Kraftsamling för att göra kollektivtrafiken tillgänglig. Regeringens mål är att kollektivtrafiken ska vara tillgänglig för funktionshindrade . För att nå målet krävs en kraftsamling. har betalats ut i statsbidrag för att öka tillgängligheten. Regeringen aviserar i den transportpolitiska propositionen som lämnades att ett prioriterat nätverk av stationer och fordon ska göras tillgängliga för alla. Detta nät ska sedan successivt utvidgas. -Kultur och medier. Tillgängligheten till film och video har ökat. Det nya sändningstillståndet för TV4 för innebär att kravet på textning av svenskspråkiga program höjs. -Bättre fysisk miljö. Med en ny lagstiftning om enkelt avhjälpta hinder görs allt fler insatser för att förbättra tillgängligheten till publika lokaler och allmänna platser. -Bättre jobbmöjligheter. För att förbättra arbetsmöjligheterna för funktionshindrade har taket i lönebidraget höjts i två steg. denna proposition föreslås även att antalet lönebidrag utökas med 2 000 . -Skärpta lagar mot diskriminering. har skyddet mot diskriminering på grund av funktionshinder skärpts. -Stöd och service till vissa funktionshindrade. infördes en särskild rättighets- lagstiftning för personer med omfattande funktionshinder. Med denna lagstiftning kom även assistansreformen. Den största infrastruktursatsningen i modern tid För att tillväxt och utveckling ska vara möjlig i hela landet behövs en väl utvecklad infrastruktur. Bättre kommunikationer gör det lättare för företagare att leverera varor och tjänster till sina kunder och skapar rörlighet på arbetsmarknaden. -Nya vägar och spår. I en historisk satsning på infrastruktur fördelas . Pengarna används till att bygga nya spår och vägar samt att rusta upp och sköta befintlig infrastruktur. har regeringen avsatt mer än till att förbättra infrastrukturen. Antalet dödsfall i trafiken har minskat från 589 personer 1994 till preliminärt 440 personer 2005. Det är det lägsta antalet . itrafiken i är bland de lägsta i världen iförhållande till befolkningens storlek. Men det är inte tillräckligt. Nollvisionen i trafiken ligger fast. Inom ramen för infrastruktur- satsningen öronmärks för trafiksäkerhets- satsningar. -Sänkt moms på kollektivtrafik. En väl fungerande kollektivtrafik tjänar både människor och miljö på. Momsen på kollektivtrafik halverades från 2001. -IT för alla. har avsatts för att bygga ut bredband i glesbygd. Målet är att hela landet ska ha tillgång till en effektiv och säker infrastruktur. är en ledande nation när det gäller tillgång till modern . IT i skolan som genomfördes gav drygt halva lärarkåren kompetensutveckling inom IT. Myndigheter har utvecklat sina tjänster på Internet och visionen om 24-timmarsmyndigheter har skapats. -Nya förslag för bättre transporter. överlämnade regeringen en transportpolitisk proposition till med en rad förslag om hur det svenska transportsystemet kan förbättras för att bidra till tillväxt och hållbar utveckling i hela landet. 210 000 nya bostäder Alla ska ha rätt att bo bra. Det gäller såväl gammal som ung, ensamstående som familj. Bostadsproduktionen ska möta människors behov i fråga om tillgänglighet, pris och standard. -Investeringsstöd till bostadsbyggande. avsätts för investeringsbidrag till hyresrätter i områden med bostadsbrist. får dessutom de som bygger mindre och medelstora hyresrätter och studentbostäder med rimliga kostnader en investeringsstimulans som motsvarar en sänkning av byggmomsen från . I denna proposition aviseras att såväl investeringsbidragen som investerings- stimulansen förlängs till . Se avsnitt 1.8. -Sänkt fastighetsskatt. har fastighetsskatten sänkts från av taxeringsvärdet till för småhus och för hyreshus. En begränsningsregel har införts i fastighets- och förmögenhetsskatten så att människor med låga inkomster ska kunna bo kvar i högt taxerade fastigheter. Takten i bostadsbyggandet har ökat kraftigt, och prognoserna för åren framöver tyder på ett fortsatt högt byggande. har 210 000 nya bostäder påbörjats eller färdigställts. Uppföljningar visar att de statliga investeringsstöden har haft stor betydelse. Diagram 1.11 Påbörjade lägenheter Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. har en rad åtgärder genomförts för att ställa om till ett grönt folkhem. Det handlar bland annat om följande: -Effektivare energianvändning. har industrins energianvändning ökat , som industriproduktionen har stigit . Den totala energianvändningen i har ökat , som ekonomin har vuxit . -Förnybar energi. Regeringen satsade för att ställa om energisystemet. Den förnybara energin har ökat med och utgör av den totala energianvändningen, jämfört 1994. Biobränslen står för den största delen av ökningen. -Investeringar för ekologisk hållbarhet. satsades på lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Därefter har satsats på investeringar inom ramen för klimatinvesteringsprogrammen (KLIMP). Programmen genererar sammanlagt i miljöinvesteringar. Bland annat har biogas och fjärrvärme byggts ut. Ytterligare satsningar sker , se avsnitt 1.9. -Biologisk mångfald. Anslagen för biologisk mångfald har ökat från 1994/1995 till 2006. Det har bland annat lett till att mark har kunnat skyddas som naturreservat. -Grön skatteväxling. har en strategi för grön skatteväxling successivt realiserats. Miljörelaterade skatter har höjts som skatterna på arbete har sänkts. Den gröna skatteväxlingen har lett till att individer och företag i större utsträckning uppmärksammas på kostnaderna för miljöpåverkan i sina konsumtions- och investeringsbeslut. har en rad lättnader givits för dem som köper miljöbilar. Bland annat har förmånsskatten sänkts för dem som väljer en miljöbil som tjänstebil. infördes en femårig skattebefrielse för elbilar och elhybrider. sänktes skatten för bilar i miljöklass 1 och läggs skatten för vissa personbilar om till att baseras på koldioxidutsläpp istället för vikt. Förändringen omfattar personbilar av modellår eller senare samt äldre personbilar som uppfyller miljöklass 2005, miljöklass el eller miljöklass Hybrid. Statens upphandling av miljöbilar har ökat kraftigt. drevs enstaka bilar med biodrivmedel. är mer än var tionde ny bil som säljs en miljöbil. Alla människor är värda att leva ett friskt liv. Att investera i förebyggande hälsoåtgärder är en effektiv och billig metod för ökad hälsa. har regeringen vidtagit flera åtgärder för att stärka folkhälsan. -Minskad rökning. Rökning är en av de största orsakerna till bland annat cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. Stora satsningar har gjorts för att förebygga rökning och hjälpa de som vill sluta att röka. En 18-årsgräns för köp av tobak infördes och gäller lagen om rökfria serveringsmiljöer. Den kostnadsfria telefonrådgivningen Sluta röka-linjen får statligt stöd. -Kamp mot alkohol och narkotika. har en rad förändringar i vår omvärld medfört att tillgängligheten på alkohol och narkotika ökat kraftigt. Regeringen ser allvarligt på utvecklingen med ökad alkoholkonsumtion och har avsatt i det förebyggande arbetet. -Ett handslag med idrotten. delas , utöver de ordinarie anslagen, ut till idrottsrörelsen. Medlen ska användas till att öppna idrottens dörrar för fler, satsa mer på flickors idrottande, hålla tillbaka avgifterna, bekämpa alkohol och narkotika samt att utveckla samarbetet med skolan. De årliga anslagen till idrotten har ökat med . -Insatser mot fetma och övervikt. Regeringen har givit och Livsmedels- verket i uppgift att ta fram ett handlingsprogram för bättre kost och ökad fysisk aktivitet. Flera av åtgärderna har genomförts och arbetet går vidare, bland annat vad avser skolmåltider och måltider inom arbetslivet. -Stärkt pandemiberedskap. Samhällets beredskap för en eventuell influensapandemi håller på att stärkas. Arbetet baseras på den pandemiplan som tog fram 2005. Antivirala läkemedel har inhandlats och ett beredskapslager har byggts upp. Vidare har smittskyddslagstiftningen moderniserats och möjligheter till extraordinära smittskyddsåtgärder införts. En särskild förhandlingsman har sett över möjligheterna att etablera vaccinproduktion i , i samarbete med en befintlig läkemedelsproducent. Frågan bereds vidare i samråd med övriga nordiska och baltiska länder. anslås för arbetet med att tillgodose vaccin- tillgången vid en pandemi. Folkhälsan har i flera avseenden förbättrats. Medellivslängden för män var 1994 och för kvinnor 81,4 1994. hade medellivslängden ökat till 78,4 respektive . Medellivslängden har således ökat mer för män än för kvinnor. Rökningen har minskat från . ska vara välkomnande för dem som väljer att flytta hit och för dem som tvingas att fly från sina hemländer. har ett flertal åtgärder genomförts för att förbättra integrationen och asylmottagningen. -Förbud mot diskriminering. Lagstiftningen om förbud mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet har förstärkts. Förbudet omfattar inte längre bara arbetsliv och högskola utan många andra områden som exempelvis bostads- marknaden. satsades , bland annat på språkutveckling i skolan och arbets- marknadsåtgärder i storstads- områden. -Bättre villkor för asylsökande. Asylsökande barn har fått rätt till fullvärdig skolgång. Förutsättningarna för att reglera en rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg för barn och ungdomar som undanhåller sig verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut utreds i en särskild utredning. Skyddet för ensamkommande flyktingbarn har stärkts. -Ny utlänningslag. trädde en ny utlänningslag ikraft. I den nya lagen har skyddsbehovet fått en mer framträdande plats. Förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning har blivit grund för flyktingsstatus. Fler åtgärder för bättre integration föreslås i denna proposition, se avsnitt 1.7. Kultur gör våra liv rikare och ska därför vara ett naturligt inslag i tillvaron för alla, inte bara för några. har flera reformer vidtagits för att stärka kulturen. -Fri entré på museer. Fritt inträde har införts på 19 statliga museer . -Sänkt bokmoms. För att öka läsandet sänktes momsen på böcker och tidskrifter från 2002. Digitaliseringen av marknätet innebär att mer än 30 i stället för 3 program- tjänster kan tas emot med en vanlig antenn. Regeringen har fattat beslut om sändningstillstånd i digital-TV-nätet så att antalet fria programtjänster ökar från sex till tio. -den svenska kulturskatten. För att ta hand om landets samlingar vid de statliga kulturinstitutionerna inrättas 600 arbeten för att registrera, restaurera och bevara museisamlingarna som en del av regeringens sysselsättningspaket. ges möjlighet att anställa ytterligare 50 personer. Satsningen förstärks i denna proposition, se avsnitt 1.4. -Pensionsmedel till kultursektorn. får kultursektorn för ökade pensionspremiekostnader vid de statligt stödda teater-, dans-, och musikinstitutionerna. Kulturpolitiken har varit framgångsrik. Antalet besökare på museerna har mer än fördubblats sedan entréreformen genomfördes. Framför allt har andelen yngre besökare ökat. Antalet utgivna boktitlar har ökat och bokförsäljningen sedan bokmomsen sänktes. Antalet besök vid teatrar har ökat , från 2,8 till 3,4 miljoner . Hushållens konsumtion ökar och konsumtions- mönstren förändras. En allt mer komplex marknad tillsammans med en snabb teknisk utveckling ställer höga krav på konsumenternas kunskap och medvetenhet. En fortsatt stark samhällsekonomi är grundläggande för konsumenternas välfärd. En viktig uppgift för konsumentpolitiken är att ge löntagarna det bästa utbytet av deras inkomster. Regeringen har lagt fram en proposition med åtgärder för att öka konsumenternas trygghet och inflytande. I propositionen lämnas förslag om bland annat ett starkare rättsligt konsumentskydd, en mer aktiv tillsyn och ökade möjligheter till tvistlösning samt förbättrad konsumentinformation. Regeringen har vidare lagt fram en skrivelse om hållbar konsumtion. Tillväxt i EU - Lissabonstrategin Cirka två tredjedelar av handel sker med EU-området. Utvecklingen i EU påverkar därför direkt utveckling. beslutade EU:s stats- och regeringschefer om en strategi som skulle göra EU till världens mest konkurrenskraftiga region 2010, Lissabon- strategin. Strategin omfattar konkreta åtgärder på en rad områden; ekonomiska reformer, forskning och utveckling, sysselsättning, social sammanhållning och miljö. Europeiska kommissionen bedömer att om genomförs fullt ut kommer 6 miljoner nya jobb att skapas. har lyckats uppfylla de flesta av strategins målsättningar. Utvärderingar visar att är ett av de länder som har lyckats bäst med att klara målen i Lissabonstrategin. Diagram 1.12 Antal 1-3-placeringar i Lissabonstrategin Den goda utvecklingen i världsekonomin har bidragit till att minska fattigdomen i världen. Många länder, i synnerhet i stora delar av , har tagit steget ur fattigdom. Men klyftorna mellan och inom rika och fattiga länder är fortfarande mycket stora. Över en miljard människor lever i extrem fattigdom. Situationen i delar av är särskilt allvarlig. fastslogs FN:s millennie- utvecklingsmål som syftar till att skapa en mer rättvis och hållbar värld till 2015. För att nå dem