prop · GT031d25 · 2006-01-01 00:00:00 — En god miljö, där transportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador och en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. En positiv regional utveckling, där transportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. Ett jämställt transportsystem, där transportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. Insatser inom och utom politikområdet redovisas främst under berört verksamhetsområde. Redovisningen nedan avser insatser som berör flera verksamhetsområden inom politikområdet. Regeringen har slagit fast att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla delar av regeringens politik. En handlingsplan för genomförande av jämställdhetsintegrering har därför fastställts som omfattar en sexårsperiod (20042009) och som utgör en gemensam ram för arbetet. innebär jämställdhetsintegrering att ett jämställdhetsperspektiv skall finnas med i alla steg av beslutsprocesserna inom samtliga politikområden och att ansvaret för detta ligger inom respektive politikområde. Inom politikområde Transportpolitik har en jämställdhetsanalys genomförts och regeringen har för avsikt att återkomma till i samband med en kommande transportpolitisk propositionen med överväganden kring det transportpolitiska delmålet Ett jämställt transportsystem. anordnade en hearing om sådan tillsyn på transportområdet som vanligen kallas inspektionsverksamhet. har behandlat utskottsbetänkande /05:TU4 Inspektionsverksamheten inom trafikslagen. Behandlingen fick som resultat ett tillkännagivande av med utgångspunkt att en gemensam trafikinspektion skall tillskapas (rskr. 2004/05:64). I sammanhanget ansåg att frågor om en trafikansvarslag och om olycksutredningar borde aktualiseras. Enligt tillkännagivandet skall regeringen tillsätta en utredning med uppdrag att utreda hur en gemensam trafikinspektion skall vara organiserad. Regeringen skall enligt tillkännagivandet senast i budgetpropositionen redovisa hur arbetet fortskrider. Verk och myndigheter på transportområdet är inte organiserade på ett sådant sätt att jämförbar inspektionsverksamhet för varje trafikslag lätt kan avskiljas för att bilda en trafikslagsövergripande verksamhet. Sedan cirka 10 år tillbaka samarbetar , och enligt en särskild överenskommelse som även Vägtrafikinspektionen anslutit sig till . Överenskommelsen har tillkommit på eget initiativ av inspektionerna. Den s.k. inspektionsverksamheten som i olika former bedrivs för de olika trafikslagen är inte organisatoriskt knuten till respektive trafikverk på ett likartat sätt. avskiljdes från och ingår nu i Järnvägsstyrelsen. avskiljdes och viss annan verksamhet från för att bilda Luftfartsstyrelsen. De övriga två inspektionerna ingår fortfarande organisatoriskt hos trafikverken om än med en rättsligt mer fristående ställning, vilket särskilt gäller för . Efter tillkännagivande har regeringen gett de berörda inspektionerna och myndigheterna i uppdrag att särskilt redovisa pågående samarbete med avseende på erfarenhet, förebyggande verksamhet, metodfrågor, kvalitetsfrågor, tillsynsmetodik m.m. Redovisningarna, som lämnades , tyder på att nuvarande samarbete enligt den befintliga överenskommelsen inte haft några påtagliga effekter. I redovisningarna framhålls att samarbetet trots goda intentioner varit begränsat och att den främsta orsaken till detta är de olikheter som finns mellan inspektionsverksamhet för olika trafikslag i fråga om ansvar, roller och arbetssätt. Ett visst behov av samordning konstateras dock av Järnvägsstyrelsen för situationer där de olika trafikslagen kommer i konflikt med varandra som t.ex. vid plankorsningar mellan väg och järnväg. Regeringen har bedömt att de överväganden som förs fram i trafikutskottets betänkande motiverar att de berörda myndigheterna och inspektionerna ser över och fördjupar det samarbete som förekommer. Därför har regeringen gett Järnvägsstyrelsen, Luftfartsstyrelsen, och Vägtrafikinspektionen uppdrag att fr.o.m. ytterligare utveckla och dokumentera sin samverkan och därvid beakta vad som sägs i trafikutskottets betänkande 2004/05:TU4. Att organisatoriskt sammanslå inspektionsverksamhet för olika trafikslag kräver åtgärder i form av såväl lagstiftning som organisationsöversyn inom nybildade myndigheter. Frågor som rör trafikinspektionernas organisation m.m. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 behöver därför utredas i vidare bemärkelse innan slutlig ställning kan tas till hur en framtida organisation kan utformas. Regeringen har för avsikt att uppdra åt en särskild utredare att se över dessa frågor. Utredaren behöver för sitt arbete vilket medför att en ny organisation inte kan genomföras 2006. utredaren arbetar skall de berörda verksamheterna utveckla sin samverkan enligt det uppdrag regeringen lämnat. För att möjliggöra en kontinuerlig uppföljning av utvecklingen mot de långsiktiga målen för transportpolitiken har regeringen preciserat ett antal etappmål för några av delmålen. Nedanstående tabell sammanfattar måluppfyllelsen av dessa och utvecklingen mot de långsiktiga delmålen. En mer detaljerad och analyserande beskrivning av måluppfyllelsen återfinns i avsnitten om de verksamhetsområden som finns inom politikområdet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.4 Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen av transportpolitiken Kommentar till utveckling i förhållande (Bedömning 2003) Ja (Ja) Ja, tillsammans med regi- Förbättrad tillgänglighet för väg och järn- väg samt för funktionshindrade. ring för flyg. Ja (Ja) Transportkvaliteten är god och blir succes- sivt allt bättre. Något färre antal dödade i vägtrafiken. Utvecklingen av svårt skadade svårbe- Mått för allvarligt skadad saknas. Klimatpåverkan (CO2) Nej (Nej) Oförändrade utsläpp från vägtrafik och sjö- fart, ökade från flyg. Brister i sjöfartens ut- Målet för S uppfylls troligen. (S, NOx, VOC) VOC nås troligtvis inte. Nej (Ja) För långsam förbättring i befintlig bebyggelse jämfört med riktvärden. Osäkert (Osäkert) Påverkan på natur- och Osäkert (Osäkert) Osäkert (Osäkert) Ja, tillsammans med till- (Ja?) Kvinnor fortsatt dåligt företrädda i be- kartlagt men analys av bakomliggande Ett tillgängligt transportsystem och en positiv regional utveckling Förbättrad tillgänglighet inom och mellan regioner leder till att kvinnor och män får större valmöjligheter och därmed även tillgång till en större lokal arbetsmarknad. Restiderna i det nationella vägnätet har förbättrats . Tillgängligheten mellan tätortsområdena har därigenom förbättrats, men trängseln i storstäderna är fortfarande stor. har restiderna i det nationella järnvägssystemet minskat markant. Den största skillnaden är dock att antalet regionaltåg har ökat kraftigt och att det regionala resandet därmed har ökat markant. Tillgängligheten och åtkomligheten för endagsresor i luftfartssystemet har försämrats något men sett till kapaciteten (antalet flygstolar) så har tillgängligheten i flygsystemet ökat. jettpriserna har blivit dyrare för inrikesresorna medan det blir allt billigare att flyga utrikes. Tillgängligheten inom sjöfarten bedöms vara god. Vägnätet och flyget har fått en större andel nöjda funktionshindrade resenärer jämfört med medan järnvägens och sjöfartens resultat är oförändrade. Över en treårsperiod har andelen nöjda funktionshindrade resenärer ökat för alla trafikslag utom flyget, som har störst andel nöjda funktionshindrade resenärer. Sammanfattningsvis bedöms tillgängligheten i transportsystemet som god och med en fortsatt positiv utveckling med undantag för inrikesflyget. Även tillgängligheten för funktionshindrade fortsätter att förbättras. Allt fler vägar får förstärkt bärighet och vägarna blir allt jämnare, särskilt i skogslänen. I järnvägsnätet redovisades färre funktionsstörningar , men kostnaderna för underhåll har ökat. Även punktligheten har blivit bättre, särskilt på snabbtågen. Förseningarna ökade inom luftfarten , främst beroende på den ökade trafiken. Inom sjöfarten har ett sjöfartsskydd införts och ett utökat hamnskydd är på väg att införas. Syftet är att skydda sjöfarten mot terroristattacker. Sammanfattningsvis är transportkvaliteten god i det svenska transportsystemet och bedömning är att transportkvaliteten successivt kommer att förbättras. Vägtrafiken svarar för den helt dominerande delen av dödade och allvarligt skadade i transportsystemet. För de tre övriga trafikslagen är utvecklingen i nivå med uppsatta mål. har 480 personer dödats i den svenska vägtrafiken. Det är det lägsta dödstalet . Flera faktorer har motverkat att antalet omkomna i trafiken minskat ytterligare. En orsak är ökningen av trafik som delvis är en effekt av den ekonomiska konjunkturen i samhället. En annan orsak är att de faktiska hastigheterna på vägarna har ökat. Det finns också anledning att befara att nykterheten i trafiken har blivit sämre då alkoholkonsumtionen i samhället generellt har ökat. Trafikökningen har dock inte medfört en motsvarande ökning av antalet dödade i vägtrafikolyckor vilket sannolikt bl.a. beror på de insatser som gjorts för ökad trafiksäkerhet. De vägbyggnadsåtgärder som har vidtagits, t.ex. mitträcken, sidoområdesåtgärder och cirkulationsplatser, har haft stor betydelse. Ökad användning av bilbälte, ökad förekomst av krockkuddar i bilar liksom införande av krav på användning av vinterdäck är andra faktorer som har påverkat trafiksäkerheten i positiv riktning. Etappmålet för trafiksäkerhetsutvecklingen innebär att högst 270 människor skall behöva förolyckas i vägtrafikolyckor 2007. I propositionen Fortsatt arbete för en säker vägtrafik (prop. 2003/04:160) redovisar regeringen flera förslag för att förbättra trafiksäkerheten. Arbetet med att integrera säkerhet i trafikmiljön på vägnätet, i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kvalitetssäkringen av transporter, i arbetsmiljöarbetet samt i fordonsutvecklingen bör intensifieras. Trafikanterna bör förmås att bättre följa gällande trafikregler, framför allt när det gäller hastighetsgränser, nykterhet och användning av skyddsutrustning. En sänkning av den verkliga hastigheten på vägarna är nödvändig för att etappmålet skall uppnås. Insatser för att påverka trafikanternas attityder och beteenden, utveckling av stödsystem, liksom en skärpning av övervakningen är därutöver nödvändiga för att motivera trafikanterna till att bättre följa trafikreglerna. var koldioxidutsläppen i stort sett oförändrade jämfört med trots ökat trafikarbete. Detta beror framför allt på den ökade inblandningen av etanol i bensin. För att nå det uppsatta etappmålet för utsläpp av koldioxid krävs kraftfulla åtgärder, bl.a. energieffektivare fordon och en fortsatt introduktion av förnyelsebara drivmedel. Utsläppen av kväveoxider och kolväten från vägtrafiken fortsätter att minska. Utsläppsmålet för kväveoxider kommer att nås och målet för svaveldioxid kommer sannolikt också att nås. Utvecklingen för kolväteutsläppen är positiv men för att nå etappmålet krävs ytterligare insatser. När det gäller luftkvaliteten i tätorter visar mätningar för /04 att den tidigare kraftiga trenden med minskade halter avtagit och att luftkvaliteten har förbättrats mindre . I flera tätorter kommer det att krävas ytterligare åtgärder, bl.a. inom transportsektorn, för att sänka halterna av kvävedioxid och partiklar i luften i tillräcklig omfattning för att klara miljökvalitetsnormerna. Trafikverkens arbete med att åtgärda de värst bullerutsatta bostäderna fortsatte . Etappmålet för buller bedöms dock bli svårt att nå på grund av den ökande trafiken och att många kommuner saknar nödvändiga åtgärdsprogram. De angivna transportpolitiska målsättningarna för kretsloppsanpassning och natur- och kulturmiljön är svårbedömda. Trafikverken arbetar med att minska användningen av miljöfarligt avfall och icke förnyelsebart material. Arbetet med kretsloppsanpassning utvecklas positivt. Trafikverken fortsätter sitt arbete med att revidera och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 utveckla mål och mått för natur- och kulturmiljön. När det gäller kvinnors och mäns möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning är bedömningen att det fortfarande återstår mycket arbete för att uppnå en jämställd representation av kvinnor och män inom transportområdet. Inom påverkansorganisationerna och branschorganisationerna är dominansen av män som störst men även inom trafikverkens ledningsgrupper är andelen kvinnor låg. Kvinnors perspektiv och värderingar är fortfarande bristfälligt företrädda vid planering, beslut och förvaltning i hela transportsystemet och kvinnor har därför sämre möjligheter att påverka transportsystemets utformning. har lämnat revisionsberättelser utan invändning för till myndigheterna inom politikområdet, dvs. har bedömt att myndigheternas årsredovisningar för i allt väsentligt är rättvisande. Effektivitetsrevisionen har lämnat en granskningsrapport som berör politikområdet. överlämnade insyn i ett samfinansierat järnvägsprojekt (RiR 2004:22) till regeringen. Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av rapporten redovisas i avsnitt 5.5. Ett väl fungerande transportsystem är avgörande för den ekonomiska och sociala utvecklingen, och en förutsättning för fortsatt välfärd och hållbar tillväxt i hela landet. Ett gott utbud av väg- och järnvägstransporter, sjöfart och flyg i hela landet skapar ökade valmöjligheter för människor att bo, arbeta, utbilda sig och skapa sig en aktiv fritid. Transportsystemet bidrar till att öka rörligheten och vidga arbetsmarknaden. Ett effektivt transsportsystem gör det möjligt för företag att konkurrera med sina produkter på såväl den svenska som den internationella marknaden. Transportsystemet är en grundläggande del av landets baskapital, som måste utvecklas och förvaltas på ett framsynt sätt. Transportsystemet skall fortsätta utvecklas mot att vara samhällsekonomiskt effektiv och skall erbjuda både medborgare och näringsliv en hög transportkvalitet, vara tillgängligt, jämställt och säkert samt verka för en positiv regional utveckling och en god miljö. Kollektivtrafikens fortsatta utveckling för att korta restiderna och underlätta pendling genom kollektivresande är av särskild betydelse. Behoven av snabba, hållbara och säkra transporter i hela landet fortsätter att öka. Regeringen avser lämna en transportpolitisk proposition till . Fokus inriktas på en fortsatt utveckling av transportsystemet för att uppnå tillväxt och långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Samverkan mellan transportslagen bör utvecklas för att möjliggöra effektiva transportkedjor. Regeringen har lagt fast en långsiktig infrastrukturplan för perioden 20042015. Planen innebär en historiskt stor satsning med ökade resurser till bl.a. underhåll av befintligt väg- och järnvägsnät samt investeringar i ny infrastruktur. Infrastrukturplanerna rymmer även satsningar på trafiksäkerhetshöjande infrastrukturåtgärder. Regeringen har utöver sin satsning på säkrare infrastruktur tagit initiativ till åtgärder som skall minska hastighetersöverträdelser, bekämpa alkohol i trafiken och stimulera teknikutvecklingen inom området. Den långsiktiga inriktningen mot nollvisionen i trafiksäkerhetsarbetet skall ligga fast. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar väghållning och vägtrafik. Verksamheten syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Statens företrädare på central nivå för frågor inom vägområdet är . förvaltar statens vägar. har dessutom ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela vägtransportsystemet. Sektorsansvaret omfattar miljöpåverkan, trafiksäkerhet, tillgänglighet, framkomlighet och effektivitet samt väginformatik, fordon, kollektivtrafik, handikappanpassning, yrkestrafik och tillämpad samhällsmotiverad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtransportsystemet. Den sammanlagda verksamhetsvolymen inklusive externa intäkter och lånefinansierad verksamhet uppgick till för . har direkt och indirekt innehaft flera bolag som bedriver verksamhet som faller inom verkets uppgifter. () ägs av staten och förvaltas till vardera av och . Bolagets uppgift är att förvalta de svenska intressena i det hälftenägda Konsortiet. Verksamheten består av ekonomisk koncern- och bolagsförvaltning samt att svara för den svenska drift- och underhållsförvaltningen av väg- och järnvägsanslutningarna. Ägare till Konsortiet är den svenska och danska staten. exporterar konsulttjänster inom områdena vägar och transporter, trafiksäkerhet och institutions- Verksamheten bedrivs i flera länder i , , och samt . Konsulttjänsterna kundfinansieras eller finansieras genom internationellt bistånd. Vid utgången av 2004 var anslagsförbrukningen för hela verksamhetsområdet . Det innebär att anslagskrediter nyttjades med . Utgiftsprognosen för verksamhetsområdet 2005 är ca vilket är ca mindre än anslagna medel. ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100) aviserade regeringen besparingar inom anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. Regeringens förslag till anslag 2006 är därför lägre än anvisade anslag . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Totalt för verksamhetsområde Vägar 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Avser den del av anslaget som finansierar vägar. Flera aktörer har med sina insatser verkat för att uppfylla det transportpolitiska målet. Inom verksamhetsområdet är aktörerna främst , länsstyrelserna, polisen och kommunerna. har flera roller: väghållare, myndighet, sektorsansvarig och producent. Nedan redovisas de väsentliga insatser som präglat verksamhet. Sådana insatser återfinns framför allt inom roller som väghållare och sektorsansvarig. Investeringarna i vägnätet 2004 var ca . Tolv objekt med en kostnad har öppnats för trafik . Riktade trafiksäkerhetsåtgärder har genomförts för . av detta avser separering av körriktningar genom mitträcke, så kallad mötesfri landsväg. Av det statliga vägnätet har något mer än mitträcke. Antalet km grusväg har minskat kontinuerligt . Av de statliga vägarna i skogslänen är eller totalt belagda. I övriga landet är motsvarande andel eller totalt . Andelen av det statliga vägnätet med högsta bärighetsklass (bärighetsklass 1, BK 1, vilket tillåter tung trafik med axeltryck på eller boggietryck på och bruttovikt på ) har ökat kontinuerligt . Längden väg som normalt inte är upplåten för BK 1 har minskat med . Tjällossningsperioden var något besvärligare än det vädermässigt mycket gynnsamma . Antalet km väg som har varit avstängd för tung trafik på grund av tjällossning är , vilket motsvarar genomsnittet de fem föregående åren. Under den första låg nivån väg avstängd för tjällossning . Årets verksamhet i nationell plan har inriktats på att fullfölja de investeringar som pågick vid årets början samt att genomföra investeringar inriktade på trafiksäkerhet samt tjälsäkring och bärighet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.2 Uppföljning av åtgärder i nationell väghållningsplan Volym verksamhet 2004, mnkr Andel av plan (%) som genomförts *Exklusive FUD (forskning, utveckling och demonstration) samt återbetalning av lån. I de regionala planerna framgår fördelningen av det ackumulerade utfallet per åtgärdskategori av tabell 4.3. Tabell 4.3 Uppföljning av åtgärder i regionala planer Volym verksamhet 2004, mnkr Andel av plan (%) som genomförts * *Uppföljningen avser perioden eftersom regeringen beslutat att samtliga regionala planer skall vara lika långt genomförda . Enligt regeringens beslut om definitiva ekonomiska ramar för länsplaner för regional transportinfrastruktur för 20042015 skall genomförandet av länsplanerna ske på sådant sätt att efter halva planperioden (vid utgången av 2009) skall samtliga länsplaner vara lika långt genomförda. Utfallet nedan visar att det finns stora skillnader i hur långt planerna genomförts . Det beror på att det under detta år gjorts relativt stora investeringar i bl.a. , och . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.4 Uppföljning av länsfördelning i regionala planer Utfall 2004 av plan har tolv projekt, överstigande vardera, öppnats för trafik. De representerar tillsammans en investeringsvolym på , varav avser i . Jämfört med planerna är kostnadsökningen för de nio projekt som fanns i planerna . För elva av projekten finns samhällsekonomiska kalkyler och nio av dessa uppvisar en positiv samhällsekonomisk lönsamhet. Utfallet för respektive objekt redovisas i nedanstående tabell. har 94 projekt med investeringskostnad färdigställts. De representerar en investeringsvolym på ca . Fördyringen jämfört med planerna är . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.5 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt större än som öppnats för trafik Miljoner kronor i prisnivå 2004 MFV/4-fält tätort4 MFV/4-fält tätort4 MFV/4-fält tätort4 MFV/4-fält tätort4 -0,2 MFV/4-fält tätort4 -0,6 1Nettonuvärdeskvot, mått på samhällsekonomisk lönsamhet. Baseras på slutlig kostnad. 2Minskad restid i tusental timmar/år. 3Minskat antal dödade och skadade . 4Mötesfri väg och flerfältsväg i tätort. 5Landsväg med mötande trafik. 6Södra länken i har inte lönsamhetsberäknats med den metod som använder. Trafikplats Noran och är mitträckesobjekt som inte var namngivna i den nationella väghållningsplanen för 1998-2007. Därför anges ingen plankostnad. Trafiksäkerhetsaspekter beaktas alltid i samband med åtgärder på det statliga vägnätet. De ingår därmed alltid som en del av beslutsunderlaget. Av de sammanlagda medel om ca (exklusive bärighet och tjälsäkring) som använts till investeringar i nationell och regional plan 2004 användes ca primärt av trafiksäkerhetsskäl enligt tabell 4.6. Tabell 4.6 Åtgärder på det statliga vägnätet 2004 med trafiksäkerhetssyfte Åtgärder för oskyddade trafikanter Sammanlagt bedöms de åtgärder som genomförts på det statliga vägnätet 2004 medföra 18 färre dödade och 91 färre polisrapporterade svårt skadade . har haft som mål att genomföra del av regeringens 11- punktsprogram för ökad trafiksäkerhet. För att genomföra kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder på delar av det statliga vägnätet där flest svåra olyckor sker har upprättat en lista över vägar med hög olycksbelastning. Denna lista anger knappt väg. En viktig åtgärd är att skapa mötesfri landsväg genom att sätta upp mitträcken. Mitträcken introducerades och har byggts ut på något mer än väg varav 2004. Resultatet av åtgärden är mycket positivt. Antalet allvarliga olyckor på dessa sträckor har varit betydligt färre än innan mitträcke sattes upp. Vägtrafikinspektionen inrättades som en enhet inom . Inspektionen är oberoende i förhållande till övriga organisation. Vägtrafikinspektionens uppgifter är bl.a. att följa och analysera förhållanden som påverkar vägtransportsystemets utformning och funktion, verka för att olika aktörer tillämpar ett systematiskt arbetssätt för att förhindra vägtrafikolyckor, samverka med andra aktörer i syfte att öka trafiksäkerheten på väg samt initiera forskning och utveckling inom trafiksäkerhetsområdet. tog regeringen ett initiativ till en nationell samling för trafiksäkerhet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 främst att få trafikanterna att ta sin del av ansvaret för trafiksäkerheten genom ändrat beteende. I den nationella samlingen, som samordnats av , ingår representanter för myndigheter, organisationer och företag som berörs av vägtrafikfrågor.