prop · GT031d23 · 2006-01-01 00:00:00 — För att genomföra åtgärder för att gynna hotade arter och livsmiljöer och bibehålla den biologiska mångfalden kommer det enligt att långsiktigt finnas behov av återställning och kontinuerlig skötsel av många olika typer av våtmarker. Regeringen delar denna bedömning. Miljökvalitetsmålet är att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller långsiktigt skydd av skyddsvärd skogsmark, förstärkt biologisk mångfald, skydd för kulturmiljövärden och åtgärdsprogram för hotade arter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Den generella problembilden för miljökvalitetsmålet Levande skogar i sin helhet kvarstår oförändrad. Många av de skogliga biologiska processerna är långsiktiga och det tar innan insatta åtgärder som sätts in för att främja återställande och bevarande av biologisk mångfald ger mätbar effekt. För de enskilda delmålen är bilden mer nyanserad och de mätbara effekter och resultat som redovisas tyder på en positiv trend för vissa av delmålens parametrar. Ett annat positivt resultat är att skogsmarkens surhetsgrad fortsätter att minska på de mest försurade markerna. har enligt produktiv skogsmark skyddats genom köp, intrångsersättning och bidrag till kommuner och stiftelsers markförvärv för att avsättas som naturreservat. har totalt produktiv skogsmark skyddats genom naturvårdsavtal och knappt som biotopskyddsområden. Ca skogsmark var frivilligt avsatt . säkrade skydd av ca skogs mark och ca skogs- och myrmosaiker. Mängden hård död ved bedöms ha ökat men de regionala skillnaderna är fortsatt stora. Arealen äldre lövrik skog har enligt ökat i tillräcklig omfattning och visar en säkerställd positiv utveckling. Även arealen gammal skog bedöms öka i tillräcklig omfattning. Enligt rådet förekommer skador på kända forn- och kulturlämningar fortfarande i alltför hög omfattning. Omfattande insatser görs för att förbättra kunskapsläget. I enlighet med åtgärdsprogrammen för skogslevande arter pågår ett arbete för att säkerställa den långsiktiga fortlevnaden för ett 60-tal hotade arter som har behov av riktade åtgärder. En återrapportering görs under Insatser, Verksamhetsområde 2. Inventeringar över rovdjursförekomsten har genomförts i länsstyrelsernas regi. Björnstammarna har visat sig vara betydligt större än vid bedömningen som gjordes 1996 och det svenska beståndet består av mellan 1 600 och 2 800 björnar. Brunbjörnen har nått en beståndsnivå som bedöms som långsiktigt livskraftig. Lodjursstammen är mindre än det av fastställda minimimålet om 300 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Etappmålet för varg om 20 föryngringar och etappmålet för järv om 90 föryngringar har inte heller uppnåtts. 3.6.12.2 Analys och slutsatser Problembilden för genomförandet av miljökvalitetsmålet Levande skogar redovisas närmare i miljömålspropositionen liksom grunden för regeringens bedömning. För att biologisk mångfald i det svenska skogslandskapet skall kunna bevaras för kommande generationer krävs en oförändrad ambitionsnivå för att säkerställa det långsiktiga skyddet av skogsmark som en kombination av insatser görs som syftar till ett hållbart nyttjande, restaurering och skydd av den svenska skogen. Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet och föreslår där ett antal åtgärder som inriktas mot att bl.a. nå delmålen under Levande skogar. Åt- gärderna gäller bl.a. en översyn av formerna för arbetet med att säkerställa det långsiktiga skyddet för skyddsvärd skogsmark. Takten i genomförandet av områdesskyddet bör kunna ökas genom tydligare prioriteringar och ett effektivare arbete. Regeringen avser att ge Statskontoret i uppdrag att se över hur de olika naturvårdsverktygen bidrar till att uppfylla miljökvalitetsmålet Levande skogar. Syftet är att värdera de olika befintliga verktygen naturreservat, biotopskyddsområden och naturvårdsavtal samt skogsbrukets frivilliga avsättningar och deras långsiktiga kostnadseffektivitet i ett samhällsekonomiskt perspektiv. Regeringen avser vidare att låta utreda på vilket sätt hanteringen av statens skogsmark kan bidra till måluppfyllelsen och att se över förvaltningsuppdraget för i fråga om kravet på ett lönsamt skogsbruk i fjällområdet. Vidare bör frågan om vilken statlig aktör som är bäst lämpad att ha ansvaret för statens skogsmark i det fjällnära området övervägas Regeringen understryker i miljömålspropositionen vikten av en geografisk fördelning i form av regionala arealmål för de statliga insatserna. och har beslutat om en nationell strategi för det fortsatta genomförandet av formellt skydd av värdefull skogsmark. I området nedanför gränsen för fjällnära skog lägger strategin bl.a. fast regionala arealmål för formellt skydd som grund för det fortsatta regionala arbetet med naturreservat, biotopskyddsområden resp. naturvårdsavtal. Regeringen bedömer att strategin utgör en bra och nödvändig grund och ram för det fortsatta arbetet med att uppnå delmålet om långsiktigt skydd av skyddsvärd skogsmark. En god lokal förankring av de regionala miljömålen ökar acceptansen även för att genomföra det nationella miljökvalitetsmålet. Såväl internationellt som nationellt börjar en omfattande kunskap och erfarenhet om hur delaktighet och lokal förvaltning kan bidra till hållbart nyttjande av naturresurserna växa fram. Regeringen avser att låta utveckla ett kompetensutvecklingsprogram om dialog, lokal delaktighet och lokal förvaltning anpassat för de som arbetar med praktisk naturvård och naturresursförvaltning. Efter ett fördjupat samråd mellan , och berörda länsstyrelser har parterna kommit fram till en samsyn om hur resultaten från den slutförda inventeringen av statens skogsmark i och skall hanteras. Av de områden man granskat kommer att skyddas i form av reservat, ekopark eller som större hänsynsområde. Regeringen bedömer att samsynen om hur inventeringsresultatet skall hanteras ger en god grund för en fortsatt dialog mellan de olika parterna myndigheter och kommuner, skogsnäringen och miljörörelsen. Vägledande i arbetet med att gå vidare med resultat från inventeringen av statens skogsmark är miljömålen Levande skogar och det nya 16:e miljömålet om att hejda förlusten av biologisk mångfald. Det är därför prioriterat att skyddsvärda miljöer i skogsmarker ges rättsligt bindande skydd. Sammantaget anser regeringen att genomförandet av den nationella strategin som resultatet av det fördjupade samrådet utgör två viktiga steg som bidrar positivt till en ökad måluppfyllelse av miljökvalitetsmålet. Regeringen delar bedömning att det behövs fortsatta insatser för kunskapsuppbyggnad, utbildning och information för att situationen när det gäller skydd och utveckling av kulturmiljövärden i skogen skall förbättras. Kartläggningen av kulturmiljövärdena i skogslandskapet bör fullföljas och befintlig kunskap göras tillgänglig t.ex. genom tillämpning av digital kartteknik. Regeringen föreslår att förvaltningsanslag förstärks i syfte att stärka arbetet för att nå miljökvalitetsmålet. 3.6.13 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller bevarande och skötsel av äng- och betesmarker, bevarande av småbiotoper i odlingslandskapet, vård av kulturbärande landskapselement, nationellt program för växtgenetiska resurser, åtgärdsprogram för hotade arter samt program för tillvaratagande av lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader. Enligt ökar arealen betesmarker med miljöersättning och de regionala målen stämmer i stort överens med det nationella. Målet för betesmarksareal med ersättningar inom innevarande programperiod för Miljö- och landsbygdsprogrammet, , passerades . Arealen ängsmarker där miljöersättning lämnats har ökat med ca och utgjorde totalt ca . Inventeringen av de mest värdefulla äng- och betesmarkerna är nu avslutad. Enligt slutrapporten inventerades totalt ca . Enligt bedöms att mängden småbiotoper i odlingslandskapet troligen inte förändras i stort. har beslutat om köp och intrångsersättning till objekt i odlingslandskapet med en total areal om ca och till en kostnad av ca . Motsvarande siffror var ca och ca . Enligt rådet har miljöersättningar för vården av linjeelement (stenmurar, alléer, gärdesgårdar etc.) ökat . Motsvarande andel för vårdade punktelement (t.ex. hamlade träd, åkerholmar och odlingsrösen) är . Det finns regionala skillnader i antalet anmälda objekt och ersättningarna för de kulturbärande elementen domineras av slättbygderna. Inom Programmet för odlad mångfald (POM) inventeras de svenska kulturväxterna. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 De fröförökade kulturväxterna har enligt rådets rapport färdiginventerats och resultatet sammanställts. Ett förslag på program för husdjursgenetiska resurser har tagits fram. Förslaget omfattar ändamålsenlig förvaltning, ansvarsfördelning, resursbehov och finansiering. Åtgärder och styrmedel för de hotade raserna hanteras bl.a. inom Miljö- och landsbygdsprogrammet (LBU). finansierar insamlingen av sperma från nötkreatur, får och getter av hotade raser. Fler än 200 arter som är beroende av odlingslandskapet bedöms enligt vara i behov av olika riktade åtgärder. För 64 av dessa arter skall åtgärdsprogram tas fram . är 20 åtgärdsprogram påbörjade, 21 är under utarbetande och ytterligare 23 skall tas fram under 20052006. Efter ett inledande inventeringsarbete finns nu enligt rådet ett förslag på ett nationellt stödsystem för att underhålla, rusta upp och ta tillvara kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader. Två tredjedelar av länen har påbörjat ett regionalt miljömålsarbete för att ta tillvara byggnaderna. 3.6.13.2 Analys och slutsatser Regeringen bedömer, i likhet med att tillståndet för åkermarken och dess långsiktiga produktionsförmåga är tillfredsställande på en nationell nivå. Enligt går dock utvecklingen av den totala arealen ängsmark med tilläggsersättning långsammare än för den areal där endast grundersättning utgår och om trenden håller i sig kan det bli svårt att nå de kvalitativa aspekterna för detta delmål. Enligt rådet är det svårt att avgöra effekterna av EU:s nya jordbrukspolitik som bl.a. innebär att nuvarande areal- och djurbidrag upphör och ersätts med ett nytt gårdsstöd. Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet och föreslår där ett antal åtgärder som inriktas mot att bl.a. nå delmålen under Ett rikt odlingslandskap. har redovisat en strategi som syftar till att öka den biologiska mångfalden i slättbygderna genom att öka inslaget av småbiotoper. Detta skall enligt förslaget huvudsakligen uppnås genom tillämpning av s.k. bioträda, vilket gynnar humlor, bin och markhäckande fåglar. Regeringen anser att strategin är ett vik- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 tigt underlag i arbetet med att stärka biologisk mångfald i slättbygdernas odlingslandskap. De länsvisa programmen som påbörjats för omhändertagandet av lantbrukets värdefulla byggnader bör enligt regeringens mening kunna fungera tillsammans med det nationella programmet och skapa förutsättningar för ett fortsatt arbete efter 2005. För att miljökvalitetsmålet skall kunna nås krävs att nästa Miljö- och landsbygdsprogram för perioden 20072013 fortsatt innehåller relevanta åtgärder avseende omfattning och inriktning. Regeringen avser att återkomma till med en skrivelse om den strategiska inriktningen för kommande landsbygdsprogram. Regeringen föreslår att förstärka förvaltningsanslag i syfte att stärka arbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Miljökvalitetsmålet är att fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller begränsning av skador på mark och vegetation, minskning av bullret i fjällen från motordrivna fordon och luftfartyg, skydd av områden med representativa höga natur- och kulturvärden samt åtgärdsprogram för hotade arter. Enligt har antalet renar ökat jämfört med , medan antalet terrängkörningsfordon ökat obetydligt . Av på mark och vegetation i de svenska fjällen till följd av barmarkskörning (arbetsrapport 126, 2004) framgår bl.a. att av observerade körspår överväger de från fyrhjuliga motorcyklar och spåren förekommer över hela fjällkedjan. Markskador i form av dränerings- diken utmed sluttningar har rapporterats, och på många håll upplevs skadorna som betydande. Enligt miljömålspropositionen var antalet registrerade terrängfordon 252 641, av vilka i de sex nordligaste länen. Ett fåtal av dessa uppfyller de i delmålet angivna bullerkraven. Några ytterligare skyddade områden i fjällen har inte inrättats . Åtgärdsprogram förbereds för fjällgås, pältsavallmo, och vityxne. Därefter planeras åtgärdsprogram för polärblära och naturligt fisktomma sjöar. 3.6.14.2 Analys och slutsatser Enligt behövs ökad kunskap och samordning i arbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet. Regeringen anger bl.a. att det finns behov av kunskapsbyggnad beträffande vegetation, vattenlevande organismer, förekomst av buller, kulturmiljöer, främmande arter och hotade arter i fjällen. Det är också av väsentlig betydelse att upprätthålla en tillfredsställande miljöövervakning av skador på mark och vegetation. Länsstyrelserna i , , och har på regeringens uppdrag tagit fram och redovisat ett gemensamt miljö- och hushållningsprogram för fjällområdet. I programmet redovisas övergripande förutsättningar och möjligheter för en hållbar utveckling i fjällområdet i sin helhet och ges förslag till fortsatta insatser och åtgärder på lokal, regional och nationell nivå. I länsvisa program redovisas dessutom varje läns specifika förutsättningar. Enligt kommer det nya miljöövervakningsprogrammet av Landskapet i () att redovisa fjällens miljötillstånd. En vegetationskarta över tas fram med stöd från EU. Forskning om hur vegetationen påverkas av klimatförändringar, renbete och andra former av slitage har bedrivits bl.a. genom FjällMistra . I pågår ett arbete för att ta fram förslag till styrmedel för att stimulera bytet till tystare fordon. Regeringen avser att ge berörda länsstyrelser i fjällänen i uppdrag att utföra enkätundersökningar om skoteranvändning. Beträffande buller från luftfartyg aviserar regeringen i miljömålspropositionen införandet av en skyldighet att för vissa områden redovisa uppgifter om flygverksamheten. Syftet är att få ett bättre underlag om situationen och förutsättningarna att nå detta delmål. Enligt avser undersöka hur representativt skyddet av natur- och kulturvärden i fjällområdet är och utreda behovet av ytterligare medel till skötsel och restaurering, t.ex. skyddet av vattenmiljöerna. Regeringen avser att återkomma i frågan efter att har redovisat behovet. Regeringen föreslår att förstärka förvaltningsanslag i syfte att stärka arbetet för att nå målet. följer fisket i fjällregionen. Överutnyttjande av fisk har fört med sig negativa förändringar i många fjällsjöar. Dessutom påverkas fjällens sjösystem av regleringar som kraftigt försämrat fiskeproduktionen. Enligt miljömålsrådet är av fjällsjöarna reglerade och i merparten av de stora magasinen har, utan egentlig framgång, olika åtgärder provats för att förbättra situationen. Regeringen aviserar i miljömålspropositionen ett uppdrag till berörda länsstyrelser att i samråd med och berörda myndigheter utreda förutsättningar och kostnader för att i fjällområdet förbättra de ekologiska förutsättningarna för naturligt förekommande arter i och vid reglerade vatten. Utgångspunkten för arbetet bör vara att vattenkraftens nuvarande produktionskapacitet bibehålls med de inskränkningar som omprövningsinstitutet innebär. 3.6.15 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet är att städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Tio delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, ut- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 tag av naturgrus, mängden deponerat avfall, avfallsdeponier, energianvändning m.m. i byggnader, inomhusmiljön samt återvinning av matavfall m.m. Resultatbedömning beträffande samhällsplanering och byggande redovisas närmare under utgiftsområde 18 Bostadspolitik. Resultatbedömning beträffande kulturhistoriskt värdefull bebyggelse redovisas närmare under utgiftsområde 17 Kulturpolitik. Här ges en översiktlig redovisning av viktigare insatser. Enligt har andelen kommuner som har aktuella program och strategier för miljöfrågor i enlighet med delmålet om planeringsunderlag ökat . Det har även andelen kommuner som hanterar frågorna i sin översiktsplanering. Av kommunerna anger att översiktsplanens intentioner följs i mycket stor eller stor utsträckning i efterföljande beslut. har enligt rådet omfattande bebyggelseinventeringar genomförts. En samlad överblick över kunskapsläget för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse har dock tidigare saknats. I samarbete med har påbörjat en kartläggning av kunskapsunderlaget. En preliminär bedömning av materialet antyder att det finns omfattande kunskapsluckor, att stora delar av materialet är föråldrat och att inventeringstakten har avtagit . Trots att trafikbuller är ett stort hälsoproblem görs det allt oftare avsteg från riktvärdena när nya bostäder byggs. har utarbetat underlag till en vägledning för hur de av behandlade riktvärdena för trafikbuller bör tillämpas vid planering för och byggande av bostäder och vad som bör krävas vid avsteg från dessa. anger att kommunala handlingsprogram saknas i stor utsträckning och att det sällan förekommer uppföljning av de krav som ställs i detaljplaner. var uttaget av naturgrus enligt preliminära siffror från geologiska undersökning (SGU) , att jämföra med 2003, 2002 och 2001. Mängden avfall till deponi har enligt rådet minskat med exklusive avfall 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 till industrins egna deponier . Den totala mängden till deponi, inklusive industriavfall, bedöms minska i enlighet med delmålet. Omkring hälften av landets deponier som var i drift bedöms avslutas till 2008. Den behandlade mängden hushållsavfall i uppgick till 4 eller per invånare. Miljöbelastningen från energianvändning i bostäder och lokaler fortsätter enligt att minska. Särskilt utsläppen av koldioxid minskar, då fossila bränslen byts ut mot förnyelsebara energislag. Den totala energianvändningen inom sektorn har däremot varit mer eller mindre , trots att uppvärmningen har effektiviserats. Enligt är saneringstakten för radon i bostäder mycket låg och många byggnader har dåligt fungerande ventilation. har sänkt olägenhetsriktvärdet för radon i inomhusluft till /m3 luft, vilket gör att kommunerna kan ålägga fastighetsägare att vidta åtgärder vid en lägre radonhalt . återvanns enligt av matavfallet från hushåll och restauranger genom biologisk behandling, inklusive hemkompostering, att jämföra med delmålets . Vad gäller hanteringen av mängden matavfall från livsmedelsindustrier som återvinns genom biologisk behandling anser rådet att tillgängligt underlag är bristfällig vilket försvårar en uppföljning av utvecklingen. 3.6.15.2 Analys och slutsatser Enligt är kommuner och länsstyrelser viktiga aktörer för att miljökvalitetsmålet skall kunna nås. Hinder i arbetet är bl.a. bristande resurser, särskilt i mindre kommuner, och brister i samhällets styrsystem för att minska t.ex. bilism, avfallsgenerering och dålig inomhusmiljö. Enligt kan en dålig inomhusmiljö bl.a. bidra till uppkomsten av allergier och förvärra överkänslighetsreaktioner. Buller är det miljöproblem som påverkar flest personer. Cirka 2 miljoner människor utsätts för allt för höga bullernivåer enbart från trafiken. Dessutom tillkommer t.ex. buller från grannar och fasta installationer (hissar m.m.). Förhöjda halter av radon i bostäder orsakar cirka 400 fall av Det är enligt styrelsen också viktigt att främja närheten till grönområden och oförstörda naturmiljöer för att på så sätt främja rekreation. Brist på rekreation och dåliga matvanor kan leda till övervikt och fetma. Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet och föreslår där att antal åtgärder för att nå målet. Regeringen föreslår också ändringar av vissa delmål. Vidare föreslår regeringen ett antal åtgärder inom strategin för effektivare energianvändning och transporter, strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp och strategin för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. som bl.a. inriktas mot att nå delmålen under God bebyggd miljö. Regeringen avser bl.a. att ge berörda centrala myndigheter i uppdrag att ge ytterligare vägledning och stöd till länsstyrelserna och kommunerna i deras arbete med planeringsunderlag. Regeringen avser vidare att ge i uppdrag att i samråd med berörda aktörer kartlägga omfattningen av miljömålsarbetet i kommunerna. Denna kartläggning bedöms ge värdefull information om hur stödet till länsstyrelser och kommuner bör utformas. Regeringen bedömer i miljömålspropositionen att fler och kompletterande insatser behövs för att nå delmålet om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Regeringen beräknar att förstärka förvaltningsanslag i syfte att stärka arbetet för att nå målet. Regeringen anför i miljömålspropositionen att det bl.a. krävs bättre underlag för planering och beslut om bl.a. bostadsbyggande och infrastruktur för att minska antalet bullerstörda. Kartläggning och åtgärdsprogram enligt förordningen (2004:675) om omgivningsbuller kan bidra till ett bättre underlag. har ett övergripande och samordnande ansvar för omgivningsbuller enligt sin instruktion. Uttaget av naturgrus uppgick till ca enligt preliminära siffror vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Vad uppgången beror på saknas det uppgifter om. Den fördubblade naturgrusskatten som trädde i kraft förväntades ha en dämpande effekt på uttaget av naturgrus. Enligt är regionaliseringen av delmålet klar hos 18 av 21 länsstyrelser. geologiska undersökning (SGU) bedömer att de regionala målen sammantaget skulle ge uttag på , vilket överensstämmer med det nationella målet. i arbetar med att ta fram planeringsunderlag för materialförsörjning med stöd av SGU. Utifrån dessa erfarenheter kan en modell för andra länsstyrelsers underlag tas fram vilket kommer att underlätta för framtida uppföljning. Avgörande för måluppfyllelsen är enligt regeringens bedömning att alla viktiga aktörer, bl.a. länsstyrelser, ballastproducenter, användare och kommuner, utifrån sina respektive verksamhetsområden sluter upp bakom delmålet och bidrar till att det uppnås. Regeringen föreslår att SGU:s förvaltningsanslag förstärks i syfte att stärka arbetet för att nå målet. Enligt inför allt fler kommuner separat insamling av källsorterat matavfall och bygger ut den biologiska behandlingen ytterligare, bl.a. genom nya biogasanläggningar. Regeringen anser att fortsatt utveckling och utbyggnad av biogasanläggningar är nödvändig för att kunna öka återvinningen av biologiskt avfall.