prop · GT031d27 · 2006-01-01 00:00:00 — Vid beräkning av egenavgifter får en enskild näringsidkare göra avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst med , vilket motsvarar ett underlag på . Skatteutgiften avser egenavgifter. Nedsättning med viss inriktning på mindre företag och regional nedsättning för arbetsgivaravgifter Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får en arbetsgivare göra ett avdrag av lönesumman, dock högst med per Därutöver får arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag av lönesumman, dock högst med per deklarationstillfälle. Den sist nämnda nedsättningen på gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vidare är fiskeri-, vat- tenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättningen p.g.a. EG-regler. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet. Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Skattesatsen är nedsatt till . Industrisektorn är energiskattebefriad för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocesser. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Industrisektorn är skattebefriad för användning av elkraft. beskattas dock elanvändning med /kWh. utgörs av normalskattesatsen på el. Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering inom industrin För energiintensiva industriföretag, som deltar i program för energieffektivisering medges befrielse från energiskatten på el. Befrielsen gäller fr.o.m. . Generell nedsättning av koldioxidskatt för industrin För industrisektorn medges en skattesänkning på av koldioxidskatten för all användning av fossila bränslen. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Utöver sjöinkomstavdrag har den som har haft sjöinkomst rätt till skattereduktion med om fartyget huvudsakligen gått i fjärrfart och med om det gått i närfart. Om man inte har arbetat ombord , skall reduktion medges med 1/365 av dessa belopp för som sjöinkomst uppbärs. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Särskild nedsättning av koldioxidskatt för industrin För energiintensiva industriföretag medges nedsättning utöver den generella nedsättningen om koldioxidskatten överstiger av det enskilda företagets omsättning. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . Företag inom cement-, kalk-, glas- och stenindustrin är dock befriade från den del av koldioxidskatten som överstiger av omsättningen. EU:s minimiskatter måste dock alltid respekteras. Fastighetsskatt på lokaler, industri- och elproduktionsenheter Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skatteutgift. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Regeringens förslag: Målet för politikområdet Näringspolitik skall vara att främja en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning genom insatser för ökad konkurrenskraft och fler och växande företag. Skälen för regeringens förslag: En ökad ekonomisk aktivitet genom fler och växande företag är grundläggande för att främja tillväxten. Den alltmer tilltagande globaliseringen kräver dock att faktorer som är viktiga för vårt lands konkurrenskraft också uppmärksammas i mycket större omfattning än , så att även i fortsättningen är ett framstående produktionsland och att våra ledande positioner kan bibehållas och utvecklas. I detta avsnitt redovisas utvecklingen av bl.a. antalet företag, antalet nystartade företag samt utvecklingen av antalet sysselsatta i privat sektor. Uppföljningen görs i syfte att redovisa måluppfyllelse för politikområdet Näringspolitik. Omkring 583 000 företag var verksamma inom industri-, bygg- eller tjänstenäringarna, vilket är en ökning med i förhållande till 1997. ökade företagsstocken i med i genomsnitt . Det nuvarande målet för politikområdet Näringspolitik är att främja en hållbar tillväxt och en 1 Exkl. jordbruk, skog och fiske samt fastighetsverksamhet. Antalet företag inom jordbruks-, skogs- och fiskesektorn uppgick till cirka 173 2003. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Källa: Företagsstatistik för industri-, bygg- och tjänsteföretag 1997-2003, har antalet företag inom tjänsteproducerande branscher ökat mer än inom de varuproducerande branscherna. Tjänstesektorn stod för av andelen företag 2003 vilket var högre än 1997. Antalet nystartade företag uppgick till 41 600 företag. Detta är en nivåhöjning från den stabila nivå om cirka 36 600 nya företag som startat sedan Stöd till start av näringsverksamhet blev högre prioriterat som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd 1993-1994. Av de företag som startade var tjänsteproducerande och varuproducerande företag. Av dessa leddes av enbart kvinnor och av enbart män. I av de nystartade företagen bestod ledningen av både kvinnor och män. 2 Exkl. jordbruk, skog och fiske samt fastighetsförvaltning. Diagram 3.2 Antal nystartade företag 19902004 I en uppföljningsundersökning från ITPS (In- stitutet för tillväxtpolitiska studier) visas att av de företag som startade sin verksamhet fortfarande var verksamma efter start. Den länsvisa redovisningen visar att hela landet har del av ökningen av antalet nystartade företag men vissa län har en starkare utveckling än övriga. Tabell 3.3 Antal nystartade företag 2003 och 2004 efter län Antalet av tingsrätten beslutade företagskonkurser var omkring 7 600. Jämfört med 2003 minskade antalet företagskonkurser . Antalet konkurser inom företagsformen handelsbolag etc.3 minskade medan antalet konkurser av aktiebolag och enskilda firmor minskade vardera. Antalet anställda personer som berördes av en företagskonkurs uppgick till drygt 21 000 personer, vilket var en minskning jämfört med . Av dessa var anställda i aktiebolag. uppgick antalet verksamma företagare till 356 300, vilket motsvarar av arbetskraften. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 hade av alla företag färre än 20 anställda, vilket är oförändrat jämfört med . Majoriteten av dessa är så kallade enmansföretag, dvs. företagaren har inga anställda. Stora företag med fler än 250 anställda utgör av alla företag men är viktiga ur sysselsättningssynpunkt eftersom de står för av antalet anställda i den privata sektorn. I genomsnitt uppgick antalet anställda per företag till knappt 4 personer . ökade antalet anställda i den privata sektorn med 377 000 personer eller medan antalet anställda i den offentliga sektorn minskade med drygt 59 . Diagram 3.3 Antal företagare 19902004 Källa: , SCB Fördelningen mellan manliga och kvinnliga företagare har varit relativt med män och kvinnor. Antalet utlandsfödda företagare5 uppgick till 44 600 personer. De utgör därmed av det totala antalet företagare, en andel som har ökat marginellt jämfört med . 3 Handelsbolag etc. inkluderar alla företag utom aktiebolag och enskilda firmor, dvs. handelsbolag, kommanditbolag, ekonomiska föreningar, m.m. 4AKU, Exkl. jordbruk, skog och fiske. 5 Inkl medhjälpande familjemedlemmar. Individen ska var född i utlandet, SCB:s definition. Flertalet indikatorer visar att utvecklingen går i positiv riktning i förhållande till målet för Nä- ringspolitiken. Antalet företag samt antalet anställda i den privata sektorn har ökat . Antalet nystartade företag har legat på en stabil nivå, men ökade . Dessa signaler stärker möjligheterna för regeringen att uppfylla ambitionen om fler nystartade företag och fler företagare. Vi bejakar konkurrens, öppenhet och frihandel. skall konkurrera med kunskap och kompetens, inte med låga löner. En näringspolitik som främjar företagens konkurrenskraft och bidrar till fler och växande företag är en viktig del i regeringens arbete för ökad tillväxt och en förutsättning för utvecklad välfärd i . har ett gott utgångsläge för att möta globaliseringens utmaningar. Det beror bl.a. på våra satsningar på utbildning och forskning, arbetskraftens höga kompetens, att redan är en av världens mest internationaliserade ekonomier, att näringsliv har ett högt kun- 6 Exkl. jordbruk, skog, jakt och fiske. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 skapsinnehåll och att vi har en stark offentlig sektor med avancerade tjänster. En annan viktig framgångsfaktor är det goda samverkansklimatet mellan näringsliv, fack och stat. Globaliseringen innebär nya möjligheter men också stora utmaningar. Företagens investeringar blir allt mer internationellt rörliga och lokaliseras i allt högre grad till de regioner och länder som har de bästa förutsättningarna. Förändringstakten i ekonomin ökar och därmed ökar också konkurrensen och behovet av förnyelse dramatiskt. Även internationellt ges konkurrenskraftsfrågorna ökad betydelse. Inom EU har ministerråden för industri, inre marknad och forskning lagts samman till ett konkurrenskraftsråd. Kommissionen har lagt fram ett förslag till ett nytt ramprogram för konkurrenskraft och innovation. Lissabonprocessen sätter konkurrenskraftsfrågorna i fokus. presenterades Innovativa en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36). Innovationsstrategin är en viktig plattform för regeringens utformning av en tillväxt- och sysselsättningsinriktad politik. Strategin beskriver såväl utgångsläge som utmaningar och politikens inriktning; vi behöver stärka kunskapsbasen för innovationer och främja ett innovativt näringsliv, en innovativ offentlig sektor och innovativa människor. Utifrån denna plattform redovisar regeringen i det följande en ny näringspolitik för ökad tillväxt och sysselsättning. Näringspolitiken föreslås få två huvudinriktningar: åtgärder för att stärka konkurrenskraft, åtgärder som medverkar till fler och växande företag. Båda inriktningarna bidrar till att bibehålla och skapa nya jobb på både kort och lång sikt. Näringspolitiken blir på ett tydligare sätt tvärsektoriell till sin karaktär och förutsätter en ökad samverkan med många politikområden. Det gäller bland annat forskning, utbildning, transporter, regional utveckling, IT, arbetsmarknad, arbetsliv och skattepolitik. Den utvidgade europeiska inre marknaden och globaliseringen innebär också att näringspolitiken och utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande alltmer vävs samman. ringspolitiken kan inte utvecklas enbart i ett nationellt perspektiv. En av näringspolitikens huvuduppgifter bör vara att medverka till att förmåga som produktionsland bibehålls och stärks. skall även i fortsättningen vara ett attraktivt land att investera och verka i. Innovationsstrategin anvisar ett brett och långsiktigt angreppssätt för att värna och utveckla konkurrenskraft. Vi måste säkerställa att svensk utbildning och forskning håller världsklass, kraftsamla inom svenska profilområden och satsa på starka innovationsmiljöer som attraherar utländska investeringar och toppkompetens. Eftersom förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet är det viktigt att beakta det lokala och regionala perspektivet. Regionernas konkurrenskraft blir allt viktigare. Att stärka svenska regioners konkurrenskraft handlar bl.a. om att främja regionala specialiseringar i samspel med nationella prioriteringar. Vi måste stimulera små och medelstora företags investeringar i forskning och utveckling och främja deras förmåga att agera i internationella sammanhang. Små och medelstora företag kan öka sin IT-strategiska kompetens. Genom insatser för produktutveckling får små företag möjlighet att utveckla varor och tjänster för nya och etablerade marknader. Satsningen på design för affärsutveckling gör att företag kan erbjuda kunderna mer avancerade och behovsstyrda produkter och tjänster. Den offentliga sektorn, såväl stat som kommuner och landsting, kan mer än vara drivkraft till ökad förnyelse, konkurrenskraft och tillväxt i näringslivet. Ett gott innovationsklimat, en effektiv konkurrenspolitik och väl fungerande regelverk ger förutsättningar för människor och företag att skapa nya varor och tjänster och nya sätt att producera. Aktivt arbete för en friare handel Regeringen förespråkar frihandel och arbetar för att skall vara mer öppet för handel med omvärlden. Alla tendenser till ökad protektionism motarbetas. verkar aktivt för att den pågående förhandlingsrundan i WTO skall resultera i rättvisare och friare handel. är viktigt om vi skall kunna utrota fattigdomen och öka välståndet i världen. Men det räcker inte. Det krävs en kombination av ökad handel, avskaffade jordbrukssubventioner, mer bistånd och mer av gemensamt internationellt ansvarstagande för att en rättvisare värld skall bli möjlig. höjer det svenska handelsrelaterade biståndet för att bidra till en bättre fungerande och rättvisare handel. Konkurrenspolitiken syftar till att bidra till effektiva, öppna, och väl fungerande marknader som stimulerar och släpper fram nya idéer, företag och produkter. Den skall vara till nytta för konsumenterna och märkas i vardagen och i plånboken. Det kräver effektiva konkurrensregler som motverkar karteller och andra allvarliga konkurrensbegränsningar. Vidare krävs en restriktiv syn på användning av statligt stöd till företag och sunda spelregler mellan privat och offentlig sektor. Effektiva konkurrensregler gör det också lättare för små och nya företag att etablera sig på marknaden. Detta är av stor betydelse för tillväxten. Regeringen avser att under återstoden av innevarande mandatperioden gå vidare med nya initiativ för att utveckla och förstärka konkurrensen i . Vid en jämförelse med andra länder har generellt sett goda och ändamålsenliga regelverk. är också ett föregångsland när det gäller åtgärder för regelförbättring. Re- gelverkens stora betydelse för internationell konkurrenskraft, och de utmaningar som globaliseringen medför, gör dock att insatserna på området ytterligare måste intensifieras. De verktyg som används i regelförbättringsarbetet skall utvecklas vidare. Förbättringsarbetet kommer att ske med utgångspunkt i behovet av att skärpa svenska företags förmåga att konkurrera i en internationell miljö. Arbetet med att förenkla och förbättra regler fortsätter och intensifieras. har på regeringens uppdrag samlat ca 700 svenska företag i nätverket för att genom samverkan öka förutsättningarna för export av svensk miljöteknik. Miljöteknikråd (SWENTEC) har inrättats med uppgift att stärka de olika insatser som genomförs för att främja exempelvis miljödriven tek- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 nik- och affärsutveckling samt export av produkter. vill regeringen öka de statliga anslagen till forskning om hållbar utveckling med totalt . Regeringen vill under den kommande mandatperioden gå vidare för att utveckla position som ett världsledande land inom miljöteknik. Höga bensinpriser gör att fordonsindustrin står inför nya utmaningar. Därför går regeringen in i ett samarbete med fordonsindustrin för att utveckla ny miljöteknik. Statligt ägda bolag skall bidra till innovation De statligt ägda bolagen är en tillgång för . De är viktiga i regeringens arbete för ökad tillväxt och i omställningen till ett hållbart samhälle. De statliga bolagen gav 2004 i utdelning till den gemensamma välfärden. Bolag som och planerar nu massiva investeringsprogram. Nya pelletsverk, effekthöjningar i vattenkraftverk, utbyggd vindkraft och tryggare elnät skapar utveckling, jobb och stärker . Regeringen ser en roll för de statligt ägda bolagen att i ökad utsträckning bidra till innovationer och omställningen av . Gemensamma program med industrin En bärande idé i innovationsstrategin är att genomförandet i stora delar bygger på ett utvecklat samspel mellan det offentliga och privata. Ett exempel på detta är de pågående överläggningarna mellan regeringen, näringsliv, fack och myndigheter om utvecklingen inom några nyckelområden där konkurrenskraft och ledande positioner skall bevaras och utvecklas. De aktuella branscherna är fordonsindustrin, skog och trä, metallurgi, IT/telekom-, bioteknik- och läkemedelsindustrierna. Därutöver arbetar regeringens strategigrupp för flyg- och rymdindustri med genomförandet av en handlingsplan för den sektorn. De sju nämnda områdena bidrar till av det svenska näringslivets satsningar på FoU, ger över 560 miljarder i exportinkomster och ger ca 600 000 arbetstillfällen i . Dessutom finns ett stort antal människor vars arbete indirekt är starkt beroende av dessa branscher. Dessa fakta visar tydligt hur avgörande det är att konkurrenskraft inom dessa nyckelområden kontinuerligt utvecklas, i samspel med näringslivet en modern industripolitik. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Överläggningarna innefattar en bred agenda som berör många politikområden, departement och myndigheter. I samråd med näringslivet utvecklas konkurrenskraftsfrämjande åtgärder i gemensamma handlingsprogram för våra starkaste och mest strategiska branscher. Åtgärderna får också betydelse för näringslivet i ett bredare perspektiv. Regeringen avser att satsa under förutsättning att näringslivet investerar minst lika mycket. Insatserna skall vara framåtsyftande och främja en ökad och uthållig konkurrenskraft. Ansatsen i arbetet ansluter väl till de ansträngningar för en ökad konkurrenskraft som görs på EU-nivå inom ramen för Lissabonprocessen. Stärkt innovativ förmåga i småföretag En förstärkning av av de små och medelstora företagens förmåga att öka kunskapsinnehållet i sina processer och produkter och bedriva produktutveckling är central för utvecklingen av deras konkurrenskraft. Därför bör det enligt regeringens mening införas ett särskilt stöd för att stimulera utvecklingen i dessa företag. satsas inom politikområde Forskningspolitik på att stödja forskning och utveckling i små och medelstora företag. I detta arbete skall samråda med kring medlens användning. För att ytterligare stimulera detta avsätter regeringen en ram för skattereduktion på . Stödet skall utgöra ett incitament för ökade satsningar inom forskning, utveckling och produktutveckling. Regeringen avser att återkomma med närmare förslag till utformning av stödet. För att ytterligare stimulera industriell utveckling i främst mindre företag satsar regeringen dessutom i en programperiod för stöd och utveckling av IUC:s (Industriella utvecklingscentra) verksamhet. Fler och växande företag Att konkret främja fler och växande företag är näringspolitikens andra viktiga uppgift. Små och unga företag har en central roll när det gäller att utveckla nya produkter och tjänster, kommersialisera innovationer, bidra till en ökad dynamik i näringslivet och öka sysselsättningen. behöver fler företagare och växande framgångsrika företag så att fler människor får arbete och antalet arbetade timmar ökar ytterli- startade 41 600 nya företag, vilket är mer än 5 000 fler än . Nä- ringspolitiken inriktas i denna del på åtgärder inom bland annat entreprenörskap och nyföretagande, tillgång till riskkapital, generationsväxling samt export- och investeringsfrämjande. Positiva attityder till entreprenörskap och nyföretagande För att fler företag skall etableras behövs människor som vill starta och driva företag. De ramvillkor som samhället ställer upp skall uppmuntra och ge incitament till företagande. Människor skall kunna se företagande som ett lika naturligt val som att bli anställd. Det gäller inte minst de unga, som är framtidens företagare, och kvinnor, som i betydligt mindre utsträckning än män väljer att bli företagare. Skolan har en viktig roll i att stimulera kreativitet, handlingskraft och tilltro till den egna förmågan. Detta är egenskaper som kännetecknar entreprenörskap i vid bemärkelse. En treårig nationell satsning för att öka intresset för entreprenörskap bland ungdomar genomförs. Ökad tillgång till riskkapital Tillgång till kapital i tidiga skeden är nödvändigt för att företag och innovatörer skall kunna gå från idé till färdig produkt. För att stärka möjligheterna till kommersialisering av såväl forskningsresultat som innovationer i näringslivet har regeringen beslutat att satsa . Tyngdpunkten i satsningen är bildandet av bolaget . Verksamheten skall bidra till att knyta samman högskolorna och universiteten med det omkringliggande näringslivet. kommer att arbeta nära det nya bolaget och finansiera utvecklingsmöjligheter för nya företag i så kallade inkubatorer. fortsätter med innovationsfrämjande verksamhet inriktad på produkter från enskilda uppfinnare med lägre kapitalbehov. Sänkt skatt för småföretagen I syfte att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten bör enmansföretag som driver verksamheten utan anställda bara behöva betala ålderspensionsavgifterna på lönen till en person som de anställer. Sänkningen av löneskatterna bör avse en längre peiod uppemot från anställningens början. Ett arbete har inletts med att ta fram ett konkret förslag och regeringen avser att återkomma till med ett sådant förslag. Förbättrad service och administration Arbetet för att förenkla och förbättra regler och servicen till företagen fortsätter och intensifieras. Ett handlingsprogram med 291 förbättringar för att minska företagens regelbörda presenterades . Över 160 förbättringar är nu genomförda. Det handlar om enklare regler, färre blanketter och minskat uppgiftslämnande, ökat samarbete mellan myndigheterna, kortare handläggningstider, bättre service och ökad tillgänglighet. I handlingsprogrammet slås det också fast att mål skall sättas upp för att minska företagens administrativa kostnader. Regeringen har påbörjat ett arbete för att minska skatteadministrationen för företagen . kommer mål för minskade administrativa kostnader att slås fast inom årsredovisningslagen, jordbruksområdet, miljöområdet och arbetsrätten. Alla mål skall ha nåtts . Det skall vara enkelt och tryggt att vara företagare. Regeringen skall se över företagarnas trygghet inom ramen för trygghetssystemen. Företagare skall i så stor utsträckning som möjligt omfattas av samma trygghet som anställda vid exempelvis sjukdom eller föräldraskap. Underlätta generationsskiften i småföretag Kommande år står många små och medelstora företag inför ett generationsskifte. Det är angeläget att staten bidrar till att underlätta för dessa företag att leva vidare och utvecklas. Arvs- och gåvoskatten har därför slopats. Dessutom genomförs ett program riktat till företagare som står inför generationsskiften. driver det nationella programmet i samarbete med näringslivets organisationer. Programmet skall innehålla aktiviteter som innebär att ett företag steg för steg kan få stöd genom hela processen med att förbereda ett ägarskifte. En viktig del i programmet är att underlätta mötet mellan köpare och säljare av företag. Satsning på exportstöd till små och medelstora företag Inom politikområde Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande görs också viktiga, konkreta insatser för att medverka till fler och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Investeringsfrämjande insatser för att attrahera utländska direktinvesteringar till bidrar bl.a. till nya arbetstillfällen och ny kompetens. Ett aktivt exportfrämjande skall öka särskilt de små- och medelstora företagens förmåga till internationalisering och därigenom ökade affärer, ökad sysselsättning och tillväxt. Den potential som finns bland småföretagen att ge sig ut på exportmarknaden skall tas tillvara. Den satsning på exportfrämjande som inletts vidareutvecklas. möjligheter att hjälpa företagen stärks både i och på viktiga marknader runt om i världen. En särskild satsning möjliggör för att anställa exportrådgivare för varje län. För att bättre kunna främja svenska intressen och tillväxten i görs en satsning på ett trettiotal nya främjandetjänster vid ambassader och generalkonsulat i länder som bedöms ha central och långsiktig betydelse för svenskt näringsliv. Regeringen avser sammanfattningsvis att, med utgångspunkt i de två föreslagna huvudinriktningarna, utveckla och genomföra en kraftfull sammanhållen politik för ökad konkurrenskraft och fler och växande företag, tillväxt och sysselsättning.