prop · GT03204 · 2006-05-24 00:00:00 — Kemikalieinspektio- nen har vidare inrättat ett internationellt sekretariat för stöd till andra länder. -bidrar med finansiering av ett program i som syftar till att ta hand om gamla lager av farliga kemikalier. Att utveckla och stärka nationella miljöinstitutioner och miljöförvalt- ningar är en viktig del i utvecklingsländernas miljöarbete. Mål: Att utvecklingsländernas skall ha väl fungerande miljöförvalt- ningar. -arbetar för att de internationella miljöinstitutionerna skall prioritera insatser för uppbyggnaden av effektiva institutionella struk- turer i utvecklingsländerna. Därutöver pågår samarbete mellan svens- ka myndigheter och miljöförvaltningar i utvecklingsländerna och de- lar av det ökade biståndet på miljöområdet kommer satsas på samar- bete för utbildning, kapacitetsstöd och miljöförvaltning. - har 2006 ökat sitt ekonomiska stöd för att utvecklingsländer- Skr. 2005/06:204 na skall kunna delta vid möten inom miljökonventionerna och andra internationella processer samt stödjer regionala miljösamarbeten som bland annat syftar till att bygga upp utvecklingsländernas institutio- nella miljöförvaltningskapacitet. Mål: Att samstämmighet mellan miljö- och utvecklingspolitik skall få genomslag internationellt. -har tagit initiativ till ett möte mellan miljö- och biståndsmi- nistrar inom . Med mötet som grund kommer in- tegrationen mellan politikområdena att främjas, både inom och i internationella engagemang. -stödjer samarbetet mellan och för att öka integreringen av arbetet mot fattigdom och för miljöskydd. arbetar också aktivt i Nätverket för kvinnliga miljöministrar för att jämställdhetsfrågorna skall stärkas inom FN:s miljöprogram (). De antagna rekommendationerna handlar bland annat om att stärka kvinnors roll i beslutsfattande på nationell nivå. -För att fokusera samarbetet med har en svensk strategi för 2004-2006 tagits fram. Denna liksom samförståndsavtalet mellan och är under genomförande. Bland annat håller i samarbetet fram vikten av att verksamheten tydligare skall kännetecknas av ett jämställdhetsperspektiv. För att uppnå ökat välstånd och varaktigt minska fattigdomen är arbets- tillfällen och möjligheter till försörjning av yttersta vikt och för detta är ekonomisk tillväxt en viktig förutsättning. För att tillväxten skall komma alla till del krävs att sysselsättnings- främjande åtgärder i ökad grad uppmärksammas och att det förs en för- delningspolitik som kommer fattiga människor till gagn. Uthållig eko- nomisk tillväxt förutsätter ett investeringsfrämjande klimat präglat av makroekonomisk stabilitet, hållbar skuldbörda, stabila och transparenta spelregler, en fungerande rättsstat, väl fungerande institutioner, tillgång till kapital som främjar framväxten av en privat sektor och möjlighet att handla med andra länder, regionalt och globalt. Ytterligare en viktig komponent är ett synliggörande av den informella sektorn, vilken är cen- tral för många fattiga människors ekonomiska och sociala trygghet och förutsättningar för utveckling. I detta sammanhang är en tryggad tillgång till olika typer av resurser som fattiga människor är beroende av (till ex- empel mark för odling) av stor betydelse. Det krävs också välfungerande kapital-, tjänste- och varumarknader, inte minst för att säkra fattiga män- niskors tillgång till livsförnödenheter. Hållbar skuldbörda och internationell finansiell stabilitet främjar utveck- lingsländernas förutsättningar för uthållig ekonomisk tillväxt. Mål: Att de fattigaste länderna skall uppnå en hållbar skuldbörda. I skriver av sin andel av de bilaterala fordringarna inom initiativet för tungt skuldsatta fattiga länder (highly indebted poor countries, HIPC) och finansierar multilateralt sin del av . -stödjer det multilaterala skuldavskrivningsinitiativet som lan- serades 2005 och avser finansiera sin del av kostnaden för initiativet. verkar också i olika internationella fora för att initiativet för tungt skuldsatta fattiga länder skall bli fullfinansierat. -stödjer kapacitetsuppbyggnad inom skuldhanteringsområdet i de fattiga länderna, liksom utveckling av ett skuldhanter- ingsprogram som används för att samla in skuldstatistik för underlag för portföljanalys, riskanalys och skuldhållbarhetsanalys hos låg- och medelinkomstländer, inklusive HIPC-länder. -stödjer och arbete med att utveckla ett ramverk för skuldhållbarhet i världens fattigaste länder. Mål: Att EU:s och de internationella finansiella institutionernas arbete för att förebygga finansiella kriser, skapa verktyg för att hantera såda- na och stödja bland annat utvecklingsländerna i deras arbete för mak- roekonomisk stabilitet, tillväxt och fattigdomsbekämpning skall stär- kas. -medverkar aktivt i de internationella finansiella institutioner- nas styrelsearbete där såväl övergripande policyfrågor som utlåning till enskilda länder diskuteras och beslutas, liksom vid institutioner- nas vår- och årsmöten, för att förbättra förutsättningarna för makro- ekonomisk stabilitet, tillväxtfrämjande reformer och fattigdomsbe- kämpning i låginkomstländer. medverkar också i en informell EU-samordning av IMF-arbetet för att stärka IMF:s arbete med att identifiera och hantera ekonomiska sårbarheter i enskilda länder, re- gioner och globalt. Diskussionerna rör bland annat hantering av län- ders ohållbara skulder, förebyggande av finansiella kriser samt IMF:s roll i låginkomstländer. Inom ramen för diskussioner om IMF:s me- delfristiga strategi har aktivt arbetat för att stärka IMF:s över- vakning av den globala ekonomin, främst genom ökad betoning på gränsöverskridande effekter, den finansiella sektorns funktionssätt och landspecifika ekonomiska och finansiella sårbarheter. -arbetar aktivt, bland annat i IMF och EU samt inom ramen för det så kallade G10-samarbetet för att utveckla mekanismer för statlig extern upplåning som syftar till att undvika finansiella kriser och säkerställa ordnade och förutsägbara konflikthanteringsprocesser. I samband med diskussioner om IMF:s medelfristiga strategi har Sve- rige uppmärksammat behovet av lägga fast tydligare riktlinjer för om- förhandling av ett lands utlandsskuld, inklusive till privata kreditorer. -har upprättat ett direkt och kontinuerligt informationsflöde mellan ambassaderna och representation i IMF och Världs- banken, vilket har bidragit till ett mer samstämmigt agerande. -Inom ramen för Europeiska Investeringsbanken deltar i en kommitté som granskar förslag om investeringar i , och . ställningstaganden i kommittén bottnar i utvecklingspolitiska analyser, bland annat av förslagens på- verkan på den finansiella stabiliteten. Mål: Att transitionsländerna skall ha kapacitet att formulera, utforma och genomföra ekonomiska program för övergång till marknadseko- nomi. verkar för att stärka Europeiska (, ) rådgivande funktion på det strukturella området. I bankens fattigaste verksamhetsländer är reformbehoven stora men ser även en roll för att fortsätta arbetet inom de sektorer i EU:s nya medlemsländer (dock ej och ) och i kandidatländerna där övergången till en fullt fungerande marknadsekonomi ännu inte är fullbordad. -arbetar för att Europeiska investeringsbanken och Nordiska investeringsbanken i samarbete med andra finansiella institutioner skall stödja utvecklingen på områdena infrastruktur och institutionell kapacitet i transitionsländerna. -Samarbetsprogrammet mellan de svenska och ryska finansdeparte- menten för en effektiv ekonomisk styrning inom den ryska statsför- valtningen, och motsvarande program med det ukrainska finansdepar- tementet som är under utarbetande, är exempel på det omfattande ut- byte mellan myndigheter, utbildnings- och forskningsinstitutioner, enskilda organisationer, kommuner och regioner med syfte att stödja såväl den ryska som den ukrainska reformprocessen. Investeringar och handel med företag i fattigare länder bidrar till att ge- nerera ekonomisk tillväxt genom bland annat ökad sysselsättning, teknik- och kunskapsöverföring och ökade skatteintäkter. Bidraget stärks när investerande företag stödjer och strävar efter att följa internationella principer och riktlinjer avseende exempelvis grundläggande arbetsvill- kor, mänskliga rättigheter, miljö, jämställdhet, förbud mot barnarbete och bekämpning av korruption. Mål: Att utvecklingsländernas kapacitet att attrahera utländska inve- steringar skall stärkas. -Stabilitet och förutsägbarhet är nyckelfaktorer för att kunna attrahera utländska investeringar. är ordförande i samman- slutningen för investeringsfrämjande myndigheter (World Associa- tion of , ), en organisation som har anknytning till . Detta och det svenska ekonomis- ka stödet för att stimulera etablering av och erfarenhetsutbyte mellan Skr. 2005/06:204 investeringsfrämjande myndigheter i utvecklingsländer har bidragit till att stärka såväl investeringsfrämjande myndigheter i flera utveck- lingsländer som utvecklingsdimensionen i . -har stött arbete med åtgärder för ett gott inve- steringsklimat i utvecklingsländer och fått gehör för ökat fokus på in- vesteringar som främjar långsiktigt hållbar utveckling. har även stött arbete att förstärka och framhäva vikten av god samhällsstyrning som en komponent i länders investeringsfräm- jande aktiviteter. -arbetar med att få till stånd ömsesidigt gynnsamma skatteav- tal med utvecklingsländer, som kan stärka ländernas förmåga att at- trahera svenska investeringar. stödjer även arbete kring investeringar och utveckling som syftar till att stödja politik i utvecklingsländerna som främjar både inhemska och utländska inve- steringar och hållbar ekonomisk tillväxt samt att initiera en global diskussion om vad som utgör god investeringspolitik. -stödjer och bidrar till projekt inom som rör över- syn och uppföljning av åtgärder för ett gott investeringsklimat i ut- vecklingsländer. har verkat för och fått gehör för ett ökat fo- kus på kvalitativa investeringar och dess effekter för en långsiktig hållbar utveckling. -ingår bilaterala investeringsskyddsavtal med utvecklingslän- der som efterfrågar detta och där svenska företag har uttryckt intresse att investera och har behov av sådana avtal. har Sveri- ge fört förhandlingar med bland andra , , och Ar- menien. Mål: Att svenska investeringars och svensk handels bidrag till en rätt- vis och hållbar global utveckling i utvecklingsländerna skall stärkas. För att utvecklingseffekterna av svenska investeringar och svensk handel med utvecklingsländer skall bli så stora som möjligt är det viktigt att in- vesteringarna bedöms hållbara, såväl miljömässigt och socialt som eko- nomiskt. Regeringen arbetar för att uppmuntra företag att i ökad ut- sträckning integrera sociala och miljömässiga aspekter i sina handelsrela- tioner, bland annat genom sekretariatet Globalt Ansvar på Utrikesdepar- tementet. Utrikesrepresentationen spelar en viktig roll i att informera fö- retag om situationen i ett land vad gäller till exempel efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna, brister i rättsväsendet och förekomsten av kor- ruption eller barnarbete. -är största finansiär av FN:s Global Compact och har varit pådrivande för att stärka utvecklingsdimensionen inom ramen för ini- tiativet, särskilt de lokala nätverken i utvecklingsländer. stöd- jer också den Internationella standardiseringsorganisationens (ISO) arbete med att ta fram internationella riktlinjer för socialt ansvarsta- gande. -För att svenska utlandsmyndigheter skall kunna arbeta mer effektivt och integrerat med utvecklings- och rättighetsfrågorna, bland annat inom sverigefrämjandet, har regionala utbildningar om politiken för global utveckling hållits vid exempelvis ambassaderna i och Skr. 2005/06:204 . -i arbetar tillsammans med med att integrera information om i sin informa- tion till och samarbete med svenska företag som verkar och investerar i . -i har genomfört en rad aktiviteter i syfte att stärka dialogen mellan svenska och kinesiska företag och myndig- heter om företags sociala ansvar. -Inom ramen för Globalt Ansvar bedrivs ett omfattande informations- arbete, bland annat genom en seminarieserie och en hemsida. Ut- gångspunkten är riktlinjer för multinationella företag och principerna i FN:s Global Compact. -Under i stod Sveri- ge värd för ett seminarium om hur respekten för grundläggande rät- tigheter kan bidra till att stärka såväl företags som länders konkur- renskraft. -Genom att exempelvis tillämpar hand- lingsplan om exportkrediter och bestickning samt informerar sina kunder om initiativet Globalt Ansvar och riktlinjer för mul- tinationella företag och tar speciella hänsyn vid garantigivning till de skuldtyngda minst utvecklade länderna, kan svensk statsstödd ex- portkredit- och garantigivning till utvecklingsländer bidra till en god samhällsutveckling i dessa länder. En utmaning föreligger i att ytter- ligare integrera miljömässiga och sociala hänsyn i bedömningarna. -Regeringen har gett och i uppgift att utveckla arbetet med etiska frågor i linje med initiativet Globalt Ansvar och riktlinjer för multinationella företag. -Enligt en handlingsplan mot korruption som färdigställdes skall utrikesförvaltningen bland annat verka för att främjandet av svenska investeringar och företag inte bidrar till korruption. -Vid internationella upphandlingar av utvecklingsprojekt inom bland annat energi- och miljösektorerna arbetar regeringen med kontakt- skapande insatser och uppsökande verksamhet för att svensk kompe- tens skall bidra till att projekten blir miljömässigt, socialt och ekono- miskt hållbara. Ökad öppenhet gentemot omvärlden har varit avgörande för utvecklingen i många av de länder som har varit mest framgångsrika med att reducera fattigdomen . En öppnare handel och ökad kapacitet i ut- vecklingsländerna att dra nytta av detta utgör därför ett av de mest effek- tiva instrumenten som finns i arbetet för en rättvis och hållbar global ut- veckling. Enligt UNDP:s beräkningar kostar industriländernas handelshinder ut- vecklingsländerna , eller dubbelt så mycket som världens samlade bistånd. Ett stort hinder för många utvecklingsländer att öka sin handel är rikare länders handelshin- der mot jordbruks- och textilprodukter tillsammans med subventioner på Totalt använder industriländerna mer än för att stödja de egna jordbrukarna och skydda dem från konkurrens utifrån. Utvecklingsländernas möjligheter att påverka i- ländernas jordbrukspolitik bygger på samverkan och multilaterala över- enskommelser. Utan sådana, exempelvis inom ramen för WTO, skulle ländernas möjligheter att alls göra sig gällande vara närmast obefintliga. De pågående handelsförhandlingarna inom ramen för WTO:s Doha- runda är av stor strategisk betydelse för världsekonomin i stort, men ock- så av särskild vikt för utvecklingsländerna, eftersom ett av de övergri- pande målen med förhandlingarna är att resultatet skall vara utvecklings- främjande. De verkligt stora vinsterna för utvecklingsländerna finns att hämta i kärnförhandlingarna om jordbruk, industrivaror och tjänster. Från svensk sida ses förhandlingarna som mycket viktiga för genomfö- randet av politiken för global utveckling. Genom att tullar och handelssnedvridande stöd successivt sjunker har utmaningen för utvecklingsländerna alltmer blivit att leva upp till krav som ställs på de internationella marknaderna beträffande standarder för produkters kvalitet och säkerhet. Mål: Att fattiga länder skall få ökat marknadstillträde till OECD- länders marknader, framförallt för varor och tjänster som är av sär- skilt intresse för dem. Regeringen arbetar för att EU:s, liksom våra egna nationella, beslut avse- ende handelsregleringar skall vara utformade på ett så utvecklingsfräm- jande sätt som möjligt. Marknadstillträde genom tullsänkningar är en viktig del av WTO-förhandlingarna och har visat sig kunna generera sto- ra vinster för utvecklingsländerna. -har under de pågående WTO-förhandlingarna arbetat för att rikare länders tullskydd och handelsstörande stöd för jordbrukspro- dukter skall sänkas. Detta bidrog till ett beslut vid WTO:s minister- möte i om att exportsubventioner på jordbruksprodukter skall vara avvecklade . -För många utvecklingsländer är det också viktigt med tillgång till i- ländernas marknader för industrivaror. var pådrivande före och under i för att de minst utvecklade länderna skulle få tull- och kvotfritt tillträde till alla i-länders marknader. Förhandlingarna resulterade i ett beslut om att av alla produkter skall beviljas detta. -gör fortlöpande analyser inför diskussioner i EU- kretsen kring jordbruksfrågor i WTO-förhandlingarna. Därigenom har bland annat kunnat visa på att EU-producenternas sårbar- het i förhållande till liberalisering av så kallade känsliga produkter inte alls är så stor som producentintressena befarat. -I tjänsteförhandlingarna (General on Trade in Services, GATS) arbetar för att fler åtaganden skall göras i sektorer och leveranssätt av särskilt intresse för utvecklingsländerna, framför- allt vad gäller tillfällig personrörlighet. Vidare verkar för att utvecklingsländerna skall kunna involveras bättre i förhandlingarna och att hänsyn skall tas till ländernas individuella utvecklingsnivå. - deltar aktivt för att påverka att förhandlingarna om de euro- Skr. 2005/06:204 peiska partnerskapsavtalen mellan EU och AVS (, och ) tydligt präglas av en nära koppling mellan handel och utveckling och att utvecklingsdimensionen därmed främ- jas. Detta sker genom löpande arbete och kontakt i ett informellt nät- verk mellan medlemsstater i EU och Kommissionens olika generaldi- rektorat. -arbetar aktivt med att etablera ömsesidigt gynnsamma skatte- avtal med utvecklingsländer för att stimulera ökat handelsutbyte. -gjorde inför ministermötet i en omfat- tande utredning av utvecklingsaspekterna i Doharundan, inklusive vad som krävs för att det framtida resultatet av förhandlingarna skall bli utvecklingsfrämjande. Detta används som ett av underlagen i re- geringens politikutformning på handelsområdet. Mål: Att utvecklingsländernas möjligheter att dra fördel av existerande marknadstillträde och aktiva deltagande i internationella handelsför- handlingar skall öka. Ökat marknadstillträde är en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för att utvecklingsländerna skall kunna öka sin handel med omvärlden. har utrett utnyttjandegraden av EU:s särskil- da preferenssystem för de minst utvecklade länderna, Everything but Arms. Utredningen visar att många utvecklingsländer, trots nolltullar, inte kan dra fördel av existerande marknadstillträde. har på olika sätt verkat för att stärka utvecklingsländernas kapacitet på handelsområ- det och prioriterar utvecklingsfrågorna i WTO-arbetet. -har kontaktpunktsfunktion för exportörer från utvecklingsländer, Open Trade , byggts upp och etable- rats. Drygt 200 förfrågningar kring svenska EU-anpassade och natio- nella importregler har inkommit och besvarats. -stödjer handelsrelaterad kapacitetsuppbyggnad, bland annat genom stöd till lokala och regionala standardiseringsorganisationer (till exempel for Standardization) för att hjälpa producenter i utvecklingsländerna att leva upp till de krav som ställs på produkter på den internationella marknaden och för att påverka ut- formningen av dessa standarder. stödjer även utvecklingslän- ders kapacitetsuppbyggnad på SPS- och TBT-området (sanitära och fytosanitära regler och tekniska handelshinder) för att deras förutsätt- ningar att leva upp till i-ländernas standarder och regleringar skall stärkas. -Den svenska representationen i har spelat en avgörande roll i initiativet Aid for Trade och Integrated Framework, processer som varit centrala såväl inför som efter ministermötet i . -är en av de största bidragsgivarna till Integrated Framework (IF), en koordineringsmekanism mellan IMF, (), , , och . Syftet med IF är att bistå utvecklingsländer i deras arbete med att ta fram utvecklingsfrämjande handelsstrategier, integrera dessa i de nationel- la strategier för fattigdomsminskning samt stärka givarsamordningen i genomförande av handelsrelaterade biståndsinsatser. 2005/06:204 även lett givarkoordineringen. -För att öka förståelsen för utvecklingsländernas intressen i handels- förhandlingarna har de nordiska länderna lanserat ett initiativ, med syfte att främja dialogen mellan och en grupp afrikanska län- der om handel och utveckling. genomfördes ett minis- termöte i , , vilket följdes upp med ytterligare ett möte i i samband med . -I syfte att bättre främja utvecklingsländernas förutsättningar att beva- ka sina intressen i internationella handelsförhandlingar och dra fördel av handelsmöjligheter är är bland annat största bidragsgivare till WTO:s fond för handelsrelaterat tekniskt bistånd och en betydan- de bidragsgivare till ett antal organisationer i . Mål: Att EU:s tullpreferenssystem för utvecklingsländers export till EU och EU:s preferentiella ursprungsregler för utvecklingsländer skall göras mer utvecklingsfrämjande. För att tullpreferenser skall vara långsiktigt utvecklingsfrämjande måste de utformas så att de inte bidrar till att skapa inlåsningseffekter eller gör länder beroende av enskilda exportvaror. -har i samband med sockerreformen påvisat risker med prefe- renser vid mycket höga stödnivåer, då de kan leda till beroende av enskilda råvaror trots att egentliga komparativa fördelar saknas. -Under omförhandlingarna av EU:s tullpreferenssystem (General of Preferences, GSP) arbetade aktivt för att systemet skulle bli enklare och mer generöst så att tullförmånerna skall kunna nyttjas i högre grad . Slutresultatet innebar att produktomfattningen ökade så att fler produkter kan få tullförmån samt att ett antal utvecklingsländer kan få tullfrihet, baserat på om de ratificerat och infört internationella konventioner inom områden som miljö och arbetsrätt. Mål: Att förutsättningarna för utvecklingsländers handel med varand- ra skall förbättras Vad gäller industrivaror är handelshinder i utvecklingsländer i genom- snitt högre än i . Två tredjedelar av de tullmu- rar som utvecklingsländers export möter återfinns i andra utvecklings- länder. Exempelvis är tullarna på industrivaror i fem gånger högre än tullarna för samma varor i i-länderna. Att minska handelshind- ren mellan utvecklingsländer kan därför vara av stor betydelse för tillväxt och fattigdomsminskning. -har i WTO-förhandlingarna verkat för att export från gruppen minst utvecklade länder skall vara tull- och kvotafritt till alla i-länder och i möjligaste mån till de mer utvecklade utvecklingsländerna (som och ), i synnerhet för de produkter som är av intresse för fattigare utvecklingsländer. - verkar för att ursprungsregler skall utformas på ett generöst Skr. 2005/06:204 sätt, som möjliggör en produktion som är långsiktigt hållbar. generösare ursprungsregler skulle syd-syd-handeln, som handeln mel- lan utvecklingsländer kallas, kunna öka. -Förhandlingarna mellan EU och AVS-länderna sker i regionala grup- peringar som AVS-länderna själva beslutat om. Dessa grupperingar blir därmed regionala frihandelsområden. verkar för att avta- let skall utformas på ett sätt som främjar handel inom respektive regi- on. Mål: Att EU:s alla handelssnedvridande exportstöd på jordbruksområ- det skall elimineras samt att interna stöd som är handelssnedvridande skall fasas ut. EU-länderna omfattas av en gemensam jordbrukspolitik och på handels- området har Kommissionen huvudsakligen exklusiv kompetens. Hänsyn till de fattigaste ländernas intressen utgör en ledstjärna i han- dels- och jordbrukspolitiska ställningstaganden. arbetar aktivt för att EU:s politik skall bli mer utvecklingsfrämjande. -Avgörande beslut i WTO-förhandlingarna kommer att fattas . Genom att konsekvent driva en frihandels- och utvecklings- främjande linje har etablerat ett stort förtroende bland såväl utvecklingsländer som rikare länder. Svenska strategier och insatser i jordbruksförhandlingarna diskuteras i WTO-arbetsgrupp där representanter från olika departement, Sida, , , med flera ingår.