prop · GT031d25 · 2006-01-01 00:00:00 — beslut i mitten av 1994 innebar att regeringen bemyndigades att slutligt godkänna resultatet av de avtalsförhandlingar med de privata intressenterna inom ramar för de principer och de åtaganden för staten som redovisats i propositionen. De förhandlingar som därpå fördes mellan parterna resulterade i vissa avtalsförändringar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 såg A-Banan en vinnare i anbudstävlan och godkände för sin del de avtal som förhandlats fram under upphandlingsprocessen. Regeringen godkände avtalen . Följande förändringar gjordes i förhållande till de grundläggande principer som godkänt. En förskjutning av betalningen av arrendet avseende områden inom och som upplåtits till A-Banan. Ett tillägg som innebar att om konkurrerande busstrafik förekommer med bidrag av allmänna medel och denna har en betydande inverkan på flygpendelns intäkter kan erhålla en kompensation på per kvartal så länge busstrafiken pågår . A-Banan får möjlighet att överta rätten till tågen för att kunna fullfölja trafikeringen av trafikpendeln i den händelse inte skulle kunna fullgöra sina åtaganden enligt avtal. A-Banan kan också under vissa förutsättningar ha en skyldighet att överta tågen till ett i avtalen fastställt belopp som förändras över åren med hänsyn Dessa förändringar ansågs ligga inom det förhandlingsmandat som lämnat till regeringen. Regeringen ansåg emellertid att avtalen inte tillvaratog möjligheterna till ökad tågtrafik med hänsyn bl.a. till de nya trafikupplägg som planerades i . Regeringen tillsatte därför en särskild förhandlingsman som förhandlade en överenskommelse som tillägg till Arlandabaneavtalen. Regeringen ingick därefter avtalet. De väsentligaste förändringarna till följd av överenskommelsen är: En option för staten att när som helst mot ersättning avbryta avtalet med om regeringen bedömer att det finns brister i trafiksamordning och integration. En överenskommelse om vissa principer för att bygga ut för att möjliggöra en lokaltågsanslutning till . En principöverenskommelse om upplåtelse av trafikrättigheter och villkor för avgifter för trafiken på . Enligt överenskommelsen skall tåla visst intrång i sitt monopol förutsatt att flygpendeltrafiken inte påtagligt inskränks. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Någon överenskommelse om fördelning av trafikrättigheter på har ännu inte införts i Arlandabaneavtalen. A-Banan har fått regeringens uppdrag att slutföra diskussionerna med om ett tillämpningsavtal avseende överenskommelsen. Övriga statliga intressen i projektet har enligt avtalet ansvaret för att finansiera de investeringar som krävs för att genomföra projektet. Av visst intresse i sammanhanget kan vara statens exponering vad gäller A-Trains AB:s finansiering. I upphandlingen av projektet lades stor vikt vid att statliga organ inte fick engagera sig på sådant sätt att konkurrensen mellan anbudsgivande konsortier kunde snedvridas genom användning av statliga medel på ett icke affärsmässigt sätt. Staten har exponerats för risker genom att: har ingått i det vinnande konsortiet och bidragit av A-Train AB:s egna kapital. Den australiensiska banken äger numera till och har således köpt AB:s aktier i . Nordiska Investeringsbanken , som delvis ägs av svenska staten och , har varit långivare till . Den refinansiering som gjordes 2003 innebar att endast utländska banker är långivare i projektet. Nordea Finans äger sex av de sju tågen i flygpendelbolaget. Dessa tåg leasas av A- Det kan konstateras att dessa bolag och finansinstitut engagerat sig i projektet på egna affärsmässiga överväganden utifrån de generella riktlinjer som fastställts av riksdag och regering för deras verksamhet. Väl fungerande järnvägstransporter är en viktig förutsättning för att tillgodose näringslivets behov av långväga transporter och för effektiv och konkurrenskraftig kollektivtrafik i hela landet. Ett välutvecklat järnvägssystem innebär snabba, säkra och miljövänliga transporter med hög kapacitet och tillförlitlighet. Regering och riksdag har beslutat om en kraftig satsning på investeringar i järnvägsnätet . Prioriterat är dock att bevara och säkerställa järnvägsnätet. In- vesteringarna bedöms leda till en positiv regional utveckling då trafikhuvudmän och operatörer successivt anpassat trafikutbudet efter de nya förutsättningarna. Europeiska kommissionen fortsätter arbetet med att utveckla järnvägssektor. Ar- betet med rättsakterna i det tredje järnvägspaketet har fortsatt, men kommit olika långt. De rättsakter som är under utformning rör bl.a. marknadsöppning för internationell godstrafik och passagerares rättigheter. Eftersom parlamentet vill hålla samman alla rättsakterna i ett paket kan det komma att dröja innan ett samlat beslut kan fattas. Regeringen är positiv till att EU fortsätter arbetet med att utveckla de europeiska järnvägarna. Regeringen välkomnar också att åtgärder vidtas för att stärka passagerares rättigheter. skall fortsatt stödja och delta aktivt i detta arbete. Prioriterat är dock att genomföra de beslut som redan fattats inom ramen för de första och andra järnvägspaketen. , Godstransportdelegationen och har lagt förslag som berör järnvägens fortsatta utveckling. Regeringen har för avsikt att behandla delar av dessa förslag i en kommande transportpolitisk proposition. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetproposition . 2Motsvarar 784 873 tkr prisnivå. 3Motsvarar 784 873 tkr prisnivå. Från anslaget 36:3 : Administration finansieras kostnader för ledning, ekonomi- administration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, internt expertstöd samt intern utveckling. Vidare finansieras transportpolitiska utredningar med högst samt övriga kostnader som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster från anslaget. verksamhetsvolym bedöms öka till följd av ökade investeringar, därmed ökar den verksamhet som skall administreras. Inom bedrivs ett kontinuerligt arbete med att effektivisera verksamheten och anslaget kan av det skälet vara oförändrat 2008. Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 36:3 : Administration Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till andra an- Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 36:3 : Administration . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 5.7.236:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 13 296 312 tkr prisnivå. 3Motsvarar 13 296 312 tkr prisnivå. Anslaget finansierar myndighetsutövning, bidrag till och ersättning till Konsortiet, bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet, sektorsuppgifter, investeringar i stomjärnvägar, drift och underhåll av statliga järnvägar, inklusive operativ trafikledning samt räntor och amorteringar på lån för järnvägsändamål upptagna i . Vidare kan anslaget finansiera kostnader för att täcka förluster vid eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till och garantiavgift för Konsortiets statliga lånegarantier. Det totala anslaget till Banhållning och sektorsuppgifter var ca . Anslaget föreslås uppgå till ca . En preliminär beräkning av anslagsposter och delposter för 20062008 har gjorts mot bakgrund av den nu tillgängliga informationen och framgår av tabell 5.9. Det ankommer dock på regeringen att besluta om medlens slutliga fördelning på poster. Uppgiften att bevara och säkerställa järnvägsanläggningarna är prioriterad. Nivån på drift och underhåll av järnvägsnätet har en direkt koppling till möjligheten att genomföra effektiva, tillförlitliga och säkra transporter på järnvägar. har anläggningarnas kvalitet försämrats vilket bidragit till en ökning av tågförseningarna. Den satsning som gjort på förebyggande underhåll har visat sig ge resultat i form av förbättrad punktlighet och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2008 kommer att behöva satsa ca för att kunna byta ut felaktiga sliprar. Det angivna beloppet är emellertid osäkert. Det är beräknat utifrån nuvarande kunskap om nedbrytningshastigheten på de felaktiga sliprarna. Regeringens beslutade banhållningsplan för järnvägen 20042015 innebär bl.a. att ett antal större satsningar skall tidigareläggas jämfört med förslag och finansieras med lånemedel. Satsningarna är HallsbergDegerön, , TrollhättanGöteborg samt järnvägsprojekt i . Projekten har startat successivt . Regeringens beräkning av anslagets fördelning på poster 2006 Regeringen beräknar preliminärt nedanstående fördelning på anslagsposter och delposter. Fördelningen framgår även av tabell 5.9 nedan. 1 Myndighetsutövning finansierar fastställelse av tågplan och järnvägsplan. An- slagsposten beräknas till . 2 Bidrag till och Konsortiet finansierar dels bidrag till drift och underhåll på , dels kostnader för trafikavgifter enligt avtalet om Öresundsförbindelsen. Bidraget till beräknas till . Kostnaden för trafikavgifter för Öresundsförbindelsen beräknas till . An- slagsposten 2 beräknas därmed totalt till . 3 Sektorsuppgifter beräknas till vilket är en oförändrad nivå jämfört och i enlighet med strategi som regeringen fastställt som banhållningsplanen. 4 Banhållning omfattar investeringar, drift, underhåll och trafikledning samt räntor och återbetalning av lån och riskavgift för Öresundsbrokonsortiet. 4.1 Investeringar i nationell plan beräknas till . Regeringen anser att av anslagsposten även bör få användas till bidrag till investeringar i anslutning till det kapillära bannätet i samverkan med externa intressenter. får också finansiera bidrag till kollektivtrafikanläggningar från posten. 4.3 Drift, underhåll och trafikledning beräknas till . En fortsatt satsning på drift, underhåll och reinvesteringar är nödvändig för att kunna upprätthålla en god standard på järnvägsnätet. Det omfattande arbetet med utbyte av felaktiga sliprar fortgår. 4.4 Räntor och återbetalning av lån beräknas till . En närmare redovisning av beräknad nettoupplåning, beräknad låneskuld och anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån görs nedan i avsnittet Lån inom . 4.5 Riskavgift för Öresundsbrokonsortiet beräknas till . Byggandet av den fasta förbindelsen över finansierades med statligt garanterade lån. Modellen för hantering av statliga garantier innebär att alla garantier som staten ställer ut skall prissättas utifrån statens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet. är den myndighet som hanterar dessa garantiavgifter. Avgiften finansieras med hälften vardera från anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag respektive 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.9 Fördelning av anslaget på anslagsposter Fastställelse av tågplan och järnvägsplan Investeringar i nationell plan Drift, underhåll och trafikledning2 Räntor och återbetalning av lån 1Överfört till Järnvägsstyrelsen . 2Posten 4.2 Investeringar i regionala planer har utgått Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 11 anvisas under anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter . beräknas anslaget till 13 respektive 13 . Tabell 5.10 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. har begärt en redovisning av i vilken utsträckning som statsbudgeten är intecknad för att betala framtida räntor och amorteringar på lån m.m. När det gäller omsättningstillgångar (rörelsekapital) och anläggningstillgångar skall dessa enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten finansieras med lån eller krediter i . För anläggningstillgångar föreslås en låneram om . Inom finns lån upptagna för att finansiera investeringar i vissa järnvägsprojekt som ingår i gällande planer (närtidssatsningen), eldrifts- och teleanläggningar, telenätsutrustning, projekteringslager, kapitaltillskott till , rörelsekapital samt för statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten. Därutöver ingår de prioriterade järnvägsprojekt som beslutade om i tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100 avsnitt 7.1.18, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274). Låneramen 2006 för dessa ändamål föreslås sammanlagt uppgå till . Av den totala låneramen avser ca de prioriterade järnvägsprojekten , , TrollhättanGöteborg samt järnvägsprojekt i . De olika lånedelarna avseende de prioriterade projekten skall återbetalas i jämn takt under med start när respektive banprojekt färdigställs. Lån avseende den s.k. närtidssatsningen 20022004 amorteras med start och skall vara slutamorterade . totala upplåning hos vid utgången av 2004 var 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Av tabell 5.11 nedan framgår beräknade nettoupplåning samt nettoupplåningen för järnvägsprojekt som hanteras utanför för perioden 2013. Regeringen föreslår en låneram om för till för byggande av . Tabell 5.11 Beräknad nettoupplåning för och vissa järnvägsprojekt 20042013 I tabell 5.12 nedan redovisas ackumulerade skuld samt skulden för järnvägsprojekt som hanteras utanför för perioden 20042013. Skulden är en konsekvens av nettoupplåningen ovan. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.12 Beräknad låneskuld för och vissa järnvägsprojekt 20042013 De lån som har tagit upp i skall återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och amorteringar. I tabell 5.13 redovisas det årliga anslagsbehovet 20042013 för räntor och amortering av dessa lån. Enligt avtalet om byggande av (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) skall betala hyra för anläggningen när den färdigställts och öppnats för trafik. Anslagsbehovet för denna hyra, som bl.a. inkluderar Botniabanan AB:s kostnader för ränta och avskrivningar, framgår av nedanstående tabell (tabell 5.13). Tabell 5.13 Anslagsbehov för räntor och amorteringar av lån för järnvägar m.m. 20042013 Summa för räntor och Total för räntor och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.14 Uppdrags- och avgiftsintäkter m.m. Budget för avgiftsbelagd verksamhet får enligt järnvägslagen (2004:519) ta ut avgifter av operatörerna för trafik på statens spåranläggningar. bedriver dessutom extern uppdragsverksamhet som genererar intäkter. Banavgifterna och resultatet från uppdragsverksamheten används för att finansiera banhållning och trafikantinformation. Resultatet för uppdragsverksamheten 2004 var -och beräknas det till . beräknas resultatenheterna generera intäkter om och ha kostnader om , dvs. ett positivt resultat på . beräknas intäkterna av banavgifterna uppgå till . Av tabell 5.14 framgår vilka avgifts- och uppdragsintäkter samt anslagsintäkter från annat utgiftsområde som beräknar för åren 20052007. Tusental kronor (löpande priser) investeringsverksamhet omfattar de investeringar som fastställts av regeringen i banhållningsplanen för perioden 20042015. Dessa investeringar finansieras med anslag och i vissa fall med lån i . Därutöver gör investeringar i el- och teleanläggningar som finansieras med lån. beräknar att genomföra nedanstående investeringar för ca (se tabell 5.15). Investeringar i järnvägar enligt nationell plan 5.7.3Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Den verksamhet som bedriver med att ingår långsiktiga avtal innebärande ekonomiska förpliktelser . Detta gäller både avtal om in- vesteringar och avtal rörande drift och underhåll. har också regeringens uppdrag att lämna bidrag för olika ändamål. För att kunna planera sin verksamhet måste bidragstagaren normalt veta i förväg att bidraget kommer att betalas ut. Regeringen bör därför ges ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och alla bidrag där fler- åriga avtal sluts och som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, detta oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. För dessa ändamål föreslår regeringen en bemyndiganderam om . Be- räkningarna omfattar dock inte framtida räntekostnader på upptagna lån. har fått rätt att ta upp lån i för att finansiera utbyggnaden av . När banan är färdigställd skall hyra ut den till . Hyreskostnaden kommer att belasta anslag. Hyreskostnaden skall motsvara räntekostnaden på hela den återstående skulden och det aktuella årets amortering på lånen. Regeringen föreslår därför ett bemyndigande för på . Tabell 5.16 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 49 327 tkr prisnivå. 3Motsvarar 49 327 tkr prisnivå. Järnvägsstyrelsen startade sin verksamhet som en följd av den nya järnvägslagstiftningen. Järnvägsstyrelsen har övertagit ansvar och uppgifter när det gäller säkerheten i järnvägssystemet, tunnelbanesystemet och spårvägssystemet. Järnvägsstyrelsen har också fått nya uppgifter genom den nya lagstiftningen. Bland dessa ingår att övervaka att avgifterna som tas ut för nyttjandet av järnvägsinfrastrukturen fastställs på ett konkurrensneutralt och ickediskriminerande sätt. Vidare skall Järnvägsstyrelsen övervaka att kapacitetstilldelningen av järnvägsinfrastrukturen och tillhandahållandet av tjänster sker på ett konkurrensneutralt och icke-diskriminerande sätt. Järnvägsstyrelsen skall även övervaka att marknaderna för järnvägstjänster fungerar effektivt ur ett konkurrensperspektiv samt att det förs ett fordonsregister över svenska järnvägsfordon och ett infrastrukturregister över den svenska infrastrukturen. Järnvägsstyrelsens anslagsbehov kommer att öka till 2006 när myndighetens personalstyrka beräknas blir fulltalig. Anslagsnivån bör därför höjas till . beräknas anslaget till och till . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.18 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 36:16 Järnvägsstyrelsen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring från andra an- Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. är ett affärsverk som förvaltar den egendom och ansvarar för den verksamhet som före utgången av 2000 ingick i Statens järnvägars verksamhet och som inte överfördes till aktiebolag /2001 eller som därefter inte avvecklats eller förts över till myndigheter eller aktiebolag. Statens järnvägars verksamhet är uppdelad i tre verksamhetsgrenar: Avveckling av verksamhet (personal, miljöärenden m.m.) Förvaltning av leasing- och leaseholdåtaganden Förvaltning av fordon som används i statligt upphandlad trafik Verksamhetsmål: Statens järnvägars uppdrag var att verksamheten skulle bedrivas kostnadseffektivt och inriktas mot att avveckla åtagandena affärsmässigt på ett snabbt och effektivt sätt samt att förvalta och till Rikstrafikens operatörer hyra ut järnvägsfordon. Resultat: Verksamheten inriktades främst mot att förvalta leasing- och leaseholdåtaganden och förvalta de 121 fordon som övertogs av från . Vidare fortsatte avvecklingen av personal och hanteringen av vissa miljöärenden. De tillgångar som affärsverket förvaltade hade ett värde om ca och motsvarades av ca i långfristiga skulder, ca i kortfristiga skulder och ca i avsättningar. Sammantaget hade vid årsbokslutet ett negativt eget kapital på . har leasing- och leaseholdavtal4 avseende rullande materiel som omfattar 43 snabbtåg, 425 personvagnar, 28 motorvagnar, 351 ellok, 89 diesellok och något mer än 6 000 godsvagnar samt två färjor. Leasingavtalen förfaller till slutbetalning och kostnaderna för dessa åtaganden täcks genom avtal med och samt ett externt rederi. Administrationen av dessa avtal har till viss del skett med hjälp av resurser från . Denna ordning har kritiserats av . Genom nyanställningar kommer att besitta egen kompetens. träffades en överenskommelse mellan och om att 121 fordon skulle övertas av . Fordonen värderas till . hyrs 107 av dessa fordon ut till de operatörer som Rikstrafiken har upphandlat för att bedriva interregional kollektiv persontrafik. Två fordon hyrs ut till en godstransportoperatör efter samråd med Rikstrafiken. För resterande fordon betalas hyra av Rikstrafiken. Fem s.k. 60- talsvagnar har sålts. Alla vagnar, med undantag av de återstående tjugo s.k. 60-talsvagnarna, skall renoveras eller byggas om och hyras ut till den av staten upphandlade trafiken. Renoveringsprogrammet innefattar även anskaffning av fordon som ersättning för vissa av de s.k. 60-talsvagnar som inte renoveras. Enligt planen skall alla s.k. 60-talsvagnar utrangeras. Renoverings- och ersättningsprogrammet skall 4 En form av finansieringslösning för fordon där hyreskontrakt utgör en central del. ske på affärsmässiga grunder och följa det avkastningskrav som finns för verksamheten. avvecklades ytterligare personal som fanns kvar i affärsverket efter bolagiseringen. Vid ingången av uppgick personalen till 1 211 personer och vid slutet av 2004 till 72 personer. Det har inte förekommit några miljöärenden som har föranlett att belasta anslaget Er- sättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier m.m. Statens järnvägars ekonomiska resultat var bättre 2004 jämfört med . hade ett positivt rörelseresultat på 28 (- 32) och ett positivt resultat efter finansiella poster på 11 (-50) . Resultatet uppdelat på de verksamhetsgrenar som finns ger följande bild. Tabell 5.19 Resultat efter finansnetto VG Avveckling av verksamhet av leasing- och lease- Verksamhetsgrenen (VG) Avveckling av verksamhet hade ett positivt finansnetto. Prognosen är att detta kommer att bestå och avsikten är att dessa medel skall finansiera det fortsatta arbetet med att avveckla åtaganden som gjordes innan bolagiseringen och som inte avser leasing- och leaseholdåtaganden. finansierades verksamheten med reserverade medel. av leasing- och leaseholdåtaganden gav ett underskott . var kostnader av engångskaraktär och resterande 5 miljoner var kostnader som har i sin administration, men som inte täcks av avgifter. Regeringen anser att det senare bör förändras och att principen om full kostnadstäckning bör gälla. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 av järnvägsfordon gav positivt resultat. Detta förklaras till en del av att inga kostnader för upprustning och underhåll har uppstått . Den investeringsplan som godkände vårproposition kommer att ge effekter på resultatet för denna verksamhetsgren. Trots detta kommer avkastningskravet enligt prognosen att . Regeringen ser positivt på att har vidtagit åtgärder för att förstärka sin kompetens. Uppgiften att avveckla gamla åtaganden sker ordnat vilket även gäller förvaltningen av leasing- och leaseholdåtaganden. Fordonsplaner har upprättats för de fordon som övertog och en ordnad förvaltning finns för dessa fordon. Sammantaget anser regeringen att har uppfyllt målen för verksamheten . Revisionsberättelsen innehöll ingen anmärkning. I revisionspromemorian noterar att har utökat sin personal; något som tidigare efterlysts. anser att bör förbättra rutinerna avseende avstämningar av bankengagemang och kontroll av pensionsåtaganden.