prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Närmare 50 000 barn, , i förskolan har annat modersmål än svenska. Behovet att uppmärksamma flerspråkiga och flerkulturella barns specifika förutsättningar ökar. Det är en viktig uppgift för förskolan att ge alla barn möjlighet att ta tillvara sina resurser på bästa sätt. Att kunna stödja kulturell mångfald och bejaka flerkulturella identiteter är därför en viktig uppgift för förskolan. Forskning och erfarenhet visar att tidiga insatser ger resultat och minskar skolmisslyckanden längre fram i . Regeringen presenterade i propositionen Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11) förstärkningar av förskolans mångkulturella uppdrag. Läroplanen för förskolan (Lpfö 98) har ändrats så att ett nytt mål att sträva mot infördes för förskolan för barn med annat modersmål än svenska. Förskolan skall ge stöd i deras identitetsutveckling samt i deras förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål. Inom ramen för Myndigheten för skolutvecklings uppdrag för förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden bedriver myndigheten projektet för mångfald. Myndigheten har valt ut 20 förskolor och grundskolor, som skall sprida sina idéer om hur man kan jobba framgångsrikt med mångfaldsfrågor till andra förskolor och skolor. Flickor och pojkar med utländsk bakgrund har som grupp sämre resultat i skolan än flickor och pojkar med svensk bakgrund. Detta gäller både i och i gymnasieskolan. Regeringen ser allvarligt på detta, även om det är viktigt att konstatera att det inom gruppen finns stora variationer. Många elever med utländsk bakgrund klarar sig minst lika bra i skolan som de som har svensk bakgrund. Det gäller särskilt för flickorna. Svaga resultat i skolan har en klar koppling till svårigheter att efter avslutad skolgång etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetet med att förbättra skolsituationen för elever med utländsk bakgrund är därför en mycket angelägen fråga som har betydelse för flera samhällssektorer. Den svenska skolan skall vara en skola för alla barn och ungdomar, där varje elev möts utifrån sina behov och förutsättningar, oberoende av kön eller social och etnisk bakgrund. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra skolsituationen för elever med utländsk bakgrund. En arbetsgrupp bestående av företrädare för olika departement samt har haft i uppdrag att se över genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken inom ett antal politikområden. Arbetet har bedrivits i olika etapper och regeringen har presenterat integrationspolitiska mål för olika områden i budgetpropositionerna samt i denna budgetproposition. Utbildning av barn och ungdomar var ett av de områden som uppmärksammades i den första etappen. Sammanfattningsvis har arbetsgruppen föreslagit mål och indikatorer inom elva olika områden. Målet för är att andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg successivt skall öka. Andelen elever som lämnat med slutbetyg har förändrats marginellt . Skillnaderna mellan elever med svensk respektive utländsk bakgrund avseende slutbetyg är stora. Målet för gymnasieskolan är att andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program successivt skall öka. Andelen elever har under nämnda period ökat såväl bland kvinnor och män med svensk bakgrund som bland kvinnor och män med utländsk bakgrund. Gruppen överlämnade sin slutrapport . I rapporten pekas på svårigheterna för elever som kommit till sent att få ett fullständigt betyg från respektive gymnasieskolan. Arbetsgruppen föreslår insatser som leder till ökade förutsättningar för elever med utländsk bakgrund att uppfylla kraven för behörighet till högskola och för att öka möjligheterna till inträde i arbetslivet. Satsningar på segregerade områden beslutade regeringen att ge Myndigheten för skolutveckling som sitt största och viktigaste uppdrag att arbeta för en förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. lämnade myndigheten sin andra delrapport av uppdraget (U2004/4668/S). Myndigheten framhåller i rapporten att det fortsatta arbetet bör inriktas på bl.a. att utveckla svenskundervisningen för elever med annat modersmål än svenska samt utbildningssituationen för elever som kommer till under senare årskurser. Uppdraget skall slutredovisas . Regeringen aviserade i budgetpropositionen en förstärkt satsning på skolor i segregerade områden. avsätts för detta ändamål. avsätts för ytterligare insatser. Regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta fram en planering för hur överenskommelser om användning av dessa medel skall kunna träffas mellan å ena sidan myndigheten, och å andra sidan kommuner samt andra centrala aktörer. Uppdraget skall redovisas . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen anser det mycket viktigt att stödja innovativa metoder och användandet av nätbaserad undervisning för att stärka språkutvecklingen för elever med utländsk bakgrund. Myndigheten för skolutveckling driver webbplatsen Tema modersmål som tillhandahåller information och olika kommunikationsverktyg riktat till dem som arbetar med och på annat sätt kommer i kontakt med modersmålsundervisning. har avsatts för fortsatt utveckling av webbplatsen. Storstadspolitiken syftar bl.a. till att främja en god utveckling i storstädernas mest utsatta stadsdelar, att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen, skapa förutsättningar för tillväxt i storstadsregionerna och att tillväxten kommer alla till del. Som ett led i arbetet har staten tecknat lokala utvecklingsavtal med sju storstadskommuner för insatser som skapar förutsättningar för en positiv utveckling i 24 av de mest utsatta stadsdelarna. Språkutveckling har storstadsarbetet pågått tagit en stor andel av de tilldelade medlen. Arbetet har huvudsakligen varit inriktat på att tidigt lägga en grund för god språkutveckling och kunskapsinhämtande och har därför koncentrerats till förskolan och skolans . Ett viktigt inslag har varit den omfattande satsningen på kompetensutveckling av personalen, som bl.a. syftar till att förankra språkutvecklingsarbetet och metodutvecklingen i den ordinarie verksamheten. Öppna förskolor med inriktning på flerspråkighet har etablerats i många stadsdelar och har visat sig ha stor betydelse som mötesplats för områdets familjer. Erfarenheterna av regeringens insatser inom ramen för storstadspolitiken skall tas tillvara av Myndigheten för skolutveckling och . Myndigheterna skall inom ramen för sina respektive uppdrag bidra till att de insatser som varit framgångsrika tas tillvara och utvecklas i ordinarie strukturer och arbetssätt. Utbildningssituationen för de nationella minoriteterna ratificerade ramkonvention om skydd för nationella minoriteter 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och europeiska stadgan för landsdels- eller minoritetsspråk. De grupper som i samband med ratificeringen erkändes är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja minoritetsspråken. Ratificeringen av ramkonventionen och språkstadgan innebär åtaganden inom bland annat utbildningspolitiken. I syfte att förbättra utbildningssituationen för de nationella minoriteterna bedriver och Myndigheten för skolutveckling ett utvecklingsarbete, bland annat kompetensutveckling av personal, utveckling av läromedel samt uppbyggnaden av webbplatsen Tema modersmål. Regeringen uppdrog till att kartlägga utbildningssituationen för de nationella minoriteterna. Den senaste nationella kartläggningen av undervisningen av de nationella minoritetsspråken gjordes 2001. Re- geringen fann det angeläget att genom en förnyad kartläggning få en aktuell och tydlig bild av hur den samlade situationen för minoriteterna ser ut och vilka eventuella ytterligare insatser som kan behövas på området. Uppdraget skall redovisas . har i uppdrag att vara statens samlade stöd i specialpedagogiska frågor. har det samlade ansvaret för den statliga specialskolan för elever med dövhet, hörselskada eller dövblindhet. har, i samverkan med och Myndigheten för skolutveckling, det övergripande sektorsansvaret för genomförandet av regeringens handikappolitik inom utbildningsområdet. I syfte att samordna ansvaret för den statliga läromedelsförsörjningen till en särskild instans har regeringen inrättat ett läromedelsråd vid . Syftet med rådet är att tydliggöra det statliga läromedelsåtagandet samt att garantera en god läromedelsförsörjning för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder (se 12 a12 c §§ i förordningen (2001:286) med instruktion för ). förutsätts arbeta på ett flexibelt sätt i nära samverkan med andra aktörer på området liksom den kommersiella marknaden. I sin årsredovisning för har ytterligare klargjort läromedelsrådets funktion vilket bl.a. innebär fastställande av behovsanalyser, prioritering av behov, beslutsfattande om resursfördelning samt framtagande av strategier för samverkan med förlag. Regeringen förutsätter att läromedelsförsörjningen för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder på detta sätt kontinuerligt förbättras. Visstidsutbildning vid särskilda resurscenter Enligt förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter skall visstidsutbildning finnas vid Resurscenter syn i vid och Resurscenter tal och språk i vid . Utbildningen skall syfta till att ge elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och behov. Verksamheten skall ytterligare syfta till att ge eleven förutsättningar för fortsatt utbildning i hemkommunens skola och ge hemkommunen förutsättningar att ordna undervisning av hög kvalitet. De statliga resurscentren besitter en specialkompetens som på bästa sätt skall komma elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning till godo. Visstidsutbildning vid ovannämnda resurscenter samt stöd till kommunerna i form av bl.a. information och kompetensutveckling är en betydelsefull del i det statliga ansvarstagandet. Regeringen följer därför noga utvecklingen av behovet av visstidsutbildning samt kommunernas förmåga att erbjuda utbildning av hög kvalitet för ovannämnda elevgrupper. Utredning om utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning Regeringen tillsatte en parlamentarisk utredning, , med uppgift att ge förslag till hur utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning kan förbättras (dir. 2001:100 och dir. 2003:32). Målet är att kvaliteten i utbildningen skall öka liksom samverkan mellan elever med och utan utvecklingsstörning. I kommitténs uppdrag har ingått att föreslå hur den framtida utbildningen skall utformas, t.ex. i fråga om mål, innehåll, organisation och personalens kompetens. slutbetänkande, För oss tillsammans Om utbildning och utvecklingsstörning SOU 2004:98, redovisades . När det gäller att stärka kvaliteten i utbildningen lägger kommittén förslag som t.ex. rör kommunernas styrning och resursfördelning, variation i lärandet, elevernas rättigheter och valmöjligheter, flexibilitet inom och mellan skolformerna och elevinflytande. Vidare redovisar kommittén förslag som syftar till att underlätta och stimulera samverkan mellan särskolan och övriga utbildningsformer och att undanröja de hinder som kan ligga i skilda regelsystem och onödiga gränsdragningar inom och mellan skolformerna. Kommittén tar ställning för en skola och vuxenutbildning där elever med och utan utvecklingsstörning i gemensamma aktiviteter får tillfälle att möta varandra och utveckla tolerans och förståelse för varandras olikheter. Samverkan bör, enligt kommittén, öka mellan lärare och skolledningar i de olika skolformerna. betänkande har remissbehandlats och förslagen är under beredning i . 5.1.7Goda matvanor och motion Goda matvanor och regelbunden fysisk aktivitet är viktiga förutsättningar för att flickor och pojkar samt unga kvinnor och män skall må bra, växa och utveckla sitt lärande. Skolan kan på olika sätt främja en hälsosam livsstil, främst i de skolämnen som skall behandla områden som kost, fysisk aktivitet och hälsa men även i arbetet med mer övergripande frågor som t.ex. elevhälsa som har en hälsofrämjande uppgift och skolmåltider. Alla behöver en hälsosam kosthållning, särskilt barn som växer. Antalet överviktiga barn har ökat, bland annat på grund av ökat intag av socker och fett. I skolans uppdrag ingår att lägga grunden för goda matvanor bl.a. genom att erbjuda näringsriktiga skolmåltider i en bra miljö. Arbetet med hälsofrågor skall uppmärksammas genom tydligare skollagstiftning, bättre uppföljning och en ökad helhetssyn. En helhetssyn på området kost, hälsa och fysisk aktivitet krävs för att se hur olika delar kan samverka för att förbättra barnens och ungdomarnas hälsa och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Hälsa föreslås bli ett övergripande mål i det förslag till ny skollag som utarbetats inom Utbildnings- och . Vidare utgör skolmåltiderna en viktig del av den kvalitet som bör redovisas i kvalitetsredovisningarna. Uppdraget till Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet (NCFF) kommer att utökas till att även inriktas mot samspelet mellan god hälsa, fysisk aktivitet, god kosthållning och elevens lärande. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att utarbeta nya riktlinjer för maten i förskolan och i skolan. Den minskande fysiska aktiviteten bland barn och unga är ett folkhälsoproblem som måste diskuteras och bearbetas av hela samhället. Skolan har en central roll i detta arbete. Regeringens bedömning är att alla berörda samhällssektorer måste samverka för att förbättra barns och ungdomars fysiska hälsa. Hälso- och sjukvården är självklara aktörer. Förskolan och skolan är strategiska platser där man kan nå alla barn och unga. Väl planerade insatser kan få effekt både för enskilda individer och för de allmänna attityderna hos barn och ungdomar. Förskolan och skolan måste sträva efter att involvera såväl pedagogisk personal som elevhälsopersonal samt föräldrar i ett förebyggande arbete för att förbättra barns hälsa. Ämnet Idrott och hälsa är kärnan i arbetet med fysisk aktivitet i skolan. Regeringen anser att fysisk aktivitet och rörelse dessutom bör vara en naturlig del i skolans vardag och integreras i hela skolans arbete. Ett brett ämnesövergripande perspektiv måste därför finnas i detta arbete. Det är regeringens och idrottsrörelsens gemensamma ambition att alla barn skall ha fysisk aktivitet om minst inom ramen för skoldagen. För att betona skolans ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet har regeringen fört in att skolan skall sträva efter att erbjuda eleverna detta i Lpo 94 samt i Lpf 94. Varje skola skall, utifrån sina lokala förutsättningar, hitta former för att detta mål skall uppnås. Detta kan ske inom ramen för ämnet Idrott och hälsa men också inom ramen för andra ämnen eller under raster och håltimmar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att nära följa och stödja skolornas arbete med att implementera de nya målen i läroplanerna. Myndigheten lämnade sin första delrapport av uppdraget . I rapporten konstateras att läroplansändringen tagits emot positivt ute i skolorna och att många skolor integrerat fysisk aktivitet i skoldagen. bl.a. i samhällsorienterande och naturorienterande ämnen. Regeringen inledde en satsning med flera samordnade insatser för att stimulera till lokal utveckling av fysisk aktivitet hos barn och unga. Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet Regeringen inrättade ett Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom vid (). Centrumets främsta uppgift är att stödja skolor i deras arbete med att stimulera till ökad fysisk aktivitet och till andra hälsofrämjande åtgärder. Centrumet skall sprida erfarenheter och goda exempel från såväl arbete inom ämnet Idrott och hälsa som från andra insatser, stödja och informera om forskning och utvecklingsprojekt samt verka för en ökad samverkan mellan olika aktörer på området. Som tidigare nämnts avser regeringen att utöka NCFF:s uppdrag till att även avse samspelet mellan lärande, fysisk aktivitet och god kosthållning i den svenska skolan. Här avses både maten och den miljö maten serveras i. Regeringens samarbete med idrottsrörelsen Handslaget Skolans interna arbete och planering spelar en viktig roll i att nå målen om ökad fysisk aktivitet, men samarbetet mellan skolor och lokala idrottsföreningar behöver också utvecklas. Ett utvecklat samarbete mellan idrottsrörelsen och skolan är ett viktigt område som lyfts fram i regeringens handslag med idrottsrörelsen. Idrottsrörelsen tillförs sammanlagt från överskottet i AB under förutsättning att idrottsrörelsen tar på sig att bl. a. intensifiera samarbetet med skolorna. Regeringen har fattat beslut om bidragets närmare användning i dialog med idrottsrörelsen, som har lämnat förslag till handlingsplan för hur medlen skall användas och hur samverkan med skolan skall utformas. första åren av satsningen har () prioriterat samarbetet mellan skolan och idrotten som ett av de viktigaste områdena för Handslaget. 5.1.8Kultur och moderna språk Förskolan och skolan skall ge barn och unga möjlighet att tillägna sig ett kulturellt kapital för att motverka skillnader som finns i tillgänglighet att både utöva och konsumera kulturella aktiviteter för sitt lärande. Estetiska uttrycksformer är inte något som skall ske bredvid lärandet utan bör integreras och vara en del av vardagsarbetet i förskolor och skolor. Regeringens satsning på kultur i skolan under 19992003 inriktades på att kultur förstärker och stimulerar till lärandeprocesser och ger barn och elever tillfällen att utveckla nya sidor. Utbildnings- och har gjort en dokumentation (Kultur i skolan) av satsningen som sändes ut till alla skolor och kommuner. Genom att presentera de verksamheter som fått medel vill regeringen inspirera till fortsatta aktiviteter i kommunerna kring hur man kan förankra kreativa arbetssätt. Regeringen har vidare gett Myndigheten för skolutveckling ett nytt uppdrag att genomföra insatser bl.a. med utgångspunkt i erfarenheterna från Kultur i skolan för att tillvarata estetikens och kreativitetens möjlighet att bidra till utvecklingen av förskola och skola. Detta skall ske inom ramen för myndighetens arbete med de i regleringsbrevet prioriterade områdena. Erfarenheter från arbetet skall redovisas . Aktionsgruppen för barnkultur har regeringens uppdrag att kartlägga barnkulturen i och lämna förslag på hur barnkulturens ställning kan stärkas. En slutrapport skall lämnas . Aktionsgruppen skall bl.a. lyfta fram de kommuner som etablerat former för arbetet med barn och kultur som kan tjäna som föredömen, ta initiativ till modellsamarbete mellan kommuner i syfte att förmedla exempel och erfarenheter samt undersöka hur samspelet mellan kulturliv och lärare kan stärkas. utgör i ett globalt perspektiv ett litet språkområde. ökar det internationella utbytet på alla områden. Att kunna behärska flera språk blir därför allt viktigare i dagens internationaliserade samhälle. Svenska ungdomar har i allmänhet mycket goda färdigheter i engelska. Den bilden bekräftas också av utvärdering NU-03 liksom av den internationella jämförelse som publicerade 2004, Assessment of English. Bilden är dock inte lika ljus när det gäller andra främmande språk. av eleverna i väljer att påbörja studierna i tyska, franska eller spanska, men endast tre av fyra slutför studierna i det valda språket. Pojkar avbryter i högre grad än flickor. Även i gymnasieskolan minskar intresset för att läsa kurser i moderna språk. Andelen som fortsätter att fördjupa sina kunskaper över grundskolenivån har minskat och även andelen som läser nybörjarspråk minskar. De möjligheter att studera moderna språk som erbjuds i dagens flexibla skola, såväl i som i gymnasieskolan, tas inte till vara. Många föräldrar och studerande tycks i alltför hög grad uppfatta kunskaper i engelska som inte bara nödvändiga utan också tillräckliga. Regeringen har i det kursplaneuppdrag som fått med anledning av de beslutade förändringarna i gymnasieskolan, även givit uppdraget att analysera hur intresset för språk kan stärkas i gymnasieskolan. Uppdraget skall redovisas . Att många elever väljer bort fördjupade kurser i andra moderna språk än engelska kan även bero på att dessa anses svåra i förhållande till det meritvärde de ger vid urval till attraktiva utbildningar i högskolan. Därför bedömer regeringen i propositionen Ny värld ny högskola (2004/05:162), som överlämnats till , att det är nödvändigt att studier i moderna språk, liksom för övrigt i matematik, uppmuntras särskilt. Kunskaper i dessa ämnen bör ges ett större värde vid antagning till högre utbildning. Därigenom signaleras till såväl gymnasieskolan som att språkkunskaper är viktiga. Frågan om hur detta skall genomföras bör dock utredas vidare mot bakgrund av beslut att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 IT och kvalitet i skolan Regeringen anser att informationstekniken på flera sätt kan bidra till att målen för skolan uppfylls. De kompetenskrav när det gäller informationshantering och informationsgranskning som dagens samhälle ställer på individen i och utanför skolan är särskilt viktiga. Informationstekniken kan även bidra till att göra utbildning mer tillgänglig, framför allt för elever i behov av särskilt stöd eller när elevunderlag eller geografiska avstånd försvårar ett variationsrikt utbildningsutbud eller ett direkt deltagande. Detta är särskilt viktigt ur ett likvärdighetsperspektiv. Tillgången till och användningen av IT har utvecklats relativt väl efter regeringens satsning IT i skolan (ITiS). Denna bild bekräftas i en undersökning av och kompetensutveckling () IT i skolan Attityder, tillgång och användning 2004. Av rapporten framgår bl.a. att elever, lärare och skolledare har stor tillgång samt att IT används mycket både i undervisningen och utanför lektionstid. Regeringen menar att ytterligare insatser för att öka IT-användningen i skolan är nödvändiga och har i propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (2004/05:175) aviserat insatser för utbildningsområdet. I morgondagens samhälle kommer goda kunskaper i informationsteknik att vara nödvändiga för varje individs livslånga lärande och för samhällets tillväxt. Regeringen anser att de positiva möjligheter som IT medför bör erbjudas redan inom förskolan i enlighet med förskolans läroplan (Lpfö 98). Myndigheten för skolutveckling har ett nationellt uppdrag att främja kompetensutveckling av personal inom skolväsendet samt förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Nationellt centrum för flexibelt lärande har vidare regeringens uppdrag att utveckla metoder och pedagogik för distansutbildning samt att på olika sätt stödja kommunerna i fråga om distansutbildning och flexibelt lärande för vuxna. Av propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället framgår att regeringen har för avsikt att ge de båda myndigheterna i uppdrag att i samverkan bygga upp resurser för kompetensutveckling av lärare med hjälp av digitala komponentbaserade resurser. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att ge myndigheterna i uppdrag att sammanställa och presentera pedagogiska texter, forskningsresultat inom IT och arkiv över lärobjekt på Internet. Regeringen menar att public private partnerships (PPP-samverkan) där offentliga och privata aktörer samverkar är ett intressant och viktigt sätt att skapa nytt innehåll och nya tjänster för skolan. Samverkan måste dock ske på skolans villkor. Vid sponsring eller annat kommersiellt samarbete bör försiktighet iakttas. Samverkan får inte utformas så att den innehåller krav på motprestationer som kan påverka undervisningen i strid med skolans styrdokument.