prop · GT03170 · 2006-03-21 00:00:00 — Om förhandlingsdelegationen fattat ett beslut om att avstå från inflytande genom att inte inleda förhandlingar eller att avbryta förhandlingar om sådant inflytande kan alltså arbets- tagarna inte vid någon senare tidpunkt få till stånd ett sådant inflytande om företaget motsätter sig detta. Att det förhåller sig på detta sätt följer av direktivet artikel 3.6 fjärde stycket sista meningen (se avsnitt 5.8.1). 5.6.4Information från de deltagande juridiska personerna Regeringens förslag: De deltagande juridiska personerna skall in- formera förhandlingsdelegationen om förekomsten och omfattningen av arbetstagarinflytande i form av medverkan i de deltagande juridiska personerna samt om planerna för bildandet av europakooperativet och om hur processen med att bilda europakooperativet fortskrider fram till dess att kooperativet registrerats. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Av direktivet, artikel 3.3, framgår att de deltagande juridiska personerna skall informera förhandlings- delegationen om planerna för bildandet av europakooperativet och om hur förfarandet fortskrider fram till dess att företaget har registrerats. Detta skall ske för att parterna skall kunna ingå ett avtal om arbetstagar- inflytande i europakooperativet. Enligt förordningen (artikel 22.1 och artikel 35.3) skall information om bildandeplanen lämnas till med- lemmarna. Samma information skall alltså ges även till förhandlings- delegationen. För att förhandlingsdelegationen skall ha rätt beslutsunderlag inför förhandlingarna om arbetstagarinflytande i europakooperativet, måste den ha klart för sig i vilken utsträckning medverkan förekommer i de deltagande juridiska personerna. De deltagande juridiska personerna bör därför innan förhandlingarna om ett avtal genomförs, i förekommande Prop. 2005/06:170 fall, specificera hur många av deras anställda som täcks av ett system för medverkan och vilken andel arbetstagarnas medverkan utgör i det organ där medverkan utövas. Regeringen anser att en regel om informationsplikt för de deltagande juridiska personerna bör införas. Regeln bör utformas så att det framgår att även uppgifter om förekomsten och omfattningen av medverkan i företagen omfattas av informationsplikten. Regeringens förslag: Förhandlingsdelegationen får biträdas av experter som den själv utser. Experterna får på förhandlingsdelegatio- nens begäran närvara vid förhandlingarna med de deltagande juridiska personerna när detta är lämpligt för att främja enhetlighet och kon- sekvens på europeisk nivå. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Förhandlingsdelegationen får bi- trädas av experter som den själv utser. Experterna får närvara i egenskap av rådgivare vid förhandlingsmöten när detta är lämpligt för att främja enhetlighet och konsekvens på europeisk nivå. Dessa bestämmelser återfinns i direktivets artikel 3.5. Genom dessa bestämmelser görs det möjligt för förhandlingsdelegationen att i förhandlingsarbetet få hjälp av företrädare från de europeiska fackliga organisationerna. Dessa brukar förordna nationella experter till sådana uppdrag. Bestämmelser om experter bör införas i svensk lag. Därutöver framgår av direktivet att förhandlingsdelegationen får besluta att meddela representanterna för lämpliga externa organisationer, däribland arbetstagarorganisationer, när förhandlingarna börjar. En sådan rätt behöver inte lagfästas. Regeringens förslag: Som förhandlingsdelegationens beslut gäller den mening som stöds av mer än hälften av förhandlingsdelegationens ledamöter om dessa representerar mer än hälften av samtliga arbets- tagare i de deltagande juridiska personerna, berörda dotterföretagen och berörda filialerna. För bifall till ett förslag krävs dock viss kvalificerad majoritet om det innebär att, i vissa fall, andelen ledamöter som omfattas av rätt till med- verkan i europakooperativet blir mindre än vad som tidigare gällt för arbetstagarna i den av de deltagande juridiska personerna med högst andel medverkan, eller att förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande inte inleds eller att sådana förhandlingar avbryts. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: I direktivet, artikel 3.4 och 3.6, finns omröstningsregler som skall gälla i förhandlingsdelegationen. Enligt direktivet ges ingen möjlighet till avvikande reglering i denna del. Regler med samma innebörd som direktivets bör därför införas i den svenska lagen. Vid omröstningar i förhandlingsdelegationen föreslås därför som huvudregel gälla absolut majoritet bland ledamöterna kombinerad med absolut majoritet bland de arbetstagare som är företrädda. Detta medför i sin tur att det antalet ledamöter alltid måste vara närvarande för att för- handlingsdelegationen skall vara beslutför. Kvalificerad majoritet föreslås gälla för att kunna bifalla ett förslag till avtal som innebär en minskning av rätten till medverkan i det tilltänkta europakooperativet i förhållande till vad arbetstagarna har rätt till i någon av de deltagande juridiska personerna. Kvalificerad majoritet föreslås, i enlighet med direktivet, innebära ett krav på röster från två tredjedelar av de ledamöter som representerar minst två tredjedelar av arbetstagarna, däribland röster från ledamöter som representerar arbetstagare från minst två EES-stater. Denna majoritet krävs dock enbart om europakooperativ bildas genom fusion och medverkan omfattar av arbetstagarna i de deltagande kooperativen eller om europakooperativ bildas på annat sätt än genom fusion eller ombildning och medverkan omfattar av arbetstagarna i de juridiska personerna. Det är enbart andelen arbetstagare som omfattas av medverkan i de del- tagande juridiska personerna, som är avgörande för vilken majoritet som krävs i dessa fall. Hur det förhåller sig med medverkan i berörda dotter- företag och filialer påverkar inte frågan. En minskning av rätten till medverkan föreligger om arbetstagarna skulle få rätt att välja, utse, föreslå eller avvisa en mindre andel av leda- möterna efter bildandet av europakooperativet jämfört med den högsta andel av medverkan som före bildandet gäller i något av de deltagande juridiska personernas organ (se artikel 3.4 sista stycket). Om europakooperativ bildas genom ombildning av ett nationellt kooperativ (dvs. en svensk ekonomisk förening), får förhandlings- delegationen inte bifalla ett förslag som på något sätt innebär en för- sämring av rätten till arbetstagarinflytande (artikel 4.4). Ett avtal i en ombildningssituation skall alltså alltid nå upp till minst samma kvalita- tiva nivå för medverkan som tidigare, se avsnitt 5.7.2. Skälet till de särskilda beslutsreglerna i de fall kvalificerad majoritet krävs och till förbudet mot att bifalla beslut som innebär en försämring av arbetstagarinflytandet i ombildningsfallet är den så kallade före- och efterprincipen. Denna princip är en grundläggande tanke bakom hela direktivet. Principen går ut på att så långt som möjligt bevara och över- föra den grad av medverkan som gäller i de deltagande juridiska per- sonerna till europakooperativet. Samma kvalificerade majoritet föreslås även gälla, i enlighet med direktivet, för bifall av beslut att inte inleda förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande eller som avser att avbryta pågående sådana förhandlingar. Om förhandlingsdelegationen beslutar att inte inleda eller att avbryta pågående förhandlingar, får detta till följd att inget arbets- tagarinflytande enligt direktivet skall tillämpas i europakooperativet. 2005/06:170 företaget är sådant att lagen om europeiska företagsråd i och för sig också är tillämplig skall dock den lagen tillämpas (se avsnitt 6.3). I avsnitt 5.2.5 föreslås att särskilda regler skall införas för att göra relevanta skyddsregler tillämpliga för situationer där den föreslagna lagen skall bli tillämplig än i samband med att europakooperativet registreras. Den rätt till medverkan som finns i ett europakooperativ som regleras genom t.ex. styrelserepresentationslagens regler behöver naturligtvis samma skydd om denna rätt skall ersättas av en motsvarande rätt enligt regleringen i den föreslagna lagen än när europakooperativet etableras. Regeln om kvali- ficerad majoritet för att rösta för ett avtal som leder till minskning av rätten till medverkan bör alltså vara tillämplig även i en sådan situation. Regeringens förslag: Alla kostnader för förhandlingsdelegationens förhandlingsverksamhet och verksamhet i övrigt skall bäras av de deltagande juridiska personerna i den utsträckning som krävs för att förhandlingsdelegationen skall kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Regler om de deltagande juridiska personernas ansvar för förhandlingsdelegationens kostnader finns i ar- tikel 3.7. Enligt artikeln skall alla kostnader i samband med förhand- lingsdelegationens verksamhet och allmänt i samband med förhandlingar bäras av de deltagande juridiska personerna så att förhandlingsdelegatio- nen kan utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Detta torde innebära att de deltagande juridiska personerna skall stå även för de kostnader som uppkommer för bildandet av förhandlingsdelegationen (jfr prop. 1995/96:163 s. 49). Det är möjligt att, enligt andra stycket artikel 3.7, i den nationella lag- stiftningen införa särskilda regler för finansieringen av förhandlings- delegationens verksamhet. Den nationella lagstiftningen får särskilt begränsa finansieringen till att enbart gälla för en expert. I många fall kan det vara skäligt med endast en expert. Det kan dock finnas situationer där kostnader för flera experter kan vara skäliga, t.ex. om förhandlings- delegationen behöver företrädas av olika experter i olika delfrågor. 5.7.1Vad ett avtal skall behandla Regeringens förslag: Ett avtal om arbetstagarinflytande skall vara skriftligt. a)avtalets omfattning, b)om ett arbetstagarråd skall inrättas eller om en annan ordning för informations- och samrådsförfarande skall gälla, c)om rätt till medverkan skall finnas eller inte, och d)avtalets löptid, i vilka fall det bör omförhandlas, hur en om- förhandling skall genomföras och vad som skall gälla för det fall om- förhandlingar inte leder till något nytt avtal. Om ett arbetstagarråd skall inrättas skall avtalet behandla a)arbetstagarrådets sammansättning, b)arbetstagarrådets uppgifter samt hur information och samråd med arbetstagarrådet skall gå till, c)hur ofta arbetstagarrådet skall sammanträda, och d)vilka ekonomiska och materiella resurser som skall ställas till arbetstagarrådets förfogande. Om en annan ordning för informations- och samrådsförfarande skall gälla, skall det i avtalet regleras hur en sådan ordning skall utformas. Om rätt till medverkan skall finnas skall avtalet behandla a)det huvudsakliga innehållet i en ordning för medverkan, inklusive uppgifter om antalet ledamöter som arbetstagarna har rätt att välja, utse, föreslå eller avvisa, b)vilka förfaranden som skall användas när ledamöterna väljs, ut- ses, föreslås eller avvisas, och c)ledamöternas rättigheter. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Enligt direktivet, artikel 3.3, skall ett avtal om arbetstagarinflytande vara skriftligt. Ett avtal om arbetstagar- inflytande skall fastställa ett antal frågor som räknas upp i direktivet, artikel 4.2. I bestämmelsen sägs dock att parternas självbestämmande inte skall påverkas. Bestämmelsen är på denna punkt något motsägelse- full. Å ena sidan skall ett avtal fastställa ett antal uppräknade frågor. Å andra sidan skall partsautonomin bevaras. En grundläggande tanke bakom direktivet är att arbetstagarnas in- flytande i de deltagande juridiska personerna så långt som möjligt skall överföras till arbetstagarna i europakooperativet. En annan viktig princip är att parterna så långt som möjligt skall ha avtalsfrihet. I avvägningen mellan dessa båda principer har i direktivet parternas avtalsfrihet begränsats i det fall ett europakooperativ skall bildas genom ombildning. I sådana fall skall i ett avtal föreskrivas minst samma nivå för arbets- tagarinflytande som finns i det företag som skall ombildas (artikel 4.4). Utöver begränsningen i avtalsfriheten i ombildningsfallet finns, genom de omröstningsregler som gäller för förhandlingsdelegationen, formella regler som måste vara uppfyllda för att förhandlingsdelegationen skall få ingå avtal. Beroende på avtalets innehåll måste olika majoritetskrav vara uppfyllda. I de fall ett avtals innehåll inte strider mot de speciella skyddsreglerna för ombildningsfallen och förhandlingsdelegationen i överensstämmelse med omröstningsreglerna tillstyrkt förslaget, har alltså parterna avtals- frihet. Frågan är då hur denna avtalsfrihet skall tolkas med utgångspunkt av att direktivet föreskriver att de deltagande juridiska personerna och förhandlingsdelegationen skall ingå ett avtal som fastställer de om- ständigheter som upptas under åtta i artikel 4.2 uppräknade punkter. Punkten f ger parterna möjlighet att avstå från att inrätta ett arbets- tagarråd för att i stället inrätta något annat förfarande för information och samråd. Denna punkt måste under alla omständigheter anses vara alternativ till punkterna b till och med e som föreskriver hur ett arbets- tagarråd skall inrättas och vilka rättigheter och skyldigheter detta skall ha. Av avtalet bör således framgå om ett arbetstagarråd skall inrättas eller om en annan ordning för information och samråd skall gälla. Parterna skall enligt punkten h fastställa under vilka förutsättningar omförhandlingar skall ske. De bör särskilt överenskomma i vilka fall t.ex. strukturella förändringar inom europabolaget och flyttning av europabolagets säte skall få denna konsekvens. Dessutom bör de särskilt uppmärksamma behovet av att bestämma vad som skall gälla för det fall eventuella omförhandlingar, både efter strukturella förändringar och efter att avtalsperioden löpt ut, inte leder till något nytt avtal. Frågan om vad som skall gälla om nya förhandlingar inte leder till något nytt avtal regle- ras inte i direktivet. För att undvika framtida tvister är det dock lämpligt att parterna enas om vad som skall gälla även i en sådan situation. Direktivet är, även i detta avseende, huvudsakligen utformat på samma sätt som europabolagsdirektivet. Vid genomförandet av europabolags- direktivet gjordes bedömningen att ett avtal om arbetstagarinflytande måste innefatta parternas ställningstagande i var och en av de frågor som omnämns under de olika punkterna (se prop. 2003/04:122 s. 62). Det finns inte skäl att göra någon annan bedömning vid genomförandet av det nu aktuella direktivet. Utgångspunkten är alltså att ett avtal skall behandla dessa frågor. Det kan inte generellt anges huruvida ett avtal i vilket parterna lämnat någon av punkterna oreglerade skall anses ogiltigt eller genom tolkning fyllas med innehåll. Om parterna är ense om att ett avtal är så ofullständigt att inget avtal föreligger skall referens- bestämmelserna bli tillämpliga. I annat fall har de möjlighet att hänskjuta frågan huruvida ett avtal som uppfyller lagens krav finns till domstol. Det står parterna fritt att avtala om att referensbestämmelserna skall gälla. Väljer parterna en sådan lösning bör de dock uppmärksamma referensbestämmelsernas innehåll och särskilt överväga i vilka delar dessa skall göras till avtalsinnehåll. Referensbestämmelserna anger ett antal förutsättningar för att inflytandet under de olika avsnitten skall vara tillämpligt. För att undvika tolkningsproblem bör det framgå om parterna accepterar även sådana villkor som en förutsättning för tillämpligheten eller om de i stället avser att inflytandet helt enkelt skall gälla, oavsett om de i referensbestämmelserna angivna förutsättningarna är för handen. Regeringens förslag: Om ett europakooperativ bildas genom ombild- ning, skall det i ett avtal om arbetstagarinflytande föreskrivas åt- minstone samma nivå för arbetstagarinflytandet som den som finns i den juridiska person som skall ombildas. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: När ett europakooperativ bildas genom ombildning skall ett avtal om arbetstagarinflytande i alla aspekter föreskriva åtminstone samma nivå av inflytande som finns i det företag som skall ombildas. Detta framgår av artikel 4.4. När det gäller graden av medverkan innebär direktivets reglering rim- ligen att ett avtal endast kan träffas som behåller eller ökar nivån på den medverkan, som finns i den deltagande juridiska personen. Detta beror på att den rätt till medverkan som kan gälla enligt nationell lag, upphör genom ombildningen. Därför måste medverkan fortsatt tillförsäkras de anställda i europakooperativet. Om ett nationellt företag beslutar att ombilda sig till ett europa- kooperativ, får det inte flytta sitt säte till en annan stat i samband med ombildningen. Detta följer av förordningen, artikel 35.2. Däremot finns i förordningen inget förbud mot att företaget i samband med ombildningen väljer att byta organisationsmodell. Den dualistiska organisationsmodellen kan inte tillämpas av ekono- miska föreningar enligt svensk rätt. Genom förordningen öppnas dock möjligheten att välja denna organisationsmodell för europakooperativ. Ett svenskt företag kommer alltså att kunna byta från monistisk till dualistisk organisationsmodell i samband med att det ombildar sig till europakooperativ. I direktivet finns inga regler som säger något om hur arbetstagarnas rätt till medverkan skall utformas för att nå upp till minst samma nivå efter ett byte av organisationsmodell i företaget. Vid tillämpning av direktivets omröstningsregler finns en rent kvantitativ definition av vad som i det sammanhanget skall anses som en minskning av medverkan. Den definitionen bör dock inte anses tillämplig när arbetstagarnas rätt till inflytande i alla aspekter skall bedömas och nå upp till minst samma nivå efter en ombildning. Normalt får ett förvaltande styrelseorgan anses ha en viktigare och aktivare roll i ledningsfrågorna än vad ett tillsynsorgan kan anses ha. Om företaget väljer att byta till en dualistisk organisa- tionsmodell i samband med ombildning till europakooperativ, bör arbetstagarna kompenseras genom en rätt till flera eller större andel ledamöter i tillsynsorganet än vad de haft i styrelsen. Med hänsyn till att staterna varken vid förhandlingar om europa- bolagsdirektivet eller om det nu aktuella direktivet funnit någon norm för hur olika systemen för medverkan skall värderas i förhållande till varandra, förefaller det inte lämpligt att i svensk rätt ange någon norm för en dylik värdering. Regeringen anser nu på samma sätt som vid genom- förandet av europabolagsdirektivet, att eventuella riktlinjer bör komma i samband med en revidering av direktivet eller i uttalanden från EG-dom- stolen (se prop. 2003/04:122 s. 63). Om ett ingånget avtal skulle innebära att arbetstagarnas inflytande i praktiken försämrats i en ombildnings- situation, bör detta få som konsekvens att något avtal i överensstämmelse med lagens krav inte träffats. Situationen får bedömas enligt sedvanliga avtalsrättsliga principer och ytterst avgöras efter domstolsprövning. Skulle avtalet inte uppfylla lagens krav bör i stället referensbestäm- melserna träda in. Resultatet blir detsamma om parterna i stället inte träffar något avtal. Vad referensbestämmelserna skulle kunna tillföra i ett sådant fall är dock oklart, eftersom det inte finns några objektiva rikt- linjer för hur medverkanssystemet i så fall skall konstrueras. Att över- lämna till rättstillämpningen att avgöra vad som är samma nivå av med- verkan, i brist på konkreta svar i direktivet, är knappast en önskvärd lösning men förefaller vara den enda möjliga. Det säkraste sättet att inte bryta mot förbudet att försämra inflytandet vid ombildning, är att i alla avseenden kopiera både organisationsmodell och form för medverkan i samband med ombildningen. Ett bevarande av alla aspekter av arbetstagarinflytande innefattar även att information och samråd måste gälla enligt samma nivå i europa- kooperativet som gällde enligt nationell rätt i företaget före ombild- ningen. Något problem i den delen torde dock inte uppstå eftersom andra nationella regler för information och samråd skall fortsätta att tillämpas parallellt med reglerna enligt den föreslagna lagen och företaget inte får byta sätesland i samband med ombildningen. Av detta följer att det är samma lands nationella regler för information och samråd som skall tillämpas på europakooperativet, som de som var tillämpliga på företaget före ombildningen. Regeringens bedömning: Parterna bör inte ges möjlighet att avtala om rätt för arbetstagarna att medverka vid föreningsstämman med rösträtt. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen har berört frågan. Skälen för regeringens bedömning: Enligt direktivet, artikel 4.5, kan i avtal om arbetstagarinflytande fastställas under vilka förhållanden arbetstagare har rätt att medverka vid föreningsstämman eller vid sektions- eller sektorstämmorna i enlighet med artikel 9 i direktivet och artikel 59.4 i förordningen. Enligt direktivet, artikel 9, kommer arbets- tagarna eller deras representanter att ha rätt att medverka vid förenings- stämman eller vid sektions- eller sektorstämman med rösträtt i vissa särskilt angivna fall. För en rätt till medverkan med rösträtt gäller dock enligt artikel 9 de förbehåll och begränsningar som fastställs i förord- ningen artikel 59.4. Artikel 59 i förordningen innehåller regler om rösträtt vid förenings- stämmor (eller vid sektions- eller sektorsstämmorna). Enligt artikel 59.4 får stadgarna föreskriva deltagande av företrädare för arbetstagarna vid föreningsstämmorna eller vid sektions- eller sektorsstämmorna, under förutsättning att företrädarna för arbetstagarna tillsammans inte har av det totala antalet röster. En förutsättning för att stadgarna skall få ha ett sådant innehåll är dock att lagstiftningen i den Prop. 2005/06:170 medlemsstat där europakooperativet skall ha sitt säte, för förordningens ikraftträdande, tillät detta. Förordningen trädde i kraft . Enligt svensk rätt gällde och gäller alltjämt följande. Enligt 7 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (föreningslagen) har varje medlem en röst om inte annat anges i stadgarna. Motsvarande gäller för medlemsbanker och understöds- föreningar, vilka ekonomiska föreningar regleras i särskilda lagar. Lagen reglerar enbart rösträtt vid föreningsstämma, inte rösträtt i tidigare led, t.ex. vid krets- eller distriktsmöte. I de senare fallen torde stadgemässigt varje röstberättigad medlem ha en röst. Stadgarna kan ange att vissa personer har närvaro- och yttranderätt på föreningsstämma. Genom beslut kan föreningsstämman ge vem som helst närvaro och yttranderätt; stadgarna kan dock innehålla begränsningar. Anställda och utomstående kan medges tillträde.14 Svensk lag tillåter dock inte att annan än medlem ges rösträtt vid föreningsstämmor (eller vid sektions- eller sektors- stämmorna). Eftersom svensk rätt inte tillåter att annan än medlem i ekonomisk förening ges rätt att medverka med rösträtt vid föreningsstämma eller vid sektions- eller sektorstämma, bör inte någon regel införas om att sådan rätt kan ges till arbetstagarna i ett avtal om arbetstagarinflytande. 5.8Vad som gäller om avtal inte träffas 5.8.1När referensbestämmelserna skall tillämpas Regeringens förslag: Bestämmelserna för information, samråd och medverkan skall tillämpas i enlighet med särskilda bestämmelser om parterna är ense om detta.