prop · GT03143 · 2006-03-22 00:00:00 — På motsvarande sätt bör länsstyrelserna kunna ansöka om stöd för regionalt samordnande arbete med planeringsunderlag för vindkraft. Regeringen avser återkomma vad gäller utformning och omfattning av stödet. Utredningens förslag: utredning Förutsättningar för stor- skalig utbyggnad av vindkraft i havet, och fjällen berör inte direkt frågan om ett stöd för översiktlig planering för vindkraft men lyfter fram behovet av kommunala översiktsplaner eller regionala planer som pekar ut lämpliga områden för vindkraft. De områden som utpekas bör studeras närmare genom fysisk planering med långsiktiga och, om det är lämpligt, regionala perspektiv. Slutligen bör lämpliga områden för utbyggnad av vindkraft anges. Vindkraftverkens landskapspåverkan innebär att det ofta finns ett behov av en mellankommunal samordning. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna är positiva till att fysisk planering föregår tillståndsprövning som flera framhåller att en sådan planering inte bör vara ett absolut krav. Vikten av en öppen och bred planering förs fram av ett flertal remiss- instanser. Bakgrund: Med stöd från , , Energimyndig- heten och EU har pilotprojekt för planering avseende vind- kraft genomförts. Tre kommuner med olika landskapsbilder och förut- sättningar, , och , tog fram planeringsunderlag som var mer eller mindre integrerade i den ordinarie översiktsplane- ringen. Det sista pilotprojektet blev klart . De länsstyrelser som behandlade frågan om den kommunala fysiska planeringen i sina redovisningar av uppdraget om planeringsunderlag för stora vindkraftsanläggningar är eniga om betydelsen av att en väl genom- förd fysisk planering bör föregå utbyggnaden av vindkraft. Flera läns- styrelser lyfter på eget initiativ fram behovet av ett statligt stöd till kommunernas översiktsplanering. Skälen för regeringens bedömning: En aktuell översiktsplan som också behandlar vindkraft tjänar många syften. Den offentliga process som krävs för att ta fram en översiktsplan innebär att medborgarna är informerade, vilket ökar förståelsen och acceptansen för planens innehåll och dess konsekvenser. Företag får information om var kommunen ser möjligheter för etableringar, något som förbättrar möjligheterna för en tidig dialog med konkurrerande intressen. Nätägare kan förutse var en utbyggnad kan komma att ske. En aktuell översiktsplan kan underlätta och påskynda efterföljande planering och beviljande av bygglov. Att korta ner den tid som åtgår för planering och beredning av ansökningar kan vara av avgörande betydelse för etableringen av mindre vindkrafts- anläggningar. En omfattande utbyggnad av vindkraft ställer krav på anpassning av elnäten och regelverket kring anslutning till dessa. Elnäten påverkar också planeringsförutsättningarna. Regeringen avser att till- sätta en utredning med uppgift att närmare belysa dessa frågeställningar. I finns många kommuner som täcker större landområden som befolkningsunderlaget är förhållandevis litet. För dessa kommuner, ofta med begränsade resurser för planering, kan det vara svårt att upprätthålla en aktuell översiktlig planering baserad på relevanta och aktuella underlag. Förutsättningarna för de kommuner som vill ha en aktuell översiktsplan kan vara mycket olika. Ett nytt nationellt vindkarteringsunderlag, Kartläggning av vindpoten- tialen i (P 20484-1), som bygger på en nyutvecklad beräknings- metod från presenterades av Energi- myndigheten. Preliminära resultat från karteringen, som också verifierats av mätningar, visar att förutsättningarna för vindkraft lokalt kan skilja sig avsevärt jämfört med tidigare uppskattningar. Framför allt visar karte- ringen att vindförutsättningarna i inlandet, mellan kusten och fjällen, är bättre än vad som har antagits. Regeringen bedömer att det stöd som tre kommuner fick för att vitalisera den fysiska planeringen förbättrade möjligheterna för vind- kraftsetableringar i de aktuella kommunerna. Det har också visat sig att i de kommuner som pekat ut områden för vindkraft i sin översiktsplane- ring kan den kommunala prövningen av en föreslagen utbyggnad bli enklare och ta mindre tid. Regeringens uppfattning är därför att det är väl motiverat att införa ett tillfälligt stöd för att öka möjligheterna för intresserade kommuner att bedriva en aktiv översiktlig fysisk planering som kan möta behovet av och klarlägga förutsättningarna för en utbygg- nad av vindkraft. Sådan planering bör ske i samråd med de intilliggande kommuner som kan komma att beröras av en utbyggnad av vindkraft. För att underlätta en mellankommunal samordning i planeringen bör det nya stödet också kunna beviljas bl.a. kommunalförbund och andra kom- munala samverkansformer. Ett stöd till en översiktlig planering i syfte att klarlägga förutsätt- ningarna för en utbyggnad av vindkraft bör således kunna lämnas till kommuner som har för avsikt att aktualisera, revidera eller på annat sätt komplettera den kommunövergripande översiktsplanen för att vindkrafts- intressena skall kunna beaktas. Stöd bör också kunna ges till kommuner som på annat sätt avser att förbättra kunskapsunderlaget kring vindbruk och därmed tydligare klarlägga förutsättningarna för vindkraftsetable- ringar. Det i reglerade förfarandet vid utarbetande av en översiktsplan skapar förutsättningar för delaktighet hos berörda och intresserade parter och ökar förankringen hos olika intressenter som kommuninnevånare, näringsföreträdare, länsstyrelse och andra berörda kommuner för de avvägningar och ställningstaganden som kommer till stånd under planeringsprocessen. Avsikten med stödet är att det skall tillföra resurser till såväl den fysiska planeringen som framtagandet av Därigenom erbjuds ett stöd till kommuner som kan Prop. 2005/06:143 komma att bidra till en ökad utbyggnad av vindkraft men där brister i kunskap och erfarenhet eller avsaknad av resurser försvårar ett sådant arbete. Länsstyrelsernas roll som regional samordnare (avsnitt 5.4) medför att också länsstyrelserna bör kunna ansöka om att ta del av stödet. , i samråd med och Kommuner och Landsting, bör få i uppdrag att ta fram förslag till hur stödet kan utformas mer i detalj. , och förordningen om miljökonse- kvensbeskrivningar innehåller bestämmelser som innebär att en miljö- bedömning sannolikt kommer att krävas för flertalet översiktsplaner. Därigenom kommer konsekvenserna av en vindkraftsetablering att bli klarlagda på ett uttömmande sätt i de fall en sådan behandlas i översikts- planen. Regeringens bedömning: Det bör utredas om det finns behov av och förutsättningar för ett system för planering och avvägningar mellan bevarande- och nyttjandeintressen i den ekonomiska zonen. En sådan utredning bör beakta hur konflikter mellan vindkraft och motstående intressen skall kunna hanteras och lösas. förslag: utredning anser att även om inte gäller utanför svenskt territorialvatten bör planeringen i kommuner och regioner även omfatta också den ekonomiska zonen. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna yttrar sig inte i frågan. (miljödomstolen), uppger att de utan särskilt bemyndigande inte har någon jurisdiktion utanför territorialgränsen. efterlyser en tydligare beskrivning av hur planeringen i utsjöområden kan genomföras. Enligt får en samordnad planering för havsbaserad vindkraft inte leda till att kom- munernas planeringsområde utsträcks. Bakgrund: I regeringens skrivelse En nationell strategi för havsmiljön (skr. 2004/05:173) behandlas frågor kring planering till havs. Regeringen menade där att det saknas ett system för planering och avvägning mellan bevarande- och nyttjandeintressena som gäller hela den ekonomiska zonen, av motsvarande slag som de hushållningsbestämmelser som enligt (1987:10) och gäller på land och inom territorialvattengränsen. Inom territorialgränsen, som sträcker sig ut till , har detta befintliga system inte utnyttjats till sin fulla potential. Regeringen aviserade sin avsikt att låta se över dels behovet av och förutsättningarna för ett sådant system i den ekonomiska zonen, dels hur förvaltning och planering i territorialhavet kan utvecklas för att mot- svara behoven, inklusive förslag till erforderliga författningsändringar. Möjligheterna till bättre samordning av förvaltnings- och planerings- systemen för båda dessa områden borde därmed undersökas. Skälen för regeringens bedömning: Intresset för att nyttja havets resurser ökar kontinuerligt. För att konflikter mellan olika intressen och verksamheter, t.ex. fiske, skall kunna undvikas eller minimeras och för att den långsiktigt lämpligaste användningen av vattenområden skall ges Prop. 2005/06:143 möjlighet att komma till stånd, behövs ett system för planeringsinsatser i Kommuner har i enlighet med ett planeringsansvar som sträcker sig ut till territorialgränsen. Regeringen ställer sig, i motsats till , tvekande till att kommuner och länsstyrelser redan nu kan eller bör ges ett ansvar för sådana pla- neringsinsatser utanför den svenska territorialgränsen. Tills vidare bör de sektorsmyndigheter som agerar i den ekonomiska zonen ansvara för dessa i enlighet med sina uppdrag. Inom territorialvattnet och särskilt för den ekonomiska zonen behövs bättre kunskaper om naturförhållanden, miljöförhållanden, resurser och sektorsintressen för att möjliggöra mer övergripande bedömningar och sammanställningar som underlag för förvaltning, planeringsinsatser och olika beslut. Det behövs även en överblick över vilken lagstiftning som är aktuell och vilka aktörer som berörs. Regeringen avser att utifrån dessa kunskaper se över vilken form av förvaltning och samordnad planering som är ändamålsenlig och lämplig för den ekonomiska zonen. Erfarenheterna bör nyttjas av förhållandena i närliggande kuststater och behovet av samordnade lösningar bör ses över. Regeringen avser att ge det övergripande ansvaret för detta arbete, som måste samordnas med det pågående arbetet med både den och den Maritima strategin inom EU. Kontakter bör tas med övriga berörda länder och HELCOM (om miljö) samt OSPAR () bör kunna fungera som sammanhållande länkar i detta arbete. Planering för verksamheter i den svenska ekonomiska zonen kan kom- ma att beröra angränsande länders ekonomiska zoner. Om det inte sker någon utsjöplanering kan olika verksamheters behov komma i konflikt med varandra. Med en samordnad mellanstatlig utsjöplanering ges möj- ligheter att hantera sådana intressekonflikter. Detta kan minska de ekono- miska konsekvenserna för de ofta ekonomiskt omfattande verksamheter, som bedrivs till havs. I Havsmiljöskrivelsen (skr. 2004/05:173) slog regeringen fast att för- valtningen av utsjöområdena präglas av brist på samordning och en av- saknad av huvudmän. En utredning skall tillsättas, som får i uppgift att undersöka förutsättningarna för och behovet av planering och förvaltning av den ekonomiska zonen, och utarbeta förslag till mer samordnad plane- ring. Vindkraften är ett av flera berörda intressen när det gäller utsjö- planering. Det är angeläget att i planeringsprocessen minimera konflikter mellan skilda sektorsintressen. skall på- gående projekteringar inte behöva försenas. 6.3Planeringsmål och riksintressen för vindkraft Regeringens bedömning: Regeringen avser att återkomma till med ett förslag på ny målsättning för det nationella planeringsmålet för vindkraft till 2020. Nya och mer tillförlitliga vind- karteringar är av stor betydelse för planering av vindkraft. Nya upp- gifter bör kunna ge upphov till en översyn av områden för riksintresse antog ett nationellt planeringsmål för vindkraft. Planeringsmålet förutsätter att en planering skall ske som skapar plan- mässiga förutsättningar för en årlig produktion på el från vind- kraft . Målet anger ramen för de nationella anspråk som vindin- tresset har på tillgång till mark- och vattenområden och är således inte ett utbyggnadsmål. har gjort en övergripande fördelning av det nationella planeringsmålet mellan stora grundområden utanför territorialgräns samt på land och till havs innanför territorial- gränsen. Fördelningen innebär att planeras på grundområden utanför territorialgränsen och på land och innanför territorial- gränsen. För att det nationella målet skall bli hanterbart hos länsstyrel- serna och i kommunerna behöver målet brytas ned länsvis. Energimyn- digheten har tagit fram ett regionalt planeringsmål för varje län. I regeringens kompletterande uppdrag till länsstyrelserna om plane- ringsunderlag för stora vindkraftsanläggningar fördes anläggningar i hav, även innanför territorialgränsen, och i de fyra största sjöarna till den del av uppdraget som gällde planeringsmålet för hav. Regeringens uppdrag innebär också att Natura 2000 eller naturreservat inte automatiskt utesluter vindkraft. redovisade kriterier för utpekande av områden av riksintresse för vindkraft. Med dessa kriterier som grund angav efter samråd med , , , , , och merparten av länsstyrelserna vilka områden som bedömde vara av riksintresse för vindkraften. Myndigheten pekade ut 49 områden i 13 län. tredje kapitel innehåller bestämmelser om områden av riksintresse för ett antal angivna samhällsintressen. Exempel på sådana intressen är naturvården, rennäringen, kulturmiljövården, yrkesfisket, friluftslivet och kommunikationerna. Bevarandeintressena, t.ex. natur- vård, tillhörde de första som avgränsades och de omfattar större områden än t.ex. utvinningsintressen eller kommunikationer som gäller begräns- ade och lägesprecisa områden. Om ett område är av riksintresse för flera oförenliga ändamål skall företräde ges det eller de ändamål som på lämpligaste sätt främjar en långsiktig hushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Om ett område behövs för en anläggning för totalförsvaret skall det ges företräde. Återkommande bedömningar i olika statliga utredningar (Rätt plats för vindkraften, SOU 1999:75, och Läge för vindkraft, SOU 1988:32) ger vid handen att det finns mycket stora möjligheter att bygga ut vindkraft i på grund av våra gynnsamma vindförutsättningar. Med finansie- ring från har bedrivit forskning kring vindförhållandena i . Resultatet har presenterats av Energi- myndigheten . Detta är första gången som en fullständig vindkartering över hela landet finns tillgänglig. vindförhållandena i många fall är mer gynnsamma än vad som tidigare Framför allt är vindens energiinnehåll i höjdområden på land betydligt större än vad tidigare bedömningar redovisat. Skälen för regeringens bedömning: När regeringen i sitt komplet- terande uppdrag till länsstyrelserna valde en annan in- delning än av vad som är att betrakta som land och vad som är hav skall det ses som ett uttryck för en bedömning att det bör planeras för fler vindkraftverk på land. fördelning mellan land och hav baserades mer på hur den fysiska planeringen fungerar än på de teknisk-ekonomiska förutsättningarna för vindkraft. Skälen för regeringens bedömning är att det visat sig vara tekniskt mer komplicerat att bygga och driva anläggningar i vatten och att den höga kostnadsbilden för el producerad i sådana vindkraftverk kvarstår. En kombination av bättre kunskap om vindförhållanden på land och en ökad översiktsplanering med inriktning på etablering av vind- kraft har inneburit en bättre kännedom om vindkraftens förutsättningar. Regeringens förslag om utveckling av elcertifikatsystemet kommer att skapa stabilare ekonomiska förutsättningar för bl.a. vindkraft. Bedöm- ningen är att det kommer att finnas ett behov av ett nytt nationellt planeringsmål för vindkraft , förslagsvis till 2020. Regeringen avser att återkomma med ett nytt planeringsmål för vindkraft när de nya förutsättningarna är analyserade och kommer därför att ge Energi- myndigheten i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter ta fram ett förslag till ett sådant nytt nationellt planeringsmål. Konflikter mellan vindkraft och andra intressen är ibland svåra att und- vika. har bl.a. av den anledningen redovisat sin avsikt att revidera sin bedömning av vilka områden som är av riksintresse för vindkraft när resultat från den nya vindkarteringen blivit presenterade och behandlade av berörda myndigheter, främst länsstyrelserna. De om- råden som ansett vara av riksintresse för vind- kraft är få till antalet och inte särskilt omfattande till ytan då de endast omfattar på land. En bidragande orsak till detta har varit bristande underlag när det gäller kunskap om vindförutsättningar, framför allt i de norra delarna av landet. Regeringens uppfattning är att en översyn av områden av riksintressen för vindkraft skulle, om vindför- utsättningarna så medger, kunna leda till att betydligt större områden än dagens riksintressen kommer i fråga. Identifiering av motstående intres- sen samt samråd bör i detta fall ske också med berörda sektors- myndigheter, t.ex. Försvarsmakten, och . Förbättrade förutsättningar för vindbruk Regeringens bedömning: Forskning och kunskapsuppbyggnad om vindkraft är nödvändig för att skapa förutsättningar för en omfattande, hållbar och kostnadseffektiv utbyggnad av vindkraft. Detta för att den långsiktiga visionen om att basera hela det svenska energisystemet på förnybar energi skall kunna uppfyllas. Särskild vikt bör läggas vid de specifika förutsättningar som gäller för vindkraft i , t.ex. vårt kalla klimat. Vidare bör kunskapsuppbyggnaden inriktas på förut- sättningarna för att uppnå ökad tillgänglighet, förbättrade former för samverkan med andra intressen och på energimarknaden, regional utveckling och industriell utveckling och tillverkning av såväl kom- ponenter som vindkraftverk. Bakgrund: Teknikutvecklingen när det gäller vindkraft har gått mycket fort. Vindkraftverken blir allt effektivare framför allt genom att generatorerna konstrueras för att alstra betydligt större effekt än vad som var möjligt för endast . hade ett mycket stort vindkraftverk en generatoreffekt på 0,5 MW. byggs verk med en effekt om 6,0 MW och tekniska förut- sättningar finns för verk i storleksordningen 8,020 MW. En omfattande kunskapsuppbyggnad och betydande skalfördelar har tillsammans gjort att kostnaden för vindproducerad el sjunkit betydligt . Den genererade effekten har ökat med en faktor 10 medan storleken på verken har ökat med en faktor 2,5 för de största verken. Jämfört med de flesta elproducerande anläggningar består vindkraft- verken till en större del av små enheter där innovationerna kan föras in nästan fortlöpande. Detta medför att många generationsväxlingar kan ske på . Forskning och utveckling kan ge vindbruksnäringen nya idéer och insikter, såväl tekniskt som ekonomiskt och samhälleligt. har bidragit till att förbättra möjlig- heterna att etablera produktion av vindkraft i . finansierar myndigheten en kartläggning av vindpotentialen i i syfte att öka tillförlitligheten i bedömningen av den svenska nationella vindenergipotentialen och underlätta för samhällsplaneringen av vindkraft. Resultat från den senaste karteringen visar på goda vindområden som inte framträtt i tidigare karteringar. Områden som inte betraktats som intressanta för vindkraft kan vara lönsamma att använda. Resultatet är till nytta som planeringsunderlag för läns- styrelser och kommuner. Projektörer och kraftbolag får ett bra underlag som utgångspunkt för en mer detaljerad lokalisering av vindkraft. Det kan även vara intressant för länsstyrelser, kommuner och Energi- myndigheten att göra en mer noggrann planering av vindkraft för vissa utvalda områden med höga medelvindar. beslutade i enlighet med regeringens förslag om budget om en ökning av medlen till energiforskning. Detta sammanfaller väl med den ambitionsökning som regeringen gör när det gäller vindkraft och möjliggör större forskningsinsatser inte minst avseende miljöeffekter och andra berörda intressen. Frågan om inriktning och utformning av fortsatta insatser kring forsk- ning, utveckling och demonstration och kommersialisering på energi- området behandlas i Forskning och ny teknik för framtidens energi- system (prop. 2005/06:127). Ett av underlagen för denna proposition är för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering inom energiområdet, kriterier för prioritering, förslag till prioriterad verksamhet samt indikatorer för att mäta måluppfyllelse. I denna finns behovs- och omvärldsanalys, samt för- slag till vision, mål och prioriterade insatser när det gäller forskning, utveckling och demonstration på olika områden, inklusive insatser kring vindkraft. Skälen för regeringens bedömning: Stora ansträngningar görs inter- nationellt och i för att öka användningen av miljöanpassad teknik och för att minska utsläppen av växthusgaser. El från vindkraft är för- nybar och genererar inga utsläpp. En snabb teknisk utveckling har inne- burit successivt förbättrade ekonomiska förutsättningar för vindkraft. Ljud från vindkraftverken kan bara uppfattas i närområdet. De fysiska in- greppen vid etablering, såsom vägar, är inte större än att en i det när- maste fullständig återställning efter det att vindkraftaggregatens livslängd uppnåtts är möjlig i de fall en förändrad markanvändning är aktuell. Vindkrafttekniken har kommit långt i sin utveckling men fortfarande finns ett stort behov av forskning och utveckling. Kommande stora in- vesteringar inom energiområdet kan medföra goda affärsmöjligheter för svensk kraftsystemrelaterad industri. För att industrin skall kunna stärka sin ställning bör bevaka och påverka internationella standarder inom relevanta områden. har en kraftig utbyggnad av vindkraft skett i bl.a. , och . I är det framför allt elcertifikat- systemet och andra styrmedel som avgör utbyggnadstakten. Utbygg- naden påverkas t.ex. av regler för bygglov, miljötillstånd, nätanslutning samt konkurrens om områden. Högre vindtillgång till havs jämfört med på land driver på utvecklingen av havsbaserade vindkraftverk. I Stor- , och har utbyggnaden kommit långt, men även i finns en stor potential för havsbaserad vindkraft och flera projekt är under planering. Havsbaserade anläggningar driver teknik- utvecklingen mot större vindkraftverk. Vid en vindkraftsproduktion på innebär varje öre som kost- naden per producerad kWh från vindkraft sänks en besparing på . Ett mål som satt upp för forskningsinsatserna till 2012 är att de skall bidra till väsentligt sänkta kostnader för vindkraft. Andra mål som myndigheten pekar på är att ta fram generaliserbara forskningsresultat kring vindresurser, miljöeffekter, samverkan med andra intressen, vind-, is- och våglaster, drift och under- håll samt samkörning med andra produktionstekniker. Genom den varierande produktionen över dygn och säsong ställer vindkraften speciella krav på kraftsystemet. Det svenska kraftsystemet har hög tillförlitlighet och en hög nivå på elkvalitet och den rikliga till- gången på vattenkraft är en viktig resurs för att balansera variationer i produktion och förbrukning av el. Hur en större utbyggnad av vindkraft påverkar elsystemet har tidigare studerats men fortsatt arbete behövs med avseende på utbyte med grannländer, stabilitetsfrågor, samverkan med andra produktionsanläggningar, trånga sektioner etc. En omfattande utbyggnad av vindkraft kan ta i anspråk stora områden och påverka andra intressen. Det är dock en liten yta som påverkas fysiskt av själva vindkraftverket. Genom ökad kunskap om vindkraft får samhället generaliserbara faktaunderlag i syfte att undanröja osäkerheter kring vindkraftens effekter, vilka annars hämmar utbyggnaden. Dessa osäkerheter gäller bl.a. miljöeffekter, påverkan på totalförsvarets system, skugg- och ljudeffekter, effekter på areella näringar som fiske och rennäring samt påverkan på landskapsbilden och andra bevarandevärden. Det finns därför behov av avancerad kunskap inom området som allsidigt belyser effekterna av vindkraftens påverkan. Förvärvade kunskaper inom området kan vara användbara såväl för projektörer som för tillverkare av vindkraftverk och myndigheter. Genom att höja kunskapsnivån under- lättas även samverkan med andra intressen och därmed skapas också förutsättningar för en utbyggnad av vindkraften.