prop · GT03170 · 2006-03-21 00:00:00 — Representativitet för ledamöter från Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5.5. Som ett sista led i förfarandet att utse ledamöter till förhandlings- delegationen eller att justera sammansättningen av denna, måste alltid fastställas hur många arbetstagare var och en av ledamöterna represente- rar. Det måste nämligen vara klart hur många arbetstagare var och en av ledamöterna representerar för att förhandlingsdelegationens omröstnings- regler skall kunna tillämpas. Representativiteten för ledamöterna kan fastställas först sedan samtliga ledamöter utsetts för de svenska arbetstagarna. Ledamöter till såväl ordinarie som extraplatser skall alltså utses innan representativiteten för ledamöterna fastställs. När representativiteten skall fastställas måste det också vara klart vilka företags och filialers arbetstagare som kommer att representeras direkt och vilka som skall representeras indirekt av en ledamot som även företräder arbetstagare i andra företag eller filialer. Med direkt representation avses i detta sammanhang att arbetstagarna i företaget eller filialen vid fördelning av platser tilldelats minst en plats och att en eller flera ledamöter utsetts för dessa arbetstagare. Eftersom alla arbetstagare, även sådana som arbetar i företag eller filialer vars arbetstagare inte tilldelats någon plats, måste bli representerade, skall de arbetstagare som inte blir direkt representerade representeras indirekt genom någon av de ledamöter som utsetts för andra arbetstagare i . Ingen arbetstagare får dock representeras av mer än en ledamot. En ledamot som utsetts till en ordinarie plats företräder, enligt första stycket, arbetstagarna i det företag eller den filial vars arbetstagare till- delats platsen. Om flera ledamöter utses för arbetstagarna i ett företag eller en filial företräder de, enligt andra stycket, om möjligt lika många arbetstagare var. Varje arbetstagare måste företrädas av någon ledamot och ingen arbetstagare får företrädas av mer än en ledamot. Enligt tredje stycket skall om det finns svenska företag eller filialer Prop. 2005/06:170 vars arbetstagare inte tilldelats någon plats i förhandlingsdelegationen, arbetstagarna i dessa enheter företrädas av ledamöter som företräder arbetstagare i andra företag eller filialer i . Denna indirekta representation skall enbart fördelas mellan de ledamöter som utsetts till en ordinarie plats. Antalet arbetstagare skall fördelas så jämnt som möj- ligt mellan dessa ledamöter. Alla arbetstagare måste bli representerade och ingen arbetstagare får bli representerad av mer än en ledamot. Av paragrafens sista stycke framgår att ledamot som utsetts till en extraplats enbart företräder arbetstagarna i det företag som tilldelats platsen. Mer än en extraledamot kan inte tilldelas arbetstagarna i något företag. Representativiteten för ledamöterna på extraplatserna skall alltså fastställas separat. Eftersom extraplatser enbart får tilldelas om inte arbetstagarna i de företag som föreslås upphöra vid en fusion blir representerade på annat sätt, kan inte representativiteten för de olika ledamöterna fastställas förrän samtliga såväl ordinarie som extraplatser har fördelats mellan arbetstagarna i de olika företagen och filialerna. Motsvarande bestämmelse finns i 19 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen motsvaras av direktivets artikel 5 och del av artikel 3.3 första stycket. Den behandlas i avsnitt 5.6.1. Parter i förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande i europa- kooperativet är de deltagande juridiska personerna och förhandlings- delegationen. Förhandlingarna skall inledas så snart förhandlingsdelegationen har inrättats. Tidsfristen för denna börjar löpa så snart förhandlingsdelegationen är inrättad eller med andra ord konstituerad. förhandlingsdelegationen är inrättad kan t.ex. framgå av ett protokoll eller någon liknande handling som upprättats vid ett konstituerande möte. Parterna kan enas om att förlänga förhandlings- perioden till högst . Förhandlingsdelegationen skall enligt 9 § inrättas från det att de deltagande juridiska personerna vidtagit nödvändiga åtgärder för att en delegation skall kunna inrättas. Om tidsfristen i 9 § överskrids på grund av omständigheter som arbetstagarna ansvarar för skall för- handlingsperioden, enligt 23 §, anses börja löpa när tidsfristen överskrids. Motsvarande bestämmelse finns i 20 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen har inte någon motsvarighet i direktivet. Den behandlas i av- snitt 5.4.2. Om tidsfristen i 9 § överskrids anses förhandlingsperioden börja löpa när tidsfristen överskrids. Genom paragrafen blir det möjligt att registrera ett europakooperativ även om arbetstagarna inte väljer eller utser några ledamöter till förhandlingsdelegationen. För att tidsfristen skall börja löpa innan några förhandlingar har påbörjats måste dock bristen på leda- möter vara orsakad av omständigheter som arbetstagarna ansvarar för. Om ledamöter utses senare skall förhandlingar inledas så snart förhand- lingsdelegationen har inrättats, se 22 §. Eftersom förhandlingsperioden började löpa när tidsfristen för att välja eller utse ledamöter överskreds, blir dock tidsperioden för förhandlingar i ett sådant fall kortare än vad som blir aktuellt om ledamöterna utses inom den tidsfrist som gäller enligt 9 §. Motsvarande bestämmelse finns i förslaget till 20 a § lagen om arbets- tagarinflytande i europabolag. Avstående från eller avbrytande av förhandlingar Paragrafen motsvaras av direktivets artikel 3.6 första, tredje och fjärde stycket. Den behandlas i avsnitt 5.6.2 och 5.6.3. Om förhandlingsdelegationen fattar ett beslut, i enlighet med första stycket, om att avstå från att inleda eller att avbryta förhandlingar innebär det att arbetstagarna avstår från att träffa ett avtal om arbetstagar- inflytande i europakooperativet och att inte heller regleringen i 3966 §§ skall tillämpas. Det senare framgår av 37 §. I ombildningsfall får dock förhandlingsdelegationen inte fatta ett sådant beslut om rätt till med- verkan finns i det företag som skall ombildas (jmf 34 §). Ett beslut enligt första stycket påverkar däremot inte tillämpligheten av nationella regler för information och samråd. När medbestämmandelagen enligt sedvanliga lagvalsregler är tillämplig, skall den alltså tillämpas på europakooperativ oavsett om det fattats ett beslut om att avstå från in- flytande enligt lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ eller inte. Däremot innebär ett beslut om avstående från inflytande enligt denna paragraf att regleringen i lagen om europeiska företagsråd blir tillämplig i de fall då förutsättningarna enligt den lagen är uppfyllda. Vad som i övrigt gäller i relationen mellan lagen om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ och lagen om europeiska företagsråd behandlas i avsnitt 6.3 och 10.2. Styrelserepresentationslagen är inte tillämplig på europakooperativ på vilka lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ är tillämplig (se avsnitt 6.4 och 10.3) och blir således inte tillämplig heller i de fall för- handlingsdelegationen beslutat avstå från medverkan och annat in- flytande enligt lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ. Styrelserepresentationslagen är däremot tillämplig på europa- kooperativets dotterföretag i , om inte även dessa företag är Inte heller rätten till en sådan styrelserepresentation Prop. 2005/06:170 påverkas av ett beslut om avstående från inflytande enligt lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ. lagen är tillämplig på vissa europakooperativ på vilka lagen om arbets- tagarinflytande i europakooperativ inte är tillämplig behandlas i avsnitt 6.4. Om förhandlingsdelegationen beslutat att avstå från det inflytande arbetstagarna enligt lagen har rätt till, kan arbetstagarna enligt andra stycket tidigast efter beslutet begära att förhandlingar om arbets- tagarinflytande i europakooperativet skall inledas eller återupptas efter en skriftlig begäran från av arbetstagarna. Parterna kan dock enas om eller börja förhandla tidigare om de är ense därom. Om förhandlingarna återupptas helt kort efter det första beslutet kan förhandlingsdelegationen eventuellt inträda i samma sammansättning som . Om nya förhandlingar skall inledas först , kan en ny förhandlingsdelegation behöva sammansättas om sådana förändringar inträffat som avses i 12 och 17 §§, varvid regleringen om dess samman- sättning i 1021 §§ åter blir tillämplig. Om återupptagna eller nya förhandlingar inte leder till något avtal, skall enligt 37 § inget inflytande i enlighet med lagens reglering gälla i europakooperativet i fortsättningen heller. Om ett beslut om avstående väl en gång är fattat kommer således inget inflytande att bli gällande i företaget så länge inte parterna enas om ett avtal. Motsvarande bestämmelse finns i 21 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen motsvaras av direktivets artikel 3.3 andra stycket. Den be- handlas i avsnitt 5.6.4. De deltagande juridiska personerna skall informera förhandlings- delegationen om förekomsten och omfattningen av arbetstagarinflytande i form av medverkan i de deltagande juridiska personerna, om planerna för bildandet och om hur processen med att bilda europakooperativet fortskrider. Uppgifter om bildandeplanen, huruvida medverkan före- kommer, former för medverkan och hur många ledamöter som t.ex. kan väljas eller föreslås är nödvändiga för att förhandlingsdelegationen skall kunna förhandla om och ingå ett avtal om arbetstagarinflytande särskilt med beaktande av omröstningsreglerna. I skyldigheten att informera om hur processen med att bilda europakooperativet fortskrider ligger bland annat en skyldighet att informera om förändringar inom företagsgruppen som kan påverka sammansättningen av förhandlingsdelegationen. Motsvarande bestämmelse finns i 22 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen motsvarar artikel 3.5 i direktivet. Den behandlas i avsnitt 5.6.5. Genom denna paragraf ges förhandlingsdelegationen möjlighet att i förhandlingsarbetet få hjälp från utomstående experter t.ex. från de europeiska fackliga organisationerna. Experterna får på förhandlings- delegationens begäran närvara vid förhandlingsmöten. Denna rätt inskränks dock till situationer när detta är lämpligt för att främja enhet- lighet och konsekvens på europeisk nivå. Angående kostnader för dessa experter hänvisas till 30 §. Motsvarande bestämmelse finns i 23 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 3.4. Omröstningsreglerna i 27 29 §§ behandlas i avsnitt 5.6.6. Som huvudregel gäller vid omröstningar i förhandlingsdelegationen att mer än hälften av delegationens ledamöter måste rösta för ett förslag för att detta skall bifallas. Dessa ledamöter måste även företräda mer än hälften av arbetstagarna i de deltagande juridiska personerna, berörda dotterföretagen och berörda filialerna för att ett beslut skall kunna fattas. Det är alltså fråga om hälften av delegationens utsedda ledamöter, inte hälften av de närvarande. Majoritetskravet innebär således att mer än hälften av förhandlingsdelegationens ledamöter måste delta vid omröst- ningar för att delegationen över huvud taget skall vara beslutför. Om förhandlingar med stöd av 23 § har inletts innan alla ledamöter valts eller utsetts måste ett beslut för bifall stödjas av mer än hälften av de leda- möter som skall vara utsedda när delegationen är fulltalig. Motsvarande bestämmelse finns i 24 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen motsvaras av direktivets artikel 3.4. Den behandlas i avsnitt 5.6.6. Av första och andra strecksatserna framgår att kvalificerad majoritet krävs för bifall till ett avtalsförslag som skulle leda till att andelen leda- möter för medverkan i europakooperativet blir mindre än vad som tidi- gare gällt för arbetstagarna i den av de deltagande juridiska personerna med högst andel medverkan. Detta gäller när europakooperativet skall bildas genom fusion eller på annat sätt än genom fusion eller ombildning. Kvalificerad majoritet är här, att minst två tredjedelar av de ledamöter som företräder minst två tredjedelar av arbetstagarna i minst två EES- stater röstar för förslaget. Kvalificerad majoritet krävs dock enbart om medverkan omfattar minst den andel av det totala antalet arbetstagare i de deltagande juridiska personerna som anges i paragrafen. Vilken form av medverkan (se definitionen i 7 §) som förekommer saknar betydelse för denna omröstningsregel. Av tredje strecksatsen framgår att kvalificerad majoritet kan krävas även i fall då lagen skall börja tillämpas på ett europakooperativ från en tidpunkt efter att kooperativet är registrerat. I ett sådant fall är det an- delen medverkan som gällt i kooperativet tidigare som skall jämföras med andelen sådan medverkan enligt avtalsförslaget. Det är en kvantitativ jämförelse av andelen arbetstagarledamöter som får väljas eller utses alternativt föreslås eller avvisas som skall göras. Det kvalitativa innehållet i medverkan skall alltså inte beaktas vid tillämp- ning av omröstningsregeln. I vissa rättsordningar kan arbetstagarna ha rätt att utse observatörer till något av företagets organ. Dessa observatörer saknar rösträtt i företagets organ och har enbart rätt att närvara för att inhämta information för arbetstagarnas räkning. Dessa personer skall inte beaktas när det gäller att avgöra om det förekommer medverkan i ett företag eller att bedöma graden av medverkan. När man undersöker om arbetstagarna i en deltagande juridisk person har rätt till medverkan och vilken grad av medverkan de i så fall har rätt till, skall dels avtalad medverkan beaktas, dels den medverkan arbets- tagarna i fråga enligt lag har rätt till oavsett om denna rent faktiskt utövas eller inte. Ett beslut om rätt till mindre medverkan får inte fattas om ett europa- kooperativ skall bildas genom ombildning, se 34 §. Motsvarande bestämmelse finns i 25 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen motsvaras av direktivets artikel 3.6, andra stycket. Den behandlas i avsnitt 5.6.6. Samma kvalificerade majoritet som krävs enligt 28 §, krävs för att förhandlingsdelegationen skall få besluta att avstå från eller avbryta för- handlingar enligt 24 § första stycket. Ett sådant beslut får över huvud taget inte fattas om ett europakooperativ skall bildas genom ombildning och rätt till medverkan finns i det företag som skall ombildas. Motsvarande bestämmelse finns i 26 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 3.7. Den behandlas i avsnitt 5.6.7. I paragrafen anges att alla kostnader för förhandlingsdelegationens verksamhet skall bäras av de deltagande juridiska personerna så att för- handlingsdelegationen kan utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Före- tagen skall alltså stå för kostnader som avser såväl bildandet av förhand- lingsdelegationen som utgifter för att förhandlingsdelegationen skall kunna utföra sina uppgifter. Kostnader som skall ersättas är bl.a. de som avser förhandlingsdelegationens möten, sammanträffanden med led- ningen, ledamöternas resor och logi, traktamenten samt för tolkning och översättning. Enligt direktivet får staterna förordna att företagens kostnadsansvar, i de fall arbetstagarsidan vill anlita experter, får begränsas till att enbart gälla en expert. Någon sådan begränsning har inte införts. I normalfallet torde det dock inte finnas behov av mer än en expert. Det kan dock före- komma situationer där kostnader för flera experter är nödvändiga för att förhandlingsdelegationen skall kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt, t.ex. om förhandlingsdelegationen vill företrädas av olika experter i olika delfrågor. Jämför 17 § lagen om europeiska företagsråd och prop. 1995/96:163 s. 62. Jämför även 27 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag och prop. 2003/04:122 s. 108. En motsvarande kostnadsregel för arbetstagarrådets verksamhet finns i 57 § och i direktivets referensbestämmelse 2 h. Paragraferna 3133 motsvaras av direktivets artikel 4.2 och artikel 3.3 första stycket. Den behandlas i avsnitt 5.7.1. I första stycket anges att ett avtal om arbetstagarinflytande skall vara skriftligt. I andra stycket anges vilka frågor som skall behandlas i ett avtal om arbetstagarinflytande. Ordet behandla har valts för att markera parternas avtalsfrihet. Parterna måste således inte i avtalet fastställa de uppräknade punkterna i 3133 §§, men de måste aktivt ta ställning till de uppräknade frågorna. Parterna har således avtalsfrihet, dock ej i de fall europa- kooperativet etableras genom ombildning. Enligt 34 § kan förhandlings- delegationen inte avstå från medverkan i ombildningsfallet, om med- verkan förekommer i det företag som skall ombildas. Därutöver måste enligt omröstningsreglerna majoritetskraven för förhandlings- delegationen vara uppfyllda för att denna skall kunna ingå avtal. Bestämmelserna i 3966 §§ skall inte vara tillämpliga såvida inte parterna särskilt avtalar om att så skall vara fallet. Avtalets löptid och i vilka fall det skall omförhandlas skall bestämmas enligt punkt d. Parterna skall också behandla frågan om i vilka fall avtalet bör omförhandlas, t.ex. hur strukturella förändringar inom europa- kooperativet och flyttning av säte till annat land skall beaktas. Att eventuella strukturförändringar inom företagsgruppen är en omständighet som kan utgöra skäl för omförhandling har särskilt angivits i direktivet. Direktivets text har i detta avseende preciserats i förhållande till hur mot- svarande bestämmelse utformats i europabolagsdirektivet. Någon för- ändring i sak torde dock inte vara avsedd. Parterna skall också enligt samma punkt bestämma vilket omförhandlingsförfarande som skall gälla och vad som skall gälla om nya förhandlingar, efter avtalstidens utgång eller på grund av väsentliga förändringar, inte leder till ett nytt avtal. De kan till exempel bestämma att det tidigare avtalet skall fortsätta att gälla eller att det skall gälla med vissa i förväg bestämda justeringar. Att av- talet även skall hantera vad som skall ske om parterna efter om- förhandlingar inte lyckas ingå något nytt avtal har ingen motsvarighet i direktivet. Bestämmelsen syftar till att undvika tveksamheter om vad som skall gälla i en sådan situation. Om det senare ifrågasätts huruvida ett avtal kommit till under formellt riktiga omständigheter, kan ledning hämtas bl.a. i en sådan omständighet som att det undertecknats av såväl varje deltagande juridisk person som var och en av ledamöterna i förhandlingsdelegationen eller i vart fall av de ledamöter i delegationen som tillstyrkt avtalsinnehållet. Till avtalet kan i så fall även fogas en förteckning över det totala antalet ledamöter och över det antal arbetstagare, som var och en av ledamöterna representerar. Detta kan förmodas vara viktiga omständigheter för att man i efterhand skall kunna konstatera huruvida majoritetskraven för beslut enligt direktivet uppfyllts. Motsvarande bestämmelse finns i 28 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7.1. Om parterna enas om att ett arbetstagarråd skall inrättas skall avtalet behandla de omständigheter som upptas i första stycket. Om de istället enas om att någon annan ordning skall gälla för informations- och sam- rådsförfarandet skall avtalet, enligt andra stycket, reglera hur en sådan ordning skall utformas. Motsvarande bestämmelse finns i 29 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7.1. Om parterna enas om att rätt till medverkan skall finnas i europa- kooperativet skall avtalet behandla de omständigheter som upptas i para- grafen. Av 34 § följer att parterna inte har full avtalsfrihet i ombildningsfallen när det förekommer medverkan i det företag som skall ombildas. Motsvarande bestämmelse finns i 30 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen motsvaras av direktivets artikel 4.4. Den behandlas i avsnitt 5.7.2. I bestämmelsen anges att parternas avtalsfrihet såvitt avser medverkan begränsas i de fall europakooperativet etableras genom ombildning. Avtal som ingås i dessa fall måste innehålla minst samma nivå för arbetstagarnas medverkan i alla avseenden som det inflytande som arbetstagarna har rätt till i det företag som skall ombildas. Det är en kvalitativ bedömning av medverkans innehåll som skall göras. alltså en annan bedömningsgrund än den som skall användas enligt om- röstningsregeln i 28 §. Normalt får ett förvaltningsorgan (eller en styrelse) anses ha en vik- tigare och aktivare roll i ledningsfrågorna än vad ett tillsynsorgan kan anses ha. Om ett europakooperativ tillämpar monistisk organisations- modell skall arbetstagarnas eventuella rätt till medverkan utövas i förvaltningsorganet. Om ett europakooperativ i stället tillämpar dualistisk organisationsmodell skall arbetstagarnas eventuella rätt till medverkan utövas i tillsynsorganet. Om ledningen i det företag som skall ombildas valt att byta från monistisk till dualistisk organisationsmodell, måste alltså parterna enas om i vilken omfattning antalet eller andelen arbetstagarledamöter skall ökas i förhållande till vad som tidigare gällt. Detta för att det materiella innehållet i rätten till medverkan skall kunna nå upp till minst samma nivå som tidigare gällt. Motsvarande bestämmelse finns i 31 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Vad som gäller om avtal inte träffas När reglerna skall tillämpas Paragrafen motsvarar direktivets artikel 7.1. Se även avsnitt 5.8.1 Om förhandlingsdelegationen inte beslutat att avstå från eller avbryta förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande i enlighet med 24 §, kan förhandlingar om ett avtal pågå som längst som anges i 22 §. Om förhandlingsperioden löpt ut utan att parterna träffat ett avtal som uppfyller lagens krav och de deltagande juridiska personerna registrerar europakooperativet, skall referensbestämmelserna för information och samråd d.v.s. bestämmelserna i 3957 §§ bli tillämpliga i de fall europakooperativet skall ha sitt säte i . Referensbestämmelserna skall också tillämpas om ett avtal ingåtts mellan parterna, men detta avtal inte uppfyller de formella krav som enligt lagen gäller för ett avtal om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ. Avtalet kan t.ex. vara ingånget i strid mot reglerna i 3134 §§ eller omröstningsreglerna i 2728 §§. Referensbestämmelserna för information och samråd kan även bli tillämpliga genom att parterna särskilt avtalar om att så skall vara fallet. Motsvarande bestämmelse finns i 32 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 7.2. Den behandlas i avsnitt 5.8.1. Om förutsättningarna för att tillämpa referensbestämmelserna om arbetstagarråd i 3957 §§ är uppfyllda och medverkan gäller i de del- tagande juridiska personerna i den omfattning som anges i punkterna a c, skall även referensbestämmelserna för medverkan i 5866 §§ tilläm- pas. När europakooperativ bildas genom fusion respektive på annat sätt än genom fusion eller ombildning, och medverkan finns i någon av de deltagande juridiska personerna och omfattar av arbetstagarna i dessa, skall reglerna om medverkan gälla. Om däremot en mindre andel av arbetstagarna omfattas av med- verkan disponerar förhandlingsdelegationen över huruvida medverkan skall införas i europakooperativet. Beräkningen av andelen skall göras genom att det fastställs hur många av arbetstagarna i de deltagande juridiska personerna som omfattas av regler för medverkan reglerad i avtal eller lag (jfr kommentaren till 28 §). Enligt punkten d skall motsvarande gälla när lagen skall börja tilläm- pas efter att ett europakooperativ är registrerat. Utgångspunkten är i ett sådant fall huruvida medverkan fanns i europakooperativet innan lagen blev tillämplig. Parterna kan naturligtvis särskilt avtala om att tillämpa referens- bestämmelserna för medverkan även om inte medverkan förekommer i någon av de deltagande juridiska personerna.