prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Det handlar om en extern bedömning av både laglighet och kvalitet med hjälp av utredningsmetoder som innebär insyn i verksamheterna. har gjort inspektioner i 34 kommuner och sammanlagt 765 grundskolor, varav 37 fristående grundskolor. Inspektionerna har genomförts enligt plan och inspektionsarbetet har fungerat väl. Enligt bedömning har inspektionsinsatserna mottagits mycket väl och i princip i alla kommuner har inspektionen givit positiva effekter. Till exempel har i flera fall brister rättats omgående enbart av skälet att de uppmärksammats vid inspektionsbesök. undersökning Attityder till skolan (Rapport 243, 2004) och lägesbedömningen (dnr 2004:622) visar att insatserna för värdegrundsfrågor och mot kränkande behandling haft ver- kan och att utvecklingen går åt rätt håll. Andelen elever som känner sig mobbade eller trakasserade av andra elever har gått ner från . Även de som känner sig mobbade eller trakasserade av lärare har minskat från . Grovt språkbruk, våld och rasism visar däremot inga tecken på att minska. Relationen mellan elever och lärare har utvecklats i positiv riktning . Andelen elever som känner sig lugna och trygga i skolan har ökat från till , andelen är dock lägre () bland elever med utländsk bakgrund. Lägesbedömningen från (NU-03) visar att miljön i skolan upplevs som lugn och trygg. Elever och lärare visar omsorg och respekt för varandra. Utvärderingen visar att det pågår ett omfattande arbete för att motverka kränkande behandling. Den visar också att det oftast finns handlingsprogram för att behandla normer och värden och att motverka mobbning. Skolornas arbete rör dock i lägre grad hur de skall agera när en elev blir kränkt av en vuxen. Studien 2003 (, rapport 254) mäter även ett antal elev- och skolrelaterade faktorer för att uppskatta deras samband med elevernas prestationer. visar ett förhållandevis gott resultat för indikatorer som disciplin, lärares och elevers arbetsmoral samt elevernas attityder till skolan. Klassrumsklimatet har förbättrats något jämfört med andra länder. har dock den högsta andelen elever som uppger att de kommer . Rektorerna anser att en större andel elever stör på lektionerna vilket påverkar inlärningen negativt. Studien visar inte att det finns ett samband mellan ett lands disciplinnivå och totalresultat. Ett samband finns dock på elevnivå som visar att elever som uppger en hög grad av oro och oväsen på lektionerna också visar sämre studieresultat. Faktorer som kön, etnisk bakgrund och socioekonomisk status är den viktigaste förklaringen till skillnaden i prestation mellan elever. avsattes för insatser att stärka flickors självförtroende och ge möjlighet till bl.a. självförsvarsträning. Sammanlagt har 49 projekt tilldelats medel. En utvärderingsrapport från visade att de projekt som i högst grad bidragit till att påverka och förändra skolans vardag är de som tog ett helhetsgrepp om både flickors och poj- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kars självförtroende som man ökade lärarnas medvetenhet och elevernas delaktighet. Jämställdhet ingår i de nationella målen för skolan. Skolornas verksamhet skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Jämställdhet är en del av dessa. Flera utvärderingar visar att jämställdhet är den aspekt av demokrati och värdegrund som får minst uppmärksamhet i skolorna, trots att jämställdhet ingått i skolornas uppdrag . Re- geringen ser allvarligt på att arbetet inte bedrivs med den kraft och målmedvetenhet som krävs. Jämställdhetsarbetet måste uppmärksammas, effektiviseras och systematiseras på alla nivåer, såväl på nationell som på och på verksamhetsnivå, för att bryta ojämställda strukturer och förhindra könssegregering. För att stärka och stödja kommunernas kompetens på jämställdhetsområdet har regeringen avsatt medel för att utbilda pedagogiska resurspersoner för jämställdhet, genuspedagoger. har 255 genuspedagoger från sammanlagt 145 kommuner utbildats. Deltagarna har fått kompetens för att kunna genomföra förändringar i förskolans och skolans jämställdhetsarbete. Myndigheten för skolutveckling redovisar tidigare och pågående jämställdhetsinsatser däribland utbildningen av genuspedagoger . Regeringen gav Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta fram ett material med information om jämställdhet samt som stöd för skolans undervisning i jämställdhet ge möjlighet att se och diskutera filmen ! Regeringen har dessutom vidtagit en rad åtgärder för att förhindra hedersrelaterat våld och stötta utsatta flickor och pojkar. Myndigheten för skolutveckling har tagit fram stödmaterial till kommuner och skolor. Det är viktigt att kunskapen om utsatta flickors och pojkars livsvillkor når ut till skolorna och att insatserna och utvecklingen inom området inte avstannar. Det är i sammanhanget angeläget att också lyfta fram pojkarnas och männens situation och de konflikter som kan uppstå i arbetet med jämställdhet gentemot hederskulturens normer och förväntningar angående könsrollerna. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 På regeringens initiativ infördes ett riktat statsbidrag för att göra det möjligt för kommuner att anställa mer personal i skolor och fritidshem. Syftet är att förbättra förutsättningarna för att höja skolans resultat i förhållande till mål uttryckta i läroplan och kursplaner. Dessa förstärkningar har stor betydelse för de elever som behöver stöd för att nå målen. Enligt uppföljning av statsbidraget som omfattar /04 var närmare 9 000 fler pedagoger anställda i skola och fritidshem jämfört med /01. Kommuner med ett minskande elevantal har även kunnat använda statsbidraget till att behålla lärare och därmed öka personaltätheten. Med hänsyn till detta motsvarar den samlade personaltäthetsökningen 12 000 heltidstjänster. Statsbidraget beräknas ha finansierat 7 740 av dessa tjänster. Personalförstärkningarna består till av pedagogisk personal, främst lärare. Övrig personal som anställts är exempelvis elevassistenter och elevvårdspersonal. Det är främst i som personalen har anställts, men det är särskolan som har haft den största personaltäthetsökningen per 100 elever. Personaltätheten har däremot minskat i fritidshemmen. Detta kan förklaras av ett ökat antal inskrivna barn, men också på grund av att antalet anställda har minskat. Enligt en preliminär utvärdering av personalförstärkningar i som () gjort på uppdrag av har ökade resurser förbättrat studieresultaten för elever med lågutbildade föräldrar. Myndigheten för skolutveckling har som sitt viktigaste uppdrag att arbeta för att förbättra förskole- och skolsituationen i områden präglade av social och etnisk segregation. Myndigheten arbetar såväl med riktade insatser som generella. Som metod för de riktade insatserna används den s.k. utvecklingsdialogen. De riktade insatserna skall bygga på överenskommelser som skall träffas mellan representanter för Myndigheten för skolutveckling och för kommunen. jas av en åtgärdsplan som närmare beskriver innehållet i överenskommelsen. Inriktningen på de överenskommelser om insatser som har träffats mellan kommunerna och myndigheten har till stora delar kopplats till huvudområdena språk, föräldramedverkan och lärandemiljö. Mottagandet har varit positivt i såväl kommuner som skolor. Många ser det som ett bra tillfälle att få stöd och hjälp att analysera orsakerna till den låga måluppfyllelse som finns. Utvecklingsdialogen som metod har, enligt den effektuppföljning som gjordes då var ansvarig för denna, visat sig framgångsrik som riktad utvecklingsinsats. har Myndigheten för skolutveckling anordnat fyra regionala seminarier i syfte att få en tydligare bild av situationen för nyanlända elever och kommunernas och skolornas arbetssätt för att hantera problematiken. På seminarierna har identifierats de framgångsfaktorer som upplevs som de viktigaste i arbetet med sent anlända elever. Utvärderingarna av seminarierna visar sammantaget att de bidragit till att sprida kunskap, skapa nätverk mellan skolor och kommuner samt kanaler ut till skolor och kommuner för myndigheten i det framtida arbetet. Nästan samtliga av deltagarna anser att seminarierna kommer att påverka deras framtida arbete positivt. I de processer som skall leda fram till resultat är det alltför tidigt att mäta vilka effekter i bättre betygsresultat eller högre meritvärden som de olika insatserna har fört med sig. Det är istället fråga om att se vilka processer i förskolor, skolor och kommuner som har kommit igång. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att redovisa en planering för hur de förstärkta resurserna till insatser inom segregerade områden som tillförs anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall användas. Uppdraget skall redovisas . Alla unga kvinnor och män skall ha lika tillgång till utbildning, som skall vara likvärdig varhelst den anordnas i landet. Gymnasieskolan skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt i samarbete med hemmen främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. I utbildningen skall hänsyn tas till elever i behov av särskilt stöd. Gymnasieskolan skall i enlighet med målen i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) fördjupa och utveckla elevernas kunskaper som förberedelse för yrkesverksamhet och studier vid universitet och högskolor m.m. och som förberedelse för vuxenlivet, som samhällsmedborgare och ansvariga för sina egna liv. I gymnasieskolan har elevantalet ökat med /05 jämfört med året innan. Elevantalet i gymnasieskolan kommer att fortsätta öka till följd av större åldersgrupper. Detta ställer stora krav på anpassning och flexibilitet i kommunerna. som antalet gymnasieelever ökat med , har andelen elever i fristående gymnasieskolor fortsatt att öka med drygt en och en halv procentenhet (7 000 elever) från föregående läsår. /05 gick av gymnasieeleverna i en fristående skola. Liksom i finns de största andelarna elever i fristående gymnasieskolor i storstads- och förortskommuner. Utbudet av nationella program varierar mellan kommunerna. För de ungdomar som inte tagits in på ett nationellt eller specialutformat program eller som avbrutit en påbörjad utbildning är kommunerna skyldiga att erbjuda utbildning på individuella program. Andelen elever på individuella program har i stort sett varit . Ett mål för de individuella programmen är att stimulera till vidare studier på ett nationellt program. har andelen elever som hösten årskurs 1 gick på ett individuellt program och återfanns på ett annat program varit . Diagram 5.5 Andel elever med grundläggande behörighet till universitet och högskolor Av de elever som gick i årskurs tre i gymnasieskolan /04 lämnade gymnasieskolan med slutbetyg eller motsva- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av dessa uppnådde grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier, varav kvinnor och män. Av eleverna hade svensk bakgrund, varav kvinnor och män. Eleverna med utländsk bakgrund utgjorde totalt , varav kvinnor och män. Av alla elever som började i gymnasieskolan uppnådde grundläggande högskolebehörighet , vilket är marginellt bättre än resultatet för de två föregående elevkullarna. Olika nationella och internationella kunskapsmätningar visar att flickor generellt når en högre måluppfyllelse än pojkar i den svenska skolan. betygsstatistik visar ett likartat mönster. Diagram 5.6 Genomsnittlig betygspoäng Från /98 har den genomsnittliga betygspoängen för alla elever med slutbetyg ökat från 13,3 till 14,1 poäng. Betygspoängen har ökat för både kvinnor och män, men kvinnornas genomsnitt har ökat mer än männens. 2003/04 uppgick kvinnornas genomsnitt till 14,7 och männens till 13,4 poäng. Diagram 5.7 Andel med slutförd gymnasieutbildning 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Enligt SCB:s senaste undersökning av gymnasieungdomars studieintresse planerade av avgångseleverna /04 att börja läsa på universitet eller högskola . var studieintresset högre bland kvinnorna () än bland männen () och högst bland elever som läst naturvetenskapsprogrammet (). Det finns också stora regionala skillnader. Studieintresset var högst i och län följt av . Lägst var studieintresset bland avgångseleverna i landets norra delar, av vilka cirka hälften sade sig vara intresserade av att påbörja högskolestudier . Även här finns dock variationer mellan kommunerna. av alla elever som gick 3 gick över till högskolan . har andelen elever som övergår till komvux för fortsatta studier direkt efter gymnasieskolan minskat från för elever med slutbetyg från gymnasieskolan och minskat från för elever utan slutbetyg. Enligt prognos över kommande behov av lärare behöver examinationen av gymnasielärare fördubblas för att täcka behoven fram . Tillgången på lärare i yrkesämnen uppmärksammas särskilt av verket. Antalet tjänstgörande lärare i gymnasieskolan omräknat till heltidstjänster uppgick /05 till cirka 28 000, vilket är en ökning med sedan föregående läsår. Andel lärare med pedagogisk utbildning var . av lärarna i fristående gymnasieskolor har pedagogisk utbildning jämfört i offentliga gymnasieskolor. Satsningen på personalförstärkningar i skola och fritidshem fortgår. 2003/04 bestod personalförstärkningarna till av pedagogisk personal såsom lärare, förskollärare, specialpedagoger och fritidspedagoger. Den pedagogiska personalen har ökat med cirka 1 200 i gymnasieskolan. ekonomiska vårproposition presenterade regeringen en särskild satsning för vidareutbildning av obehöriga lärare i skolan. Satsningen genomförs i samarbete med kommunsektorn och är främst inriktad mot yrkeslärare. Utbildningen startar för 500 lärare och genomförs som deltidsstudier. Ytterligare 500 lärare kommer att erbjudas utbildning . Enligt preliminära uppgifter från beräknas de totala kostnaderna för gymnasieskolan med huvudman uppgå till . Detta motsvarar en ökning jämfört med föregående år. Antalet elever beräknas ha ökat och kostnaden per elev beräknas ha ökat till . Kostnaden per elev för undervisning uppskattas uppgå till , vilket motsvarar en ökning jämfört med . utbildningsinspektion har, som även framgår i tidigare avsnitt, som syfte dels att säkra att huvudmännen uppfyller statens krav som de uttrycks i skolförfattningarna, dels att bedöma hur verksamheterna utvecklas i riktning mot de nationella målen. har gjort inspektioner i 73 gymnasieskolor, varav 11 fristående skolor. Enligt finns det en stor utvecklingspotential när det gäller kvalitetssäkringsarbetet på både skolnivå och kommunnivå. Särskilt gäller detta kommuners och skolors uppföljning av resultat, analys av måluppfyllelse och utformning av åtgärder. Regeringen anser att utbildningsinspektionens återrapportering och dialog med de professionella leder till en ökad medvetenhet i det lokala kvalitetsarbetet. Regeringen bedömer att verket lyckats väl med uppbyggnaden av utbildningsinspektionen och att arbetet givit en positiv effekt på skolans utveckling på lokal nivå. Ett prioriterat område är, som nämnts i tidigare avsnitt, att stödja utveckling i skolor i segregerade områden. Ett exempel på sådant arbete inom gymnasieskolan är ett pilotprojekt som Myndigheten för skolutveckling har initierat un- Projektet syftar till att stödja skolutveckling i gymnasieskolor i områden präglade av mångfald och utanförskap och utgörs av ett gymnasienätverk som har omfattat åtta gymnasieskolor i kommunerna , , , , och . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Myndigheten för skolutveckling skall återkomma till Utbildnings- och med en planering för användningen av de medel som avsätts för en förstärkt satsning på skolor i segregerade områden. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regering och riksdag har beslutat om en nationell strategi för den fortsatta utvecklingen av den samhällsstödda vuxenutbildningen. En utgångspunkt för detta är att utvecklingen måste följa och ta hänsyn till utvecklingen i arbets- och samhällsliv. Vid sidan av deltagande inom det offentliga utbildningsväsendet, det formella lärandet, har de flesta människor tillgång till lärande både i arbetsliv och i privatliv. Detta utgör en väsentlig del av den enskildes kompetensutveckling och kompletterar på så sätt de formella systemen. Samhällets stöd till det formella lärandet får dock en allt större betydelse för att de människor som av olika orsaker står utanför arbetslivet skall få tillgång till utbildning. Vuxnas lärande handlar såväl om att fylla kunskapsluckor från ungdomens skolgång som att stödja den som på grund av arbetslivets förändring och den tekniska utvecklingen behöver stärka sin kompetens. I detta sammanhang har också tillgång till vägledning och information en mycket stor betydelse eftersom vägledningen och informationen utgör underlag för den enskildes ställningstaganden och val samt för en god måluppfyllelse inom området. Samhället stöder både det formella lärandet inom det offentliga utbildningsväsendet och utbildning vid sidan av detta formella system. Vidare görs insatser för att främja utvecklingen av strukturer för ökad samverkan mellan olika delar i utbildningssystemet och mellan verksamheter tillhörande olika politik- områden i syfte att stödja den enskildes lärande i olika sammanhang. Ansvaret för vuxnas lärande är såväl den enskildes som statens, kommunernas och arbetsgivarnas. I detta kapitel redovisas statens insatser och resultat av de gemensamt finansierade verksamheterna samt slutsatser inom ett antal områden. I avsnittet om högskoleverksamhet beskrivs de insatser som gjorts för vuxnas lärande inom högskoleområdet och i avsnittet om studiestöd redogörs för studiefinansiella insatser. Det politiska målet för utbildningspolitiken är att skall vara en ledande kunskapsnation, som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Vad gäller vuxnas lärande tar sig detta uttryck i det övergripande målet för regeringens politik att alla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sina kompetenser för att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning. Insatserna inom området vuxnas lärande innefattar den kommunala och statliga vuxenutbildningen, vuxenutbildningen för utvecklingsstörda, svenskundervisningen för invandrare, den kvalificerade yrkesutbildningen, de kompletterande utbildningarna och folkbildningen. Verksamheten som bedrivs vid Nationellt centrum för flexibelt lärande kompletterar och stödjer kommunernas vuxenutbildning och folkbildningen. Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk stöttar även kommunernas arbete inom det aktuella området genom utbildningar, konferenser och material för lärare. Staten styr och påverkar dessa verksamheter genom lagstiftning, förordningar, riktade bidrag, informationsinsatser, utbildningsinspektion, till- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 syn, uppföljning och utvärdering samt riktat utvecklingsstöd från myndigheternas sida. Utöver detta svarar staten för vissa insatser för att främja rekryteringen och deltagandet i vuxenutbildning, för att främja utvecklingen av legitimitet, kvalitet och metoder för validering av faktisk kompetens samt för att främja möjlighet till lärande för vuxna med funktionshinder. uppgick utgifterna för de statliga insatserna till . Åtta myndigheter medverkar i genomförandet av insatserna. De är Myndigheten för skolutveckling, , Nationellt centrum för flexibelt lärande, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, , utbildningsstöd, Valideringsdelegationen och . har ett motsvarande ansvar för genomförandet av insatserna inom folkbildningen. en infrastruktur för lärande fick Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) i uppdrag att tillsammans med och utarbeta riktlinjer och kvalitetskriterier för lärcentra. Uppdraget har redovisats i en rapport där CFL bl.a. pekar på vikten av lokal anpassning med målet att öka tillgängligheten för kommuninvånarna. För att stödja utvecklingen av distansutbildning och andra former av flexibelt lärande fördelade CFL till projekt inom folkbildningen och i kommunerna. inledde och sina sändningar i Kunskapskanalen. Kanalens bevakningsområden är bl.a. kultur, historia, natur och vetenskap. är en viktig del av 6.2.1Flexibilitet som förutsättning för vuxnas lärande. EU har också satt fokus på Ett snabbt föränderligt samhälle ställer krav på ett flexibelt utbildningssystem som kan stödja den enskildes lärande utifrån behov och förutsättningar. Navet i detta är en väl utvecklad infrastruktur och inte minst en väl fungerande studie- och yrkesvägledning, som utgår från individens behov, förutsättningar och reella kunskaper. Detta är inte minst viktigt för att nå de personer som normalt inte söker sig till studier och som har en kort formell utbildning . Erfarenhetsspridning av former och metoder är en viktig förutsättning för den fortsatta utvecklingen av det flexibla lärandet. Regeringen har med denna utgångspunkt under en rad år vidtagit åtgärder för att underlätta för vuxna att delta i och få stöd för sitt lärande. Utvecklingen av former och metoder som stöder den enskildes lärande oavsett hennes eller hans livssituation är ett prioriterat område. I syfte att ytterligare utveckla det flexibla lärandet och möjliggöra en fortsatt utveckling av vägledningsfrågorna genom att göra dem till ett av de prioriterade områdena för att nå Lissabonmålen för det livslånga lärandet. EU har , tillsammans med , publicerat en handbok i ämnet, Career guidance: a handbook for policy makers. Regeringen uppdrog till att beskriva och utvärdera hur studie- och yrkesvägledningen för barn, ungdomar och vuxna i det offentliga skolväsendet genomförs och organiseras i kommunerna. Uppdraget skall redovisas . utvecklar på uppdrag av regeringen en IT-portal, , som kommer att göras offentlig . Portalen består av flera delar; en sökfunktion där man kan söka efter en utbildning från grundskola upp till högskola, ett webbaserat valstöd med övningar och pedagogiska texter, en presentation av det svenska utbildningssystemet samt en särskild ingång för professionella vägledare. Ett angeläget inslag, både för den enskilde och för samhället, i ett flexibelt förhållningssätt kring lärande är att man tar till vara kunskaper och kompetens oavsett hur, var och när en individ har förvärvat dessa. Validering fyller i detta sammanhang flera viktiga funktioner; en valideringsprocess kan utgöra underlag för studie- och yrkesvägledning, för att definiera utgångsnivå för vidare studier, anpassa innehåll i eller förkorta studier för den enskilde och för att visa faktisk kompetens vid ansökan om anställning eller i samband med kompetensutveckling på arbetsplatsen. För att validering skall få legitimitet såväl på arbetsmarknaden som inom utbildningssystemet krävs ett nära samarbete mellan utbildningsväsendets företrädare och parterna på arbetsmarknaden. Inte minst handlar det om att arbetsgivare inom näringslivet och offentlig sektor är beredda att använda valideringsperspektiv vid rekrytering och i samband med kompetensutvecklingsinsatser. Ansvaret för validering måste delas mellan utbildningsväsendet och arbetslivet. uppdrog regeringen åt Myndigheten för skolutveckling att bedriva försöksverksamhet med validering av vuxnas reella kompetens för att vinna ytterligare erfarenheter som en fortsättning på tidigare försöksverksamhet. En delrapport lämnades och slutrapport lämnades . I uppdraget ingick bl.a. att beakta resultat och erfarenheter från tidigare försöksverksamhet som rapporterat till regeringen, att samråda med Valideringsdelegationen samt att samverka med , Nationellt centrum för flexibelt lärande, andra myndigheter och med parter inom arbetslivet. försöksverksamheter har i huvudsak omfattat utbildningsanordnare och skolhuvudmän. Den utökade försöksverksamheten har i stället framför allt vänt sig till arbetslivets aktörer. Verksamheten har omfattat nio arbetslivsorganisationer och fokus har legat på att (inom ett urval av branscher) starta utveckling av kriterier för bredare "ramkompetenser" inom ett arbetsmarknadsområde utan att snäva in på spetskompetenser.