prop · GT031d34 · 2006-01-01 00:00:00 — För andra uppkommer denna till följd av sjukdom, arbetsskada eller olycka, vilken sätter ned arbetsförmågan helt eller delvis. Tabell 1.8 Sjuk- och aktivitetsersättning 1998 och 2003 Könsfördelning (procent), miljarder kronor och antal (1000-tal) Källa: HEK, SCB, beräkningar utbetalades i sjuk- och aktivitetsersättning, varav till kvinnor och till män. Jämfört med 1998 har fördelningen blivit ojämnare mellan kvinnor och män så att en större andel nu betalas till kvinnor. Antal mottagare var 482 000, varav kvinnor och män. Könsfördelningen har blivit något mer ojämn . Ökningen av antal ersatta är 65 000 kvinnor och 30 000 män. Det genomsnittligt mottagna beloppet 2003 var för kvinnor och för män. Det finns ingen formell pensionsålder . Garantipension kan tas ut tidigast , men det är möjligt att ta ut inkomstrelaterad ålderspension från . Denna kan tas ut helt eller som andel av hel pension. Det är inte ovanligt att pension betalas som komplement till löneinkomst eller annan transferering. Förutom förtida uttag av inkomstgrundad pension kan det till betydande del vara tjänstepension, änkepension eller omställningspension som kompletterar uttag av privata pensionslösningar. Tabell 1.9 Pension 1998 och 2003 Könsfördelning (procent), miljarder kronor och antal (1000-tal) Källa: HEK, SCB, beräkningar utbetalades i pension till personer, varav till kvinnor och till män. Jämfört med 1998 har fördelningen mellan kvinnor och män blivit jämnare. var antal mottagare 577 000, varav kvinnor och män. Könsfördelningen har blivit väsentligt jämnare . Det förklaras av att antal kvinnor har mer än fördubblats och antal män har ökat . Det mottagna beloppet är i genomsnitt för män och för kvinnor. betalas ett större belopp per mottagare till män. har det genomsnittliga beloppet per mottagare minskat till följd av att fler mottagare har pension som komplement till annan inkomst. Stöd vid arbetslöshet omfattar ersättning vid både arbetslöshet och arbetsmarknadsutbildning. 2005/06:1 BILAGA 4 Ersättningen är inkomstrelaterad för den som är ansluten till en arbetslöshetskassa. Det utbetalda beloppets storlek beror på försäkrad lönenivå, om arbetslösheten är på heltid eller deltid och hur länge ersättning har betalats. För de som inte är försäkrade betalas ersättning på grundnivå. Tabell 1.10 Arbetsmarknadsstöd 1998 och 2003 Könsfördelning (procent), miljarder kronor och antal (1000-tal) Källa: HEK, SCB, beräkningar utbetalades i arbetsmarknadsstöd, varav till kvinnor och till män. Jämfört med 1998 har kvinnors andel minskat från och mäns andel ökat från av det samlade stödet omfattande . var antal mottagare var 611 000, varav kvinnor och män. Könsfördelningen har i stort sett varit oförändrad . Till kvinnor betalades i genomsnitt och till män . Det är nästan oförändrat räknat i fasta priser och fortfarande betalas ett större belopp per mottagare till män. Summan av inkomst från arbete, skattepliktiga transfereringar från socialförsäkringen och arbetslöshetsstöd utgör merparten av underlaget för pensionsrätt. Till detta kommer pensionsgrundande belopp som ger pensionsrätt under speciella skeden i livet, såsom till person som studerar, utför plikttjänst, har småbarn eller är förtidspensionär. Denna komplettering av den intjänade pensionsrätten medför i praktiken en utjämning med allmänna skattemedel av pensionsrätten mellan kvinnor och män. Pensionsrätter kan inte disponeras innan uttag av offentlig pension sker. Belopp som avsätts till privat pensionssparande är avdragsgilla i inkomstdeklarationen vid 2005/06:1 BILAGA 4 Fler kvinnor än män, jämfört , avsätter pengar till privat pensionssparande. Kvinnor avsätter ett lägre belopp än män, men som andel av disponibel inkomst blir det något högre; för kvinnor och för män. Tabell 1.11 Privat pensionssparande 1998 och 2003 Andel av befolkningen med avdragsgill pensionspremie, procent och andel av disponibel inkomst, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar har både andel kvinnor och män som pensionssparar ökat med . För både kvinnor och män är beloppen som sparas i genomsnitt lägre 2003 och som andel av disponibel inkomst var det sparade beloppet betydligt högre 1998. Det är mycket vanligare att sammanboende sparar i privat pensionssparande än att ensamstående gör det. Även som andel av disponibel inkomst är beloppen högre för sammanboende. Det gäller för både kvinnor och män. Inkomst av kapital kan bidra till en högre disponibel inkomst. Ett överskott betyder att det finns räntebärande tillgång eller att en kapitalvinst har gjorts till följd av t.ex. försäljning av eget hem, bostadsrätt eller aktier. Underskott av kapital uppstår vid kapitalförlust eller då utgift för räntan på lån är större än räntan på tillgången. Ett underskott kan fördelas mellan personer som är sambeskattade, en möjlighet som inte ensamstående har. Av tabell 1.12 framgår medianvärdet av överskott och underskott av kapital samt hur stor andel av befolkningen som har detta. Överskott av kapital 2003 är för kvinnor och för män och underskott av kapital 2003 är 24 miljarder kronor för kvinnor och för män. Sammantaget ger inkomst av kapital ett underskott på för kvinnor och ett överskott på för män. Vid jämförelse med 1998 är medianvärdet på överskotten lägre och underskotten större än 2003 räknat i fasta priser. Andelen kvinnor respektive män med underskott har ökat. har av kvinnorna och av männen överskott av kapital. Underskott av kapital har av kvinnorna och av männen. Tabell 1.12 Kapitalinkomst 1998 och 2003 Medianvärde, kronor och andel, procent Anm. Kapitalinkomst netto består av summan av inkomstränta, utdelning och kapitalvinst minus skuldränta, kapitalförlust och förvaltningskostnad. Källa: HEK, SCB, beräkningar För att en kapitalvinst/kapitalförlust ska uppkomma är en förutsättning att det finns en tillgång att realisera. I tabell 1.13 finns uppgifter om sammansättningen av nettoförmögenheten. Tillgångar är uppdelade på reala (eget hem och annan fastighet) och finansiella (bankmedel och aktier). Tabell 1.13 Förmögenhet efter typ av tillgång 2003 Miljarder kronor samt könsfördelning, procent Källa: SCB, Förmögenhetsrapport Av en total nettoförmögenhet på utgör kvinnors andel och mäns andel . Nettoförmögenheten för kvinnor är i genomsnitt och för män . Data avser här alla personer oavsett ålder. 2005/06:1 BILAGA 4 av förmögenheten ökat något men andelen är oförändrad sedan föregående år. Beloppen har emellertid ökat markant. De flesta inkomster och transfereringar som behandlats är skattepliktiga till och statlig inkomstskatt. Fastighet, tillgång i form av kapital samt förmögenhet är på olika sätt föremål för statlig beskattning. Indirekt beskattning i form av moms och punktskatter samt arbetsgivaravgifter har inte tagits med i denna redovisning. Tabell 1.14 Slutlig skatt 1998 och 2003 Könsfördelning (procent), miljarder kronor och antal (miljoner) Källa: HEK, SCB, beräkningar inbetalades i skatt, varav av kvinnor och av män. Jämfört med 1998 har fördelningen mellan kvinnor och män av inbetalad skatt varit ungefär densamma. Antal skattebetalare var 5 miljoner, varav är kvinnor och män. Andelarna är oförändrade jämfört med även om det då var 100 000 färre skattebetalare. betalar kvinnor i genomsnitt och män . Det är en ökning med i fasta priser för både kvinnor och män. Män har i genomsnitt högre beskattningsbar inkomst än kvinnor och betalar därför högre skatt. Fler män betalar även statlig inkomstskatt och ett högre genomsnittligt belopp. En persons inkomst utgörs huvudsakligen av lön, företagarinkomst och ersättning från social- eller arbetslöshetsförsäkring. Lån och bidrag för studier samt avkastning av kapital kan för en del personer utgöra en viktig eller kompletterande inkomstkälla. Familjestöd i form av skattefri transferering till hushåll som barn-, bostads- eller socialbidrag har betydelse för många. Dessa stöd fördelas lika mellan de sammanboende vid redovisningen av individuell disponibel inkomst. Individuell disponibel inkomst för samtliga kvinnor och män redovisas i tabell 1.15 uppdelat på inkomstslag.1 De redovisade inkomsterna avser genomsnitt för samtliga i åldern . Den individuella disponibla inkomsten blir därmed summan av de redovisade medelvärdena. Faktorinkomst (lön, företagarinkomst, inkomst av kapital) och skatt (negativ transferering) är väsentligt högre för män än för kvinnor. Skattepliktig ersättning, skattefria individuella bidrag och familjestöd är högre för kvinnor. En orsak är att fler kvinnor än män är ensamstående med försörjningsansvar för barn. Tabell 1.15 Sammansättning av individuell disponibel inkomst 2003 Medelvärde, kronor samt kvinnors andel, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar Den disponibla inkomsten redovisas mer detaljerat i tabell 1.16. De tre första kolumnerna anger hur som betalats ut till kvinnor respektive män samt kvinnors inkomstsumma som andel av mäns. För att visa hur vanligt inkomstslaget är följer därpå två kolumner med uppgift om hur stor andel av alla kvinnor respektive män som mottagit inkomstslaget. 1 Terminologin i tabellen är lite annorlunda än tidigare och ansluter till den som tillämpas vid redovisning av officiell inkomststatistik. 2005/06:1 BILAGA 4 Tabell 1.16 Disponibel inkomst uppdelad på inkomstslag 2003. Inkomstsummor, medelvärden samt kvinnors andelar Inkomstsumma (miljarder kronor ), medelvärde (kronor ), andel med inkomstslaget (procent) samt kvinnors andel av mäns inkomst (procent) Andel med inkomstslag, % Medelinkomst för de med -2,0 Anm. Medelvärdet är beräknat för den andel som har inkomstslaget oavsett om det endast är för en del av året. Källa: HEK, SCB, beräkningar Tabell 1.16 avslutas med medelvärdet för de kvinnor respektive män som mottagit inkomstslaget samt kvinnors andel av mäns medelvärde. Beräknade belopp är således inte ett genomsnitt för hela befolkningen i åldern . Detta medför att medelvärden för inkomstslagen inte kan adderas till disponibel inkomst. Kvinnor tar emot skattepliktiga transfereringar i större omfattning än män. Totalt har av kvinnorna tagit emot någon form av skattepliktig ersättning , medan motsvarande andel för män är . Skillnaden är mindre när det gäller familjestödet, där av kvinnorna och av männen fått någon form av familjestöd. Fler kvinnor än män är ensamstående med barn och får bostadsbidrag eller hela barnbidraget. För sammanboende fördelas barnbidraget lika i denna sammanställning. Män betalar mer än kvinnor i underhållsstöd. till de utbetalda beloppen finns stora skillnader mellan kvinnor och män vilket beror på skillnad i nyttjandegrad och bakomliggande inkomstnivå. Den ojämna fördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män blir synlig i de olika inkomstslagen. Att kvinnor tar ett större ansvar för omsorg om barn kommer till ekonomiskt uttryck i de ersättningsformer som är förknippade med föräldraskap, såsom föräldrapenning, barnbidrag och mottaget underhåll. Till viss del kan även bidrag i form av bostadsstöd och ekonomiskt bistånd härledas till detta. I dessa ersättningsformer har kvinnor högre genomsnittliga belopp än män och utgör en större andel som tar emot inkomstslaget. Att kvinnor tar ut flest dagar med föräldrapenning kan bero på att familjen förlorar mindre om den som tjänar minst tar ut föräldrapenning, dvs. systemet kan bidra till såna effekter. Beräkningar gjorda till Föräldraförsäkringsutredningen2 visar emellertid att det kostar väldigt lite att dela föräldrapenninguttaget. Andra faktorer betyder mycket mer. Fler kvinnor än män studerar. Studiestöd i form av lån och bidrag vid högskolestudier går därför i större utsträckning till kvinnor än till män. Inom övriga inkomstslag har kvinnor en lägre medelinkomst än män, trots att kvinnor tar Reformerad föräldraförsäkring Kärlek, Omvårdnad, Trygghet SOU 2005: 73. 2005/06:1 BILAGA 4 emot bidraget eller att fler kvinnor än män har inkomstslaget. Män har högre förvärvsinkomst och större överskott av kapital än kvinnor. Därför betalar män mer skatt på inkomst, kapital och andra tillgångar än kvinnor. Detta gäller både de inbetalda beloppen och de medelvärden som beräknats för alla som betalar skatt. Således sker via skattesystemet en omfördelning från män till kvinnor. Diagram 1.2 Disponibel inkomst 2003 efter olika inkomstslag -300 -200 -100 0 100 200 300 400 500 600 Källa: HEK, SCB, beräkningar Diagram 1.2 visar hur skillnader mellan könen minskar när hänsyn tas till olika inkomstslag och skatt. För lön och företagarinkomst är kvinnors andel av mäns inkomstsumma. När skattepliktiga ersättningar adderas ökar andelen till och efter hänsyn till statlig och inkomstskatt är kvinnors andel . När även familjestöden räknas in utgör kvinnors disponibla inkomstsumma av mäns. Vid redovisning av individuell disponibel inkomst tas inte hänsyn till personens försörjningsbörda, dvs. om fler än en person skall leva på inkomsten. Individens disponibla inkomst kan således inte ses som en beräkning av en persons ekonomiska standard. När inkomstfördelningen redovisas summeras ett hushålls disponibla inkomst och korrigeras för försörjningsbörda med hänsyn till hela hushållets samlade inkomst och antal hushållsmedlemmar. Denna justerade disponibla inkomst fördelas därefter lika mellan medlemmarna i hushållet, vilket gör att den 2005/06:1 BILAGA 4 ekonomiska situationen blir jämförbar mellan hushåll av olika storlek. Denna justerade disponibla inkomst blir då densamma för vuxna och eventuella barn och benämns ekonomisk standard3. Det innebär att ekonomisk standard är ett mått för att beskriva hur ekonomiska resurser skiljer sig åt mellan hushåll av olika storlek och med olika sammansättning. Tabell 1.17 Individuell disponibel inkomst och ekonomisk standard 2003 Medelvärde, kronor samt andel, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar Av tabell 1.17 framgår att den ekonomiska standarden för sammanboende är mer jämn än den individuella inkomsten för kvinnor och män. Ensamstående har oftast lägre ekonomisk standard än sammanboende. Ensamstående kvinnor har oftare försörjningsansvar än ensamstående män. Att hemmavarande barn skall dela på den disponibla inkomsten är en förklaring till skillnaden mellan könen bland de ensamstående. Detta är ett skäl till att redovisningen i avsnitt 1.8.3 delas upp på olika hushållsgrupper efter förekomst av barn. 1.8.3Inkomst och ekonomisk standard i hushållsgrupper Föregående års bilaga redovisade varje socialförsäkring med uppdelning på personer i olika hushållsgrupper4. Här redovisas istället i åtta tabeller hur de olika inkomstslagen varierar mellan olika hushållsgrupper. 3Ekonomisk standard för sammanboende kvinnor och män i tabellerna över hushållsgrupper blir olika eftersom redovisningen endast avser personer i åldern och en av personerna i hushållet kan vara antingen eller . 4Gruppering görs efter det yngsta barnet i hushållet. Kvinnor och män med barn i åldern särskiljs från de hushåll där det yngsta barnet är . Återstående personer utan hemmavarande barn grupperas i åldersklasserna respektive . Då grupperna är olika sammansatta varierar såväl inkomstslagen som beloppens storlek. Det innebär att inkomstslagen som finns i varje tabell varierar. Inkomstslag av mindre omfattning särredovisas inte utan har summerats och benämns annan transferering. Vissa inkomstslag som lön, skatt, inkomst före familjestöd och familjestöd återges i alla tabeller. Det är viktigt att notera att varje tabell omfattar olika många personer. Detta skulle kunna förtydligas med kompletterande information om andelen som har inkomstslaget. Tabell 1.18 Individuell disponibel inkomst för ensamstående med barn Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 68 000, antal män 11 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar Detta är den minsta gruppen, varav kvinnor utgör och män . Den sammanlagda lönesumman är , där kvinnor står för och män . Föräldrapenning är betydelsefull för kvinnor. Uppgift om föräldrapenning för män är osäker och kan inte redovisas. Familjestödet för kvinnor är av lön/företagarinkomst och för män . Det visar att denna grupp kvinnor inte kan leva på sin lön till skillnad från män i motsvarande situation. Ekonomisk standard är väsentligt jämnare fördelad mellan kvinnor och män jämfört med lönen/företagarinkomsten. De ensamstående småbarnsmammorna har dock den lägsta ekonomiska standarden av alla grupper. De ensamstående småbarnspapporna har däremot högre ekonomisk standard än både ensamstående kvinnor med äldre barn och ensamstående kvinnor utan hemmavarande barn. Tabell 1.19 Individuell disponibel inkomst för ensamstående med barn Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 129 000, antal män 37 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar 2005/06:1 BILAGA 4 Tabell 1.20 Individuell disponibel inkomst för ensamstående utan barn som bor hemma Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 398 000, antal män 662 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar Hushållsgruppen där yngsta barnet är 7 i tabell 1.19 är dubbelt så stor som föregående grupp. Kvinnor utgör och män utgör . Lönesumman uppgår till . Även i denna grupp är mäns lön/- företagarinkomst betydligt högre än kvinnors. Ersättning vid ohälsa är viktigt för båda könen. Det genomsnittligt mottagna beloppet är högre för män än för kvinnor vid ohälsa och arbetsmarknadsstöd. Kvinnor får högre familjestöd än män. Både kvinnor och män i denna grupp har högre ekonomisk standard än motsvarande för ensamstående med små barn. De ensamstående männen med stora barn har till och med högre ekonomisk standard än ensamstående kvinnor i åldern utan hemmavarande barn. De ensamstående kvinnorna med stora barn har den näst lägsta ekonomiska standarden av alla grupper. Gruppen ensamstående utan hemmavarande barn i tabell 1.20 omfattar mer än en miljon människor, varav kvinnor Summan av erhållna transfereringar är för både kvinnor och män lägre än den betalda inkomstskatten. De tar emot relativt lite bostadsbidrag. Ekonomisk standard för yngre kvinnor utan barn är högre än för ensamstående mammor. Män utan hemmavarande barn har lägre ekonomisk standard än ensamstående män med äldre barn till följd av mycket lägre löneinkomst per person. I denna grupp återfinns flertalet studerande kvinnor och män. Tabell 1.21 Individuell disponibel inkomst för ensamstående utan barn som bor hemma Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 294 000, antal män 330 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar Hushållsgruppen består av 620 000 personer, varav kvinnor och män. Lönesumman uppgår till . Kvinnors lön/företagarinkomst är av mäns. Ersättning vid ohälsa utgör en stor del av den disponibla inkomsten liksom arbetsmark- 2005/06:1 BILAGA 4 nadsstöd och pension. Män i gruppen har dessutom omfattande kapitalinkomster. Familjestöd och då främst boendestöd har också i denna grupp betydelse för kvinnor. Den ekonomiska standarden är högre för både kvinnor och män än för övriga ensamstående grupper. Tabell 1.22 Individuell disponibel inkomst för sammanboende med barn Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 403 000, antal män 405 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar Denna hushållsgrupp består av 810 000 personer med ungefär jämn fördelning mellan könen. Lönesumman uppgår till . Kvinnor tjänar av männens lön/företagarinkomst. Föräldrapenning har stor betydelse och utbetalas huvudsakligen till kvinnor. Det genomsnittliga beloppet per mottagare är också högre eftersom kvinnor får ersättning . Män betalar dubbelt så mycket inkomstskatt som kvinnor till följd av högre förvärvsinkomst. Familjestöden är ungefär desamma för både kvinnor och män eftersom barnbidraget har delats lika mellan könen. Den ekonomiska standarden är i stort sett lika för kvinnor och män i denna grupp. Endast män är dock att betrakta som ekonomiskt självständiga, dvs. män kan som individer försörja sig själva och sina barn genom löneinkomst eller företagarinkomst. Även sammanboende med barn i tabell 1.23 är en stor grupp, varav är kvinnor och män. Lönesumman uppgår till . Kvinnor andel av mäns lön/företagarinkomst är . Mäns kapitalinkomst är väsentligt högre än kvinnors. I likhet med småbarnsföräldrarna har kvinnor och män ungefär samma ekonomiska standard i denna grupp. Vidare är kvinnans ekonomiska beroende av en man hög också i denna grupp. Tabell 1.23 Individuell disponibel inkomst för sammanboende med barn Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 427 000, antal män 423 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar Gruppen yngre sammanboende utan hemmavarande barn uppgår till 413 000 personer, varav kvinnor och män. Kvinnors lön/företagarinkomst uppgår till av mäns. Ersättning vid ohälsa och arbetsmarknadsstöd är lägre än för kvinnor och män i andra grupper. Tabell 1.24 Individuell disponibel inkomst för sammanboende utan barn som bor hemma Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 209 000, antal män 204 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar 2005/06:1 BILAGA 4 Den ekonomiska standarden är utjämnad mellan kvinnor och män. Kvinnor i denna grupp kan betraktas som ekonomiskt självständiga. På grund av deras lägre lön/företagarinkomst är de betydligt mer ekonomiskt utsatta än män. Tabell 1.25 Individuell disponibel inkomst för sammanboende utan barn som bor hemma Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 621 000, antal män 535 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar Detta är den antalsmässigt största gruppen5, varav är kvinnor och män. Lönesumman uppgår till . Kvinnors lön/företagarinkomst uppgår till av mäns. Ersättning vid ohälsa och vid förtida pension har stor betydelse för båda könen. Män är pensionerade i högre grad och kvinnor får större andel ersättning från sjukpenning och sjukersättning. Genomsnittligt belopp per person för de med inkomstslaget är betydligt högre för män än för kvinnor. Den ekonomiska standarden är utjämnad för kvinnor och män även i denna grupp. På grund av kvinnors lägre lön/företagarinkomst kan de på motsvarande sätt som de yngre sammanboende kvinnorna betraktas som ekonomiskt självständiga men ekonomiskt utsatta. Uppdelningen av disponibel inkomst på åtta hushållsgrupper med olika sammansättning kan sammanfattas i följande slutsatser. Kvinnors mindre omfattande marknadsarbete och lägre inkomst från lön kompenseras till viss del genom mer omfattande ersättning från socialförsäkringen, men även genom lägre inkomstskatt. Den individuella disponibla inkomsten är högre än löneinkomsten för ensamstående kvinnor med små och stora barn och för sammanboende kvinnor med små barn. För kvinnor i övriga hushållsgrupper är disponibel inkomst lägre än löneinkomsten, vilket också gäller för män i samtliga grupper. Ensamstående kvinnor med barn är en ekonomisk sett särskilt utsatt grupp. Det gäller emellertid inte för män i motsvarande situation. Ensamstående kvinnor med små och stora barn är de grupper som har lägst ekonomisk standard, trots omfattande stöd i form av barn- och bostadsbidrag. Den lilla gruppen ensamstående män med små barn har högre ekonomisk standard än ensamstående kvinnor med både små och stora barn och även högre än ensamstående kvinnor utan hemmavarande barn. Ensamstående män med stora barn har högre ekonomisk standard än ensamstående män i åldern utan hemmavarande barn. För sammanboende sker en utjämning av disponibel inkomst mellan könen inom varje hushållsgrupp när hänsyn tas till försörjningsbörda. Detta innebär att kvinnors ekonomiska utsatthet döljs. När det gäller sammanboende utan hemmavarande barn kan kvinnor i likhet med män betraktas som ekonomiskt självständiga.