prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Arbetet inom NVL baseras på Nordiska ministerrådets Strategiplan för utbildning och forskning, samt på Styrgruppen för Vuxnas Lärande/ordförandelandets årliga handlingsplan. NVL förmedlar kompetens och erfarenheter kring livslångt lärande och kompetensutveckling från fem nordiska länder och tre självstyrande områden och skall vara en nordisk mötesplats och stärka nordisk nytta genom information, nätverk och projekt, synliggöra resultat, förmedla erfarenheter och innovationer och profilera nordisk särkunskap. NVL skall utifrån detta skapa policyförslag. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Informationen som samlas in publiceras på webbsidan som även är en virtuell mötesplats för vuxenutbildare och folkbildare kring nätverk, projekt, konferenser, seminarier osv. Insatser som görs för vuxnas lärande ligger även väl i linje med och dess målsättningar. Livslångt lärande bidrar till att stärka individens ställning på arbetsmarknaden och till att nå de tre övergripande målen: full sysselsättning, förbättrad kvalitet och produktivitet i arbetet samt ökad social sammanhållning och en arbetsmarknad öppen för alla. En av rekommendationerna från (sysselsättning) till rör bl.a. förbättrade möjligheter till utbildning för personer med kort utbildning och personer utanför arbetskraften. Regeringen har i det föregående redovisat en rad insatser inom olika områden som syftar till att utveckla stöd och stimulans för vuxnas lärande, inte minst vad gäller personer med kort tidigare utbildning. Transnationellt samarbete som främjar vuxnas lärande Inom ramen för EU-programmet olika delprogram fördelades för svenskt deltagande som stöd till olika transnationella samarbets- och utvecklingsprojekt. Syftet med projekten är att öka det europeiska samarbetet för livslångt lärande och att förbättra vuxnas möjligheter till lärande och utbildning. lade fram ett förslag till ett nytt ramprogram för livslångt lärande som skall ersätta de nuvarande utbildningsprogrammen och vissa andra verksamheter. Förslaget innebär en väsentlig ambitionshöjning och volymökning jämfört med nuvarande program. För att skall kunna tillgodogöra sig resurser inom detta program och dra nytta av de nya satsningarna som görs är det av största betydelse att samtliga svenska aktörer på utbildningsområdet förbereder sig för att kunna delta i så stor utsträckning som möjligt. Inom vuxenutbildningen kommer möjligheterna till samarbete genom projektverksamhet samt rörlighet för enskilda studerande och utbildare att öka. och Utbildnings- och anordnade gemensamt en konferens, Promoting Adult Learning i . som var ett av de 17 länder som deltog i en tematisk OECD-analys av villkoren för vuxnas lärande, stod som värdland för den avslutande konferensen. Drygt 100 deltagare från 25 länder samlades för att med analysen som utgångspunkt diskutera nationella strategier för att ta tillvara medborgarnas resurser i ett livslångt lärandeperspektiv. Uppgifterna är om inget annat anges hämtade från respektive myndighets årsredovisning eller från rapporter från berörda myndigheter. Resultat och analys av kommunernas vuxenutbildning finns även redovisade i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2004/05:102). 6.3.1Flexibilitet som förutsättning för lärande Distansutbildning och flexibelt lärande Nationellt centrum för flexibelt lärande har genomfört kompetensutveckling i form av kortare och längre kurser för lärare och handledare inom vuxenutbildning och folkbildning. Syftet har varit att sprida kunskap om metoder och pedagogik för distansutbildning och flexibelt lärande. Antalet deltagare har ökat från 1 577 till Det totala antalet kursdeltagare inom såväl anslagsfinansierad som uppdragsfinansierad distansutbildning uppgick till 10 248 mot 20 447 under föregående år. Myndigheten har finansierat utvecklingsprojekt inom såväl vuxenutbildning som folkbildning. Det centrala syftet med insatserna har varit att utveckla organisationernas möjligheter att etablera en permanent resurs för det flexibla lärandet med IKT-stöd. Verksamheten har ökat . har 13 nya projekt fördelade på 17 kommuner startat, vilket är en ökning jämfört med föregående års projektverksamhet, då åtta projekt startades. Det statliga bidraget för verksamheten har uppgått till . Antalet besökare på de delar av myndighetens webbplats som rör rådgivning och information om flexibelt lärande, har ökat till 194 625 jämfört med föregående år då antalet besökare var 167 000. Valideringsdelegationen inrättades och verksamheten har i inledningsskedet präglats av en uppbyggnadsprocess både vad avser kansliet och skapande av kontaktytor och verksamhet. Delegationen framhåller i årsredovisningen för sitt första verksamhetsår att beslutet att knyta delegationen till en värdmyndighet har underlättat starten och inneburit en påtaglig effektivisering av administrationen. Det utvecklings- och förankringsarbete, nätverksbyggande och informationsspridning samt de kartläggningar som delegationen har påbörjat kommer att fortsätta men fokus kommer gradvis att skifta mot att utveckla ändamålsenliga arbetsformer och metoder för validering inom arbetsliv och utbildning. Det arbete som bedrivits har resulterat i underlag till fortsatta ställningstaganden och analyser. Myndigheten för skolutveckling lämnade slutrapport rörande den försöksverksamhet som myndigheten fick i uppdrag att bedriva. Resultaten har kommit Valideringsdelegationen till del för att utgöra ett underlag i det fortsatta, vidare arbetet delegationen bedriver. Slutrapporten visar att resultaten från försöken varierar beroende på aktörernas olika utgångsläge och beroende på vilken roll som man har gentemot andra aktörer på arbetsmarknaden. För den framtida utvecklingen pekar myndigheten på att det är viktigt att stor hänsyn tas till de olikheter som finns. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 6.3.2Kommunal och statlig vuxenutbildning Kommunerna genomförde själva större delen av verksamheten, räknat på antalet studerande, inom den kommunala vuxenutbildningen . Resterande del utfördes på entreprenad. Antalet lärare har /99 nästan halverats och uppgick /05 till cirka 7 500. Andelen lärare med pedagogisk utbildning var sistnämnda läsår vilket är en liten ökning jämfört . Enligt Myndigheten för skolutveckling varierar tillgången till vuxenutbildning mellan kommunerna liksom tolkningen av gällande regelverk. Myndigheten beskriver också att förnyelsen av vuxenutbildningen kommit olika långt i kommunerna samt att det finns stora behov av validering och vägledning. En tydlig bild är att alla delar av kommunernas vuxenutbildning inte utvecklats lika positivt. Det senare gäller framför allt svenskundervisning för invandrare, vilket utvecklas nedan, samt grundläggande vuxenutbildning. Myndigheten anser vidare att en stor utmaning för kommunerna är att erbjuda utbildning för personer som inte kan eller vill ta studieledigt från arbetet eller som av något skäl inte kan beviljas studiestöd. Personer med funktionshinder samt kortutbildade män är, liksom tidigare, grupper som är underrepresenterade i den kommunala vuxenutbildningen. Det senare är enligt myndigheten inte minst en viktig jämställdhetsfråga. Tittar man på utbildningsbakgrunden kan man konstatera att av de studerande i vuxenutbildning saknar formell utbildning på gymnasienivå. har en formell utbildning motsvarande tvåårig gymnasieskola. Myndigheten för skolutveckling betonar att en av de viktigaste frågorna för utveckling av vuxnas lärande är att formera en samverkan mellan olika intressenter och mellan utbildningsväsendet och arbetslivet. Enligt myndigheten kännetecknas vuxenutbildningen av brister då det gäller systematiskt kvalitetsarbete. Ett inslag i kvalitetsarbetet är dock bl.a. att utveckla och stärka ledarskapet i verksamheten. Myndigheten redovisar att synen på vuxnas lärande varierar mellan kommuner. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ses vuxnas lärande som en strategisk investering för tillväxt medan andra ger området en mer blygsam ställning. Ofta saknas ett kommunövergripande synsätt. I näringslivsarbetet ligger fokus ofta på högskoleutbildningar. konstaterar i sina rapporter till regeringen att tillgången till utbildning har ökat i och med de statliga satsningarna som olikheterna mellan kommuner och regioner då det gäller ambitioner och tillgång till stöd för vuxnas lärande har ökat. Både och Myndigheten för skolutveckling påtalar den oro som företrädare för vuxenutbildningen uttryckt då det riktade bidraget skulle inordnas i det generella utjämningsbidraget till kommunerna. Ett annat intryck verket redovisar är att en del kommuner utan närmare bedömning av behovet har anpassat volymen enbart efter statsbidraget. konstaterar vidare att den politiska styrningen av vuxenutbildningen i kommunerna har varit diffus med avsaknad av mål för vuxenutbildningen samt att den lokala uppföljningen brister. föreslår en ökad nationell bevakning av utvecklingen inom vuxenutbildningen samt att kommunerna själva utvecklar den lokala uppföljningen av verksamheten. /04 deltog cirka 38 900 personer, varav knappt 25 000 kvinnor, i grundläggande vuxenutbildning. Totalt är det en minskning jämfört med föregående år. Medelåldern låg och andelen män var . Andelen studerande i vuxenutbildning som slutför sina planerade studier inom grundläggande vuxenutbildning har ökat något , från till . Av deltagarna är utlandsfödda. Svenska som andraspråk, engelska och orienteringskurser var de tre kurser som hade högsta antalet deltagare. Av deltagarna i orienteringskurser på grundläggande nivå slutförde kurserna. Den totala kostnaden för grundläggande vuxenutbildning under uppgick till vilket motsvarar per heltidsstuderande och år. Resultatredovisningen avser både verksamhet finansierad med det riktade statsbidraget och kommunalt finansierad gymnasial vuxenutbildning. Den totala kostnaden för gymnasial vuxenutbildning var . Det statliga riktade bidraget krävde en motprestation på mätt i antal årsstudieplatser. anvisade medel motsvarande cirka 46 400 årsstudieplatser i vuxenutbildning. Myndigheten för skolutveckling beslutade om fördelning av cirka 46 500 årsstudieplatser inom gymnasial vuxenutbildning varav 2 500 årsstudieplatser inom grundläggande vuxenutbildning. Omfattningen av den gymnasiala vuxenutbildningen framgår av tabell 2.1. , som var en tidsbegränsad satsning, avslutades . t.o.m. - 2004 minskade det statliga bidraget från cirka 102 000 årsstudieplatser 2000, till cirka 45 000 årsstudieplatser inom ramen för det riktade statsbidraget 2004. Minskningen av det riktade statsbidraget åtföljdes av en motsvarande minskning av den kommunalt finansierade verksamheten. Man kan dock konstatera en ökning av den totala verksamheten . Omfattningen i årsstudieplatser beräknas totalt uppgå till drygt 81 600, varav cirka 36 300 platser finansieras av kommunerna. Tabell 6.1 Total omfattning av den gymnasiala vuxenutbildningen under 20022004 Andelen män i gymnasial vuxenutbildning har legat på . Under /04 var andelen studerande , var och var . En stor andel, , var . Dessa andelar ligger i stort sett på samma nivåer som . De mest frekvent anordnade kurserna var i tur och ordning Orienteringskurser, Datorkunskap, Matematik A och B samt Engelska A. Av s.k. yrkesinriktade kurser var Omvårdnad samt Arbetsmiljö och säkerhet de mest genomförda. Även andra kurser inom vårdområdet var vanligt förekommande. Inom ramen för den tillfälligt utvidgade användningen av rekryteringsbidraget har 14 landsting och 158 kommuner fördelat rekryteringsbidrag till sina anställda. Cirka 650 personer har under det inledande halvåret, , deltagit i denna satsning. Drygt hälften av deltagarna har mer än tvåårig gymnasieutbildning i botten. Inför . dvs. satsningens andra halvår, kan en ökning av antalet studerande noteras. Utbildningsvolymen vid Nationellt centrum för flexibelt lärande har minskat successivt, då tyngdpunkten för verksamheten i enlighet med uppdraget alltmer övergått från utbildningstill utvecklingsinsatser. Antalet kursdeltagare har följaktligen minskat och uppgick under till 10 248. Av de studerande i vuxenutbildning inom för flexibelt lärande återfanns (2003) i åldersgruppen och i åldersgruppen och under, vilket är en minskning jämfört med . Under /04 fanns cirka 5 850 studerande i påbyggnadsutbildning anordnad av 122 kommuner och landsting. Jämfört med närmast föregående läsår har antalet studerande minskat med cirka 850 och antalet kommuner eller landsting som anordnar påbyggnadsutbildning har minskat med sex. Medianåldern var oförändrat . Andelen studerande födda utomlands var . Av det totala antalet studerande var kvinnor och män. Andelen kvinnor har minskat något. Av samtliga studerande kom från annan kommun än anordnarkommunen, vilket är en ökning med 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Påbyggnadsutbildning med inriktning på företagsekonomi, datorteknik och transportteknik har haft flest kursdeltagare. Antalet studerande i vuxenutbildning för utvecklingsstörda uppgick /05 till drygt 4 794 personer, en ökning med drygt 80 deltagare jämfört med föregående läsår. Av deltagarna återfinns på grundsärskolenivå, på träningsskolenivå och resterande deltog i undervisning på gymnasiesärskolenivå. Tabell 6.2 Antal studerande i vuxenutbildning för varierar kraftigt men det genomsnittliga antalet är 2,8, vilket är en svag ökning sedan föregående läsår. Medelåldern i vuxenutbildningen för utvecklingsstörda var under läsåret . Av deltagarna var födda utomlands, var kvinnor och män. Antalet tjänstgörande lärare var omräknat till heltidstjänster 251 stycken, varav hade pedagogisk utbildning. Den totala kostnaden för vuxenutbildningen för utvecklingsstörda var , vilket är en minskning med jämfört med . Även kostnaden per elev har minskat något och uppgick till . Myndigheten för skolutveckling lämnade en redovisning av hur bidraget för utveckling av vuxenutbildningen för utvecklingsstörda har använts. Myndigheten gör bedömningen att det riktade bidraget har haft en mycket positiv effekt på verksamheten. Myndigheten bedömer vidare att inslagen av arbetslivsanknytning och utbildning av till nyanlända utvecklingsstörda bör utvecklas då 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 insatserna inom dessa områden varit små. Cirka 50 kommuner anordnar inte någon vuxenutbildning för utvecklingsstörda genomföra en riktad ämneskompetensutveckling för sfi-lärare i form av distansutbildning med stöd i ny teknik. För ändamålet anvisades myndigheten . Satsningen har resulterat i utbildning för sfi-lärare i form av dels poängsatta högskolekurser, vilka samtliga inneburit distansstudier, dels seminarier och 6.3.4Svenskundervisning för invandrare nätverksträffar. Antalet deltagare i högskole- /04 påbörjade cirka 20 700 personer sfi, vilket var 400 färre än föregående år och det totala antalet studerande var cirka 47 600, vilket är cirka 3 800 fler än föregående år. Tabell 6.1 Antal studerande vid svenskundervisning för invandrare Av de studerande avbröt sina studier under läsåret. Det är färre än , då de nya kursplanerna trädde i kraft. Av det totala antalet studerande hade utbildning eller mer, medan hade kort tidigare utbildning, dvs. Av samtliga studerande var flyktingar, tillståndssökande och var övriga invandrare. Andelen flyktingar och tillståndssökande har sjunkit något sedan föregående år medan andelen övriga invandrare har ökat från till . Fördelningen mellan kvinnor och män var för läsåret kvinnor och män. Av de 19 116 studerande som var nybörjare i sfi godkändes under läsåret 03/04, att jämföra med föregående läsår då godkändes. Uppgifterna bygger på individer som avslutat gamla kursplanen samt studerat på D-kursen i nya kursplanen. av det totala antalet studerande på D-kursen under /04 blev godkända. Motsvarande andel på C-kursen var . fick Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att i samråd med Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk och med ett eller ett par universitet kurser och seminarier har varit 729. Deltagarna kommer från drygt 100 kommuner. /04 hade av de 1 242 kvinnliga lärarna och av de 225 manliga lärarna en pedagogisk utbildning. Av samtliga lärare hade pedagogisk högskoleutbildning, en minskning jämfört med året innan och jämfört med . Kommunernas kostnader för sfi uppgick till 2004, vilket är en minskning . /04 hade 247 kommuner deltagare i sfi jämfört med 248 kommuner /03. Statens bidrag till folkbildningen uppgick till 2004. fördelade till verksamhet inom studieförbunden och till folkhögskolornas verksamhet. Finansieringen av har uppgått till . Via anslaget 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen utgiftsområde 17 fördelas som bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. Anslaget disponeras av utbildningsstöd (Sisus). De kommunala bidragen till studieförbunden uppgick till . Bidragen hade 2004 minskat till . I relation till kostnadsutvecklingen har det kommunala stödet till studieförbunden halverats. minskade 122 kommuner sina anslag till studieförbunden med sammanlagt . Landstingen bidrog 1991 med till studieförbunden. Landstingens bidrag till folkhögskolorna var 1999 och 2004. Det sammanlagda stödet från kommuner och landsting har minskat med . har avslutat ett antal projekt och utvärderingar, bl. a. en undersökning av effekter av ändrade fördelningsmodeller och som tidigare nämnts Folkbildningens Framsyn. De tio studieförbunden arrangerade deltagare beräknas till 1,5 miljoner personer, eftersom många studerade i flera cirklar. Antalet deltagare har fortsatt att minska. Procentuellt sett minskade deltagandet lika fördelat på könen, men den större andelen studerande var fortfarande kvinnor (). Av studiecirklarna arrangerades inom estetiska ämnen, inom samhällsvetenskap och inom beteendevetenskap. Vidare anordnades 220 000 kulturprogram (bl.a. föreläsningar) för 15,2 miljoner deltagare och cirka 1 miljon medverkande. Det vanligaste ämnet var, , historia. Andelen arbetslösa i den statsbidragsberättigade folkbildningsverksamheten sjönk med jämfört med föregående år, när andelen arbetslösa deltagare sjönk . bedrevs verksamhet med arbetslösa med riktade medel. Efter att ha övergått till att genomföras inom ramen för det allmänna folkbildningsanslaget har verksamheten minskat i omfattning. Studietimmar i verksamhet med funktionshindrade minskade medan verksamhet med invandrare ökade . Andelen invandrare var , deltagare med funktionshinder var och arbetslösa som deltog i studiecirklar som anordnats till följd av särskilt riktade insatser var av det totala antalet deltagare. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Unga, dvs. personer , var väl representerade i studiecirklarna och utgjorde av antalet deltagare. Av unga deltagare var män. Ungdomsgruppens storlek varierade dock mellan de olika studieförbunden. Annan gruppverksamhet ökade och andelen män ökade mer än andelen kvinnor; mot . Den totala andelen män var . Antalet kulturprogram ökade , men antalet deltagare och medverkande minskade. gick Tjänstemännens Bildningsverksamhet och samman under namnet . Sensus blev därmed fjärde största studieförbund med ungefär 250 000 studiecirkeldeltagare och 450 anställda. Ibn Rushd tecknade ett femårigt samarbetsavtal med . lämnade Ibn Rushd även in en ansökan till om att kvalificera sig som ett statsbidragsberättigat studieförbund. beslutade att fastställa Ibn Rushds kvalificeringsperiod som statsbidragsberättigat studieförbund till 20052006. I de långa kurserna samlade folkhögskolorna 26 585 deltagare och 27 465 deltagare , varav två tredjedelar var kvinnor och en tredjedel var män såväl vår som höst. Inklusive den särskilda utbildningsinsatsen, fortsättningen på , var antalet deltagare i genomsnitt 27 000 per termin, cirka 500 fler än föregående år. Av deltagarna i folkhögskolornas långa kurser hade någon form av funktionsnedsättning eller språkliga funktionshinder, vilket är oförändrat men en ökning med jämfört med . I de korta kurserna var andelen . Andelen invandrare med brister i svenska språket ökade kraftigt på de långa kurserna , från drygt 2 000 till 2 800 per termin jämfört med . har läget stabiliserats och andelen deltagare har t.o.m. minskat från 11 till 10. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Omkring 75 000 personer deltog varje termin i de korta kurserna (), där antalet deltagarveckor har minskat . De allmänna behörighetsgivande kurserna svarade för av verksamheten mätt i deltagarveckor. Därutöver utgör yrkesinriktade kurser, de estetiska kurserna och de korta kurserna . Jämfört med 2003 har de allmänna behörighetsgivande kurserna ökat något i antal, liksom de estetiska kurserna. Av folkhögskolornas totala verksamhet 2004 bestod av uppdragsutbildningar. Motsvarande siffra var . Av dessa bestod av studier inom aktivitetsgarantin. Rapportering av uppdragsutbildningar är frivillig för folkhögskolorna, medan redovisning av aktivitetsgarantistudier obligatorisk. Mot bakgrund av detta kan statistiken vara ofullständig. finns avsatt ett riktat statsbidrag för vuxenutbildning som är en fortsättning på och avsett för studier på främst gymnasial nivå. Inom ramen för den särskilda utbildningssatsningen samlade folkhögskolorna i genomsnitt 7 260 deltagare per halvår. Andelen kvinnor var , andelen män , andelen invandrare och andelen deltagare med funktionshinder eller dyslexi . av deltagarna hade utbildning motsvarande högst tvåårig gymnasieskola. Åldersgruppen 2545 utgjorde av de studerande. Antalet deltagarveckor som har genomförts med statsbidrag är 235 000, därutöver har genomförts av folkhögskolorna. Den faktiska minskningen av deltagare inom den särskilda utbildningssatsningen var drygt 250 deltagare i genomsnitt . har deltagarantalet justerats till 7 000 platser vilket är den nivå som anslaget är beräknat för alltsedan januari 2003. Verksamheten har omfattat 13 800 årsstudieplatser vilket är drygt 800 fler än föregående år samt 1 300 fler än vad Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning lägst haft att planera för. Totalt har cirka 1 000 ansökningar om start av en kvalificerad yrkesutbildning inkommit och hanterats vid olika ansökningstillfällen . Den större delen var föremål för beslut /05. Av 376 ansökningar om sammanlagt 10 250 platser som har slutbehandlats har beviljats. Vid utgången av 2004 bedrevs cirka 400 utbildningar av 211 olika anordnare. Av dessa är 107 kommuner/landsting, 74 företag, 8 högskolor och 22 övriga, bl.a. folkhögskolor och stiftelser. Snittkostnaden per utbildningsplats var . Kvalificerad yrkesutbildning finns i alla län med undantag av . Totalt har drygt 20 800 studerande deltagit i olika utbildningar . Störst andel utbildningar finns inom branscherna IT, teknik och tillverkning samt ekonomi. Antalet sökande per utbildningsplats har ökat från 2,6 till 2,8. Sökandetrycket är störst inom områdena vård och ekonomi, minst inom miljö och livsmedel. Liksom har de flesta studerande en två eller treårig yrkesförberedande studieväg bakom sig. Medelåldern på de studerande är . Av de studerande hade utomnordisk bakgrund. Fördelningen mellan kvinnor och män i utbildningarna har totalt sett gått från en tidigare överrepresentation av män till en jämn fördelning . De studerandes fördelning över yrkes- och utbildningsområdena inom den kvalificerade yrkesutbildningen präglas emellertid ännu av relativt traditionellt könsbundna yrkesval. Vid den uppföljning som Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning gör efter examinationen från en utbildning har framgått att av deltagarna hade arbete året efter utbildningen eller eget företag och bedrev fortsatta studier. Detta är en minskning sedan föregående års mätning. Den närmare bakgrunden till denna nedgång analyseras av myndigheten så att lämpliga åtgärder skall kunna vidtas för att förbättra sysselsättningsgraden. Myndigheten har utövat tillsyn över varje utbildning minst en gång var tredje utbildningsstart. har 91 tillsynsbesök genomförts. Ledningsgruppernas arbete och funktion har särskilt stått i fokus . Vid 28 av tillsynsbesöken fanns inga skäl till kritik.