prop · GT031d27 · 2006-01-01 00:00:00 — Flyttningen av SSI:s riksmätplats till nya och mer ändamålsenliga lokaler har emellertid inneburit ett avbrott inom mätområdet joniserad strålning och en havererad strålkälla har också påverkat kontinuiteten i verksamheten. Korrekt och robust tid- och frekvenssynkronisering är en förutsättning för att informationshantering i olika former ska kunna upprätthållas. SP har i nära samarbete med bl.a. SUNET, STIPI, NetNod, PTS och byggt upp en internationellt framstående verksamhet inom området och tillhandahåller tid över Internet som en del av infrastrukturen för Internet. SP har framgångsrikt genomfört insatser för att uppfylla målet för verksamheten. Institutet har en stor kontaktyta och täcker ett brett kundsegment såväl inom privat som offentlig sektor. Tvärvetenskapliga projekt utförs i stor omfattning och bidrar till näringslivets tillväxt främst hos de företag som är verksamma inom . SP är delaktigt i den institutsomstrukturering som enligt regeringens proposition 2001/02:2 FoU och samverkan i innovationssystemet har målet att skapa en struktur med färre och större institut som är mer internationellt konkurrenskraftiga. blev Trätek del av SP-kon- cernen och blev Bioteknik ett helägt dotterföretag till SP. Ett nära samarbete med andra institut inom United Competence fortsätter. Genom det stöd till geovetenskaplig forskning som SGU ger skapas ett effektivt flöde från grundforskningen över tillämpad forskning till utvecklingsarbete och tillämpning av geologisk kunskap och information. Stor vikt läggs vid tvärvetenskaplig forskning som ger nya infallsvinklar och möjliggör tillämpning av ny forskningsmetodik för geodata. Av 45 ansökningar på totalt har 16 ansökningar beviljats forskningsmedel. 12 forskningsprojekt har slutförts . Samtliga slutförda projekt har lett till resultat som implementerats i SGU:s verksamhet. ALMI:s innovationsverksamhet har utvecklats väl sedan övertog ansvaret 2004 från Stiftelsen . Rådgivningsverksamheten har en bred geografisk spridning med hög kompetens. Efterfrågan av tjänsterna är stor och väntas öka. ALMI:s utbud av kunskap och kapital ger förutsättningar för att fler bärkraftiga innovationer skall kommersialiseras. Regeringen bedömer att resultaten för program för företagsutveckling är goda. Slutrapporterna från projekten inom IT.SME.se visar bland annat att det finns ett stort behov av grundläggande IT-kunskap hos mikroföretagen (0-10 anställda) men också av mer specialiserade insatser, exempelvis marknadsföring. Företagen vill ha korta, företagsanpassade utbildningar och föredrar konkreta, handfasta insatser gärna direkt i sitt företag. De erfarenheter som har samlat från IT.SME.se och andra närliggande program bör tas tillvara och utvecklas i anknytning till den webbaserade tjänsten Företagarguiden. Ytterligare åtgärder för att stärka IT kompetensen i små och medelstora företag redovisas i regeringens proposition 2004/05:175 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället. Resultatredovisningen visar att Baltic 21- Näringsliv dels haft positiva effekter på svenska företags affärsmöjligheter i de nya medlemsstaterna kring och nordvästra , dels lett till att ett flertal förslag till miljöinsatser identifierats. Genom att , , och har blivit medlemmar i den Europeiska Unionen och att Baltic 21 antagit nya riktlinjer för sin verksamhet ses arbetsformerna för Baltic 21 Näringsliv över. för småföretagsforskning (FSF) har väl levt upp till sin ambition att vara den ledande nätverksorganisationen i för brobyggande mellan teori och praktik inom entreprenörskaps- och småföretagsområdet. FSF:s verksamhet bidrar på ett positivt sätt till policyutvecklingen rörande småföretags- och entreprenörskapsfrågor på regional, nationell och europeisk nivå. I regeringsförklaringen framhålls särskilt globala topposition inom designområdet. För att skall kunna bibehålla och stärka sin position är det nödvändigt att vidareutveckla området. Inom ramarna för designårssatsningen och arbete (SVID) har ett flertal intressanta projekt bedrivits, som skulle kunna utgöra en del av basen för det fortsatta arbetet inom området. Projektens positiva resultat visar att design som en del av affärsutvecklingen kan bidra till ökat antal sysselsatta, stärkt konkurrenskraft för små och medelstora företag, ökade företagsinvesteringar och regional utveckling. Svensk rymdverksamhet är inriktad på såväl forskningsfinansiering som teknisk och industriell utveckling. Det gör det möjligt att dra nytta av att forskning och teknikutveckling är ömsesidigt berikande. Rymdverksamheten kännetecknas av att projekten integrerar frågeställningar som är genererade av forskningens, samhällets och industrins behov. Projekten är i allmänhet internationella och bedrivs i nära samverkan mellan högskolor, institut och företag. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 rymdverksamheten får svensk industri möjlighet att delta i avancerade projekt där de tekniska och vetenskapliga frågeställningarna är mycket kvalificerade. Företagen som är verksamma har i allmänhet mycket hög teknikintensitet och lång erfarenhet och utgör därför attraktiva arbetsmiljöer för tekniker och forskare. Det ökande engagemanget från EU:s sida på rymdområdet innebär en drivkraft för fortsatt utveckling av tillämpningar inom t.ex. miljöövervakning och satellitnavigering baserade på rymdteknik. Frågan om ett oberoende europeiskt tillträde till rymden är också en viktig fråga för EU:s engagemang på området. EU visar också ett ökat intresse för den europeiska rymdpolitikens utveckling. finns ett ramavtal mellan EU och som bl.a. innebär att gemensamma ministerråd hålls i ett så kallat Rymdråd. För att klara rymdverksamhetens utmaningar krävs utveckling av en mängd teknologiområden, som är till nytta även utanför rymdverksamheten. För svensk del ligger styrkeområden främst på framdrivningsteknik, satellitstrukturer, flygelektronik, signalbehandling och antenner, sensorer, datateknik och mikromekaniska system. Det finns flera exempel på framväxande teknikområden där svenska företag, högskolor och forskningsinstitut ligger långt framme med nya idéer som uppmärksammas av den europeiska industrin. Regeringen bedömer att verksamheten bedrivs på ett ändamålsenligt sätt. Med stöd av den förstärkning av anslaget som beslutats och som föreslås kan den svenska bredden i det internationella rymdsamarbetet upprätthållas. Upprätthållande av nationell metrologi God mätteknik har betydelse för konkurrenskraften genom att det leder till högre kvalitet och säkerhet på produkter samt att en hög mätprecision kan upprätthållas inom medicinska och andra laboratorier och i uppföljningar på t.ex. miljöområdet. Regeringen instämmer i SWEDAC:s och bedömning att Riksmätplatsverksamheten uppfyller uppsatta mål och att de FoU-insatser som genomförts varit väl förenliga med syftet med verksamheten. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 För att få tydligare styrning av forskningsområdet experimentell teknik har regeringen beslutat att skall ha uppdraget att fördela medel avsatta för forskning och utveckling inom experimentell teknik. Syftet är att uppnå en ökad samordning av statens resurser för forskning och utveckling. Regeringen bedömer att detta har lett till ett effektivare resursutnyttjande, bl.a. till följd av att de insatser som genomförs ligger i linje med omstruktureringen av industriforskningsinstituten och de forskningsområden som stödjer. Det är regeringens bedömning att verksamheten bidragit till att nå uppsatta mål. De projekt som fått stöd koncentreras på för samhället viktiga geologiska problem och kompletterar SGU:s egen forskning. Vidare utnyttjas den höga kompetens och moderna instrumentering som finns vid svenska universitet och högskolor. Ett av regeringens viktigaste styrmedel för att verka för en effektiv konkurrens är tillämpning av konkurrenslagen (1993:20). Konkurrenslagen är baserad på . Den innehåller förbud mot konkurrensbegränsande samarbete och missbruk av dominerande ställning. Lagen innehåller också regler för kontroll av företagskoncentrationer. Förvärv och andra företagskoncentrationer över vissa tröskelvärden skall alltid anmälas till för prövning. väckte talan vid i fem ärenden. I en stämningsansökan mot åtta bilåterförsäljare i och yrkade i konkurrensskadeavgift för otillåtet samarbete. Bilhandlarna misstänks ha överträtt förbuden i konkurrensreglerna genom att komma överens om bl.a. priser och rabatter på nya och begagnade personbilar. har också stämt två företag i bilbärgningsbranschen och yrkat på i konkurrensskadeavgift för otillåtet prissamarbete. ser om priser för bärgningstjänster gentemot försäkringsbolag. Vidare lämnade in en stämningsansökan mot två taxiföretag i . ansåg att företagen gjort sig skyldiga till olagligt samarbete genom att försöka tränga bort en konkurrent från marknaden och yrkade därför att bolagen totalt skulle betala i konkurrensskadeavgift. Vidare har konkurrensverket lämnat in en stämningsansökan till mot två oljebolag. Verket menar att bolagen till följd av otillåtet samarbete på marknaden för bitumen (en insatsvara i asfaltbeläggning) skall betala i konkurrensskadeavgift. menar också att ett av bolagen, utöver den otillåtna kartellen, har missbrukat sin dominerande ställning på marknaden för bitumen, genom att tillämpa affärsvillkor som har varit diskriminerande för andra företag och därmed begränsat konkurrensen. Vidare stämde ett telebolag att betala i konkurrensskadeavgift med påstående om att bolaget missbrukat sin dominerande ställning genom att begränsa konkurrensen på marknaden för bredbandstjänster genom s.k. ADSL-anslutning. har även ålagt en arbetsgivar- och branschorganisation i VVS-branschen vid vite av att sluta erbjuda delar av prislistetjänsten Stora R-listan, en cirkaprislista, till sina medlemmar. Beslutet överklagades till som, , fastställde beslut. Målet för verksamhetsområdet är: Verka för en effektiv konkurrens till nytta för konsumenterna. Muntliga och skriftliga tips och klagomål ligger i många fall till grund för arbete med att spåra upp och ingripa mot allvarliga överträdelser av konkurrenslagstiftningen. Un- der 2004 har verket tagit emot ca 870 tips och klagomål. Handelsområdet är det område som står för flest tips och klagomål. Inom detta område är prissättningsfrågor särskilt vanliga. Tips och klagomål från konsumenter handlar ofta om prisnivån på olika varor. Företag som är återförsäljare klagar på att de känner sig tvingade att hålla leverantörernas rekommenderade cirkapriser eller att de vägras leverans. Även inom telekommunikationsområdet förekommer många klagomål (främst när det gäller bredband). Rådet för konkurrens på lika villkor mellan privata och offentliga aktörer () upphörde med sin verksamhet . Det innebär att nu ensamt tar emot tips och klagomål från företag som anser att offentliga aktörer på något sätt har agerat så att konkurrensen på marknaden har snedvridits. tog verket emot ca 95 klagomål på offentliga aktörer från företag. har måluppfyllelse, kvalitetsnivå, prestationer och effekter av verksamhet mätts genom en undersökning bland några av verkets viktigaste intressenter. Undersökningen, som har genomförts av ett oberoende marknadsundersökningsföretag, visar att förtroendet för har ökat något jämfört med och att kännedomen om konkurrenslagen är fullständig eller nästan fullständig i alla intressentgrupper med visst undantag för mindre företag. I denna grupp uppger att de känner till lagen. Detta är i god överensstämmelse med regeringens mål om att minst 2/3 av verksamhetens viktigaste intressenter skall ha god kunskap om konkurrenslagen. Bland alla intressentgrupper finns en mycket utbredd positiv inställning till konkurrens och att konkurrens gagnar konsumenterna. En majoritet av de svarande i samtliga grupper instämmer i påståendet att aktivt motverkar skadliga konkurrensbegränsningar. har avgjort fem fall enligt konkurrenslagen där har varit part. Tre av dessa ärenden har domstolen avskrivit till följd av att möjligheten att ansöka om icke-ingripandebesked eller anmäla ett avtal för undantag har upphört . Ett viktigt avgörande var prövningen av tingsrätts mellandom i asfaltmålet. I detta mål har stämt elva företag inom asfaltbeläggningsbranschen och yrkat att företagen sammanlagt skall betala i konkurrensskadeavgift för deltagande i en anbudskartell. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 2004 pågick rättegången i det s.k. bensinmålet i vilket avgjordes och resulterade i att ett antal bensinbolag dömdes att betala i konkurrensskadeavgift till staten för överträdelser av konkurrenslagen. En väl fungerande konkurrens driver företagen till kostnadseffektivitet och lyhördhet för vad konsumenterna efterfrågar. Förutom att fungerande konkurrens således ger vinster för konsumenterna, är det även en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt och därmed av stor samhällsekonomiskt betydelse. Detta understryks också i regeringens innovationsstrategi. verksamhet har bidragit till såväl en bättre fungerande konkurrens som en ökad kunskapsuppbyggnad. har gett arbetet med lagtillämpning fortsatt hög prioritet. Regeringen ser positivt på att verket tar initiativ till att beivra överträdelser av konkurrensreglerna. Verkets lagtillämpande verksamhet är betydelsefull och verket bör även fortsättningsvis lägga stor tyngd på kartellbekämpning. Arbetet med att beivra privata eller offentliga företags missbruk av sin dominerande ställning på marknaden är också angeläget. Regeringen bedömer att arbete är effektivt och att verket har uppfyllt de krav som ställs. De nya EG-reglernas ikraftträdande (rådsförordning 1/2003, den s.k. moderniseringen) innebär bl.a. att konkurrensmyndigheterna i samarbetar i ett nätverk. Detta har lett till ett nytt arbetssätt för de europeiska konkurrensmyndigheterna. och övriga nationella konkurrensmyndigheter tillämpar nu i flertalet ärenden. Till följd av de nya EU-reglerna och följdändringarna av de nya svenska reglerna, avvecklades anmälningsförfarandet hos för prövning av s.k. icke-ingripandebesked respektive individuellt undantag. Företagen ansvarar numera själva för att avtalet, beslutet eller beteendet i fråga är lagenligt. lägger till följd av förändringarna ner mer resurser på att spåra upp konkurrensbegränsande beteenden . erfarenheter av det s.k. eftergiftsprogrammet är att systemet förefaller 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ha positiv signaleffekt och verket anser att det finns ett ökat medvetande om själva programmet numera, inte minst hos juridiska ombud. Verket säger sig endast i några fall ha vunnit erfarenheter av företagens möjligheter att som första företag träda fram och avslöja en kartell och därigenom få konkurrensskadeavgiften helt eftergiven (SOU 2004:131). Regeringen lämnade propositionen 2004/05:117 Skadestånd enligt konkurrenslagen, m.m. De nya reglerna trädde i kraft . Reformen innebär bl.a. att rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen vidgas och preskriptionstiden förlängs från fem till . Därtill ges , vid konkret och allvarlig misstanke av en överträdelse av konkurrensreglerna, uttrycklig rätt att, efter godkännande av , göra undersökningar i bostäder och andra utrymmen hos styrelseledamöter och anställda i det företag som utreds. Såväl som har konstaterat att den nuvarande sanktionsprocessen vid överträdelser av konkurrenslagstiftningen ofta är mycket utdragen. framhåller i sitt betänkande (SOU 2004:47) att det från förtroendesynpunkt är olyckligt att det tar från det att en undersökning inleds till dess att dom meddelats i den sista instansen och föreslår en förändrad instansordning. Regeringen instämmer i att det inte är tillfredsställande med den i vissa fall utdragna sanktionsprocessen vid överträdelser av konkurrenslagstiftningen. Detta kan skada sanktionens effektivitet. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare med uppgift att effektivisera förfarandet enligt konkurrenslagen. I utredarens uppdrag ingår att förutsättningslöst överväga instansordningen i fråga om konkurrensskadeavgifter. Ut- redningen om en översyn av konkurrenslagen skall redovisa resultatet av sitt arbete . En fortsatt viktig fråga för regeringen är att effektivisera arbetet med att bekämpa karteller, som är en allvarlig form av konkurrensbegränsning. Regeringen har, på begäran, låtit utreda frågan om en kriminalisering av överträdelser av de konkurrensrättsliga förbuden. Ut- redningen om en modernisering av konkurrensreglerna (N 2003:01) redovisade sitt betänkande Konkurrensbrott - En lagstiftningsmodell (SOU 2004:131) . I enlighet med sitt uppdrag har utredningen presenterat en konkret lagstiftningsmodell för en kriminalisering. Be- tänkandet har remissbehandlats och har därvid blivit föremål för kritik från en majoritet av remissinstanserna. Regeringen bedömer att frågan om en kriminalisering har stor bäring på frågan om en effektivisering av förfarandet enligt konkurrenslagen. Mot denna bakgrund har regeringen bedömt det ändamålsenligt att genom tilläggsdirektiv ge Utredningen om en översyn av konkurrenslagen i uppdrag att pröva nämnda förslag till kriminaliseringsmodell med beaktande av inkomna remissyttranden. Övervägandena skall göras ur ett allmänt effektiviseringsperspektiv. Utredaren skall lämna ett sammanhållet förslag rörande effektivisering av förfarandet enligt konkurrenslagen . Det är viktigt för tillväxten av nya företag och idéer, för dynamiken på marknaden och för en långsiktigt ekonomisk tillväxt att konkurrensen inte sätts ur spel på marknaden. Regeringen anser därför att det är av central betydelse att med kraft markera att överträdelser av konkurrensreglerna inte är acceptabla. har i sitt betänkande (SOU 2004:47) framhållit att de konkurrensskadeavgifter som utdömts inte är tillräckligt höga för att vara avhållande och föreslagit att regelverket ses över. Regeringen anser att detta är en viktig fråga och analyserar regelverket som gäller nivån på den konkurrensskadeavgift som kan åläggas företag som överträder konkurrensreglerna i syfte att identifiera eventuella behov av förändringar. har vidare bl.a. föreslagit att ges ett samlat tillsynsansvar för efterlevnaden av den föreslagna s.k. transparenslagen. I proposition 2004/05:140 föreslog regeringen lagstiftning för genomförande av det s.k. Transparensdirektivet. De nya reglerna trädde i kraft och innebär att får en tillsynsroll och kan genomdriva de nya redovisnings- och rapporteringskraven genom ålägganden som kan förenas med vite. har genom ett tillkännagivande (bet. 2004/05:NU16, rskr. 2004/05:297) anmodat regeringen att återkomma till med förslag till åtgärder för att komma till rätta med konkurrensproblemen mellan offentlig och privat sektor. Regeringen avser, i enlighet med riks- dagens tillkännagivande, att återkomma till under /06. Regeringen arbetar fortlöpande med att fånga upp effekterna av genomförda regelreformeringar och att skapa lämpliga instrument för att vårda marknader som öppnats för konkurrens. Det handlar om att skapa väl fungerande marknader för framtiden. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en utvärdering av regelreformeringar inom tele-, el-, post-, inri- kesflyg-, taxi- och järnvägsmarknaden. Utredaren presenterade sitt betänkande (SOU 2005:4)och betänkandet bereds inom . 3.9Regler, tillstånd och tillsyn Ett enkelt, ändamålsenligt och effektivt regelverk är en grundförutsättning för att svenska företags konkurrenskraft skall kunna stärkas och därmed också för en god svensk tillväxt. Ambitionen i regeringens regelförbättringsarbete är därför hög och ingår som en del av genomförandet av innovationsstrategin. Arbetet bedrivs genom att förslag till nya eller ändrade författningar föregås av en konsekvensanalys beträffande effekterna för små företags villkor, genom en handlingsplan m.m. för förändringar i redan befintliga regelverk samt genom kartläggning och mätningar av reglers effekter och regelförändringsflöden. Inom EU är regelförbättringsarbetet en viktig del i Lissabonstrategin och skall ingå i de nationella handlingsplaner som varje medlemsstat skall anta för att uppfylla denna strategi. Även inom OECD-kretsen får frågorna en allt större betydelse. Den är drivande i arbetet på den internationella nivån, och är ett av de länder som har kommit längst i att utveckla och använda metoder samt strukturer för regelförbättring. Ett förberedelsearbete pågår med anledning av att , efter svensk begäran, kommer att granska regelreformeringsarbete med början . En slutrapport skall lämnas /2007. har fått ett särskilt ansvar för regelförbättringsarbetet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 svaret har reglerats i förordningen (2000:1178) med instruktion för Verket för näringslivsutveckling och innebär att verket i frågor om regelförbättring skall vara en resurs för såväl regeringen som andra myndigheter och enskilda. Företagsregistrering och Patenträttsliga frågor bildades genom delningen av (). ansvarar för företagsärenden medan PRV även fortsättningsvis har hand om registrering av patent, varumärken, tidskrifter och vissa personnamn. lämnades en departementspromemoria med förslag till ny ordning för kungörelser. I den föreslås att upplåter rätten att ge ut Post- och (PoIT) till . Avtalet kan frånträdas tidigast vid utgången av . Upplåtelseavgiften bestäms till , vilket motsvarar kostnaderna för utgivningen av . Förslaget innebär att PoIT publiceras elektroniskt på webbplats och är gratis att ta del av medan annonsörerna betalar annonsavgift. Vidare blir det lättare att ta del av kungörelserna och medför kostnadsbesparingar för näringslivet och . Avtalet godkändes av regeringen och en proposition i frågan väntas . Inom ramen för den europeiska patenträttsorganisationen har PRV gjort en studie över utvecklingen av (PCT) i samt över möjligheten att inrätta ett nordiskt patentinstitut. PRV deltar i diskussioner om utvecklingen samt försöker med andra nordiska patentverk finna former för ett mer formaliserat samarbete. Patentbesvärsrätten är en förvaltningsdomstol som har till uppgift att pröva överklaganden av beslut meddelade av PRV och . Patentbesvärsrätten ställer också inom ramen för sina resurser patenträttslig och teknisk sakkunskap till de allmänna domstolarnas förfogande. Patentskyddet är av mycket stor betydelse för företagande och tillväxt. Regeringen har därför tillkallat en utredare med uppdrag att se över de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt i , och (Dir 2004:55). Utredningen skall omfatta en analys av hur svenska företag hanterar patentering som konkurrensmedel i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 jämförelse med företag i andra länder i och den övriga världen och hur den fördelar sig på företag av olika storlek. Studien skall även innefatta en nordisk jämförelse och skall identifiera problem och möjligheter på den nordiska patentmarknaden. Uppdraget skall leda fram till förslag som kan skapa förståelse och insikt hos främst de små kunskapsintensiva företagen om de ekonomiska vinsterna och kostnaderna - med patentering och förslag om hur kunskapsintensiva företag kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innovationer. Vidare skall utredningen belysa sambandet mellan patentering och ekonomisk tillväxt samt innehålla en analys av nedgången av patenteringsfrekvensen i och de viktigaste orsakerna till denna. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . Minerallagen, miljömål och miljösäkring Beslut om tillstånd enligt minerallagen (1991:45) medverkar till att landets geologiska förutsättningar undersöks och att de resurser som regleras i minerallagen kan tas till vara genom tillstånd till nya gruvor. SGU har uppgifter som huvudansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö arbetar myndigheten med att genom olika åtgärder minska naturgrusanvändning.