prop · GT031d26 · 2006-01-01 00:00:00 — Miljömålsarbetet inom jordbrukssektorn har också stor relevans med hänsyn tagen till åtgärdsstrategierna för giftfria och resurssnåla kretslopp och hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö, hänsyn tagen till biologisk mångfald, kulturmiljö och människors hälsa. För en närmare beskrivning hänvisas till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. överlämnade regeringen skrivelsen En sammanhållen havsmiljöstrategi (skr. 2004/05:173). Skrivelsen avhandlar bl.a. övergödningen av haven. Arbetet på detta område tar sin utgångspunkt i miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Därtill poängteras vikten av fortsatt arbete särskilt inom EU och havsmiljökonventionerna. Även denna skrivelse behandlas närmare under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Arbetet med 2000, Life samt de statliga bidragen till lokala naturvårdsprojekt ger tillsammans med Miljö- och landsbygdsprogrammet goda förutsättningar för att bevara odlingslandskapets biologiska mångfald. Åtgärderna beskrivs närmare under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Miljö- och landsbygdsprogrammets åtgärder för ängs- och betesmarker utgör en särskilt värdefull möjlighet att trygga bevarandevärden i Natura 2000- områden i odlingslandskapet. EU:s ramdirektiv för vatten berör på olika sätt jordbruket. För en utförligare redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits med av- bedrivs av , och . Insatser inom ramen för den regionala utvecklingspolitiken är av betydelse för landsbygdens utveckling. Exempelvis kan insatser inom EU:s strukturfondsprogram nämnas. Dessa insatser har särskilt stor betydelse i norra och samverkar med åtgärderna riktade mot jordbruket. Strukturfondsprogrammen omfattar bl.a. åtgärder för att främja infrastruktur och kompetensutveckling som särskilt kommer näringsliv och befolkning på landsbygden till godo. Insatser inom politikområdet Landsbygdspolitik har också betydelse för den regionala utvecklingen. I samverkan med Mål 1- och Mål 2-programmen, Leader+ och det nationella stödet till jordbruket i norra medverkar Miljö- och landsbygdsprogrammet till utveckling av en livskraftig landsbygd liksom till en hållbar utveckling av jordbruket i landets alla delar. I de regionala tillväxtprogrammen för perioden 20042007 finns det möjlighet för åtgärder inom landsbygdspolitiken att samverka med åtgärder inom andra politikområden för att bidra till en hållbar tillväxt. Länen skall även arbeta fram regionala utvecklingsprogram som grund för det regionala utvecklingsarbetet. I de regionala utvecklingsprogrammen skall regionala mål beaktas, bl.a. landsbygdspolitik. I de regionala utvecklingsprogrammen skall det klargöras hur landsbygdspolitiken kan bidra till att målen för programmen uppnås. har på regeringens uppdrag undersökt hur landsbygdsdimensionen tas till vara i det regionala utvecklingsarbetet. Enligt redovisning är bilden splittrad, vissa län har ambitiösa program för landsbygdens utveckling medan landsbygden knappast omnämns i andra läns utvecklingsplaner. har även i samråd med , Verket för näringslivsutveckling och lämnat förslag om hur behovet av metod- och kunskapsstöd, avseende landsbygdsdimensionen i regionalt utvecklingsarbete, kan tillgodoses. Vissa regionala företagsstöd främjar utvecklingen av landsbygden som t.ex. det regionala bidraget till företagsutveckling. Dessa bidrar till att stimulera näringslivet samt att upprätthålla en god servicenivå på landsbygden. För en utförlig redovisning av insatser inom den regionala utvecklingspolitiken hänvisas till utgiftsområde 19 Regional utveckling. Åtgärder av betydelse för landsbygdspolitiken återfinns även under utgiftsområde 22 Kommunikationer. De areella näringarna är de dominerande markanvändarna på landsbygden och det är därför viktigt med ett integrerat arbete med den regionala utvecklingsplaneringen. För att målen om en långsiktigt hållbar utveckling av landsbygden skall kunna uppnås är det också betydelsefullt att miljö- och hushållningsaspekter som berör dessa näringar och andra förutsättningar för näringsliv, service och boende på landsbygden beaktas i utveckling och genomförande av den fysiska samhällsplaneringen. Skogen och skogsnäringen har stor betydelse för landsbygdsutvecklingen och finns i hela landet. Inom skogspolitiken verkar regionalt och lokalt genom samverkan med markägare med syfte att uppnå ett hållbart nyttjande av den resurs som skogen utgör, såväl för produktion som för miljö inklusive skogens kulturmiljövärden. skall bidra till att uppfylla målet för den regionala utvecklingspolitiken och arbetar lokalt, förutom med skogsbruksåtgärder, även med bl.a. arbetsmarknadspolitiska åtgärder och satsningar kopplade till turism. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Målet för landsbygdspolitiken är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Målet omfattar en hållbar livsmedelsproduktion, sysselsättning på landsbygden, hänsyn till regionala förutsättningar och uthållig tillväxt. Vidare skall jordbrukets natur- och kulturvärden värnas samt jordbrukets negativa miljöpåverkan minimeras i syfte att bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen uppnås inom en generation. Indikatorer som används för att beskriva den ekologiska utvecklingen på landsbygden är bl.a. areal hävdad ängs- och betesmark, omfattning av landskapselement i odlingslandskapet, kväveutsläpp från jordbruket, ammoniakutsläpp från jordbruket, miljö- och hälsoriskindex kopplat till växtskyddsmedel, ekologiskt odlad mark samt areal anlagd våtmark på eller i anslutning till jordbruksmark. Indikatorer som beskriver den ekonomiska och sociala utvecklingen på landsbygden är bl.a. befolkningsförändring på landsbygden, omfattningen av jordbruket i olika regioner samt antalet diversifierade lantbruksföretag. Ekologiskt hållbar utveckling av landsbygden Flera av de nationella miljökvalitetsmålen berör jordbruket. Framför allt gäller detta Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö och Myllrande våtmarker. Regeringen bedömer att omfattningen av ängs- och betesmarkerna i landet bevaras i stort med nuvarande åtgärder och att måluppfyllelsen avseende betesmarkerna är god. Ökningstakten vad gäller ängsmarkerna är emellertid inte tillräcklig för att uppnå fastställda mål. Vidare är den befintliga ökningstakten högre för den 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 totala arealen ängsmarker och lägre för de ängsmarker som har högst kvalitativa värden. Utifrån regeringens förslag beslutade om höjningar av ersättningsnivåerna för både ängs- och betesmarker. Förändringen träder i kraft . Bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald såväl som natur- och kulturmiljöer utgör en viktig del av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Enligt delmål kopplade till miljökvalitetsmålet skall samtliga ängs- och betesmarker skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Vidare skall arealen hävdad ängsmark utökas med och arealen hävdad betesmark av de mest hotade typerna utökas med till 2010. Inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet lämnas miljöersättning för hävd av ängs- och betesmarker samt även stöd för restaurering av marker. Omfattningen av ängs- och betesmarker i landet har valts som indikator för den ekologiskt hållbara utvecklingen på landsbygden. I tabell 7.3 framgår omfattningen av ängs- och betesmarker 2004 i förhållande till fastställda mål. Tabell 7.3 Areal ängs- och betesmarker i förhållande till fastställda mål Omfattningen av bevarad och restaurerad ängs- och betesmark i landet bedöms framför allt vara ett resultat av de miljöersättningar som lämnas inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet. ökade arealen betesmarker i miljöersättningen med ca . Kostnaderna för åtgärder i programmet specifikt riktade mot ängs- och betesmarker uppgick till ca varav ca finansieras av EU. Utöver de kvantitativa målen av hävdad areal är också de kvalitativa aspekterna viktiga. Det är angeläget att marker med höga biologiska värden hävdas och att skötseln av markerna utförs på ett ändamålsenligt sätt. Åtgärdsplaner för skötsel av de mest värdefulla ängs- och betesmarkerna har upprättats löpande . avslutades också en inventering av ängs- och betesmarker som påbörjades . Sammanlagt har ca inventerats. Inventeringen utgör ett mycket viktigt underlag i uppföljningen av de kvalitativa aspekterna av hävdade marker i landet. Den totala kostnaden för inventeringen uppgick till ca varav EU finansierar en mindre del. Även miljöersättningen för öppet och varierat odlingslandskap genom vallodling har betydelse för att uppnå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. i de mindre gynnade områdena ingår i åtgärden öppet och varierat odlingslandskap, vilket är något över det i programmet fastställda arealmålet för åtgärden . Den totala kostnaden för miljöersättningen för öppet och varierat odlingslandskap uppgick till ca varav ca finansieras av EU. Omfattningen av bevarade småbiotoper i landet har valts som indikator för den ekologiskt hållbara utvecklingen på landsbygden. Regeringen bedömer att miljöersättningarna för bevarande av natur- och kulturmiljöer på ett avgörande sätt bidrar till att småbiotoperna i landet bevaras i sin nuvarande omfattning och att målet rörande dessa därmed kan nås. Även avseende bevarande av landskapselement bedömer regeringen att målet kan nås till 2010. Enligt delmål kopplade till miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap skall mängden småbiotoper i odlingslandskapet bevaras i hela landet. Vidare skall mängden kulturbärande landskapselement som vårdas öka till 2010 med . Inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet lämnas miljöersättning för skötsel av värdefulla landskapselement som t.ex. stenmurar, odlingsrösen, alléträd och renhägn. Elementen har ett stort kulturmiljövärde som de ofta utgör värdefulla livsmiljöer för djur och växter. Genom miljöersättningen bevaras samtliga landskapselement på av totala åkerareal, vilket är i linje med det operativa målet för åtgärden i Miljö- och landsbygdsprogrammet. Ökningen av landskapselement som sköttes mellan 20002004 var beroende på typ av element. Andelen bevarade landskapselement är emellertid betydligt mindre i norra jämfört med slättbygderna. för natur- och kulturmiljöer uppgick till ca 2004 varav ca finansieras av EU. I Miljö- och landsbygdsprogrammet lämnas även miljöersättning för bevarande av utrotningshotade husdjursraser, vilket bidrar till att uppnå delmål kopplade till miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Det operativa målet i Miljö- och landsbygdsprogrammet är att 5 000 djurenheter skall omfattas av ersättningen, vilket nästan är uppfyllt. Kostnaden för åtgärden var ca 2004 varav ca finansieras av EU. Flera av delmålen under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning berör jordbruket. Inom detta område har utsläpp av kväve och ammoniak från jordbruket valts som indikatorer. Åtgärder inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet bedöms tillsammans ha inneburit en minskning med 3 kväve, vilket väsentligt bidrar till att uppfylla miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Nya beräkningar pekar emellertid på högre totala utsläpp av kväveföreningar till haven än de ursprungliga beräkningarna som låg till grund för delmålet om kväve. Av denna anledning bedömer regeringen att det kan vara svårt att uppnå delmålet kopplat till kväve trots det goda resultatet från åtgärder i Miljö- och landsbygdsprogrammet med syfte att minska växtnäringsläckage. Det kan således finnas behov av ytterligare insatser. Enligt delmålet avseende kväve skall de totala svenska vattenburna utsläppen söder om ha minskat med års nivå. I Miljö- och landsbygdsprogrammet finns en rad olika åtgärder för att minska växtnäringsförlusterna från jordbruksmark. Anslutningen till miljöersättningen för minskat kväveläckage genom odling av fånggröda och senarelagd jordbearbetning ökade med ca och uppgick till ca 2004, vilket är cirka fem gånger större än det operativa målet för åtgärden. Beräkningar pekar på att åtgärden ensamt lett till en minskning av kväveutlakningen från med ca . Kostnaden för åtgärden var varav hälften finansieras av EU. Anläggning av våtmarker och småvatten i anslutning till jordbruksmark har valts som indikator för en ekologiskt hållbar utveckling av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Takten på anläggning av våtmarker och småvatten måste öka om målet med anlagda våtmarker och småvatten skall nås till 2010. Våtmarker och småvatten bidrar till att uppfylla miljökvalitetsmålen Ingen övergödning såväl som Myllrande våtmarker. Detta genom att våtmarker och småvatten minskar halterna av växtnäringsämnen i vattendrag som de skapar värdefulla livsmiljöer för djur och växter. Enligt delmål till miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker skall våtmarker och småvatten anläggas eller återställas i odlingslandskapet . Detta mål skall till stor del nås genom åtgärder i miljö- och landsbygdsprogrammet. har totalt våtmarker anlagts eller restaurerats i odlingslandskapet, varav med åtgärder inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet. Därutöver finns uppgifter om ca våtmarker som har anlagts eller restaurerats med annan finansiering. Totalt har anlagts eller restaurerats under 20002004 varav ca inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet. Anlagda våtmarker inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet bedöms ha inneburit en minskad kväveutlakning motsvarande ca . Vidare bedöms våtmarker och småvatten som har anlagts tidigare än 2000 innebära ytterligare minskad kväveutlakning. Stöd har beviljats till ytterligare projekt för anläggning av våtmarker och småvatten men dessa är ännu inte slutförda. Kostnaden i Miljö- och landsbygdsprogrammet för anläggning och skötsel av våtmarker och småvatten 2004 var ca varav cirka en tredjedel finansieras av EU. Skyddszoner i anslutning till bidrar till att minska växtnäringsförlusterna till vattendrag. Åtgärder för anläggning av skyddszoner bedrivs inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet och sammanlagt fanns ca skyddszoner 2004, vilket är betydligt högre än det operativa målet i programmet . Jämfört med 2003 har arealen skyddszoner ökat med . Kostnaden för anläggning och skötsel av skyddszoner uppgick till ca 2004 varav hälften finansieras av EU. Enligt delmål till miljökvalitetsmålet Ingen övergödning avseende ammoniak skall utsläppen i ha minskat med minst 15 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 procent års nivå. Enligt beräkningar har ammoniakavgången från jordbruket minskat , vilket bedöms bero på förbättringar i gödselhanteringen och att antalet nötkreatur och svin har minskat. Enligt delmålet om vattenburna utsläpp av fosfor från mänsklig verksamhet skall dessa till 2010 kontinuerligt minska års nivå. Fosforeffektiviteten i jordbruket har enligt beräkningar ökat avsevärt . Beräkningar av minskningen av fosforförlusterna från jordbruksmark har däremot inte kunnat göras. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bedöms vara svårt att uppnå trots goda resultat av insatser inom politikområdet. Det kan därför finnas behov av att ytterligare åtgärder vidtas. Åtgärder i handlingsprogrammet för växtskyddsmedel bedöms ha stor betydelse för att minska hälso- och miljöriskerna. Andra åtgärder för att uppnå målet är miljöersättningen för ekologisk produktion samt skatten på bekämpningsmedel. Åtgärder i Miljö- och landsbygdsprogrammet samt handlingsprogrammet för användning av bekämpningsmedel bidrar till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Enligt miljökvalitetsmålet skall bl.a. hälso- och miljöriskerna vid användning av kemiska ämnen minska, vilket också valts som indikator för en ekologiskt hållbar utveckling av landsbygden. Baserat på ett riskindikatorsystem har miljöriskindex minskat med och hälsoriskindex med . Denna utveckling bedöms främst bero på informations- och rådgivningsinsatser inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet, produktutveckling samt reglering på området. Trots detta förekommer rester av bekämpningsmedel i vattendrag. Det ekologiska jordbruket kan också bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålet Giftfri miljö såväl som Ett rikt odlingslandskap. Omfattningen av ekologiskt odlad mark har valts som indikator för en ekologiskt hållbar utveckling av landsbygden. Målet för den ekologiska produktionen är att arealen bör uppgå till 2005 och att den ekologiska animalieproduktionen bör öka. Enligt målet skall av antalet mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm finnas i ekologisk produktion 2005. giska jordbruket ökade med ca och omfattade ca i hela landet 2004, vilket är av den totala åkerarealen. Preliminär statistik visar att målet för den ekologiska arealen nästan är uppfyllt. Det föreligger stora skillnader i andelen ekologiskt odlad åkerareal mellan olika delar av landet. Andelen åkerareal är avsevärt mindre i och slättbygder jämfört med andelen i landets skogs- och mellanbygder. Därmed är andelen ekologisk produktion störst i de geografiska områden som bekämpningsmedel används i förhållandevis liten utsträckning. Målet för animalieproduktionen har uppnåtts sammanlagt för berörda djurslag. Fördelat per djurslag beräknas emellertid andelen ekologiska mjölkkor vara . Den totala kostnaden för olika åtgärder med syfte att främja ekologisk produktion uppgick till ca varav ca finansieras av EU. Rådgivning, utbildning m.m. Det bedrivs en omfattande rådgivnings- och utbildningsverksamhet riktad mot lantbrukare inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet. Verksamheten bidrar till att uppfylla samtliga miljökvalitetsmål som berör jordbruket och som bedrivs inom områdena biologisk mångfald och kulturmiljövärden, skydd av miljökänsliga områden, ekologisk produktion, djurvälfärd samt energihushållning i växthus. Verksamheten riktas mot lantbrukare och omfattade 2004 ca 50 000 lantbrukare som erhållit rådgivning eller deltagit i utbildning till en kostnad av ca varav EU finansierar en fjärdedel. Verksamheten bedöms ha medfört större anslutning till de olika miljöersättningarna inom Miljö- och landsbygdsprogrammet och har ökat förståelsen för och kunskaperna om miljöfrågor. Ett syfte med rådgivningen är också att öka kvaliteten i de skötselåtgärder som lantbrukare utför inom ramen för de olika miljöersättningarna. Övriga insatser inom de olika nationella handlingsprogrammen för jordbrukets miljöfrågor såsom t.ex. lagstiftning och försöks- och utvecklingsverksamhet bedöms också att vara en viktig del av arbetet med att nå de miljökvalitetsmål som berör jordbruket. Ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden Befolkningsutvecklingen på landsbygden inverkar på möjligheterna till väl fungerande lokala arbetsmarknader och har betydelse för möjligheterna att upprätthålla en god servicenivå och därigenom bidra till en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Därför har befolkningsutvecklingen på landsbygden valts som indikator för en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Det finns tydliga trender i befolkningsutvecklingen på landsbygden. Bland personer mellan åldrarna sker en befolkningsminskning i mindre tätorter som större tätorter och tätortsnära landsbygd ökar. I norra minskar befolkningen i alla områdestyper. Trenderna är särskilt påtagliga för yngre personer mellan åldrarna . Andelen kvinnor på landsbygden mellan åldrarna uppgår till och för män till . Detta kan jämföras kvinnor respektive män i hela landet. En studie visar emellertid att män i åldrarna hade en större nettoutflyttning från glesbygder och tätortsnära landsbygder 2003 än vad kvinnor hade. Jordbruket kan bidra till bosättning, hållbar tillväxt och utveckling på landsbygden. Andelen sysselsatta inom jord- och skogsbruk minskar. är dock av männen i glesbygder och i tätortsnära landsbygder verksamma inom jord- och skogsbruk. För kvinnorna är motsvarande siffror . Jordbruket skapar dessutom attraktiva livsmiljöer, vilka generellt är en förutsättning för en livskraftig landsbygd. Åkerarealen och antalet jordbruksföretag har visat en nedåtgående trend . Trenden har varit mer påtaglig och särskilt i norra och i skogsbygder. Regionala förändringar i omfattningen av jordbruket har valts som indikator för en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet lämnas kompensationsbidrag vars syfte är att upprätthålla ett öppet odlings- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 landskap och att bibehålla sysselsättning i områden som är mindre gynnande av naturbetingade skäl. Åtgärden bidrar således till att uppfylla miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap såväl som till en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Anslutningen till kompensationsbidraget uppgick till ca fördelat på 20 429 företag. Den anslutna arealen ökade med ca som antalet företag minskade med 134 stycken. har emellertid både antalet företag och arealen minskat, det senare med i genomsnitt . Det nationella stödet till norra syftar till att säkerställa jordbruksverksamhet i regionen. Stödet är i flera fall av helt avgörande betydelse för fortsatt jordbruksproduktion i regionen. Stödet medverkar också till att bromsa befolkningsminskningen i området och därigenom skapa bättre underlag för service i de glesbefolkade landsbygdsområdena i regionen. Baserat på det nationella stödet till norra har jordbruksproduktionens samlade värde minskat under . stabiliserades dock utvecklingen, vilket framför allt berodde på att produktionen av ägg, slaktsvin samt bär och grönsaker ökade, något som kompenserade en viss minskad mjölkproduktion. Antalet företag i området minskade med jämfört för hela landet . har den totala åkerarealen i regionen inte minskat nämnvärt. Den uppsatta referensnivån för det nationella stödet, som fastställdes i samband med att blev EU- medlem, får inte överskridas. Utbetalningarna låg under referensnivån . Utvecklingen inom de mindre gynnade områdena inklusive norra speglar den allmänna strukturutvecklingen i landet mot färre och större gårdar. Regeringen bedömer emellertid att åtgärderna inom Miljö- och landsbygdsprogrammet, framför allt miljöersättningar och kompensationsbidrag, och det nationella stödet till norra starkt har bidragit till att det öppna landskapet finns kvar samt även motverkat nedläggning av åker- och betesmark. Detta gäller i första hand i svagare regioner där produktionsförutsättningarna är relativt dåliga. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Strukturåtgärder riktade mot jordbruket beviljades investeringsstöd om totalt ca i landet. Både antalet beviljade investeringsstöd och beslutade belopp har ökat jämfört med . Större delen av investeringsstödet går till djurmiljöinvesteringar. Regeringens bedömning är att investeringsstödet har haft en god måluppfyllelse avseende att underlätta och påskynda en anpassning till ett ekologiskt hållbart jordbruk samt till att öka landsbygdsföretagens konkurrensförmåga och främja ökad sysselsättning på landsbygden. Däremot har stödet endast haft begränsad effekt vad gäller diversifiering av jordbruksverksamhet. In- vesteringar i kompletterande verksamhet har emellertid ökat något och utgör nu av det totala stödet. Denna utveckling bedöms fortsätta som en effekt av utbildnings- och projektverksamhet inom området och bedöms också kunna bidra till en allmän diversifiering av verksamhet på landsbygden. Stöd till investeringar i förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter är inriktat på innovativ och småskalig livsmedelsförädling. beslutades om 94 projekt om ca i landet. Antalet projekt och beviljat stöd är i nivå med omfattningen . Företag inriktade på småskalig livsmedelsförädling har varit prioriterade. Tillgänglig statistik visar att de i programmen fastställda sysselsättningsmålen per beviljat stöd för både investeringsstödet till jordbruksföretag och stödet till investeringar i förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, bör kunna nås . Investeringsverksamheten vid jordbruksföretagen i 1-området, vilket omfattar de fyra nordligaste länen samt delar av , och , har varit vikande till följd av osäkerhet inför reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken.