prop · GT031d8 · 2006-01-01 00:00:00 — har det arbetsrättsliga regelverket och de personalpolitiska ställningstaganden som skall gälla för personalminskningen klarlagts och fastställts. Det statliga trygghetsavtalet är basen i det stöd som lämnas till uppsagda och uppsägningshotade. Vid årets början trädde ett nytt rörlighetsavtal i kraft. Där regleras bl.a. ersättningar i samband med dagpendling, veckopendling och byte av placering tills vidare. har arbetsgivaren klargjort och samverkat till ett nytt förhållningssätt till byte av placering tills vidare vilket kommer att få stor betydelse i samband med kommande omstrukturering. trädde ett nytt löneavtal i kraft på statens område. Avtalet har följts av ett lokalt avtal för Försvarsmakten. Enligt regeringens mening bör Försvarsmaktens nya rörlighetsavtal leda till en ökad kostnadseffektivitet. Regeringen anser vidare att det är viktigt att Försvarsmakten fortsätter att arbeta med att förbättra sin arbetsgivarroll. Regeringen avser att noggrant fortsätta uppföljningen av hur Försvarsmakten hanterar arbetsgivarfrågorna. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 beslutade om vissa personalfrågor i försvaret (bet. 2003/04:FöU3, rskr. 2003/04:168). konstaterade i sitt betänkande bl.a. att personalkostnaderna utgjorde en väsentlig del av anslagen till Försvarsmakten. Det är enligt utskottet viktigt att regeringen fortsätter att stärka sin uppföljning och styrning när det gäller arbetsgivarpolitiken inom Försvarsmakten. anförde vidare bl.a. att regeringen fortsättningsvis borde för redovisa personalkostnaderna inklusive avvecklingskostnaderna för personal inom Försvarsmakten. Enligt Försvarsmaktens kompletterande budgetunderlag uppgår lönekostnaderna och avvecklingskostnaderna enligt vad som anges i följande tabell. I tabellen visas värden i fast genomförandeprisläge 2005. Tabell 3.2 Löne- och avvecklingskostnader Enligt Försvarsmakten har det inte funnits möjlighet att dela upp personalkostnaderna på olika kategorier anställda som utskottet hemställt om. Regeringen anser att detta inte är tillfredställande. Regeringen finner det inte heller godtagbart att metoderna för hur personalkostnader beräknas skiljer sig åt mellan olika dokument som årsredovisningar och budgetunderlag. Därmed är det också svårt att dra några entydiga slutsatser. Inför innevarande period uppgav Försvarsmakten att man skapat en enhetlig metod för att beräkna kostnaderna. Metoden har använts i det kompletterande budgetunderlaget . Förändringen bedöms ge en mer relevant kostnadsbild som kan följas i fortsättningen. har sjukfrånvaron i Försvarsmakten totalt sett varit oförändrad i jämförelse med 2003. Som framgår av tabellen nedan skiljer sig sjukfrånvaron markant mellan könen, mellan olika åldersgrupper samt mellan yrkesofficerare och civilanställda. Tabell 3.3 Sjukfrånvaro i Försvarsmakten, procent Försvarsmakten menar att det finns indikatorer som tyder på en ökad sjukfrånvaro och särskilt när det gäller långa sjukskrivningsperioder. Försvarsmakten bedömer dessutom att sjukfrånvaron kommer att påverkas negativt av den omfattande omstrukturering som pågår. Enligt regeringens mening har Försvarsmaktens arbete gett effekt. Totalt sett har Försvarsmakten lyckats behålla en i jämförelse med andra samhällssektorer låg sjukfrånvaro trots att många anställda upplevt att framtiden varit osäker under förberedelserna inför det försvarspolitiska inriktningsbeslutet . Enligt Försvarsmakten sker ett omfattande drogförebyggande arbete som berör alla i Försvarsmakten. Inom ramen för projektet mot droger bedrivs ett drogförebyggande arbete riktat mot totalförvarspliktiga. Slumpvis drogtestning har genomförts av en majoritet av förbanden utifrån avtalet om Periodiska hälsokontroller. Närmare 2 500 drogtester har genomförts . En konferens för provtagande personal har genomförts. Konferensen erbjöd både fortbildning för provtagarna och diskussion kring erfarenheterna av testerna. har bedrivit forskning på Försvarsmaktens drogförebyggande arbete, med fokus på policy och drogtester. En utvärdering pågår. Genomförandet av de periodiska hälsokontrollerna med slumpvisa drogtester har avbrutits , till följd av tvivelsmål om avtalets giltighet. Enligt regeringen har Försvarsmakten bedrivit ett drogförebyggande arbete med godtagbart resultat. Det är viktigt att arbetet fortsätter. Regeringen finner det dock angeläget att parterna snabbt kommer tillrätta med de avtalsmässiga problemen så att de slumpvisa drogtesterna kan återupptas. Försvarsmakten redovisar ett sämre resultat 2004 med arbetet som bedrivits för jämställdhet och mångfald än föregående år. Att åtgärda de brister som JämO påtalat med myndighetens lönekartläggning har varit den högst prioriterade frågan och har lett till att visst annat arbete med myndighetens jämställdhetsplan har fått stå tillbaka. Detta till trots bedömde JämO myndighetens arbete med lönekartläggningen som ofullständigt och lämnade över ärendet till med förslag om vitesföreläggande. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 konstaterat att det saknas en heltäckande central befattningsvärdering och att kunskapsnivån inom myndigheten är otillräcklig. Det senare avser Försvarsmakten avhjälpa genom utbildningssatsningar . Försvarsmaktens centrala uppföljning av förbandens jämställdhetsarbete har visat att huvuddelen av förbanden inkommit med lokala åtgärdsplaner avseende jämställdhet. Försvarsmaktens bedömning av dessa åtgärdsplaner är att de flesta ligger på en god nivå. Åtta förband har ännu inte inkommit med en planering i detta avseende. Uppföljningen av förbandens obligatoriska utbildningar mot sexuella trakasserier har uppvisat brister i förhållande till kravet att fortlöpande utbilda nyanställda och värnpliktiga. har gruppen för stöd och samtal inte verkat på grund av resursbrist. Positivt är däremot att ytterligare rådgivare mot sexuella trakasserier har utbildats och att det nu finns totalt 270 personer med denna kompetens inom Försvarsmakten. Försvarsmakten, Försvarshögskolan och fick uppdrag av regeringen att ta fram strategier för att motverka ogynnsamma attityder och skapa ett ledarskap som bidrar till en arbetsmiljö som främjar jämställdhet och mångfald. Uppdraget syftade till att alla, oaktat exempelvis kön, etnisk tillhörighet eller sexuell läggning skulle känna sig välkomna och respekterade inom det militära försvaret. Myndigheterna bildade därefter ett samverkansråd för jämställdhet och mot diskriminering inom det militära försvaret. Arbetet inom Försvarsmakten med att motverka diskriminering på grund av sexuell läggning har skett inom ramen för projektet som ingår i EU:s så kallade Equalprogram. Projektet syftar till att gagna arbetsmiljön för homo, bi- och transpersoner och det sker i samverkan med polisen och . Tyngdpunkten i arbetet har legat på utbildningsinsatser för att öka kunskaperna och öppenheten kring homosexualitet och könsidentitet. Totalt utbildades 2 500 personer på sex utvalda förband. Däremot har Försvarsmakten inte tagit fram någon handlingsplan för att motverka trakasserier inom området. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har verkat för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män. Myndigheten har bland annat nått sina mål beträffande antalet kvinnliga uppdragsledare, civilingenjörer eller motsvarande. Andelen kvinnliga enhetsledare var , vilket i stort överensstämmer med andelen kvinnor på . gjordes endast ett fåtal externa rekryteringar. Verket hade ett stort behov av militär kompetens vilket medförde svårigheter att rekrytera kvinnor. har redovisat en plan för att motverka diskriminering av homo, bi- och transpersoner. Mångfaldsarbetet har integrerats med det systematiska arbetsmiljöarbetet. Det innebär att fokus ligger på det förebyggande arbetet bl.a. genom påverkan på norm- och attitydfrågorna. Totalförsvarets pliktverks arbete med jämställdhet har fortsatt . Myndigheten har som mål att det underrepresenterade könet för respektive yrkesgrupp inte skall underskrida . I stort sett har målet nåtts inom kategorierna lednings- och kärnkompetens men inte inom kategorin stödkompetens. En bidragande faktor är den fortsatt låga personalrörligheten i denna grupp. I Totalförsvarets pliktverks mångfaldsplan ingår en särskild plan för att motverka diskrimineringen av homo, bi- och transpersoner. har olika åtgärder vidtagits i syfte att öka medvetenheten och förståelsen för homo, bi- och transpersoners situation. fick regeringens uppdrag att bedriva ett projekt med information till ungdomar med utländsk bakgrund för att öka deras intresse och kunskap. har arbetet i projektet primärt omfattat planering och kartläggning. Flertalet av de anställda har deltagit i någon form av utbildning inom området. Myndigheten har också tagit bort säkerhetsklassningen för av befattningarna och på så sätt underlättat för personer med annat medborgarskap än svenskt att söka dessa befattningar. Försvarshögskolans strategiska jämställdhetsarbete fortsatte . bildades bl.a. en arbetsgrupp för att driva jämställdhetsarbetet ute på enheterna. För detta har enhetsspecifika planer dragits upp. Försvarshögskolan rapporterar att den sammantagna effekten av satsningarna är att medvetenheten ökat på skolan. Frågorna fick ökat fokus och målet att aktivt verka för att skapa en arbetsmiljö där alla har lika goda förutsättningar att trivas och utveckla sin kompetens eftersträvas. När det gäller rekryteringen av kvinnliga lärare och forskare finns fortfarande mycket kvar att göra. Att Försvarshögskolan i hög grad använder militära lärare bidrar till ett svårare läge än för exempelvis de civila högskolorna. Könsfördelningen vid har i princip varit oförändrad . Av de ca 700 anställda är män och kvinnor. Av de som anställts var män och kvinnor. Myndigheten uppger att av chefsbefattningarna innehas av kvinnor. Rekryteringen av personer med annan härkomst än svensk har ökat . Det har bidragit till en ökad mångfald inom organisationen. har en policy och handlingsplan för kränkande särbehandling. hade bland annat som mål att öka andelen kvinnliga ledare jämfört med föregående år. Inom myndigheten som helhet var andelen kvinnor 2004, men andelen kvinnor bland de anställda varierade mellan avdelningarna. Måluppfyllnaden har varit varierande. Nytt i jämställdhetsplanen är att föräldraledighet skall betraktas som kompetenshöjande och att barnlediga skall vara föremål för lönerevision. Ett jämställdhetsnätverk med representanter från samtliga avdelningar har etablerats och används för erfarenhetsutbyte, utbildning och uppföljning av myndighetens jämställdhetsarbete. Vid myndigheten finns ombud för dem som de känner sig utsatta för kränkningar (oavsett diskrimineringsgrund). En arbetsmiljöenkät genomfördes vilken behandlade olika former av kränkande särbehandling och resultatet har varit föremål för analyser för att ta fram åtgärdspaket. Handlingsplanen mot sexuella trakasserier och kränkande särbehandling är under revidering och omfattar samtliga typer av kränkningar. Myndigheten arbetar vidare med homo-, bi- och transpersonsfrågor integrerat med jämställdhets-, mångfalds- och diskrimineringsfrågor. Regeringen bedömer att arbetet som pågår inom Försvarsmakten och de totalförsvarsgemensamma myndigheterna bidrar till att synliggöra diskriminerande strukturer och attityder som kan finnas. kan konstateras att myndigheterna kommit olika långt inom olika områden och att arbetet hos samtliga måste fortsätta med en höjd ambitionsnivå för att kunna svara mot de krav som regering och riksdag ställer. Försvarsmakten är den myndighet som visat på den mest omfattande erfarenheten av att arbeta med jämställdhetsfrågor. Myndighetens jämställdhetsplan har exempelvis beskrivits av JämO i positiva ordalag. Regeringen ser dock mycket allvarligt på att Försvarsmakten inte levt upp till sina egna målsättningar avseende jämställdhet och sexuella trakasserier. Regeringen finner det mycket angeläget att Försvarsmakten kommer till rätta med dessa brister och kommer därför ge Försvarsmakten i uppdrag att redovisa hur myndigheten avser göra detta. Regeringen bedömer att det är viktigt att myndigheterna sätter stort fokus på implementeringen, uppföljning och utvärdering samt att man utnyttjar varandras erfarenheter i det fortsatta arbetet mot diskriminering. Detta till trots uppvisar myndigheten inte fortsatta framsteg vad avser genomförande och uppföljning. För samtliga myndigheter krävs ytterligare ansträngningar för att åstadkomma ett strukturerat och strategiskt arbete mot diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet och sexuell läggning. I de fall då myndigheterna inte lever upp till regeringens krav och inte har tagit fram de handlingsplaner 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 som skall vara styrande för mångfalds- och jämställdhetsarbetet ser regeringen allvarligt på dessa brister. Vad gäller rekrytering av det underrepresenterade könet till civila befattningar vid flera myndigheter sker den ofta från starkt mansdominerande områden. Regeringen bedömer därför att det krävs särskilda strategier för rekrytering och att erfarenheter från andra sektorer kan vara intressanta. Som exempel kan nämnas att högskolornas lärarrekrytering inom mansdominerade områden bör kunna vara intressanta för Försvarshögskolans fortsatta arbete. Försvarsmaktens arbete mot diskriminering på grund av exempelvis, kön, etnicitet eller sexuell läggning måste bedrivas på ett sådant sätt att myndigheten använder sina samlade kunskaper på ett effektivt sätt. Regeringen anser inte att det är godtagbart att myndighetens arbete inom ett avgränsat område, som lönekartläggning i enlighet med Jämställdhetslagen, får som konsekvens att myndigheten får svårigheter att leva upp till andra krav som lagen ställer, eller mål som regeringen angett. Försvarsmakten redovisar att verksamheten inom myndigheten blir alltmer tekniskt avancerad och komplex. Tillsammans med ett ökat internationellt engagemang och samhällets generellt ökade säkerhetskrav, innebär detta att säkerhetsaspekterna har fått ändrade och vidgade dimensioner. Myndigheten påpekar också att kravet på en säker verksamhet inte står i något motsatsförhållande till en effektiv verksamhet. Grunden för en effektiv och rationell verksamhet är att den genomförs på ett säkert sätt, framhåller Försvarsmakten. var tillsynsverksamhet reducerad på grund av Försvarsmaktens ekonomiska läge. har inspektionen kunnat öka sin verksamhet och genomföra fler tillsyner. I fråga om dödsfall i tjänsten, olycksfall och arbetsskador redovisar Försvarsmakten följande. omkom två värnpliktiga vid en båtkollision samt en anställd på väg till tjänstgöring. omkom tio personer och omkom tre personer. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Försvarsmakten konstaterar att skadetrenden går ned både långsiktigt och jämfört med . Det avser både anställda och värnpliktiga. För anställda gäller bl.a. följande. inträffade ca 440 olycksfall, var det nära 600 olycksfall. För de värnpliktiga uppgick det totala antalet skador bagatellskador och allvarliga skador 2004 till ca 1530 stycken. var det ca 1 850 skador. Regeringen anser, liksom , att Försvarsmakten genom bedriver ett aktivt säkerhetsarbete. Det nära informationsutbytet mellan (Försvarsdepartementet) och har fortsatt. Regeringen delar också den syn myndigheten anför i årsredovisningen, nämligen att grunden för en effektiv och rationell verksamhet är att den genomförs på ett säkert sätt. Detta synsätt måste enligt regeringen vara grundläggande för all verksamhet inom Försvarsmakten. Regeringen noterar att olycksstatistiken generellt visar att säkerhetsarbetet är framgångsrikt. Antalet olyckor minskar. I budgetpropositionen anförde regeringen dock att det är viktigt att fortsatta åtgärder vidtas. Inriktningen måste vara, betonade regeringen, att ingen skall dödas i tjänsten. Av årsredovisningen framgår att tre personer omkommit i eller i anslutning till tjänsten. Det är visserligen mindre än de tio som omkom , men i paritet med antalet omkomna . Två av dessa tre omkomna var värnpliktiga som dödades i en båtkollision. Denna olycka utreds av . Det är enligt regeringen viktigt att fortsatta och kraftfulla åtgärder vidtas så att antalet dödsolyckor minskar ännu mer. De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet finansieras genom utbildningsuppdrag samt organisationsstöd. Försvarsmakten har betalat ut till de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet vilket är mindre än 2003. Till stödjande verksamhet i , , , , och utbetalades , vilket var mindre än 2003. Utbildningsverksamheten på uppdrag av Försvarsmakten har genomförts med något lägre antal deltagare och utbildningsdagar än föregående år vilket anges bero på att Försvarsmaktens anslag reducerats. Efterfrågan på stödjande verksamhet från , , och har minskat något vilket bl.a. beror på dessa länders anpassning till Nato. Den stödjande verksamheten i och är fortfarande i en uppbyggnadsfas. Regeringen har i regleringsbrevet avseende Försvarsmakten angett att stödet till frivilliga försvarsorganisationer i , , och skall börja avvecklas 2005 för att helt kunna avslutas . har 11 av totalt 23 frivilliga försvarsorganisationer fått uppdrag från () för att utföra olika typer av utbildningar för sina medlemmar inom områdena svåra påfrestningar på samhället i fred och civilt försvar. Utbildningsuppdragen riktas främst mot behoven vid svåra påfrestningar på samhället i fred och genomförs inom de områden som bedöms ge ett väsentligt tillskott till samhällets krishanteringsförmåga. Organisationsstödet används för frivilligorganisationernas ledning och administration, försvarsupplysning, rekrytering, ungdomsverksamhet och funktionärsutbildning. Den del av kostnaderna som gäller ledning och administration ökade något jämfört med . 2004/05:5 Vårt framtida försvar uttalade regeringen sin allmänna bedömning av de frivilliga försvarsorganisationernas roll i det framtida insatsförsvaret. Regeringen finner fortsatt att stora delar av dagens frivilligverksamhet är inriktad mot det gamla invasionsförsvaret och anpassad till en numerärt större insatsorganisation. Regeringen anser att övergången till det tekniskt avancerade insatsförsvaret med höga krav på flexibilitet innebär att det inte längre finns ett lika stort behov av stöd från de frivilliga försvarsorganisationerna. Inom ett antal specialkompetensområden, främst för befattningar inom hemvärnet, samt inom ungdomsverksamheten kan organisationerna dock fortfarande bidra till försvarets förmåga. Det är därför angeläget att Försvarsmakten kan redovisa vilket behov av personal från frivilligorganisationerna som den framtida insatsorganisationen har. De utbildningsuppdrag som ger organisationerna skall riktas mot behoven vid svåra påfrestningar på samhället i fred, vilket medför att organisationerna får insikt om sina möjliga roller inom krishanteringssystemet. En rad samarbetsformer har också utvecklats mellan i första hand kommuner och frivilliga försvarsorganisationer, främst genom etablerandet av Frivilliga Resursgrupper (FRG) i många kommuner. Detta ökar möjligheten för enskilda att medverka i samhällets krishantering. Regeringen ser positivt på ett utökat samarbete mellan frivilliga försvarsorganisationer och kommuner, landsting, länsstyrelser och centrala myndigheter inom området svåra påfrestningar på samhället i fred. har Försvarsmakten ett särskilt sektorsansvar för ekologisk hållbarhet. Försvarsmakten redovisar att försvarssektorn, dvs. Försvarsmakten, , , och , har ett bra samarbete inom miljöområdet. Arbetet har haft två huvudinriktningar. Den ena har varit att utarbeta en gemensam miljöutbildning för försvarssektorn och därigenom införa ett s.k. miljökörkort. Den andra har varit att revidera sektorns miljöutredning och utarbeta nya sektorsmål. Avsikten med miljökörkortet är att skapa en gemensam kunskapsbas för de myndigheter som ingår i sektorn. Inriktningen är att utbildningen skall kunna komma igång . Försvarssektorns miljöutredning gjordes 1998/99. har verksamheten förändrats och nya mål och inriktningar beslutats. pågår därför en revidering av miljöutredningen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har också arbetet fortsatt med att minska energianvändningen och med att gå över från att använda fossila bränslen till att använda icke-fossila bränslen. Dessa åtgärder bidrar till att uppnå flera av de nationella miljökvalitetsmålen. bildades försvarssektorns kemigrupp. Gruppen arbetar bl.a. med att ersätta skadliga ämnen med mindre skadliga ämnen. Försvarssektorns sammanfattande påverkan på de av sektorn prioriterade nationella miljökvalitetsmålen redovisas i följande tabell. - Program för att effektivisera - Bara naturlig försurning - 30 stycken Gröna skogsplaner - Två stycken ÖMAS-planer - God bebyggd miljö - Sanering av farliga lämningar - Hantering av blyhaltiga - 17 stycken s.k. miljökulfång - Konvertering från CFC och HCFC till bl.a. HFC - Hav i balans och levande - Inga specifika åtgärder har Försvarsmakten bedömer att sektorns åtgärder bidrar till att uppfylla miljökvalitetsmålen i samtliga fall, utom de två sist nämnda där sektorn inte vidtagit några specifika åtgärder . När det gäller Försvarsmaktens eget miljöarbete i övrigt kan följande noteras. Det införda miljöledningssystemet integreras i myndighetens verksamhetsledningssystem. för internationella insatser börjat utarbetas. Manualen omfattar ett stort antal områden, varav den yttre miljön är ett område. Miljöfrågorna behandlar bl.a. kartläggning av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 befintliga föroreningar innan en bas upprättas, avfallshantering, utbildning samt uppföljning. Försvarsmakten har fortsatt medverkat i det internationella försvarsmiljöarbetet. Stödet, inom ramen för det säkerhetsfrämjande samarbetet, till , och har i stort sett avslutats . Samarbetet med har däremot fortsatt, liksom myndighetens medverkan vid miljökurser vid utbildningscentrumet i Nemencine, . Vidare pågår ett projekt avseende översättning av det svenska försvarets miljöhandbok med . har bedrivit ett omfattande miljöarbete. Några av de viktigaste åtgärderna för vidareutveckling av miljöledningssystemet har varit miljöutbildning av nyanställda och inköpare samt att upprätta och genomföra integrerade revisionsprogram. har också fastställt och börjat tillämpa Kriterier för kemiska ämnen som skall användas vid viss upphandling av materiel. Syftet med kriterierna är att den materiel som levereras till skall vara säker, både för människor och för miljö. har fortsatt arbetet med att införa ett miljöledningssystem och en miljöpolicy har tagits fram . De tyngsta vägande miljöbelastningarna anses tjänsteresor, mönstringsresor och resor till och från arbetet vara. I hyresavtalet mellan och Försvarshögskolan uppfylls Försvarsmaktens miljökrav. Detta innebär att Försvarshögskolans högt ställda krav uppfylls vad avser miljöpåverkan. Försvarets radioanstalts miljöarbete präglas av målsättningen att minimera all påtaglig skadlig miljöpåverkan och att vara förebyggande när det gäller miljöpåverkan. Som ett led i detta skall all personal vid radioanstalten genomgå miljöutbildning. bedriver både ett direkt miljöarbete bl.a. genom att miljöutbilda sin personal och minska energianvändningen och ett indirekt miljöarbete där myndigheten genomför miljöforskningsuppdrag åt regeringen och myndigheter inom den militära och civila sektorn. Myndigheten har även tagit initiativ för att föra upp miljöfrågorna inom ramen för det internationella materiel- samarbetet inom Framework Agreement/Letter of Intent. Regeringen konstaterar att Försvarsmakten och de övriga myndigheterna inom försvarssektorn fortsätter att bedriva ett ambitiöst miljöarbete som ger positiva resultat. När det gäller Försvarsmakten vill regeringen särskilt peka på vikten av den s.k. som utarbetas och miljöinnehållet i denna. Det är viktigt att miljöfrågorna beaktas också vid internationella insatser. Regeringen anser att övergången till användning av förnyelsebara bränslen är prioriterad. inrättades den nya organisationsenheten Livgardet i /med enheten .