prop · GT03204 · 2006-05-24 00:00:00 — Åtgärder i en postkonfliktsituation för att avväpna, demobilisera och återanpassa stri- dande parter kan bidra till att skapa politiska förutsättningar för en freds- process. Insatser inom rättsstatsområdet, såsom stärkande av institutioner (inklusive lagstiftande) och reformer av säkerhetssektorn, är av grund- läggande betydelse för att skapa trygghet, frihet och en hållbar utveck- ling. Mål: Att en större samstämmighet och samverkan mellan säkerhets- och utvecklingspolitik skall komma till stånd nationellt och interna- tionellt. Samstämmighet förutsätter dels analys av kopplingen mellan säkerhet och utveckling, dels att val av insatser för stabilitet, säkerhet och hållbar utveckling inom involverade politikområden görs med ambitionen att komplettera och förstärka varandra. Såväl analys som insatser på områ- den säkerhet och utveckling kräver kunskap, förståelse och känslighet för varandras discipliner. -arbetar internationellt genom att driva frågan om ett sam- stämmigt agerande i alla relevanta internationella fora, till exempel inom ramen för planeringen av EU:s civil-militära insatser. exempel är det arbete som pågår inom för sviktande stater (, FSG), där deltar i en studie om -För landspecifika insatser sker det svenska arbetet i disciplinövergri- pande arbetsgrupper och inom har interdeparte- mentala samrådsgrupper inrättats för ändamålet. -Regeringens expertgrupp för utvecklingsstudier (for Development Issues, EGDI) har analyserat länkarna mellan säkerhet och utveckling. En interdepartemental arbetsgrupp inom arbetar nu med att omvandla studiens slutsatser till praktiska åtgärder. Mål: Att institutionerna i sviktande stater skall stärkas. Så kallade sviktande stater, det vill säga stater som i olika hög grad lider av bristande institutionella resurser och inte kan tillgodose medborgarnas grundläggande rättigheter och behov, är potentiella konflikthärdar. Det pågår en intensiv internationell debatt som betonar vikten av att arbeta förebyggande i sviktande stater. Parisagendan slår fast att det är möjligt, också inom ramen för harmonisering och fokusering, att bedriva effektivt utvecklingssamarbete också i sviktande stater. Det kräver dock en an- passning till den sviktande statens speciella förhållanden och behov och att arbetet fokuseras till att etablera statsstrukturer som kan tillgodose basala behov och upprätthålla inre och yttre säkerhet inom ramen för grundläggande rättigheter. -deltar aktivt i det arbete som bedrivs i för sviktande stater i syfte att identifiera och utveckla metoder för sam- stämmigt agerande gentemot sviktande stater. deltar även i en studie där disciplinövergripande agerande i analyse- ras. Mål: Att den internationella förmågan att hantera konflikters alla faser skall förbättras. har ett starkt engagemang för kris- och konflikthantering och arbetar aktivt inom FN, EU, och Nato/PfF för att stärka dessa or- ganisationers civila och militära konflikthanteringsförmåga. Därutöver deltar i organisationernas fredsfrämjande insatser med militära förband och experter, poliser och andra civila experter på områden som rättsväsende, räddningstjänst och mänskliga rättigheter. vill för- verkliga ambitionerna om bättre multifunktionella insatser, bättre sam- verkan mellan civila och militära aktörer och bättre övergång från fred- främjande till fredsbyggande insatser och från akut krishantering till långsiktig återuppbyggnad. De internationella fredsfrämjande insatserna har allt oftare breda mandat att främja återuppbyggnad av samhällsstruk- turer, stödja reform av rättsväsende och säkerhetssektor samt bidra till återintegrering av forna stridande i det civila samhället. Också de mer snäva säkerhetsfrämjande insatserna är viktiga från ett utvecklingsper- spektiv, då de kan skapa förutsättningar för andra organisationer att ver- ka. -ökade anslaget för de internationella fredsfrämjande truppinsatserna. Det svenska deltagandet i insatserna har ökat, både kvantitativt och kvalitativt och möjliggör såväl deltagande i EU:s mi- litära snabbinsatsstyrka som fortsatt engagemang i mer långsiktiga Skr. 2005/06:204 insatser inom ramen för FN och regionala organisationer. deltar med militär trupp i de fredsfrämjande insatserna i norra (ISAF), (UNMIL), () och Kosovo (KFOR). -tog över ledningen för en regional enhet för ISAF. Insatsen är exempel på den nya typen av konflikthanteringsin- sats där det görs en konkret koppling mellan säkerhet och utveckling och syftar till att skapa den säkerhet som behövs för att insatser för en långsiktig utveckling skall kunna genomföras. Den regionala enheten innefattar både militär och civil personal, bland annat en rådgivare för utvecklingsfrågor. Det innebär en ambitionshöjning för det svenska bidraget till ISAF och det svenska bidraget till fred och återuppbygg- nad i . -I ett flertal fredsfrämjande insatser bidrar med en kombina- tion av olika insatser från olika politikområden. I tjänstgör mi- litära experter och poliser från EU:s insats till stöd för Afrikanska un- ionen i , liksom i FN-insatsen i landets södra delar. Därtill ger finansiellt stöd. På samma sätt finns ett brett svenskt enga- gemang i och i . -deltar med observatörer, logistik och logistikexperter till EU:s civila observatörsinsats i i , vilken har till upp- gift att övervaka fredsöverenskommelsen mellan den indonesiska re- geringen och GAM-rörelsen. -skall bidra med personella resurser till EU:s militära snabbin- satsstyrka. Förberedelsearbetet för detta fortsatte och styrkan kommer att stå i beredskap . -är drivande i internationella fora vad gäller betydelsen av ett fungerande polisväsende och andra insatser på det rättsliga området och inom offentlig förvaltning som viktiga instrument i de civila de- larna av konflikthantering. bidrar också aktivt till att koncep- tuellt vidareutveckla de civila kapaciteterna för konflikthantering in- ternationellt. -har drivit förslaget att skapa civila snabbinsatsgrupper inom ramen för EU-samarbetet. EU har beslutat att en sådan civil förmåga skall finnas . har nominerat 20 experter till snabbin- satsgrupperna från Sida, , , , och . -bidrar med militärobservatörer till majoriteten av FN:s insat- ser. Totalt handlar det om cirka 45 militärobservatörer. deltar också med poliser i fredsfrämjande insatser, inom ramen för framför- allt FN, EU och , i bland annat , , , och . medver- kade totalt 200 poliser i 18 insatser i 14 länder. -Tillsammans med de övriga nordiska länderna och bidrar Sve- rige bland annat till säkerhetssektorreformen i och i och . Insatserna innefattar stöd till upp- byggnad av ett fungerande polisväsende i och ett omskol- ningsprojekt för tidigare militärer till civila yrken i och Mon- tenegro samt rådgivning för gränsbevakning. -genomförde insatser för humanitär minhantering i , , , och . kommer efter riksdagsbeslut att öka sin internationella insatsförmåga och i högre omfattning delta i det kapacitetsuppbyggande arbetet i katastrofbenägna utveck- lingsländer. -stödjer regionala och subregionala organisationer, inte minst i , för kapacitetsuppbyggnad och verksamhet inom det freds- och säkerhetsfrämjande området. Inom ramen för den svensk- sydafrikanska binationella kommissionen har en arbetsgrupp bildats för att diskutera olika samarbetsmöjligheter för att främja fred och säkerhet, främst i . Ett möte hölls och det finns ett ömsesidigt intresse för fortsatt diskussion. Mål: Att klyftorna vad avser hanteringen av övergången från akut krishantering och humanitära insatser till fredsbyggande och långsiktig utveckling skall överbryggas. bedriver ett aktivt arbete inom framförallt FN och EU för att ett helhetsperspektiv skall tas och att utvecklingsexpertis skall ingå i den initiala planeringen för de multifunktionella mandaten. -För att gapet mellan fredsfrämjande insatser och mer långsiktigt arbe- te för utveckling skall överbryggas har drivit på för att FN skall skapa en fredsbyggande kommission, vilket nu har skett. Kom- missionen har en central roll för att minska gapet mellan den omedel- bara krishanteringen och det långsiktiga fredsbyggnadsarbetet och kommer på olika sätt att delta i och bidra till dess arbete. -Regeringen presenterade en studie man låtit utföra om sambandet mellan säkerhet och utveckling. Studien ligger till grund för fördjupade diskussioner och förslag till åtgärder. En interdepartemental arbetsgrupp har inrättats för att stärka samordningen i mellan policyutveckling för civil och militär konflikthantering. -har, genom , samordnat det inter- nationella projektet , där regeringar, organisationer och myndigheter från 14 länder utarbetat konkreta re- kommendationer för hur multifunktionella insatser kan genomföras, hur personal kan förberedas och hur samarbetet mellan FN och regio- nala aktörer kan stärkas. -Inom EU har verkat för ökad civil-militär samverkan både vad gäller planering och genomförande av insatser och varit drivande för att få till stånd en konceptuell överenskommelse om insatser för säkerhetssektorreform. -arbetar för att främja policyutvecklingen kring avväpning, demobilisering och integrering i samhället av före detta soldater (DDR). Inom det så kallade Stockholmsinitiativet, en internationell process inom vilken 26 länder och 23 organisationer deltagit, har re- kommendationer tagits fram för att stärka det internationella DDR- arbetet. En av de centrala slutsatserna är vikten av att hantera DDR- frågorna som en integrerad del av en övergripande fredsprocess. Bland övriga svenska aktiviteter av relevans i sammanhanget ingår Försvarshögskolans internationella kurser och svenskt stöd till DDR- processer i exempelvis . Mål: Att säkerhetssektorerna skall reformeras och stärkas i länder där detta är en nyckel till förbättrad samhällsstyrning. Arbete för utveckling och mot fattigdom riskerar att undergrävas om inte ett lands säkerhetssituation och behovet av att säkerställa en stabil och demokratiskt ledd säkerhetssektor beaktas. I många fall kan omfattande säkerhetssektorreformer (Security Sector Reform, SSR) be- hövas. arbetar med att formulera politik, utveckla metoder och kartlägga resurser och för att utöka sitt engagemang genom konkreta in- satser på området säkerhetssektorreform. Arbetet berör ett stort antal po- litikområden, som utrikes- och säkerhetpolitiken, försvarspolitiken och utvecklingssamarbetet. Resurser och kompetens från exempelvis för- svarssektorn kan på olika sätt bidra till att skapa en säker miljö som främjar utveckling, fattigdomsminskning och demokrati. Under och efter en konflikt har resurser ur försvarssektorn traditionellt haft en viktig roll att i ett kortsiktigt perspektiv skapa stabilitet och sä- kerhet. -förbereder ett ökat engagemang inom säkerhetssektorreform i . har valts ut som ett pilotland för ett brett svenskt en- gagemang och sammanhållen analys under 2006-2007. -arbetar för att stärka och fördjupa det säkerhetsfrämjande samarbetet med och stödet till , , , Molda- vien, och . Särskilt kan nämnas det Nordiska ini- tiativet, som lägger ett ramverk för samordning, vidareutveckling och fördjupning av de nordiska ländernas samarbete med västra inom SSR-området. Initiativet har under sitt första år utvecklats och kan sannolikt fördjupas ytterligare. -stödjer den afghanska nationella arméns säkerhetssektorre- form genom bidrag till särskilda grupper som inrättats inom ISAF. Mål: Att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra militära och civila internationella konflikthanteringsinsatser och att kvinnors aktiva med- verkan i konflikthantering och fredsbyggande skall främjas. är aktivt i ansträngningarna med att genomföra FN:s säkerhets- rådsresolution om kvinnor, fred och säkerhet, och för att stärka jämställdhetsperspektivet i de fredsfrämjande insatserna, öka kvinnors deltagande i fredsprocesser och att förstärka skyddet för särskilt utsatta kvinnor och flickor. -För att intensifiera genomförandet av säkerhetsrådsresolution och tydligare integrera jämställdhetsaspekten i freds- och säkerhets- arbetet har en interdepartemental arbetsgrupp inrättats inom . Denna skall presentera en nationell hand- lingsplan, vilken slår fast svenska åtgärder för genomförandet på tre nivåer, nationellt, i den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken, i andra regionala organisationer och det nordiska samarbetet, samt glo- balt i FN. -bidrar aktivt till genomförandet av FN:s säkerhetsrådsresolu- tion 1325 inom . Vid i i de- cember 2005 antogs ett beslut om kvinnor i konfliktförebyggande konflikthantering och i postkonfliktrehabilitering. Beslutet har sitt ur- sprung i det svenska initiativ som lanserades vid årliga sä- kerhetsöversynskonferens , vilket i sin tur följdes upp genom ett välbesökt 1325-seminarium som arrangerade i . -enades EU:s medlemsstater om en åtgärdsplan för genomförandet av resolution i den europeiska försvars- och sä- kerhetspolitiken och mycket tack vare svenska ansträngningar kunde EU:s medlemsstater godkänna en så kallad uppförandekod för insatser inom ramen för den europeiska försvars- och säkerhetspo- litiken. -I samarbete med stiftelse till Kvinna organiserade regeringen ett internationellt seminarium på temat Säkerhet på vems villkor? om kvinnors situation i fredsfrämjande insatser. -Särskilda rekryteringsåtgärder har utvecklats inom försvarsmakten för att främja en jämn könsfördelning vid yrkes- respektive reservof- ficersprogrammen och därmed i det längre perspektivet inom myn- digheten som helhet. Personer som uppfyller uppställda antagnings- krav och är av underrepresenterat kön, det vill säga mindre än 40 pro- cent av utbildningarnas deltagare, skall antas. Vid Statens räddnings- verk (SRV) pågår processer för att öka jämställdhetsintegrering i kris- och konflikthantering och SRV deltar i Försvarshögskolans forsk- ningsprojekt om internationella insatser ur ett genusperspektiv. -Baserat på jämställdhetsintegrerade mål- och resultatindikatorer har Försvarshögskolan i sitt regleringsbrev fått i upp- drag att integrera ett jämställdhetsperspektiv i all forskning och ut- bildning. om internationella insatser ur ett ge- nusperspektiv genomförs tillsammans med SRV, där det pågår pro- cesser för att öka jämställdhetsintegrering vid kris- och konflikthan- tering. -På regeringens initiativ tog ett nätverk för etiska regler och uppföran- dekoder 2004 fram en rekommenderad uppförandekod där det bland annat framgår att köp av sexuella tjänster inte är tillåtet under ut- landstjänstgöring. Den rekommenderade uppförandekoden fungerar som vägledning för etiskt korrekt uppträdande när svensk personal befinner sig på internationella uppdrag. -genomför SRV en utvärdering av uppförandekoden för svensk personal i internationella uppdrag, i vilken det bland annat framgår att den svenska sexköpslagen och straffbestämmelserna om människohandel gäller för svensk personal också under uppdragen. Uppförandekoden utgör en del av utbildningsinsatserna och an- ställningskontraktet för SRV:s insatspersonal. Försvarsmakten har deltagit i framtagandet av koden och arbetar för att med utgångspunkt från den fastställa en egen kod . arrange- rade ett seminarium i med anledning av Natos rik- tlinjer mot människohandel för personal i Nato-ledda konflikthanter- ingsinsatser. har bidragit till arbetet med att ta fram Nato:s riktlinjer. Mål: Att terrorismen skall bekämpas med fullt beaktande av de mänsk- Skr. 2005/06:204 liga rättigheterna och rättssäkerheten för individen. Förekomsten av terrorism minskar säkerheten, inte minst för kvinnor och barn, i utvecklingsländerna och begränsar utvecklingsmöjlighe- terna. I förhandlingar inom EU, FN, , och Nato/PfF för att stärka samarbetet mot terrorismen framhåller vikten av full respekt för folkrätten, de mänskliga rättigheterna och rättssäkerheten. -Tillsammans med och har påbörjat ett ar- bete för att utveckla sanktionsinstrumenten och göra dem mer rätts- säkra och utvecklingsfrämjande. -har aktivt bidragit till mot radikalisering och rekrytering och strategi mot terrorism. I denna anda har er- bjudit sig att stå för utbildningsinsatser inom rättsväsendet i syfte att stärka länders förmåga att implementera säkerhetsrådets resolutioner och de universella konventionerna mot terrorism och bidra till den institutionella utvecklingen som lägger grund för fattigdoms- bekämpning och utveckling i stort. -Som en uppföljning av pågår ett arbete i FN- sekretariatet med att utveckla en strategi mot terrorism. Genom EU bidrar aktivt till detta arbete, liksom till ansträngningarna med att finna en lösning i förhandlingarna om en mot terrorism. -För att stärka kunskapen om sambanden mellan utveckling, radikali- sering och rekrytering till terrorism, liksom förutsättningarna för att motverka radikaliseringsprocesser genom förebyggande insatser, har Sida givits i uppdrag att göra en bedömning av vilken på- verkan redan pågående insatser i utvecklingssamarbetet, i synnerhet i sårbara länder, har på möjligheterna att motverka uppkomsten eller förekomsten av terrorism. Mål: Att bidra till nedrustning och icke-spridning samt skärpt kontroll av konventionella vapen. är stark förespråkare för nedrustning och icke-spridning och är initiativtagare till mot massförstörelsevapen. Denna innebär bland annat att EU:s icke-spridningsklausul införs i avtal med tredje land. Att minska mängden tillgängliga vapen som kan bidra till eskalerande konflikter och osäkerhet är ett viktigt steg i arbetet för att uppnå en rätt- vis och hållbar global utveckling. -Den oberoende kommissionen mot massförstörelsevapen som Sveri- ge tagit initiativ till kommer att lägga fram sin slutrap- port. verkar för att kommissionens rekommendationer skall få så stort genomslag som möjligt. -arbetar aktivt för att tydliggöra det negativa sambandet mel- lan illegal eller okontrollerad spridning av små och lätta vapen och säkerhet, och därmed utveckling. Bland annat bidrar till pro- jekt i utvecklingsländer med syfte att komma till bukt med den okon- trollerade spridningen av dessa vapen. - har tillsatt en särskild ambassadör för att samordna svenska Skr. 2005/06:204 ansträngningar för att motverka olaglig och okontrollerad spridning av små och lätta vapen. -har medverkat aktivt för att ta fram en för be- kämpning av olaglig ansamling och handel med små och lätta vapen. Strategin antogs av Europeiska Rådet . -Inom ramen för FN framförhandlades ett instrument om spårning och märkning av små och lätta vapen. -verkar aktivt för en universell anslutning till Ottawakonven- tionen (truppmineförbudet). Arbetet med konventionen fokuseras i övrigt på den humanitära aspekten. -har anslutit sig till G8:s Globala partnerskap för nedrustning, icke-spridning och säkerhet i och andra länder i Oberoende staters samvälde (OSS). Bland annat avsatte 5,5 mil- joner kronor till förstöring av kemiska vapen i Sjtjutje i . -har i samarbete med andra länder tagit initiativ inom FN till att bryta handlingsförlamningen som präglar det internationella ned- rustningsmaskineriet. Mål: Att den svenska krigsmaterielexporten skall ske på ett sätt som inte motverkar en rättvis och hållbar global utveckling. har av utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska skäl valt att i viss utsträckning tillåta export av krigsmateriel. Säkerhet och frånvaro av väpnade konflikter är en grundläggande förutsättning för att utveckling skall kunna komma till stånd. Den internationella rätten tillåter varje land att ha ett militärt försvar för att främja nationella säkerhetsintressen och stabilitet. Tillgången till vapen kan emellertid, i länder som har svaga institutioner och där vapnen riskerar att hamna i orätta händer, utgöra ett hot mot en utvecklingsfrämjande stabilitet. Många utvecklingsländer saknar tillförlitliga kontrollmekanismer. Det är därför viktigt att se till att den svenska krigsmaterielexporten sker på ett sätt som inte motverkar arbetet för en rättvis och hållbar global utveckling. -För att förhindra att vapen hamnar i orätta händer tillämpar , förutom lagen (1992:1300) om krigsmateriel, dels nationella riktlinjer som anger när export kan ske, dels EU:s uppförandekod för vapenex- port. I den samlade bedömningen som görs innan ett utförseltillstånd beviljas beaktas om exporten kan riskerar att motverka en hållbar ut- veckling i mottagarlandet, mottagarlandets respekt för de mänskliga rättigheterna, förekomsten av interna och regionala spänningar, risken för väpnad konflikt och hur mottagarlandet uppfyller sina internatio- nella förpliktelser. -har varit drivande i arbetet inom EU för att utarbeta metoder för hur de nationella tillståndsmyndigheterna skall tillämpa uppföran- dekodens kriterium om hållbar utveckling med syfte att förstärka och harmonisera dess tillämpning. -I betänkandet, KRUT Ett reformerat regelverk för handel med för- svarsmateriel (SOU 2005:9) föreslås att de svenska riktlinjerna skall integreras med kriterierna i EU:s uppförandekod för vapenexport. En lagrådsremiss för detta förbereds inom . - bidrar till att utveckla metoder för att undvika korruption i Skr. 2005/06:204 upphandling av försvarsmateriel genom utvecklandet av så kallade 3.4Globala utmaningar och globala gemensamma nyttigheter Med en global utmaning avses de stora ödesfrågorna som mänskligheten står inför, till exempel världsfattigdomen, väpnade konflikter, klimatför- ändringar, utarmningen av våra naturresurser, spridningen av smittsam- ma sjukdomar. Som ett led i att hantera dessa utmaningar har tillsammans med tagit initiativ till en internationell arbetsgrupp för globala gemensamma nyttigheter. En viktig del av arbetet handlar om att stärka kunskapen om sambanden, liksom att identifiera politiska, in- stitutionella och, där så krävs, finansiella lösningar. Mål: Att identifiera praktiska lösningar som leder till ett bättre samar- bete och ökad mobilisering av resurser för att möta de stora globala utmaningarna. -och är initiativtagare till en gemensam internatio- nell arbetsgrupp vars uppgifter är att hitta en bra definition på be- greppet globala gemensamma nyttigheter, granska hur dessa gemen- samma nyttigheter hanteras på global nivå samt lämna förslag till förbättringar. Viktiga frågor som arbetsgruppen avser behandla är bland annat det internationella institutionella ramverket för att hante- ra globala utmaningar, och finansiering av globala gemensamma nyt- tigheter. Arbetsgruppen inledde sitt arbete och bak- grundsmaterial i form av ett antal rapporter har producerats. En slut- rapport skall läggas fram . Mål: Att kunskapen om effekterna av de rika ländernas samlade politik för utveckling i fattiga länder skall stärkas. - medverkar i ett internationellt forskningsprogram om ömsesidigt beroende och samstämmighet för utveckling. Det ge- nomförs i regi av utvecklingscenter och beräknas vara slut- fört . Nitton fallstudier har genomförts inom ramen för programmet och preliminära resultat från dessa har presenterats . De olika fallstudierna gäller effekterna i en- skilda utvecklingsländer av samspelet mellan politik inom områdena internationell migration, internationell handel, ut- ländska investeringar och bistånd. Dessa resultat har även använts som underlag för internationella seminarier kring frågan om hur ökad samstämmighet för utveckling kan uppnås. - medverkar i ett internationellt forskningsprogram som omfattar ett 20-tal landstudier och fyra tematiska studier (bi- stånd, handel, migration och investeringar) och leds av den interna- organisationen (). grammet är treårigt och skall slutredovisas . Mål: Att den svenska allmänhetens kännedom om och engagemang för Skr. 2005/06:204 den globala utvecklingen skall vara hög. -Världens Chans, vars mål bland annat var att ge nyckelgrupper kännedom och kunskap om millenniemålen, var enligt slututvärderingen framgångsrikt. På frågan om man kän- de till målet om halvera fattigdomen , svarade ja hösten . Tron på att det är möjligt att nå millenniemålen har ökat från . Annonskam- panjerna som genomförts bedöms som lyckade med rela- tivt hög grad av uppmärksamhet.