prop · GT0395 · 2006-03-14 00:00:00 — -Ett uppdrag har lämnats till Myndigheten för skolutveckling (Ju2000/8732) att genomföra särskilda aktiviteter inom utbildningsväsendet för att uppmärksamma frågor och utbildning om de mänskliga rättigheterna. Målgruppen är rektorer och lärare inom de samhällsorienterade ämnena i grund- och gymnasieskolan samt motsvarande skolformer. -beslutade regeringen att ge Myndigheten för skolutveckling som sitt största och viktigaste uppdrag att arbeta för en förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. lämnade myndigheten sin andra delrapport av uppdraget (dnr U2004/4668/S). Myndigheten framhåller i rapporten att det fortsatta arbetet bör inriktas på bland annat att utveckla svenskundervisningen för elever med annat modersmål än svenska samt utbildningssituationen för elever som kommer till under senare årskurser. -Regeringen aviserade i budgetpropositionen en förstärkt satsning på skolor i segregerade områden. avsätts för detta ändamål. avsätts för ytterligare insatser. Regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta fram en planering för hur överenskommelser om användning av dessa medel skall kunna träffas mellan å ena sidan myndigheten, och å andra sidan kommuner samt andra centrala aktörer. Uppdraget redovisades och slutsatserna bereds inom . -Totalt avsattes ur Allmänna arvsfonden till ungdomsföreningars lokala projekt mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Medlen fördelades under 20012003. -fanns ca 100 ungdomsambassadörer mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Dessa erbjöds utbildningar och handledning för sitt arbete i exempelvis skolor och i ungdomsorganisationer. -Regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att förebygga mobbning. Alla skolor skall ha ett handlingsprogram för att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling. har tagit fram Allmänna råd och kommentarer för arbetet mot alla former av kränkande behandling. Avisering i avsnitt 5.2 Regeringen arbetar med att undanröja hinder för en eventuell ratifikation av konvention (nr 169) om ursprungsfolks rättigheter. I den skrivelse om samepolitiken som regeringen avser att lämna till kommer denna process att beskrivas utförligare. En tillsattes för att utreda de gränser för renskötselområdet som avses i konvention 169. Den redovisade sitt arbete . Regeringen tillsatte också en utredning för att närmare utreda omfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen. Utredningens slutbetänkande presenterades . Dessa utredningar utgör en del i arbetet inför en ratificering av . Aviseringar i avsnitt 7.8 1.Regeringen avser att föreslå åtgärder för att tydliggöra organisation och för att göra regleringen av tingets arbetsformer tydligare. 2.Regeringen kommer att inleda förhandlingar med om en ny renbeteskonvention. 3.En nordisk expertgrupp skall tillsättas för att utarbeta ett utkast till en nordisk samekonvention. 4.Regeringen avser att lämna förslag till en ny rennäringspolitik. 5.Regeringen avser att tillsätta en för att identifiera gränser för renskötselområdet. 6.Regeringen har i regleringsbrev avsatt för den informationssatsning riktad till hela befolkningen om samernas kultur och historia som påbörjades . 1.Den 10 mars 2004 överlämnade regeringen en proposition om sametingslagen till . Sametingslagens regler ändras när det gäller sametingsvalens regler för överklagande av vem som skall tas upp i röstlängden, vilka som skall vara ansvariga myndigheter, tidsfrister för valen med mera. överlämnades en proposition om ökat samiskt inflytande till . 2.Den gamla renbeteskonventionen upphörde att gälla vid utgången av . Den s.k. Lappkodicillen är alltjämt gällande mellan och och utgör grund för det gränsöverskridande renbetet vid upphörandet av renbeteskonventionen. Förhoppningsvis föreligger en ny konvention mellan och . 3.Expertgruppen tillsattes 2002 och överlämnade sitt utkast till en nordisk samekonvention . Den remissbehandlas i , och . 4.Rennäringspolitiska kommittén föreslog i sitt betänkande En ny rennäringspolitik (SOU 2001:101) omfattande förändringar bland annat beträffande samebyarnas organisation och rennäringens administration. Delar av rennäringspolitiska kommitténs förslag ingår i den tilltänkta proposition om ett ökat samiskt inflytande som överlämnas till . Resterade delar av betänkandet kommer att fortsättningsvis beredas för att avslutas under nästa mandatperiod i samband med att tar ställning till frågan om en anslutning till konventionen nr 169 om urfolks rättigheter. 5.En tillsattes för att utreda gränserna för renskötselområdet. I uppdraget ingick att fastställa vilken omfattning samerna, så som det anges i konvention (nr 169) om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder, traditionellt innehar mark respektive nyttjar mark tillsammans med andra. tillsatte regeringen också en utredning för att närmare utreda omfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen. Utredningarna presenterade sina betänkande (se även ovan 5.2.) Därefter väntar remissbehandling och beredning. 6.Regeringens informationssatsning riktad till hela befolkningen om samernas kultur och historia påbörjades och avslutades . Som ett fortsatt led i informationsarbetet har fått i uppdrag att etablera ett permanent informationscentrum för samefrågor. Samiskt informationscentrum invigdes och är placerat i . är och sammanslagna till Utbildnings- och . Avisering i avsnitt 7.7 Regeringen har i Statens kulturråds regleringsbrev avsatt i syfte att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. Öronmärkta medel utgår för detta ändamål till . Uppföljning sker därmed genom det löpande myndighetsarbetet. Aviseringar i avsnitt 9.7 1.Regeringen avser att låta ta fram material om mänskliga rättigheter som kan användas inom utbildningsväsendet. I materialet skall de folkrättsliga aspekterna uppmärksammas. En kartläggning av de områden som är i behov av kompletteringar av utbildningsmaterial om mänskliga rättigheter samt en översyn av möjligheterna att ta fram detta material skall också genomföras. 2.Regeringen avser att låta undersöka möjligheterna att ta fram ett interaktivt utbildningsmaterial om mänskliga rättigheter. 3.Regeringen avser att stödja enskilda organisationer för att de skall kunna förbättra möjligheter att vidareutbilda sin personal och sina medlemmar om mänskliga rättigheter. 4.Regeringen avser att bidra till att mötesplatser för olika grupper i samhället skapas för diskussion om frågor som rör mänskliga rättigheter. 5.Regeringen anser att en informationsstrategi för att sprida kunskap om de mänskliga rättigheterna behöver utarbetas. Ett uppdrag att samordna arbetet med att ta fram utbildningsmaterial om mänskliga rättigheter lämnades till Forum för levande historia i regleringsbrevet . I uppdraget ingår också att sammanställa och tillgängliggöra befintligt utbildningsmaterial. Forum för levande historia skall redovisa uppdraget i samband med årsredovisningen. Med början 2006 kommer Forum för levande historia att sprida materialet från kartläggningen till utvalda målgrupper. Kompletterande utbildingsmaterial kommer att tas fram och spridas. Projektet beräknas vara genomfört . 3.Regeringen (och ) har valt att stödja bland annat MR-dagarna , 2004 och 2005 med sammanlagt . 4.Genom inrättandet av Forum för levande historia i finns en mötesplats för diskussion om bland annat mänskliga rättigheter. Forum turnerar också i landet med utställningar som bland annat har anknytning till MR. Det är således inte bara deras fasta lokaler som utgör mötesplatsen. Vidare ger regeringen bidrag till konferenser och möten av olika slag, bland annat via och . 5.En intern informationsstrategi för har utarbetats i arbetsgruppen för mänskliga rättigheter och antogs . Strategin kommer att vidareutvecklas i relevanta delar i den undergrupp till arbetsgruppen som arbetar med en intern utbildningsstrategi för . Ansvaret för integration och mångfald samt minoritetspolitiken flyttades från till . Åtgärderna inom dessa områden redovisas därför under i denna uppföljning. Aviseringar i avsnitt 7.2.3 1.Frågan om länsstyrelserna bör ges tillsynsansvar över jämställdhetslagens (1991:433) regler om aktiva åtgärder bereds inom . 2.Detsamma gäller de förslag som Rådet för jämställdhetsfrågor som rör transporter och IT har lämnat. 3.Statistiska centralbyrån har fått i uppdrag av regeringen att utföra en tidsanvändningsstudie som skall ge information om arbetsfördelningen i hemmen. 1.Frågan ingick i det uppdrag som den ovan nämnda har haft. Kommittén har slutredovisat sitt uppdrag. 2.I slutbetänkandet från för transporter och IT föreslogs ett sjätte transportpolitiskt delmål för ett jämställt transportsystem. Regeringen föreslog i propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20) och i betänkande med anledning av propositionen (bet. 2001/02:TU2) detta mål. Det lyder: Målet skall vara ett jämställt transportsystem, där transportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. 3.Studien från blev klar i 2003 och finns tillgänglig på myndighetens hemsida. Regeringen prioriterar bekämpningen av prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Allmänhetens stöd för förbudet mot köp av sexuella tjänster är stort. Antalet gatuprostituerade har minskat enligt samstämmiga uppgifter från både polis och socialtjänst. har gjort en kartläggning av situationen och en som gäller 2003. Lagen är en av de viktigaste faktorerna i det förebyggande arbetet för att motverka handel med människor för sexuella ändamål och för att skydda de kvinnor och barn som är eller riskerar att bli indragna i prostitution. Enligt polisens uppgifter visar det sig också att , sedan kriminaliseringen av köp av sexuella tjänster, blivit ett mindre attraktivt land för människohandlare. Aviseringar i avsnitt 5.2 1.Regeringen följer upp och intensifierar det arbete som pågår för att underlätta ratifikation av olika konventioner om mänskliga rättigheter. 2.Regeringen ser över i vilken mån ytterligare konventioner/tilläggsprotokoll till konventioner som rör mänskliga rättigheter kan undertecknas. 1.Arbetet pågår i arbetsgruppen för mänskliga rättigheter. Se även del II, avsnitt 2.2. 2.Arbetet pågår i arbetsgruppen för mänskliga rättigheter. Se även del I, avsnitt 3.2. Avisering i avsnitt 5.3 Regeringen ser över de reservationer som finns antecknade till olika konventioner och tilläggsprotokoll och överväger om de kan dras tillbaka. Arbetet pågår i arbetsgruppen för mänskliga rättigheter. (Se även bilaga 4.) Avisering i avsnitt 5.4 Regeringen följer noga upp den kritik som riktas mot vad avser åtaganden om mänskliga rättigheter. omfördelades en del av ansvaret inom för rapportering till FN:s övervakningskommittéer och för uppföljning av slutkommentarerna, bland annat i syfte att förbättra uppföljningen av kommittéernas synpunkter. Avisering i avsnitt 6.3.2 För myndigheter med särskilt ansvar för mänskliga rättigheter kommer regeringen att överväga att ytterligare uppmärksamma dem på deras ansvar, exempelvis genom bestämmelser i instruktionerna eller genom att i regleringsbreven ställa krav på återrapportering. Uppdrag att utbilda personalen i mänskliga rättigheter har lagts ut på ett tjugotal myndigheter och samtliga allmänna försäkringskassor . Uppdragen har återrapporterats. Arbetet följs upp i den strategi för myndighetsstyrning som togs fram i den interndepartementala arbetsgruppen för mänskliga rättigheter . Nya uppdrag lades ut på sju länsstyrelser i regleringsbrev 2004. Dessa har återrapporterat behov av att fortsätta med att integrera främjandet av de mänskliga rättigheterna i verksamheten. De har regleringsbrev fått i uppdrag att redovisa genomförandet av de handlingsplaner för mänskliga rättigheter som tagits fram genom tidigare uppdrag. I anslutning till genomförandet, och mot bakgrund av regeringens arbete för mänskliga rättigheter på nationell nivå, får länsstyrelserna även i uppdrag att uppmärksamma kommuner och landsting på deras ansvar att integrera perspektivet mänskliga rättigheter i verksamheten särskilt vad gäller de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Avisering i avsnitt 9.4 Regeringen avser att ge ett antal myndigheter och allmänna försäkringskassor i uppdrag att utbilda sin personal om mänskliga rättigheter. Särskild fokus i utbildningen skall läggas på informationssökning om mänskliga rättigheter. Se föregående åtgärd. Avisering i avsnitt 9.9 Regeringen avser att ge bidrag för MR-dagarna 2002. Regeringen gav bidrag till MR-dagarna 2002, 2004 och 2005. Aviseringar i avsnitt 10.2 1.Regeringen avser att se över tillgängligheten av internationella dokument om mänskliga rättigheter och domar från för mänskliga rättigheter och möjligheterna att i större utsträckning än översätta sådana dokument till svenska. 2.Regeringen avser att låta översätta till svenska framför allt kommande svenska rapporter till de sex som rör mänskliga rättigheter liksom de efterföljande kommentarerna och sprida bland annat de senaste rapporterna och kommenterarna och motsvarande dokument från till kommunerna. 1.Ett stort antal dokument om mänskliga rättigheter samt referat på svenska av domar mot har översatts och lagts ut på regeringens webbplats om mänskliga rättigheter, . 2.Rapporter till FN:s övervakningskommittéer översätts till svenska och läggs ut på regeringens webbplats om mänskliga rättigheter, liksom slutkommentarer och rekommendationer avseende från kommittéerna. utarbetar referat på svenska av domar från för nyhetsbrevet från . publiceras även på externa webbplats. Rekommendationer från utvärderingen av den första handlingsplanen Utdrag ur Bra början, men bara en början, En utvärderande kommentar om den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna, (dnr Ju2004/6673/D) I vårt uppdrag ingick att lämna rekommendationer inför det kommande arbetet med nästa handlingsplan. Nedan sammanfattas de slutsatser vi tidigare redovisat i en rad rekommendationer. Våra rekommendationer bygger till stor del på de synpunkter som kommit från de aktörer vi kontaktat under utvärderingsarbetet. 1.Själva ambitionen att utarbeta en handlingsplan för de mänskliga rättigheterna och att öppet redovisa regeringens prioriteringar är värdefull och uppskattad. Arbetet med planen har lett till ökad medvetenhet bland de direkt berörda inom och lagt grunden för en bättre samordning mellan enheter och departement. Detta i sig är ett argument för att fortsätta att utarbeta tidsbestämda handlingsplaner om mänskliga rättigheter. 2.Det faktum att det finns en handlingsplan om mänskliga rättigheter uppfattas också som en signal om att detta område är prioriterat i regeringens politik. Det markerar att regeringen inte ser frågor om mänskliga rättigheter som enbart utrikespolitiska problem och som ett medgivande att rättigheterna behöver skyddas också i vårt eget land. För att arbetet med den kommande handlingsplanen skall bli meningsfullt och ge resultat måste rättigheterna ges utrymme i den politiska processen och medel ställas till förfogande för målens uppfyllande. Detta är en trovärdighetsfråga. När det gäller mänskliga rättigheter finns föga utrymme för ett gap mellan ord och handling. 3.Det behövs en tydlig, officiell markering i regeringsförklaringen eller i annat sammanhang om att de av ratificerade traktaten för de mänskliga rättigheterna på ett bindande sätt skall påverka myndighetsutövning och rättskipning i landet. 4.Det var positivt och uppskattat att konsulterade brett och ingående med många olika intressenter under själva planeringsprocessen. Förväntningar finns om en liknande aktiv öppenhet inför nästa omgång. Vi rekommenderar också en närmare kontakt med under planeringsarbetet. 5.Nästa plan bör vara mer konkret, mer handlingsinriktad och tydligare om ansvar, tidsgränser och återrapportering. Den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna måste också vara kongruent med andra mer specialiserade handlingsplaner om mänskliga Ett strategiskt instrument i verkställandet av planen är regeringens regleringsbrev till myndigheterna precisa skrivningar om planens genomförande bör göras i dessa brev, inklusive om återrapportering. Uppföljning och återrapportering bör präglas av ett medborgarperspektiv med fokus på vilket resultat som uppnåtts. undersöka möjligheten att utarbeta indikatorer för att mäta resultatet av arbetet med de mänskliga rättigheterna. Om förväntat resultat uteblivit bör anledningen till detta utredas och nya åtgärder utarbetas. rekommenderar dessutom att det i myndigheternas instruktioner och/eller andra relevanta styrinstrument markeras att rättighetsperspektivet är Verksamhetschefernas engagemang och intresse är av avgörande Den kartläggning av nuläget som inleder arbetet med nästa handlingsplan måste bli djupgående. Den bör innefatta en seriös probleminventering och behovsanalys. Det är logiskt att strukturella aspekter får dominera även nästa handlingsplan, detta särskilt som till stor del har en katalytisk roll. Utrymme bör också ges för de kränktas och drabbades perspektiv och frågan om kompensation och reparation bör uppmärksammas. aspekt är hänsynen till dem som av olika skäl har svårt att föra sin talan. Vi föreslår att en bredare strategi utarbetas om språk och mänskliga rättigheter och att även punktskrift och teckenspråk inkluderas i den Även nästa handlingsplan bör definiera sakområden som ges särskild Det blir ett viktigt komplement till de mer strukturella åtgärder som i övrigt betonas i planen och kommer därmed att ge den nödvändiga konkretionen till planen som helhet. För samtliga de frågor som nämndes som särskilt prioriterade i handlingsplanen finns behovs av ytterligare planering och åtgärder. gäller också frågorna om diskriminering som behandlas i Nästa plan bör ha ett konsekvent jämställdhetsperspektiv och lyfta barnets rättigheter liksom den funktionshindrades rättigheter. Fördjupningar bör kunna ske om de äldres rättigheter och frågan om Det har hänt åtskilligt i vårt land om de nationella minoriteternas rättigheter och förväntningar finns nu om att ILO- konventionen nr 169 till slut skall ratificeras. Det beslutet kommer att kräva åtgärder för genomförande och för information om vad Nästa handlingsplan bör innehålla ett åtagande av regeringen att med jämna mellanrum redovisa arbetet att förbereda ratificeringar av internationella normer om de mänskliga rättigheterna och då också ange skäl till förseningar eller beslut att avstå från att Rekommendationer från FN:s övervaknings- kommittéer bör granskas systematiskt och beslutade åtgärder redovisas. 2005/06:95 Det bör också säkerställas att myndigheter och andra berörda som arbetar Bilaga 2 med de frågor som övervakningskommittéerna tagit upp blir informerande om sådana rekommendationer. Trots ambitioner om motsatsen fick de ekonomiska och sociala rättigheterna en förhållandevis blygsam plats i första handlingsplanen. En särskild analys behövs inför nästa plan om vilka krav som ställs för ett genomförande av den internationella konventionen om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna och sociala stadga. Lärdomar kan i det arbetet dras från erfarenheterna vid tillämpningen av . Vad som krävs är djupare förståelse av den egentliga innebörden av rättighetsbaserade program (en analys om nått längre inom biståndspolitiken). Att blivit allt mer mångkulturellt och att många invånare har rötter i andra länder ställer särskilda krav på lyhördhet om dessa människors rättigheter. Åtskilligt har gjorts t.ex. för att översätta väsentliga texter om mänskliga rättigheter till invandrar- och minoritetsspråk men tiden har kommit för en bredare studie om i vilken mån de nya svenskarna får del av sina rättigheter. Det handlar inte bara om risken för ett allmänt utanförskap utan också om mer konkreta hinder, språkliga och andra hinder som försvårar möjligheten att kräva sin rätt. De internationella åtgärderna mot terrorism har också berört . Terrorismen måste motverkas effektivt, men det är viktigt att den kampen sker inom ramen för normerna om de mänskliga rättigheterna. Månaderna efter vidtogs repressiva åtgärder som också drabbade personer i vårt land. Vi föreslår en särskild översyn av de lärdomar som kan dras av de åtgärder som då vidtogs, inklusive avvisningen av de två egyptierna . allomfattande och bör även inkludera rättighetsaspekten av hanteringen av hemlig utländsk underrättelseinformation och problemet om hur juridiska ombud skall kunna få möjlighet att agera i sina klienters intresse för att t.ex. hindra risken för tortyr eller grym, omänsklig eller Svenska avdelningen av Internationella har utarbetat en skrivelse (bilaga 5 till utvärderingen) om dessa frågor som bör tjäna som underlag för en sådan I ett brev till statsrådet gav jag, , också några kommentarer till handläggningen av fallet med de två egyptierna som avvisades (bilaga 4 till Utbildning om mänskliga rättigheter är av största betydelse i strävan att åstadkomma verklig förändring. Det gäller såväl rättigheternas plats i det ordinarie utbildningssystemet som fortbildning och vidareutveckling för de yrkespersoner som är särskilt relevanta för främjandet av de Detta bör vara en tydlig prioritet i nästa En omfattande genomgång av denna sektor bör omfatta läroplaner, läromedel, lärar- och har bidragit med en särskild analys om rättigheterna i skolsystemet (bilaga 3 till utvärderingen). rekommenderar den för särskild granskning och diskussion. 16.Mer behöver göras för att uppmuntra fortbildningen inom myndigheterna, inte minst på ledningsnivå om de mänskliga rättigheterna. Här behövs stöd till respektive myndighet. Det är viktigt att ger särskild prioritet till detta problem och söker organisatoriska former för att göra en sådan stödfunktion effektiv. 17.Primärkommunernas och landstingens roll för att skydda och främja rättigheterna är viktig men inte tydligt definierad. Kommunerna är skyldiga att respektera de internationella normer som ställt sig bakom. slår vi i vakt om det kommunala självstyret, vilket gör att mer konkreta åtgärder för främja rättigheterna inte kan dikteras av centralmakten. Detta dilemma kräver nya grepp som uppmuntrar beslutsfattare också på nivå att bidra till den nationella politiken för rättigheterna. Vi noterade att många kommuner på eget initiativ ligger långt framme och har antagit lokala planer för att skydda vissa rättigheter, medan andra kommuner släpar efter. Det är därför viktigt att företrädare för kommunerna konsulteras under utarbetandet av nästa handlingsplan och att utarbetar förslag om hur enskilda kommuner skall kunna få stöd för utbildning av personal om hur mänskliga rättigheter konkret skall kunna främjas. Det tycks vara en utmaning inför det fortsatta arbetet att planera och säkerställa effektiva åtgärder för rättigheterna på alla nivåer i vårt samhälle. Vi rekommenderar att ansvarigt statsråd reser detta problem med ledningarna för såväl Kommun- som . 18.Regeringen bör fullfölja arbetet med informationsstrategin med ambitionen att öka medvetenheten om de mänskliga rättigheterna och skapa en bred och öppen debatt. Regeringens hemsida för mänskliga rättigheter () har redan blivit ett viktigt instrument. Den används inte minst för skolbruk på ett meningsfullt sätt. Vi rekommenderar fortsatt satsning på denna webbplats. 19.Ombudsmännen är centrala för bevakningen av hur de mänskliga rättigheterna respekteras i vårt land. Det gäller både , BO och de ombud som är inriktade på diskrimineringsfrågorna , , HomO och DO.