prop · GT03110 · 2006-03-22 00:00:00 — SFV har genomfört tillgänglighetsutbildning för alla anställda inom , där även personal från och närvarat. SFV har genomfört tre pilotprojekt. Ett av dessa är i , som varit inriktat på arbetsprocessen med såväl fysisk tillgänglighet och information. Där har handikapprörelsen Bygg klokt varit med från början. Det andra projektet är på i med inriktningen på att alla skall ha möjligheten att ta sig ut ur en byggnad i händelse av brand och annan fara. Det tredje stora projektet är Långa raden på i . Hela SFV:s till- gänglighetsarbete har dokumenterats och beskrivits i boken lighet & kulturarv. I det fortsatta arbetet kommer man att sprida sina kunskaper och erfarenheter från tillgänglighetsprojekten. Fortsatta inven- teringar och åtgärder i fastighetsbeståndet kommer att genomföras. har beslutat om nationella språkpolitiska mål (prop. 2005/06:2, bet. 2005/06:KrU4, rskr. 2005/06:89). Av dessa fram- går att alla har rätt till språk, bl.a. att utveckla och bruka det egna modersmålet. Den nuvarande centrala statligt finansierade språkvården kommer därför fr.o.m. att förstärkas, samordnas och in- ordnas i myndigheten för att inrymma utökade insatser för svenska språket, nationella minoritetsspråk, det svenska teckenspråket m.m. har fått regeringens uppdrag att inordna språkvården i sin verksamhet och därmed inrätta en särskild funktion för vården av svenskt teckenspråk. Utredningen av teckenspråkets ställning (dir. 2003:169, 2005:40, 2005:100) I utredningens uppdrag ingår att kartlägga och analysera tillgängligheten avseende kultur och medier samt möjligheten till eget skapande för döva, dövblinda och hörselskadade. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . filmavtal infördes stöd till film och video för syntolkning och textning på svenska. Därmed förbättrades möjligheterna för hörselskada- de och synskadade att uppleva ny svensk film på biograf och video. uppgick detta stöd till . Stödet har använts till bl.a. svensktextning av svensk film på biograf, video och DVD, syntolkade filmvisningar på biograf, utgivning av syntolkad svensk film på video och DVD samt olika tekniska utvecklingsprojekt. I promemorian Inriktning på filmpolitiken (Ds 2005:8), framgår att omkring 800 000 hörselskadade är en stor potentiell publik till svenskspråkig film. För att främja möjligheterna för personer med funktionshinder att ta del av film- och videoutbudet framhölls behovet av fortsatt stöd till denna verksamhet. Ett nytt filmavtal trädde i kraft . Stödet till syn- och teckentolkning har lyfts ur själva avtalet. I stället är det Stiftelsen som ansvarar för och handlägger stödet. Målet är att göra film mer tillgänglig för personer med funktionsnedsättning och personer tillhörande de nationella minoritetsspråkgrupperna. Det framgår vidare att film för barn och ungdomar skall prioriteras. Digitalisering av biograferna bör kunna ge biograferna i princip obegränsade möjligheter att visa svensk film både med och utan text till relativt låg kostnad. Insatser inom kulturområdet på EU-nivå med inriktning på funktionshindrade antog rådet resolutionen eAcessibilityimproving the access of people with disabilities to the knowledge based society (2003/C 39/03). förhandlade rådet en rekommendation om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher, där man bl.a. poängte- rade vikten av att filmarvet, i form av filmer deponerade i nationella arkiv, görs tillgängligt även för personer med funktionshinder. avser kommissionen att presentera en rekommendation om digitala bibliotek, inom den informationsteknologiska strategin i2010. Det är viktigt att en sådan rekommendation beaktar informa- tionssamhällets potential för personer med funktionshinder och att handikapperspektivet finns med i arbetet med att tillgängliggöra det gemensamma kulturarvet. Stödet till taltidningar uppgår till . Riks- dagen beslöt i samband med behandlingen av statsbudgeten för att engångsvis anslå ytterligare till inköp av nya digi- tala taltidningsmottagare. Leverans av mottagarna kommer att ske med början . Regeringen beslutade att meddela TV4 tillstånd att sända marksänd television med analog teknik. De nya villkoren när det gäller TV4:s ansvar för att göra utbudet tillgängligt för personer med funktionshinder innebär en kraftig skärpning av kraven. TV4 skall texta alla icke direktsända svenska program. Vidare skall TV4 utveckla en fungerande metod för direkttextning av nyheter och under tillstånds- perioden påbörja sådana sändningar. TV4 skall vid vissa, ur demokrati- hänseende, särskilt viktiga sändningar såsom valdebatter använda Enligt TV4:s programredovisning har antalet textade timmar ökat från 2000 till 2004. Utöver den ordinarie medelstilldelningen tillfördes SVT för för insatser för ökad tillgänglighet för funktions- hindrade. SVT för en fortlöpande dialog med organisationer som före- träder personer med funktionshinder, främst rörande tillgänglighets- frågor, men även om skildringar av personer med funktionshinder i SVT:s utbud. Public serviceföretagen är ålagda att , i de s.k. public serviceredovisningarna, redovisa hur de lever upp till de krav som ställs i sändningstillstånden. Arkitektur, form och design I regeringens skrivelse om Arkitektur, form och design (2002/03:129) som överlämnades framgår att tillgänglighets- och användar- aspekterna är viktiga inom arkitektur, form och design. Konceptet Design för alla innebär att produkter, bruksföremål, byggnader, IT-produkter, inomhus- och utomhusmiljöer samt tjänster bör vara tillgängliga för alla människor oavsett kön, ålder eller funktionshinder så långt detta är möj- ligt. Detta leder till minskat behov av särlösningar. I skrivelsen aviserar även regeringen tillsättandet av ett råd för arkitektur, form och design. Rådet tillsattes och arbetet inriktas bl.a. på Design för alla. I det uppdrag regeringen lämnade till myndigheter m.fl. , om att medverka i , framgår att Design för alla är ett av de sju områden som särskilt skall lyftas fram, både under designåret och fortsättningsvis. Mer om de initiativ som tagits avseende Design för alla, beskrivs i kapitel 4.6. Allmänna arvsfondens stöd till kulturprojekt för att minska fördomar om personer med funktionshinder Totalt har regeringen beslutat att avsätta ur Allmänna arvsfonden för en treårig satsning (20002003) på ideella organisationers försöksverksamhet till kulturprojekt som syftar till att minska fördomar om personer med funktionshinder. En särskild utvärderare har fått i upp- drag att ge en bild av det samlade resultatet av satsningarna. Utvär- deringen kommer att presenteras . Samlad bedömning och fortsatta insatser Regeringen instämmer i bedömning att såväl som arbetar offensivt och strukturerat med sina respektive sektorsansvar och att arbetet utvecklats på ett positivt sätt. För att samspela med dessa positiva trender har regeringen gett i uppdrag att se över sitt sektorsansvar liksom sina etappmål. förslag om en ny formulering av myndighetens sektorsansvar kommer att beredas i . Vidare kommer en översyn av verksamhet för handi- Skr. 2005/06:110 kappolitiken att initieras . Översyn av public serviceuppdraget Regeringen anser att det ur demokratisynpunkt är angeläget att radio och TV är tillgängligt för alla. En parlamentarisk kommitté har haft i uppdrag att utifrån en bred omvärldsanalys ta fram ett underlag om de villkor som skall gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst. Kommittén hade i uppdrag att följa upp och utvärdera det arbete för ökad tillgänglighet som bedrivs inom public service-bolagen. Kommittén konstaterar att pro- grambolagens arbete med att öka tillgängligheten går i rätt riktning, men att det fortsatt bör vara en prioriterad fråga för programbolagen. Kom- mittén lämnade sitt slutbetänkande Radio och TV i allmänhetens tjänst Riktlinjer för en ny tillståndsperiod (SOU 2005:1) till regeringen . Regeringen har lämnat förslag till om nya villkor för den Radio- och TV-verksamhet i allmänhetens tjänst som bedrivs av och under kommande till- ståndsperiod fr.o.m. t.o.m. (prop. 2005/06:112). Regeringen föreslår att programföretagens ambitionsnivå avseende möjligheterna för personer med funktionshinder att tillgodo- göra sig programföretagens utbud skall höjas och tillgängligheten fort- sätta att förbättras. Målet på lång sikt skall vara att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. Programföretagen skall ha ett nära sam- arbete med representanter för de berörda grupperna. Radio- och (Ku 2000:01) Utredningen fick genom tilläggsdirektiv (dir. 2003:30) också i uppdrag att överväga behov av lagändringar för att förbättra tillgänglig- heten till TV-program för personer med funktionshinder. Uppdraget skall redovisas . 5.12 Samarbete inom EU, FN och andra internationella organ Stadgan om vilka grundläggande friheter och rättigheter som skall gälla i EU har skrivits in i fördraget om upprättande av en konstitution för Stadgan, som varit en politisk deklaration, utgör andra delen i det nya förslaget till fördrag och får därmed en stärkt roll. Integrering och icke-diskriminering av personer med funktionshinder behandlas i flera artiklar. I artikel II86 sägs att unionen erkänner och respekterar rätten för personer med funktionshinder att få del av åtgärder som syftar till att säkerställa deras oberoende, sociala och yrkesmässiga integrering och deltagande i samhällslivet. Stadgan förbjuder också alla former av diskriminering på grund av nationalitet, kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, språk, religion, politisk övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell lägg- ning (artikel II81). EU har också befogenheter att, inom ramen för konstitutionen, vidta åtgärder för att bekämpa diskriminering på dessa grunder (III-124). Andra bestämmelser rör exempelvis arbetslivet, arbets- tagares rättigheter, rösträtt, valbarhet och rättskipning. Konstitutionen har ännu inte beslutats. Inom finns ett tvärpolitiskt nätverk (The Disability Intergroup) som består av ett hundratal parlaments- ledamöter. Arbetsgruppen, som bevakar att handikapperspektivet beaktas inom samtliga politikområden, får stort genomslag genom att den består av medlemmar från i stort sett samtliga utskott och har medlemmar från alla partigrupperingar. Gruppen har ett nära samarbete med () som är den för handikapporganisationer. Samarbetet kring handikappfrågorna mellan medlemsstaterna på tjänste- mannanivå, sker i en högnivågrupp för handikappfrågor inom kommis- sionen. I högnivågruppen utbyter medlemsstaterna erfarenheter inom några nyckelområden som ingår i kommissionens handlingsplan. inriktades arbetet mot att handikappolitiken skall genomsyra alla politikområden, funktionshindrades roll i EU:s strategier för sysselsättning och social delaktighet samt tillgänglighetsfrågor i fokus. Vart annat år ger kommissionen ut en rapport om utvecklingen av handikappolitiken i medlemsländerna. Den första rapporten publicerades på Europeiska , KOM(2005)604. Den handlar om situationen för personer med funktionshinder i ett utvidgat . Kommande tvåårsperiod (20062007) skall fokus vara på en fortsatt aktiv inkludering av personer med funktionshinder, som bygger på värderingar i EU:s stadga om grundläggande rättigheter och på den kommande för funktionshindrades åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. En satsning skall göras på åtgärder för ett aktivt liv med arbete, stödinsatser med kvalité, och ökad tillgänglighet. Huvudansvaret ligger på nationell nivå. Kommissionen kommer att över- vaka de föreslagna åtgärderna i dialog med berörda ansvariga. I kommis- sionens socialpolitiska dagordning för åren 20052010 sägs att kommis- sionen skall ta fram en ny upplaga av sin handlingsplan samt publicera en rapport om situationen för personer med funktionshinder , på europeiska handikappdagen. I en grönbok om icke-diskriminering presenterade kommissio- nen sin analys av de framsteg som gjorts inom diskriminerings- området beträffande alla diskrimineringsgrunder. Genom ett brett sam- rådsförfarande fick kommissionen in mer än 1 500 bidrag med synpunk- ter på hur EU kan gå vidare med och intensifiera sina insatser mot diskriminering och för likabehandling. Kommissionen har publicerat ett meddelande KOM(2005)224 med en framåtblickande strategi som syftar till att främja icke-diskriminering och lika möjligheter för alla i EU. En viktig del i strategin är att säkerställa ett verksamt rätts- ligt skydd mot diskriminering. Kommissionen har en viktig roll i det arbetet, vilket regeringen välkomnar. e-integration är samlingsnamnet på arbetet med att skapa förutsättningar för samtliga medborgare i unionen att bli delaktiga i de möjligheter som informations- och kommunikationssamhället erbjuder (se rådets resolu- tion 2001/C 292/02). Särskild uppmärksamhet riktas mot kvinnor och män som riskerar social utestängning, bl.a. på grund av funktionshinder. Aktiviteterna som riktar sig mot personer med funktionshinder sker inom ramen för e-tillgänglighet (se kommissionens meddelande KOM/2004/0480), som är ett bidrag för genomförande av EU:s handi- kappstrategi. Den första specifika författningen En förordning om funktionshindrades rättigheter i samband med flyg- resor har förhandlats och beslutats i EU . Det är den första lagstiftningen (förordningen) som är specifik för funktionshindrade. Förordningen syftar till att uppnå två grundläggande mål. Ett mål är att förhindra att personer nekas att resa med flyg på grund av sitt funktions- hinder utan att detta är motiverat av tydliga säkerhetsskäl. Det andra är att garantera passagerare med funktionshinder att få kostnadsfri assistans med samma servicenivå över hela EU för att i praktiken ha möjlighet att resa med flyg. Europeiska socialfondens mål 3 och Equal Av åtgärderna inom mål 3-programmet har en åtgärd särskild fokus på personer med funktionshinder. Målsättningen för åtgärden Integration och mångfald, är att integrera personer med utländsk bakgrund och personer med funktionshinder på arbetsmarknaden genom kompetens- utveckling, validering av utbildning, underlättandet av eget företagande och höjd IT-kompetens. Syftet med åtgärden är att finna vägar att sam- manlänka företagens rekryteringsbehov med den kapacitet och potential som finns hos personer med utländsk bakgrund och hos personer med funktionshinder som står nära arbetsmarknaden. Antalet projekt har hit- tills uppgått till 467, med totalt 22 000 deltagare. Av deltagarna beräknas vara personer med funktionshinder. Gemenskapsinitiativet Equal syftar till att genom transnationellt sam- arbete främja nya metoder för att motverka alla former av diskriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden. Equal, som skall fungera som ett försökslaboratorium, omfattar i totalt ca för programperioden 20002006. Inom program- met arbetar man bl.a. med rehabilitering och ohälsa. Totalt 70 projekt s.k. utvecklingspartnerskap genomförs , av vilka flera avser insatser mot diskriminering av per- soner med funktionshinder. I utvecklingspartnerskapen har myndigheter, organisationer och företag gått samman inom ramen för gemensamma teman. Denna samarbetsform har inneburit en mobilisering av kompetens och resurser. Särskilda insatser görs också inom Equal-programmet för att sprida resultaten och påverka system och strukturer som bidrar till diskriminering. Regeringen driver generellt frågor om social inkludering och icke- diskriminering inom ungdomspolitiken i EU. I det nya programmet Aktiv ungdom 20072013 finns skrivningar med särskilt fokus på unga med färre möjligheter, inklusive unga med funk- tionshinder. Ungdomsministrarna gjorde en politisk överenskommelse om programmet. Den Europeiska ungdomspakten, som varit med att ta initiativ till, har också social inkludering som ett huvudtema. Den europeiska ungdomspakten innebär att EU- länderna har enats om att lägga större fokus på unga och att ta tillvara unga som en resurs i arbetet med den så kallade Lissabonstrategin. De frågor som har lyfts fram som särskilt viktiga i ungdomspakten är ungas möjligheter att få en bra utbildning och jobb, möjligheter att studera, praktisera och arbeta utomlands samt ungas delaktighet i samhället. Det Europeiska hade till syfte att öka medveten- heten om rätten till skydd mot diskriminering. EU och regeringen avsatte vardera för aktiviteter . Sisus hade ansvar för att planera, samordna och utvärdera insatserna som genomfördes i . Arbetet skedde i samarbete med handikapprörelsen. På EU-nivå följdes det Europeiska upp i rådsslutsatser och ett meddelande från kommissionen KOM(2003)650, Lika möjlig- heter för personer med funktionshinder En europeisk handlingsplan. Framför allt ligger meddelandet till grund för en flerårig handlingsplan som löper fram . Varje land kunde välja ett specifikt tema för året. I blev temat Mänskliga rättigheter. deltar i och integrering av personer med funktionshinder (CD-P-RR) inom parts- avtal på hälsoområdet. Kommittén har , i enlighet med den politiska deklaration som antogs vid ministermötet i , arbetat med att utforma en Handlingsplan för handikappolicy (to promote the rights and full parti- cipation of people with disabilities in society: improving the quality of life of people with disabilities in Europe 20062015). I det arbetet har även övriga länder i , utanför partsavtalet, deltagit. godkände Kommittén (CD-PR-R) handlingsplanen, som kommer att presenteras för , för slutlig behandling. Kommittén (CD-PR-R) föreslår att formellt inbjuder alla medlemsstater att anta och implementera Handlings- planen för handikappolicy, och därigenom aktivt delta i arbete för att integrera personer med funktionshinder. har även tillsatt en arbetsgrupp för att arbeta med frågor som rör barn med funktionshinder (ad hoc Group of Experts on Community Living (deinstutionalisation) of children with disabilities). FN:s konvention om funktionshindrades åtnjutande av de mänskliga rättigheterna Alla människor omfattas av de mänskliga rättigheterna. Det är ett faktum att människor med funktionshinder ofta möter svårigheter i sitt åtnjutande av rättigheterna. Frågan om funktionshindrades åtnjutande av mänskliga rättigheter har behandlats vid ett flertal tillfällen i FN:s kommission för mänskliga rättigheter i () men fick sitt verkliga genom- brott först . fattade FN:s general- församling ett beslut om att pröva frågan om en ny konvention för funk- tionshindrades åtnjutande av mänskliga rättigheter. slog sedan generalförsamlingen fast att en konvention skall tas fram. Arbetet pågår i en av generalförsamlingen för ändamålet särskilt tillsatt ad hoc-kommitté. Redan processen för att ta fram en konvention synliggör människor med funktionshinder på ett helt annat sätt . Genom konven- tionen får medlemsstaterna ett juridiskt instrument som kan ge ökad genomslagskraft för arbetet med att förbättra funktionshindrades åtnju- tande av de mänskliga rättigheterna. Målet skall vara ett samhälle som garanterar de mänskliga rättigheterna samt gör det möjligt för personer med funktionshinder att delta i alla delar av samhällslivet på samma villkor som andra. Konventionen bör utformas på ett sådant sätt att den kan tillämpas i alla FN:s medlemsstater. Arbetet i ad hoc-kommittén har varit unikt ifråga om handikapp- och andra frivilligorganisationers med- verkan. De vägledande principerna för konventionen inbegriper autono- mi, icke-diskriminering, deltagande, lika möjligheter, tillgänglighet samt hänsyn till variationen av personer med funktionshinder. tog initiativ till FN:s frivilliga fond till stöd för deltagande av frivilligorganisationer från utvecklingsländer. har bidragit med sammanlagt . Inom FN finns en särskild rapportör för handikappfrågor med uppdrag att verka för ökad kunskap om och uppföljning av . Hon rapporterar till FN:s sociala . målsättning i FN är att handikappfrågorna skall beaktas inte bara i ad hoc-kommittén utan att handikapperspektivet stärks även i andra forum som t.ex. övervakningskommittéerna för redan existerande konventioner på MR-området. lade tillsammans med övriga nordiska länder fram en resolution om handikappfrågorna i WHO som antogs av WHO:s världs- hälsoförsamling . Syftet var bl.a. att uppmärksamma betydel- sen av att WHO bl.a. intensifierar samarbetet inom organisationen för att höja livskvaliteten och verka för funktionshindrades rättigheter och värdighet samt ge stöd till medlemsländerna i deras arbete för att imple- mentera . WHO skall även ta fram en världsrapport om funktionshinder och rehabilitering. politik för global utveckling antog propositionen Gemensamt ansvar. politik för global utveckling (prop. 2002/03:122) som till- sammans med utrikesutskottets betänkande (bet. 2003/04:UU3) utgör grunden för en ny svensk politik för global utveckling. Politiken under- stryker att all form av diskriminering är hämmande för utveckling. Samt- liga politikområden skall genomsyras av två, ömsesidigt stödjande perspektiv; ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. Det senare perspektivet innebär att fattiga kvinnors, mäns och barns behov, intressen och förutsättningar skall vara utgångspunkten i strävandena mot det övergripande målet för samtliga politikområden, nämligen att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Rättighets- perspektivet sätter fokus på diskriminerade och marginaliserade individer och grupper, på jämställdhet mellan kvinnor och män och förverk- ligandet av barnets rättigheter. Båda perspektiven sätter individen i centrum som bärare av rättigheter och som drivkraft i utvecklingen. politik för global utveckling uppmärksammar att rätten till inflytande, delaktighet och möjlighet att påverka sin situation ofta är begränsad för personer med funktionshinder, bl.a. på grund av en diskri- minerande omgivning. I ett av politikens huvuddrag social utveckling och trygghet understryks behovet att ägna särskild uppmärksamhet åt människor med funktionshinder. genomfördes i ett nordiskt möte med biståndsministrarna. Mötet, som resulterade i en gemensam kommuniké, var en uppföljning av en liknande sammankomst i . Syftet med konferenserna var att intensifiera inte- greringen av ett handikapperspektiv i alla bi- och multilaterala utveck- lingsprogram som genomförs av de nordiska länderna. Sida har under 20022005 genomfört ett relativt stort antal insatser med personer med funktionsnedsättning som målgrupp från avgränsade insatser till mer omfattande. Bland insatser av större betydelse kan nämnas bidraget till (), ett nätverk av internationella handikapporganisationer för att personer med funk- tionshinder skall kunna delta i processen inom FN att ta fram en ny konvention om funktionshindrades åtnjutande av mänskliga rättigheter. i får stöd till studier/forskning för att belysa diskriminering av personer med funktionshinder och finna metoder och verktyg för att motverka diskrimineringen. Sida anordnar utbildning i Human Rights and Disability för del- tagare från olika delar av världen. genomfördes en två veckors utbildning för deltagare från . genomfördes även en utbildning för över 100 deltagare under namnet Skr. 2005/06:110 med temat inclusion. Bland andra särskilda satsningar kan nämnas att en Junior Professional Officer anställts vid för att arbeta med arbetet kring handikappkonventionen samt en satsning på en Biträdande Bilateral Expert till sekretariatet för arbetet med den afrikanska handikappdekaden. Det bör framhållas att insatserna för personer med funktionsnedsätt- ning nästan genomgående har ett MR-perspektiv och ingår som ett led i fattigdomsbekämpningen. Sida har arbetat fram ett positionspapper rörande barn och vuxna med funktionsnedsättning, som främst är riktat till Sidas medarbetare. Syftet är att lyfta fram villkoren för personer med funktionshinder och visa hur arbetet på handikappområdet kan bedrivas för att få genomslag inom utvecklingssamarbetet. Samlad bedömning och fortsatta insatser Den övergripande målsättningen för agerande i EU-samarbetet är att få gehör för ett svenskt synsätt på handikappfrågorna i olika processer.