prop · GT0382 · 2006-03-15 00:00:00 — Grunden till det framgångsrika sätt på vilket HCNM byggt upp sin konfliktförebyggande verksamhet är, förutom det faktum att denne baserar sina rekommendationer på gemensamma normer och åtaganden, att deltagande stater erkände att efterlevnaden av de åtaganden man gjort är legitima angelägenheter för hela OSSE-kretsen, och inte en intern angelägenhet för staten - det vill säga alla länder har rätt att ha synpunkter på hur andra deltagande stater hanterar dessa frågor. Ytterligare tre faktorer som lett till framgång är att alla deltagande stater accepterat HCNM:s mandat och därmed dennes rätt att avge rekommendationer i inhemska frågor, att högkommissarien verkar genom så kallad tyst diplomati och regeringar därför i förtroende kan be om dennes assistans och rekommendationer för att hantera spända situationer som riskerar leda till konflikt, samt att högkommissarien personligen åtnjutit starkt politiskt stöd för sitt arbete och sina rekommendationer. HCNM har fortsatt att följa utvecklingen och bedriva verksamhet i de länder där han varit aktiv . I dialogen med de centralasiatiska deltagande staterna har högkommissarien sökt främja regionalt samarbete kring utbildningsfrågor. Dessutom har han bedrivit flera projekt i , och som fokuserat på möjligheten för minoritetsgrupper att få undervisning på sitt modersmål, som de parallellt lär sig statspråket. Högkommissarien besökte och uppmanade då regeringen att föra en politik som främjar integration och respekterar mångfalden i det kirgiziska samhället. HCNM inledde även ett samarbete med som ska syfta till att utbilda och reformera polisväsendet för att göra polisen bättre att vinna förtroende hos samtliga etniska grupper i landet. Högkommissarien besökte för möten med presidenten, regeringsmedlemmar och lokala ledare. Han betonade bland annat vikten av att finna en balans mellan majoritetens vilja att stärka statsspråket och minoriteternas rätt till sitt eget språk. I fortsatte HCNM att genomföra det omfattande konfliktförebyggande programmet i Samska-Javakehti, som syftar till att integrera den armeniska minoriteten i det georgiska samhället. gav omfattande finansiellt stöd till programmet 2005. Högkommissarien har också tagit steg mot att påbörja ett liknande projekt för den azeriska minoriteten. Han upprätthöll en nära dialog med den georgiska regeringen och besökte landet två gånger . I den georgiska republiken driver han ett förtroendeskapande utbildningsprojekt för lärare som undervisar i georgiska respektive abchasiska. I fortsatte HCNM att verka för en återintegrering av krimtatarerna, som deporterades från . Han gav den ukrainska regeringen råd om minoritetslagstiftning. Högkommissarien besökte även och och följde bland annat utvecklingen av utbildningsreformerna i länderna, som syftar till att öka andelen lektionstid då undervisningen sker på statsspråket i de ryskspråkiga högstadieskolorna. HCNM fortsatte att följa utvecklingen i , i synnerhet situationen för de skolor i den transnistriska regionen som undervisar i moldaviska/rumänska med latinskt alfabet. HCNM initierade också ett projekt i med målsättningen att öka minoriteternas kunskaper i statsspråket. Högkommissariens engagemang i västra inkluderade en fortsatt dialog med regeringen i och om bland annat situationen i och södra . besökte högkommissarien också Kosovo, en region där HCNM tidigare inte varit verksam, för att utröna hur han skulle kunna bidra till försoning och förbättrade relationer mellan folkgrupperna. I fortsatte HCNM att på olika sätt stödja minoriteters möjlighet till högre utbildning, bland annat genom stöd till . implementeringen av lagen The Constitutional on the Rights of National Minorities. Högkommissarien upprätthöll dialogen med , och och bistod med råd om bland annat minoritetsrelaterad lagstiftning. besökte HCNM för att utveckla en dialog med de turkiska myndigheterna. 5Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), som inrättades 1992, ansvarar för att främja förutsättningar för demokratiska val bland deltagande stater och bistå länderna att bygga upp och stärka demokratiska institutioner. ODIHR bedriver verksamhet till skydd för de mänskliga rättigheterna och agerar kontaktpunkt för frågor om romer och sinter. har kontoret även ett program för tolerans- och ickediskrimineringsfrågor. Även jämställdhet, religionsfrihet, rörelsefrihet, det civila samhället och skydd av de mänskliga rättigheterna i kampen mot terrorism samt bekämpande av människohandel ingår i kontorets breda mandat. ODIHR har också till uppgift att följa hur deltagande stater efterlever och genomför gjorda åtaganden inom den mänskliga dimensionen samt att bistå fältkontor. ODIHR:s kontor ligger i och har drygt 120 anställda från 25 länder. Österrikaren är chef för . ställer två tjänstemän till ODIHR:s förfogande. genomförde ODIHR ett antal valövervakningsinsatser. Valövervakning ägde bland annat rum vid följande val: parlamentsval i (februari), parlamentsval (mars), kommunalval i (), parlamentsval i (juli), presidentval i (juli), parlamentsval i (november) och presidentval i (december). Utvärderingsmissioner sändes även till bland annat , och de palestinska områdena. bidrog med sammanlagt 53 valövervakare och tre experter. Valfrågan har stått i fokus i . och har tillsammans med ytterligare ett antal ofta ifrågasatt ODIHR:s mandat och opartiskhet. Dessa länder menar bland annat att ODIHR är alltför snabba med att kritisera enskilda deltagande stater för valfusk, när kontoret snarare borde ha en stödjande funktion och utarbeta valrapporter i samförstånd med värdlandet. Ett flertal expertmöten om valfrågor ägde rum . Ett arbete med förslag till tillägg i det så kallade Köpenhamnsdokumentet har påbörjats. Eftersom budget antogs först kunde inrättandet av en avdelning för tolerans- och ickediskrimineringsfrågor ske först , vilket kom att påverka arbetet för de tre särskilda representanterna för antisemitism, islamofobi respektive rasism, främlingsfientlighet och diskriminering, inklusive intolerans mot kristna. Konferensen i om antisemitism och andra former av intolerans resulterade i särskilt fokus på ODIHR-insatser rörande hatbrott och undervisning om förintelsen och antisemitism. Bland annat lanserades Skr. 2005/06:82 ODIHR:s informationsbas för tolerans och ickediskriminering . arrangerade ODIHR tillsammans med bland annat och centret om rasism och främlingsfientlighet (, EUMC) en internationell konferens i om genomförandet av handlingsplaner för romer och sinter i deltagarstater samt åtgärder för att motverka diskriminering av dessa grupper i . Utgångspunkt för konferensen var för att förbättra situationen för romer och sinter. En händelse som präglade ODIHR:s arbete var dödsskjutningarna av demonstranter i Andizjan, , och de efterföljande rättegångarna. I samråd med OSSE-ordföranden övervakade ODIHR efterdyningarna av händelserna i den mån det var möjligt. De uzbekiska myndigheterna vägrade inresetillstånd för personal från ODIHR som skulle verifiera fakta. ODIHR valde då att intervjua flyktingar från Andizjan, som hade flytt till efter händelserna. ODIHR:s rekommendation till deltagande stater var att kräva en oberoende internationell för att få klarhet i frågan. ODIHR behandlade även de rättegångar, eller snarare skenrättegångar, som ägde rum . Av dem som dömts har samtliga befunnits skyldiga och de har dömts till långa fängelsestraff. ODIHR:s rapport från rättegångarna förmodas vara klar . Varje höst organiserar ODIHR ett så kallat Human Dimension Implementation Meeting. Teman för mötet var tolerans och ickediskriminering, mediefrihet samt förebyggande av tortyr. En stor mängd särskilda seminarier ordnades också, vilket gav en god möjlighet till fördjupning i specifika frågor. arrangerade ett uppskattat och välbesökt kvällsseminarium om genomförandet av 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. höll även ett nationellt anförande om kvinnor i konfliktförebyggande och krishantering. Andra ODIHR-möten har bland annat behandlat frågor om migration och integration, mänskliga rättigheter och kampen mot terrorism samt försvarsadvokaters roll som garanter för rättvisa rättegångar. ODIHR:s programverksamhet för är omfattande. Programmens inriktning är bred och speglar det övergripande mandat som ODIHR arbetar efter. Verksamheten genomförs på västra , i , södra och . har lämnat särskilt stöd till stödinsatser i , på och för utbildningsinsats om mänskliga rättigheter och kampen mot terrorism. 6 Medierepresentanten () medierepresentant inrättades 1997. Ungraren är medierepresentant. RFoM:s kontor, som har ett tiotal tjänstemän, ligger i . Medierepresentantens uppgift är att följa utvecklingen i medierna i deltagarstaterna och verka för att principer och åtaganden följs vad gäller yttrande- och mediefrihet. RFoM har även en funktion att tidigt söka upptäcka problem på dessa områden och i samarbete med deltagarstaterna, övriga institutioner, andra relevanta OSSE-organ samt nationella och internationella mediesammanslutningar ta sig an problemen. 2005/06:82 Medierepresentanten sammanställer publikationer och andra dokument om inskränkningar i yttrandefriheten i OSSE-området. har medierepresentantens arbete med avkriminalisering av ärekränkningsärenden fortsatt. RFoM vill se ett avskaffande av dessa lagar eftersom de utgör ett hot mot yttrande- och mediefriheten. RFoM har gjort besök i några deltagarstater och han avser att fortsätta dessa besök. Medierepresentantens särskilda prioriteringar förblir desamma som tidigare: yttrandefrihet och internet; avkriminalisering av strafflagar rörande ärekränkning, förtal och icke tillåten rapportering om regeringsinformation som hindrar utvecklingen av en öppen diskussion om frågor av allmänt intresse. kunde medierepresentanten genomföra ett länge planerat besök i , som resulterade i en mycket kritisk rapport. Mediesituationen hade kraftigt försämrats bland annat genom att antalet nyregistrerade tidningar sjunkit och att antalet tidningar som tilldelats varningar av myndigheterna stigit. De vitryska myndigheterna använder sig av en mängd filter för att undertrycka den fria pressen. Vid besök i tog RFoM upp frågan om anklagelserna mot en turkisk författare, som skulle kunna resultera fängelse. Ungefär 50 personer är föremål för rättsprocesser i landet på grund av vad de skrivit eller publicerat. hade undersökningen i fallet med en mördad azerisk journalist ännu inte avslutats, vilket påtalades av RFoM vid besök i av utrikesminister. Även attackerna mot journalister vid en demonstration i efter parlamentsvalet har uppmärksammats. Men det finns även ljuspunkter. Medierepresentanten besökte och kunde då konstatera att det råder en hög grad av pluralism i medierna, såväl vad gäller antalet försäljningsställen som de olika åsikter som är representerade. Det finns ett rättsligt ramverk för fria medier och man arbetar med de utestående delarna. En rad rekommendationer gjordes angående tillämpningen av den nya sändningslagen. Medierepresentanten ordnar årliga konferenser i . Vidare arrangerades den sjunde regionala konferensen i om utvecklingen på medieområdet i regionen. Årets huvudteman var pluralism i medierna och internet. Den andra regionala konferensen i södra , som ägde rum , fokuserade på kvaliteten på statliga sändningar och internetfrihet. 7Kontoret för samordnaren av ekonomi- och miljöverksamhet (OCEEA) Kontoret för samordnaren av ekonomi- och miljöverksamhet (OCEEA) upprättades och utgör en del av . Samordnare för kontoret är en belgare, och under hans ledning arbetar ett tiotal tjänstemän, varav en svensk. Därtill verkar sexton ekonomi- och miljötjänstemän ute i fältmissioner. Kontoret har till uppgift att stärka förmågan hos Permanenta rådet och övriga institutioner att hantera ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter av säkerhet. Kontoret skall öka samarbete med andra internationella organisationer verksamma inom området, stärka de ekonomiska, sociala och Skr. 2005/06:82 miljömässiga delarna av fältverksamheten, fördjupa samarbetet med parlamentariska församling och bredda kontakter med enskilda organisationer och näringslivet. Kontoret söker genom sin verksamhet identifiera och rikta uppmärksamhet mot ekonomiska förhållanden och miljöaspekter som utgör ett hot mot säkerhet och stabilitet. Kontoret fungerar som en katalysator och utarbetar projekt som sedan verkställs i samarbete med andra aktörer och internationella organisationer. På miljöområdet sker samarbete med bland annat UNECE och om sambandet mellan miljö och säkerhet, kallat ENVSEC. Vidare bygger upp så kallade Århuscentra för att öka allmänhetens deltagande i miljöfrågor i enlighet med Århuskonventionen inom UNECE. Sådana centra finns i , och och flera är planerade. Inom ramen för dimension för ekonomi och miljö anordnas varje vår ett ekonomiskt forum i . Temat för det ekonomiska forumet 2005 var Demographic Trends, Migration and Integrating Persons belonging to National Minorities: Development in the Area. Vid ministermötet i antogs ett beslut om migration. tog fasta på att migration är ett ämne som kräver ökad uppmärksamhet och som måste hanteras inom olika dimensioner i . Beslutet slog fast att ska arbeta för ökad dialog mellan ursprungs-, transit- och mottagarländer. Ministermötet fattade även ett beslut om organiserad brottslighet som lade grund för ett intensifierat arbete på området. Verksamheten med polisrelaterade frågor är ett viktigt verksamhetsområde inom . Vid i antogs ett särskilt beslut om utökade OSSE-insatser på polisområdet, bland annat i form av stöd till de deltagande staterna vad gäller polisreformer, institutionsbyggande och polisutbildning. En demokratisk och multietnisk poliskår är ofta avgörande för alla faser av konfliktförebyggande arbete. Vidare är polisfrågorna kopplade till kampen mot organiserad brottslighet och alla former av människohandel och terrorism. (Strategic Matters Unit, SPMU) ligger inom generalsekreterarens kontor och leds av en polisrådgivare. Biträdande chef vid kontoret var till i mitten på 2005 en svensk polis. Fyra fältmissioner på västra arbetar med polisfrågor. Sammanlagt verkar cirka 100 internationella poliser under ledning på västra , varav ett knappt tiotal svenskar. första polisprojekt i inleddes i full skala . Polisprogrammet i inbegriper omfattande stöd till landets polisakademi, tekniskt bistånd samt utveckling av närpolisverksamhet. är bidragsgivare till detta projekt och ställde en svensk polis till förfogande . har verksamheten utvecklats och ytterligare projekt inletts i och södra . I bidrar polisenhet med tekniskt bistånd för landets övergång till ett modernt polisarbete och för respektive finns verksamhetsprogram som ska stödja uppbyggandet av de båda ländernas polisväsenden. bedriver en omfattande fältverksamhet på västra med sex fältmissioner i , och , och (inklusive Kosovo), samt . Av organisationens samlade budget för fältverksamhet går till denna region. Mandaten för de olika missionerna har formulerats utifrån situationen i varje enskilt land. Samtliga missioner är emellertid inriktade på demokrati- och institutionsbyggande i vid mening, vilket till exempel innebär övervakning och stöd till genomförande av val, utveckling av massmedier, rättsväsende, mänskliga rättigheter, jämställdhet och stöd till förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. En målsättning inom missionerna är att i ökad utsträckning använda sig av nationell kompetens, för att i efterhand kunna överlämna arbetsuppgifterna till landets egna strukturer. Fortsatta personal- och resursneddragningar av de flesta missioner kan därför förväntas i takt med att alltfler uppgifter övergår till lokala myndigheter. Undantaget är missionen i Kosovo där det inte är uteslutet att såväl mandat som resurser kan komma att förändras i samband med att statusförhandlingarna om Kosovos framtid fortskrider. fältmissioner i området har kommit att spela en viktig roll i ländernas närmande till EU och den reformprocess som skall göra det möjligt för länderna att bli medlemmar i unionen. Då länderna på västra närmar sig EU i allt högre utsträckning, är det inte osannolikt att arbete på fortsätter att fasas ut för att till viss del överföras till EU. ställer tjänstemän och poliser till förfogande vid flera av missionerna på västra . En fråga som varit särskilt aktuell på västra rör flyktingar och deras rätt att återvända. I början på 2005 möttes representanter från och , och samt i för att anta en deklaration om metoder för att kunna lösa alla utestående flyktingfrågor till slutet av 2006. missioner, UNHCR:s kontor och Europeiska kommissionens delegationer i respektive land gav stöd och uppmuntran till mötet och följer genomförandet av initiativet. Respektive land utvecklade så kallade färdplaner för att hitta lösningar på återvändandefrågan . närvaro i inrättades 1997. Verksamheten är inriktad på miljö och ekonomi samt valfrågor och demokratisering. En viktig uppgift för missionen har varit att bistå landet i samband med lokala och nationella val. Missionen har sedan lokalvalen 2003 fokuserat på reformer, i vilket stärkandet av vallagen var en viktig förberedelse inför parlamentsvalet som hölls . Stöd gavs till bildandet av en central och reformering av valkretsar. bidrog även med teknisk expertis till förbättring av vallistornas kvalitet, vilket hade varit ett stort problem vid lokalvalen 2003. I samarbete med inrikesministeriet har missionen etablerat ett modernt adressystem samt utvecklat en teknik för uppdatering av folkbokföringen. Efter parlamentsvalet framhöll internationella valövervakare att valet demokratiskt sett varit en framgång i jämförelse med lokalvalen 2003. Valet uppfyllde dock bara delvis och andra internationella normer. Allvarliga felaktigheter observerades under rösträkningen och diskriminering av minoriteter förekom i vallokalerna. Kvinnorepresentationen hade ökat marginellt jämfört med tidigare val. Antalet kvinnliga kandidater till parlamentet var dock fortfarande lågt och få kvinnor arbetade inom valadministrationen. Ytterligare en viktig prioritering inför valet var att verka för att parlamentets ställning skulle stärkas. Missionen har arbetat för parlamentets ökade oberoende, samt för att identifiera grundläggande juridiska, administrativa och organisatoriska problem i parlamentsarbetet. Nästa steg är att ge assistans för att modernisera och effektivisera parlamentets arbete. Missionen har gett stöd för ökat medborgerligt deltagande och mer öppenhet i rättsprocesser och i domstolarna. Ett projekt har initierats med fokus på att bekämpa den utbredda korruptionen inom det albanska rättsväsendet och en öppen och transparent lagstiftande process har förespråkats för att bekämpa denna. antog parlamentet en lag om kompensation och återbördande av bland annat exproprierad och konfiskerad egendom, ett arbete som deltagit mycket aktivt i även . Ett annat område som missionen arbetat aktivt med är bekämpningen av människohandel. Missionen har bistått den albanska polisen och myndigheterna med att utarbeta en nationell strategi mot människohandel. Biståndet ges genom utbildning av albanska gräns- och migrationspoliser för att förbättra deras kapacitet att hantera flyktingar, asylsökande och offer för människohandel. Missionen har hjälpt den albanska jämställdhetskommittén genom att stödja dess arbete med en arbetsplan för jämställdhet. Den har även arbetat med att granska och förbättra den albanska jämställdhetslagen. Utöver i finns fyra fältkontor ute i landet. Missionen har omkring 30 internationella tjänstemän varav ställer två till förfogande. OSSE-missionen i Bosnien och upprättades som en följd av den centrala roll tilldelades i genomförandet av 1995. Missionen samarbetar nära med övriga internationella organisationer i och , såsom Höge representantens kontor (OHR), EU och FN. Kärnområdena i missionens mandat var ursprungligen valfrågor, demokratiuppbyggnad och mänskliga rättigheter samt militärpolitiska frågor. En översyn av det internationella samfundets samarbete i Bosnien och , och en viss omstrukturering av arbetsfördelningen, gjordes av () . OSSE- missionen fick då utvidgade uppgifter bland annat inom utbildningsområdet. samordnar missionen det internationella samfundets utbildningsstrategi i landet och samarbetar nära med såväl nationella som internationella aktörer för att reformera utbildningsväsendet i landet. Missionen har gjort omfattande insatser för att främja etnisk integrering och utarbetandet av en nationell, enhetlig läroplan för de bosniska, kroatiska och serbiska eleverna. har missionen fortsatt sitt stöd för en förbättring av utbildningsväsendet. Bland annat har ansträngningar gjorts för att barn med speciella behov ska omfattas av den ordinarie utbildningen i Bosnien och . Frågan om äganderätt och återförande av privat egendom är ett viktigt led i återuppbyggnaden av det bosniska samhället och en förutsättning för flyktingars möjlighet att återvända. Missionen har ökat sitt redan omfattande arbete för att underlätta flyktingars och internflyktingars möjlighet att återvända. Missionen arbetar också för att främja demokratiutveckling med syfte att uppnå ett öppet politiskt klimat i landet. Arbetet har fokuserat på insatser som befrämjar ett ökat deltagande i det civila samhället, eftersom det konstaterats att politiskt engagemang till stor del saknas bland befolkningen. Den grupp som är mest negativt inställd är ungdomarna varför missionen valt att fokusera på denna grupp. OSSE-missionens huvudkontor ligger i med regionala centra i , , och Tuzla. Därutöver finns 21 fältkontor. ställer fem personer till missionens förfogande. 9.1.3Serbien och , inklusive Kosovo OSSE-missionen i statsförbundet och , tidigare , inledde sin verksamhet 2001. Missionens arbete är inriktat på stöd till uppbyggandet av demokratiska institutioner, mänskliga rättigheter, jämställdhet, minoritetsfrågor och massmedier samt förtroendeskapande åtgärder. OSSE-missionen i landet har också ett kontor i . Verksamheten omfattar valfrågor, allmänna demokratiseringsfrågor, stärkande av det civila samhället och översyn av delrepublikens lagstiftning. Missionens fokus när det gäller mänskliga rättigheter är att etablera och stärka de lokala institutioner som skyddar dessa samt att bistå med expertis. Stöd ges till ombudsmannainstitutionen, jämställdhetsprogram och åtgärder som förebygger människohandel samt främjande av tillgänglighet av rättshjälp. Missionen ger också skydd till nationella minoriteter och flyktingar samt bevakar att mänskliga rättigheter tillämpas. I frågor om nationella minoriteter låg prioriteten framför allt på romernas rättigheter. Missionen stödde skapandet av mer representativa myndigheter bestående av personer med varierande etnisk bakgrund. Missionen stödjer reformering av och utbildning inom rättsväsendet och övervakar nationella krigsförbrytarrättegångar. Missionen bistår också de nationella och lokala myndigheterna med råd och utbildning för att bekämpa organiserad brottslighet och korruption. OSSE-missionen har det samordnande ansvaret för polisreformer i och erbjuder stöd till myndigheter med att utveckla framgångsrika reformstrategier i och . Flyktingfrågor har fått en mer betydelsefull roll i missionens arbete i nära samarbete med UNHCR, Europeiska kommissionens delegationer och andra OSSE-missioner i regionen. Missionen har bistått och med teknisk hjälp inom ramverket för den deklaration som antogs i om flyktingåtervändande. Missionen omfattar omkring 40 internationella fast anställda tjänstemän och 31 internationella projektanställda. ställer fyra poliser till missionens förfogande. OSSE-missionen i Kosovo (OMIK) är alltjämt största. OMIK inrättades 1999 som en del av den internationella civila FN-närvaron , vilken inrättades genom 1244 (1999).