prop · GT031d8 · 2006-01-01 00:00:00 — Här avses främst markstridskomponenter som kan transporteras i C 130 och därmed integreras i EU:s snabbinsatsförmåga. Regeringen menar också att här bör inräknas även medelräckviddiga bekämpningssystem. Likaså bör områdena nätverksbaserade ledningssystem och robusta telekommunikationssystem sammanföras till ett område, benämnt Robusta nätverksbaserade lednings-, kommunikations- och informationssystem. Nischområdet flygfarkoster bör fortsättningsvis benämnas Luftburna fjärrstridssystem och omfatta flygfarkoster (bemannade och obemannade) samt systemteknisk interoperabel plattform för framskjuten övervaknings-, spanings- och ledningsförmåga. Tillgång till nya radarsensorer för spaning mot markmål (marklägesbild) bör enligt regeringens mening övervägas. I områdena ingår liksom tidigare sensor- och datafusion, signatur-, skydds- och systemdesign. Försvarsmakten har i sitt underlag närmare definierat sitt behov av engagemang inom de olika nischerna. I vissa fall finns behov av satsningar på utvecklingsprojekt i internationell samverkan, i andra ett behov av ren kunskap och i andra fall kan behovet tillgodoses genom köp av en produkt eller tjänst från industrin. Försvarsmakten har för områdena ovan definierat sådana behovsnivåer och därmed lagt en grund för en strategi för utveckling, anskaffning och kompetens inom respektive område. Även om det finns skilda ambitionsnivåer inom respektive nisch bör urvalet i första hand, från regeringens utgångspunkter, utgöra en grund för regeringens syn på inriktningen av materielförsörjningen. Därmed kan inriktningen utnyttjas för regeringens och bedömning av vilken prioritet en utvecklingsbeställning har. Regeringen menar att Försvarsmaktens närmare definiering av behovet inom nischerna, som av sekretesskäl inte kan redovisas i denna proposition, ligger i linje med regeringens uppfattning. Regeringen vill understryka att inriktningen inte innebär en hög prioritering för utvecklingsbeställningar för alla delområden inom nischerna. Försvarsmakten har i uppdrag att till utarbeta strategier för respektive nischområde. I Försvarsmaktens komplettering till särskild redovisning rörande nationella nischer 2004 inom materielförsörjningen har myndigheten rekommenderat att sjöstridssystem för spaning, och verkan, undervattenssystem för spaning och verkan samt amfibiefarkostsystem betraktas som en arena. Denna arena föreslås av myndigheten även omfatta funktionsövergripande kompetenser för logistikstöd. Försvarsmakten föreslår att områdena sammanförs till en nisch benämnd system för grunda vatten. Regeringen avser att fortsatt överväga förslaget. 3.8.5Inriktning 2006 för Försvarsmaktens verksamhetsgrenar i övrigt 3.8.5.1 Utbildning, planering m.m. Regeringens bedömning: kommer nyckelbefattningarna i det svenska Force Headquarters (FHQ) att bemannas. kommer den första terminen på värnpliktsutbildningen att påbörjas. Ett antal funktions- och ledningsövningar kommer att genomföras. Materielanskaffning och anpassning av befintlig materiel kommer att påbörjas. Skälen för regeringens bedömning: kommer arbetet med fortsatt planering och förberedelser för den nordiska snabbinsatsstyrkan att fortgå. De värnpliktiga kommer att påbörja sin första termin av utbildningen . kommer termin tre att påbörjas och kontrakt att skrivas. Funktions- och ledningsövningar kommer att genomföras. Samarbetsländerna, , och , har välkomnat erbjudande rörande samarbete inom framför allt ledningsområdet. Representanter från Försvarsmakten har etablerat kontakt med motparter från Permanent Joint Headquarters (PJHQ). Konkreta diskussioner pågår bland annat rörande ledningskonceptet, liksom utbildning och bemanning, särskilt med fokus på Force Headquarters (FHQ). De förväntningar som har på bemanning från samarbetsländerna i det strategiska högkvarteret (OHQ) håller på att klarläggas. Samarbete med kommer att formaliseras genom ett samförståndsavtal. I det svenska FHQ kommer nyckelbefattningar att bemannas. Operativ ledning och logistik bör inriktning inom funktionerna vara fortsatt verksamhet i enlighet med prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen anser det viktigt att den fortsatta utformningen av Försvarsmaktens ledningssystem skall ge möjlighet till en hög grad av interoperabilitet. På skall utvecklingen av interoperabilitet syfta till att kunna genomföra insatser vid höga konfliktnivåer. Logistikfunktionen skall fortsatt utveckla förmågan att stödja insatsförbandens ökade rörlighet och färre antal plattformar. Ett nytt logistikkoncept införs med modulärt uppbyggda, för Försvarsmakten gemensamma, enheter. Verksamheten bör inriktas mot att öka förmågan till väpnad strid i sammansatta och integrerade förband. Enligt vad som redovisats har förmåga att leda högre förband förstärkts genom övningsverksamhetens goda resultat. Regeringen anser att det är viktigt att Försvarsmakten fortsätter denna utveckling för att stärka förmågan att leda högre förband. Det är inte minst viktigt ur ett internationellt perspektiv. Övningar med inslag av gemensamma operationer, d.v.s. övningar med flera stridskrafter, är även fortsättningsvis av stor vikt. De viktigaste övningarna för markstridskrafterna är slutövningen och arméns stabs- och sambandsövning. Även deltagande i internationella övningar bör prioriteras. Regeringen anser att det är av vikt att sjöstridskrafterna fortsätter att bedriva tillämpade övningar med behovssammansatta styrkor. Vidare bör förbanden ha god incidentberedskap. Deltagande i internationella krishanteringsövningar med förband som är anmälda till internationella styrkeregister bör ges hög prioritet. Regeringens uppfattning är att en fortsatt hög ambitionsnivå inom utbildning, planerings- och övningsverksamhet är en förutsättning för att upprätthålla beredskapskraven för förband anmälda till internationella styrkeregister. Försvarsmakten har regeringens uppdrag att till lämna ett fördjupat underlag avseende framtida behov av marin 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Underlaget skall inkludera en belysning av möjligheterna att tillgodose behovet av såväl nationella resurser som resurser i ett Europaperspektiv. Inriktningen för luftstridskrafterna bör fortsatt inriktas mot att genomföra de beslutade organisationsförändringarna. Att delta i såväl multinationell som bilateral övningsverksamhet skall fortsätta i syfte att förbättra Försvarsmaktens samlade förmåga. Övningar som syftar till att kunna bidra till en snabbinsatsförmåga bör fortsatt genomföras. Utvecklingen av Gripensystemet fortsätter, den materiella utvecklingen bör också fortgå. kommer det att fortsätta att levereras JAS 39 C/D. Omskolning av flygförare på de nya flygplanen kommer att ske. Arbetet med att säkerställa att varje flygförare får tillräckligt med flygtid måste fortgå. Inom helikopterförbanden fortsätter införandet av de nya helikoptersystemen. Utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar Regeringens bedömning: Utvecklingen av konceptet nätverksbaserat försvar är ett viktigt element för att uppnå försvarsreformens mål. Därför bör utvecklingen mot det nätverksbaserade försvaret fortsätta bl.a. med genomförande av Demonstrator 2006 (DEMO 06). Skälen för regeringens bedömning: Utvecklingen inklusive prov och försök av ett nätverksbaserat försvarskoncept är en väsentlig förutsättning för Försvarsmaktens omstrukturering från ett invasionsförsvar mot ett flexibelt insatsförsvar. Utvecklingen bedöms skapa förutsättningar för en ökad operativ effekt, bland annat genom behovssammansatta insatsförband. Genom tillgång till gemensam information och lägesbild skapas beslutsunderlag för såväl ledning som insatser med verkansdelar med hög precision. I utvecklingen är det viktigt att samordna utformningen med den internationella utvecklingen samt även med övriga aktörer, civila nationella som internationella. Genom detta bedöms det skapas förutsättningar för samverkan och samordning avseende krishantering inom ramen för både nationella som internationella insatser. Regeringen finner det angeläget att det råder en väl avvägd balans mellan en mer långsiktig evolutionär utveckling och att det utvecklas en reell förmåga i närtid. Då de operativa kraven inom ramen för internationella insatser har ökat, anser regeringen att utvecklingen i ökad omfattning bör leda till att resultat från utvecklingsprocesserna, prov och försök tidigt implementeras i befintliga insatsförband och att en anpassning av arvet sker. Ekonomiska förmåner till totalförsvarspliktiga Regeringens bedömning: De ekonomiska förmånerna till totalförsvarspliktiga bör höjas. Skälen för regeringens bedömning: De totalförsvarspliktigas ekonomiska förmåner har varit oförändrade sedan höjningen . Regeringen anser att förmånerna bör räknas upp i enlighet med den allmänna pris- och löneomräkning som sker för myndigheterna som är verksamma inom utgiftsområdet. Regeringen kommer att besluta om hur uppräkningen skall fördelas mellan olika slag av förmåner. Vidare anser regeringen att de ekonomiska villkoren för de totalförsvarspliktiga bör ses över och förbättras mot bakgrund av de minskade volymerna och de ökade rekryteringsbehoven för internationella insatser. Regeringen avser därefter återkomma till . Den enda militära utbildning som bedrivs för att kompetensutveckla svenska officerare är i princip de fristående kurser som vilar på författningsmässiga krav för att få certifierade instruktörer, t.ex. för att utbilda värnpliktiga för att kunna hantera ett visst fordon, vapen eller maskin. För såväl Försvarshögskolan som militärhögskolorna innebär detta kraftigt minskade utbildningsvolymer. Det är regeringens uppfattning att övergången från invasionsförsvaret till ett insatsförsvar med en kraftigt minskad insatsorganisation måste återspeglas i ett förändrat behov av de frivilliga försvarsorganisationerna. Regeringen har därför givit Försvarsmakten i uppdrag att redovisa behovet av frivilliga försvarsorganisationer utgående från kraven på operativ förmåga och insatsorganisationens behov. I sitt budgetunderlag anger Försvarsmakten att det finns ett behov av organisationerna, men att volymen och omfattningen inte kan beskrivas i avvaktan på ett reformerat personalförsörjningssystem. Regeringens uppfattning är att övergången till det mindre men mer tekniskt avancerade och flexibla insatsförsvaret innebär att behovet av de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet successivt minskar. Regeringen avser därför att reducera uppdragsmedlen till de frivilliga försvarsorganisationernas militära verksamhet 2006. Det är angeläget att Försvarsmakten redovisar det totala framtida behovet av frivilliga försvarsorganisationer. 3.8.5.3Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Regeringens bedömning: bör materielförsörjningen, inklusive forskningen och teknikutvecklingen, inriktas mot att fortsätta genomförandet av den politiska inriktningen. Vidare bör jämställdhetsintegreringensarbetet med att ta fram, vidareutveckla och införa så kallade jämställdhetsintegrerade mål och indikatorer fortsätta . Därutöver bör samarbete och eller egen utveckling av satellitbaserade system fortsatt övervägas. Vidare bedömer regeringen att den årliga informationen om utvecklingen inom respektive objektsram kan upphöra i och med denna proposition. Vad gäller avveckling av materiel är det inte lämpligt att överlåta hela avvecklingsprocessen, 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 till en extern aktör. Däremot bör externa aktörers medverkan i avvecklingsprocessen ökas ytterligare. bör därför Försvarsmakten fortsätta studera möjligheterna för externa aktörer att ta ett större ansvar än nuvarande omfattning för avvecklingen. Skälen för regeringens bedömning: Utvecklingen och organiserandet av den nordiska snabbinsatsstyrkan medför ett kompletterande behov och tidigareläggning av anskaffning av bland annat materiel för ledning, logistik, fordon, sjukvård, transporter samt tekniska åtgärder för interoperabilitet. Regeringen bedömer att åtgärder inom ramen för utredningen om lednings- och myndighetsorganisationen inom det militära försvaret kommer att medföra minskade kostnader för ledningen av materielförsörjningen. I sammanhanget betonar regeringen att den kompletterande materielanskaffningen genomförs för insatsorganisationens behov, såväl för genomförandet av nationella som internationella uppgifter och erinrar att insatsorganisationen inte bara avses användas som den nordiska snabbinsatsstyrkan står i beredskap . Med anledning av detta har regeringen medgett att Försvarsmakten påbörjar utvecklingen av vissa viktigare projekt, som anses vara av betydelse inte bara för vår framtida försvarsförmåga utan också för den nationella kompetensen att vidmakthålla och vidareutveckla system i den befintliga insatsorganisationen. Regeringen delar Försvarsmaktens syn att jämställdhetsmålen inom materielförsörjningen bör kompletteras och att en fortsatt utveckling av målindikatorer bör ske på området. Vidare bör myndigheten särskilt verka för att en kunskapsökning hos nyckelpersonal vad avser beställningar och framtagning av ny materiel sker. Dessutom bör fastläggande av rutiner för att säkerställa att ett jämställdhetsperspektiv används inom materielförsörjningens samtliga faser. Målet för verksamheten bör därför omformuleras så att materielen ska vara anpassad till såväl kvinnor som män och att teknikutvecklingen skall ha ett jämställdhetsperspektiv. Ev. nybyggnation och ombyggnation av exempelvis anläggningar bör vara utformad på ett sådant sätt att såväl kvinnor 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 som män kan använda dessa. När Försvarsmakten formulerar en funktionell nivå i sina beställningar till på materiel bör det därför framgå att den skall kunna användas av både kvinnor och män. Det framväxande samarbetet inom framförallt EU inom rymdområdet gör att måste överväga vilken strategi nationen skall ha. De behov som Försvarsmakten och andra myndigheter har av satellitbaserade system kan lösas genom egen industriteknik. Satellitbehoven kan också lösas genom internationellt samarbete eller genom en kombination av samarbete och egen utveckling. Vilken lösning som bäst gynnar bör noggrant övervägas . tillhandahåller resurser inom teknik- och materielförsörjning, inklusive forskning för stöd till (Försvarsdepartementet), för egna myndighetsuppgifter samt för samverkansuppgifter med övriga myndigheter. Detta analys- och ledningsstöd inom materielförsörjningen bör enligt regeringens mening anslagsfinansieras (se vidare avsnitt 3.10.12). Det ökade intresset, särskilt internationellt, för säkerhetsrelaterad forskning innebär ökande möjligheter till att utnyttja militär forskning och teknikutveckling i civila tillämpningar. Genom att uppmuntra försvarsmyndigheternas deltagande i samarbeten, t ex inom EU, kan en bredare tillämpning av militär kunskap underlättas. införde regeringen s.k. objektsramar vars syfte var att underlätta regeringens styrning och uppföljning av större materielobjekt. Regeringen har utnyttjat objektsramarna för att redovisa utvecklingen och en resultatbedömning inom respektive projekt även till . Sådana redovisningar har lämnats regelbundet i olika propositioner, senast i budgetpropositionen . En objektsram skall bestå av ett väldefinierat innehåll, en ekonomisk ram samt en tidsplan. Det är regeringen som fastställer objektsramen och beslutar om anskaffningar inom varje objektsram. Objektsramarna redovisas av Försvarsmakten till regeringen. Regeringen meddelade budgetproposition sin avsikt att avsluta objektsramarna Spanings- och ledledningsradar ArtE 740, måldetekterande artillerigranat Bonus och . projektet avslutas , Bonus och eftersom dessa nu är under serieleverans eller i princip slutlevererade. Dessutom är samtliga stridsvagnar levererade liksom samtliga system Flygburen spaningsradar 890. Regeringens materielförsörjningsstrategi, som presenterades för i prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar innebar bland annat en fokusering på strategiska vägval, en evolutionär utveckling med stegvisa beslut för större utvecklingsprojekt, demonstratorutveckling för att få säkrare beslutunderlag, internationella samarbetspartners, kortare serier samt en starkare koppling till forskningen och teknikutvecklingen. Sammantaget innebär strategin att regeringens fokus förskjuts från enskilda materielsystem till förhållanden av större försvarspolitisk betydelse. Regeringen avser även fortsättningsvis att peka ut sådana objekt som Försvarsmakten måste ha regeringens bemyndigande för att beställa. I övrigt eftersträvar regeringen styrnings- och uppföljningsformer som är anpassade till respektive objekt, system eller funktion. Sammantaget menar regeringen att många objektsramar i princip är slutlevererade eller är under slutleverans och att regeringens uppföljningsfokus inte bör ligga på serieleveranser. Vidare anser regeringen att objektsramar inte är anpassade till regeringens behov av styrning och uppföljning enligt materielförsörjningsstrategin och inte heller till informationsbehov. Regeringen har därför avvecklat objektsrameredovisningen och redovisar endast JAS 39 enligt nedan. Objektsram - JAS 39 JAS 39 har hanterats som en objektsram i och med att beslut om utveckling av flygplanstypen togs 1982. Nuvarande objektsram definierades i regleringsbrevet . Objektsramen omfattar tiden 2009. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst prisläge. Totalt skall 174 stycken JAS 39 (delserie 2 och 3) anskaffas inom objektsramen. Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: utvecklingsarbete delserie 3, anpassningsprogram avionik och sensorer, anpassning av IR-jaktrobot 98, anskaffning av 110 flygplan JAS 39A och B anskaffning av 64 flygplan JAS 39C och D anskaffning av underhållssystem, anskaffning av sensor- och motmedelssystem, anskaffning av kommunikationsutrustning för delserierna 1, 2 och 3 anskaffning av planerings- och utvärderingssystem, anskaffning av flygutbildningssystem, anskaffning av spaningskapsel, anskaffning av radarjaktrobot 99, anskaffning av attackvapen, vidareutveckling och retromodifiering av flygplan ur delserie 1, 2 och 3, ränta på rörelsekapital, räntekostnader för förskott till industrin. JAS 39 anskaffas för att Försvarsmakten på kortare sikt skall kunna möta insatser av fjärrstridsmedel och begränsade luftrörliga styrkor, samt på kunna utveckla förmåga att möta mer omfattande militära operationer. Vidare skall systemet bidra till Försvarsmaktens förmåga att upptäcka och ingripa mot kränkningar av territoriet. Uppgifter inom ramen för internationella insatser skall kunna lösas. Systemet är flexibelt genom att det i samma flygplanstyp uppnås förmåga att lösa jakt-, attack- och spaningsuppgifter. Systemet skall utvecklas och successivt anpassas för att kunna bidra till Försvarsmaktens förmåga . Till och med hade utbetalats. Försvarsmakten redovisar bland annat följande. levererades tolv flygplan, vilket innebär att Försvarsmakten totalt erhållit leverans av 120 st. JAS 39 inom objektsramen. Den samlade driftserfarenheten är ca . har versioner av materielsystemet JAS 39 levererats som stödjer utbildning av utländsk personal (engelsk version av JAS 39A/B) samt en version som möjliggör förbandsbruk av JAS 39C. I ett stort och komplext utvecklingsprojekt är det normalt med en del problem. Ett antal tyngre delsystem är 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 försenade i sin utveckling. tillkom som kund av JAS 39, och den tillkommande kravställning som åtagandet gentemot innebär, har föranlett att införa en strategi för den fortsatta utvecklingen av systemet. Denna strategi innebär att den tekniska utvecklingen harmoniseras för de olika kundintressenterna. Detta syftar till att riskminimera projektet, säkra ingångna åtaganden, skapa möjlighet för framtida kostnadsdelning samt förbättra interoperabiliteten genom färre konfigurationer. Vidareutvecklingsarbetet, som beställdes 1997, har i huvudsak avslutats. upphandlades bl.a. ett nytt planerings-, utvärderings- och utbildningssystem. har uppnått kostnadsdelning för verksamheter som syftar till kunderna inom områdena: vidmakthållande, upphandling av nytt planerings-, utvärderings- och utbildningssystem samt nytt interoperabelt sambandssystem. rapporterade problem inom kommunikationsområdet och felfunktion i anti- G-systemet har hanterats, men ännu inte fått sin slutliga lösning. Då flygplanen inte nått överenskommen miniminivå för leverans har leveransstopp introducerats. Detta leveransstopp beräknas hävas . innehöll ca i kostnader och ca i leveransbetalningar. Därutöver debiteras ränta på uteliggande förskott på grund av leveransförseningar. Försvarsmakten har hemställt om en omdefiniering av objektsramen för JAS 39. Försvarsmakten föreslår att den ekonomiska ramen för anskaffning av 64 flygplan JAS 39C och D i delserie 3 minskas pga. minskad kvarvarande ekonomisk risk för projektets slutförande. Vidare föreslår myndigheten minskningar avseende vidareutveckling och teknisk ensning av flygplanparken, s.k. retromodifiering, av flygplan ur delserie 1, 2 och 3 samt anskaffning av kommunikationsutrustning för delserierna 1, 2 och 3 till följd av förändrad ambition avseende innehållet. Slutligen föreslår myndigheten en ökning avseende anpassning avionik och sensorer till följd av förändrad ambition avseende innehållet. Totalt föreslås den nya objektsramen för JAS 39 uppgå till i 2005 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 års prisläge, samt omfatta oförändrad tid t.o.m. , vilket innebär en minskning relativt tidigare ram. Försvarsmakten bedömer att objektsramen för JAS 39 kommer att innehållas vad avser teknik, tid och ekonomi, även om vissa problemområden finns. Regeringen delar Försvarsmaktens uppfattning om behovet av förändringar i objektsramen för JAS 39 . Försvarsmaktens föreslagna omfördelning av medel bedöms vara en lämplig anpassning till behoven för projektets status och utvecklingen för deltagande i internationella insatser. Regeringen kommer därför att omdefiniera objektsramen. Regeringen avser i regleringsbrevet till Försvarsmakten reglera den nya ekonomiska ramen samt anpassa strukturen för underenheterna. Regeringens samlade bedömning är att JAS 39-programmet som helhet, trots vissa tekniska problem, i huvudsak utvecklas enligt den planerade inriktningen. Regeringen vill dock betona vikten av att de återstående tekniska problemen löses. Investeringar i programmet bör ske på ett kostnadseffektivt sätt med hänsyn till inriktningen för antalet flygplan i insats- och grundorganisationen, samt möjligheterna till teknisk ensning med de flygplan som levereras till exportkunder. Avseende externa aktörers engagemang i avvecklingsprocessen delar regeringen bedömning att nuvarande metod för avveckling av förnödenheter bör fortsatt tillämpas och utvecklas. utredning, nu genomförda analyser samt erfarenheter från genomförd avveckling pekar på att överlåtelse av hela avvecklingsprocessen till extern aktör inte bör ske. Däremot kan externa aktörers medverkan i avvecklingsprocessen ytterligare ökas. I sammanhanget bedömer inte regeringen att ett ökat engagemang från en extern aktör medför någon nämnvärd ekonomisk besparing. Däremot ger en ökning av engagemanget Försvarsmakten ökad ekonomisk handlingsfrihet och möjligheter att öka fokuseringen på kärnverksamheten. Detta ger även möjlighet till en snabbare anpassning av avvecklingsorganisationen. Följande områden kan dock vara aktuella att införa en extern aktör, eller öka engagemanget för redan involverade externa aktörer. destruktion lastning, transport, hantering på destruktionsplatsen, demontering avser förnödenheter som skall vara kvar i Försvarsmakten eller av andra skäl inte kan eller bör säljas, efterarbeten i lämnade förråd exempelvis återställande av förråd, lagerhållning av inte behovssatta förnödenheter och lagerhållning av förnödenheter under Inom ramen för nuvarande avvecklingsmodell är det planerat ett antal åtgärder för att förändra/anpassa processen.