prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — Andelen dagar uttagna av män har ökat . Kostnaderna för ersättning vid arbetsoför- måga m.m., ohälsoområdet, ökade med samman- lagt eller . Inom ohälsoområdet har ett trend- brott inträffat så till vida att de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning har börjat minska. Kostnaden för sjukpenning minskade med eller 2005, vilket förklaras av att antalet sjukpenningdagar fortsatte att minska. Aktivitets- och sjukersättningarna (tidigare benämnt förtidspension) ökade däremot med eller . Aktivitets- och sjukersättningar ersatte förtidspension inom pensionssystemet . Tabell 3.18 Arbetslösa personer i genomsnitt 20012005 Av tabell 3.18 framgår antalet personer som var arbetslösa i genomsnitt perioden 20012005. förändrade SCB sin statistik i enlighet med EU:s normer varför upp- gifterna inte är direkt jämförbara . Statistiken grundar sig dessutom endast på månaderna aprildecember. Antalet arbetslösa personer i genomsnitt var 269 100 . Av dessa var kvinnor och män. Det motsvarar 124 000 kvinnor och 145 100 män. Fördelningen av arbetslösa mellan kvinnor och män har varit . ökade andelen arbetslösa kvinnor . har andelen arbetslösa kvinnor ökat med . Diagram 3.17 Bistånd, internationella bidrag, migration och integration 20012005 Diagram 3.16 Arbetsmarknad 20012005 Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken ökade med . Ökningen förklaras till stor del av ökad arbets- löshet. Bidrag till migration och integration Kostnaderna för bistånd, internationella bidrag, migration och integration ökade med eller . naderna med till följd av bl.a. en ökad biståndsram. Diagram 3.18 Utbildning och studiestöd 20012005 2001 2002 2003 2004 2005 Utbildningspolitik, Kammarkollegiet: bidrag till enskilda utbildningssamordnare, Utbildningspolitik, Kammarkollegiet: bidrag till folkbildningsorganisationer Utbildningspolitik, : maxtaxa, personalförstäkningar m.m. Studiestöd inkl. av- och nedskrivningar, CSN Kostnaden för utbildning och studiestöd har minskat med . Kostnaden för studiestöd, inklusive av- och ned- skrivningar, har minskat med 2005 jämfört med . Kostnaden för utbetalda studiestöd har ökat marginellt, men en återföring av reservation för lånefordringar har gjort att nettokostnaden för studiestöd minskat med . Återföringen beror bl.a. på ett lägre ränteläge som medförde att fler bedöms kunna betala sina skulder. ökade kostnaderna för studiestöd inklusive av- och nedskrivningar med ca . Ökningen avsåg reservation av lånefordringar som beräknats enligt en ny modell. De största förändringarna var borttagandet av nuvärde- beräkningen och ändrad beräkning av den fram- tida inkomstutvecklingen samt åtgärder för att stabilisera modellen (se även kapitel 4, not 28 Utlåning). En annan väsentlig förändring är att bidragen till skolväsendet ökade med ca 2002 till följd av införandet av maxtaxan i barnomsorgen. De studiestöd som når flest personer är studiehjälp och studiemedel. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Studiemedel kan dock lämnas med en högre bidragsdel, men i detta avseende är studiemedlet inte rättig- hetsstyrt. Studiemedel består av studiebidrag och studielån och utgår till studerande i studiestöds- berättigande utbildning. Studiehjälpen består av studiebidrag, inackor- deringstillägg och extra tillägg. Studiebidraget är generellt och lämnas normalt med per studiemånad för den som är och studerar i en gymnasial utbildning inom gymnasieskola, folkhögskola, vuxenutbildning eller vissa andra utbildningar. minskade antalet studerande med studiemedel . ökade däremot antalet studerande med studiemedel, för att 2005 åter minska, vilket framgår av tabellerna 3.19 och 3.20. Tabell 3.19 Studerande med studiemedel 20012005: Studiebidrag Tabell 3.20 Studerande med studiemedel 20012005: Studielån Studiemedel lämnas främst till studerande vid universitet och högskolor, vid godkända utbildningar utomlands och till studerande i gymnasiala utbildningar. Totalt fick 428 527 studerande studiemedel , vilket är en minskning med 5 796 studerande jämfört med . Av dessa hade 316 381 studielån, medan 112 146 studerande endast utnyttjade studiebidrag. Diagram 3.19 Statens egen verksamhet 20012005 Statens egen verksamhet avser främst kostnaderna för de statliga myndigheternas drift, dvs. personalkostnader, lokalkostnader, avskriv- ningar och nedskrivningar samt övriga driftkost- nader. Kostnaderna för statens egen verksamhet den senaste femårsperioden framgår av diagram 3.19. Kostnaderna har ökat med totalt eller under perio- den. Den största ökningen med inträffade då framför allt Försvars- maktens driftkostnader ökade på grund av av- sättningar för omstruktureringskostnader. Försvarsmakten gjorde också stora nedskriv- ningar av beredskapsvaror 2005. För att öka jämförbarheten mellan åren har personalkostnaderna rensats för förändring av statens tjänstepensionsskuld (försäkringsteknisk avsättning hos ). Övriga driftkostnader har rensats för förändringar av avsättningar för förluster i garanti- och ut- låningsverksamhet hos och . De högsta personalkostnaderna (se även kapitel 4, not 6 Kostnader för personal) finns hos , och samt . har lönekostnaderna ökat med Lokalkostnaderna avser hyror för de statliga även kapitel 4, not 7 Kostnader för lokaler). Övriga driftkostnader avser omkostnader för de statliga myndigheternas verksamhet. Köpta varor och tjänster är av stor omfattning vid bl.a. och , som har omfattande köp av entreprenader, men också vid Försvars- makten. Driftkostnaderna vid och har ökat väsentligt (se även kapitel 4, not 8 Övriga driftskostnader). I det följande redovisas en beskrivning av statens personal avseende antal anställda fördelat på kön, åldersgrupp och sektor. Uppgifterna baserar sig på statistik från . Avgräns- ningen av staten är densamma som för resul- taträkningen. Det innebär bl.a. att anställda vid de allmänna försäkringskassorna inkluderas i uppgifterna till 2004 även om de blev statligt anställda först genom bildandet av den statliga myndigheten . I bilaga 2 redovisas vilka myndigheter som om- fattas av redovisningen nedan samt vilka myndigheter som hör till respektive sektor. Till lämnas , senast i budget- propositionen (prop. 2005/06:1, utgiftsområde 2, bilaga 1), en utförlig redo- visning av statsförvaltningens utveckling. Tabell 3.21 Antal statligt anställda 20012005 fördelade på kvinnor respektive män 1Anställda med en omfattning av tjänst understigande ingår inte. utgjorde de drygt 4 700 personer. Betings-, dag- eller timanställda m.fl. ingår inte heller. De utgjorde ca 15 400 personer 2005. Anm.: Vissa förändringar i populationen har gjorts i förhållande till tidigare års redovisade uppgifter. Statligt anställda utgör av det totala antalet sysselsatta på arbetsmarknaden. har antalet anställda inom staten varit närmast oförändrat. skedde en svag ökning som till stor del kan förklaras med en fortsatt expansion inom högskoleväsendet. har dock antalet statsanställda minskat med nära 4 000 personer (se tabell 3.21). Exempelvis har antalet anställda inom Försvarsmakten minskat med nära 1 600. Den nya statliga myndigheten kassan har drygt 400 färre anställda än vad Riks- försäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna hade tillsammans. Dess- utom har affärsverken och högskolesektorn minskat med vardera 1 000 anställda . I förhållande till 2001 har dock högskolesektorn totalt ökat med ca 2 700 anställda (se tabell 3.23). Staten är den sektor som har jämnast könsfördelning på arbetsmarknaden. Andelen statsanställda kvinnor har ökat stadigt . var av de anställda i staten kvinnor. Skillnaden mellan olika åldersgrupper är marginell (se tabell 3.22). Mellan olika sektorer finns det dock skillnader. Som exempel kan nämnas att andelen kvinnor endast uppgår till inom sektorn och infrastruktur. Motsatt för- hållande råder inom sektorn Arbetsliv, omsorg och utbildning där enbart av de anställda är män. Tabell 3.22 Antal statligt anställda 20012005 fördelade på åldersgrupper Antal och procentuell fördelning Anm.: Vissa förändringar i populationen har gjorts i förhållande till tidigare års redovisade uppgifter. Staten har tillsammans med landstingen den i genomsnitt äldsta personalstyrkan. Utmärkande för staten är att andelen äldre medarbetare är högre som andelen anställda i de yngsta åldersgrupperna är lägre i jämförelse med arbetsmarknaden i sin helhet. av de statsanställda var eller äldre, medan var . I förhållande till 2001 har andelen anställda i åldersgruppen ökat något, från 2001. Andelen anställda i ålders- gruppen och yngre har minskat marginellt, från 2001. Genomsnittsåldern för de statsanställda har ökat något och uppgick till 2005. Skillnaden mellan kvinnor och män är försumbar. Genomsnittsåldern har ökat inom samtliga sektorer med undantag av sektorn Rättsmyndigheter. Mellan olika myndigheter finns det dock i vissa fall avsevärda skillnader i genomsnittsålder och åldersstruktur. Universitet, högskolor och forskning är den största av sektorerna inom staten med ca 52 400 anställda. Det motsvarar ungefär en fjärdedel av de statligt anställda. Därefter kommer sektorn Rättsmyndigheter, exklusive Försvarsmakten, med ca 39 200 anställda och sektorn Arbetsliv, omsorg och utbildning med ca 35 800 anställda. Flertalet av de statsanställda arbetar vid en stor myndighet. Som exempel kan nämnas att av de statsanställda arbetar vid en myndighet som har minst 1 000 anställda. Totalt rör det sig om 40 myndigheter. av de statsanställda arbetar vid en myndighet med färre än 50 anställda (totalt 75 myndigheter). Tabell 3.23 Antal statligt anställda 20012005 fördelade på sektorer 2Universitet, högskolor och forskning 3Miljö, teknik och jordbruk 4Arbetsliv, omsorg och utbildning 5Länsstyrelser, regeringskansli och stabsmyndigheter 7Avser Försvarsmakten som tillhör sektorn Rättsmyndigheter, men som särredovisas här. Anm.: Vissa förändringar i populationen har gjorts i förhållande till tidigare års redovisade uppgifter. Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 4 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Resultat- och balansräkningarna samt finansieringsanalysen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen med undantag för , AP- fonderna och . ingår eftersom den utgörs av kapital som ursprungligen tillskjutits av staten, men däremot ingår inte . AP-fonderna och Premiepensionsmyndig- heten ingår inte eftersom deras tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt. De ingår däremot i sammanställningen över den statliga sektorns tillgångar och skulder i kapitel 9 Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. De erkända arbetslöshetskassorna ingår inte i den statliga redovisningsorganisationen och därmed inte heller i de konsoliderade resultat- och balans- räkningarna. En fullständig förteckning över samtliga ingående organisationer framgår av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. Resultaträkningen omfattar de ingående myndigheternas alla verksamheter oavsett finansiering. Redovisningen utgår från veder- tagna redovisnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt hålls konstanta över tiden för att ge jämförbarhet mellan åren. Till skillnad från vad som är fallet i statsbudgeten redovisas i resultaträkningen intäkter och kostnader, vilket bl.a. innebär att utgifterna för en investering, i form av avskrivningar, fördelas över investeringens hela livslängd. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Myndigheternas redovisning konsolideras, vilket innebär att transaktioner mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter tas bort (elimineras) i resultaträkningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balans- räkningen. På så vis erhålls en konsoliderad redovisning för staten. I resultaträkningen redovisas räkenskaps- periodens intäkter och kostnader. Statens kostnader innefattar driften av statens egen verksamhet och transfereringar. De största kostnaderna uppkommer i de stora bidrags- och försäkringssystem som staten hanterar, t.ex. socialförsäkringssystemet. För transfereringar sammanfaller kostnader till största delen med betalningar. Den statliga verksamheten finansieras i viss utsträckning med avgifter från försäljning av varor och tjänster som, med undantag för affärsverkens verksamhet, bedrivs utan vinstkrav. En begränsad del av intäkterna utgörs av bidrag. Resultaträkningen redovisar ett överskott på , vilket innebär en förbättring med jämfört med föregående år. Intäkter av avgifter och andra Avsättningar till/upplösning av före resultat från andelar Resultat från andelar i dotter- ÅRETS ÖVER-/UNDERSKOTT Ökningen hänförs i huvudsak till att Skatter m.m. har ökat med , medan kostnaderna för transfereringar och statens egen verksamhet har ökat med 15 respektive . Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag har därutöver påverkat utfallet positivt med , vilket innebär en ökning med Ökningen hänför sig till förbättrat resultat främst hos (10,), (5,) och (). Nettokostnaden för förvaltningen av stats- skulden uppgick till , en ökning med jämfört med . Förändringen beror främst på orealiserade valutaförluster som jämfört med ökade nettokostnaden med sam- tidigt som realiserade valutavinster minskade nettokostnaden med . En annan faktor som påverkar utfall är att kostnaden för studiestöd inklusive av- och nedskrivningar har minskat med jämfört med föregående år. Förändringen beror på att en återföring har skett av reservation för lånefordringar på , medan en ökning av reservationen gjor- des föregående år på ca . Återföringen beror främst på lägre ränteläge som leder till att fler bedöms kunna betala sina skulder. Utöver detta finns ett antal mindre justeringar i beräkningarna som påverkat reservationens storlek. Diagram 4.1 Statens intäkter Intäkter av avgifter och andra ersättningar Skatter m.m. uppgick till och utgör av statens totala intäkter. Den offentliga sektorns samtliga skatter upp- bärs av staten genom och redovisas såväl i statens resultaträkning som i stats- budgeten. De skatter och avgifter som avser kommunsektorn och ålderspensionssystemet ut- betalas och överförs löpande för att regleras när slutlig taxering fastställs. Av ökningen med avseende ändringen förklaras främst av en högre löne- summa och högre utdebitering. Slutregleringen, som i huvudsak består av skatter och skattereduktioner som inte ingår i den preliminära skatten, ökade med . Den större slutregle- ringen beror bl.a. på högre kapitalvinster. Juridiska personers inkomstskatt ökade med . Preliminärskatterna ökade med och slutregleringen med . Den stora ökningen förklaras till ca av att företag löst upp och beskattat hela eller delar av sina periodiseringsfonder till följd av att dessa räntebelades per . De extra skattebetalningarna gjordes dels som slut- regleringar, dels som höjningar av preliminärskatter . Statens intäkter av arbetsgivaravgifter ökade med . Avgifterna utgörs i princip av lönesumman multiplicerad med avgiftssatsen. Preliminärt ökade lönesumman 2005 som avgifts- heternas arbetsgivaravgifter på totalt är inomstatliga transaktioner och har eliminerats i årsredovisningen för staten. Statens intäkter av mervärdesskatt ökade med jämfört med till följd av ökad privat och offentlig konsumtion. Av statens intäkter av mervärdesskatt på totalt , avser statliga myndigheter. De har eliminerats i resultaträkningen för staten. Intäkter av avgifter och andra ersättningar ökade med . Mest ökade intäkter av uppdragsverksamhet, dvs. intäkter från försäljning av sådana varor och tjänster som kronor till Svenska kraftnäts försäljning av över- föringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. Upp- dragsintäkterna vid ökade med till följd av stora entre- prenaduppdrag åt kommuner avseende järnvägs- stationer i anslutning till järnvägstunnlar i och . Intäkterna av bidrag ökade med . Inom posten Intäkter av bidrag har EU- bidragen ökat med genom en ökning av djurbidrag och bidrag från social- fonden som vissa övriga stöd minskat i omfattning. Diagram 4.2 Statens kostnader Kostnader för statens egen verksamhet Av statens kostnader utgjorde transfereringar, varav transfereringar till hushåll var den största delen. Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader . Diagram 4.3 visar transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar för- delade på mottagarsektorer enligt nationalräken- skaperna. Den s.k. realekonomiska indelningen redovisas även ur ett statsbudgetperspektiv i kapitel 5 Statsbudgetens utfall. Diagram 4.3 Transfereringar per mottagande sektor Av diagrammet framgår att hushållssektorn är den dominerande mottagaren av statliga transfereringar. Den innefattar bl.a. ålders- pensioner, sjukpenning, föräldrapenning, barnbidrag och arbetslöshetsersättning, men även bidrag till organisationer inom t.ex. utbild- ningsområdet eller biståndsområdet. Kommunerna tar emot av transfe- reringarna i olika former av statsbidrag, medan företagssektorn och utlandet, i form av bistånd och EU-avgifter, tar emot av de statliga transfereringarna. avser nettoöverföring till ålderspensionssystemet för fondering hos och (se vidare Överföringar till och från pensionssystemet i avsnittet 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Kostnaderna för transfereringar (exklusive avsättningar till/upplösning av fonder) uppgick till 2005, en ökning med jämfört med . Den största ökningen avser transfereringar till kommuner, som ökade med . Transfereringar till hushåll har minskat med eller . En orsak är att kostnaden för studiestöd inklusive av- och nedskrivningar har minskat med jämfört med föregående år (se även not 4, Transfereringar). Bland transfereringarna till hushåll ökade ersättning vid arbetsoförmåga m.m., har de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning minskat. sjukpenningdagar har fortsatt att sjunka. infördes den så kallade medfinansieringsreformen som innebär att arbetsgivarna står för av sjuk- penningen under hela sjukfallet. Aktivitets- och sjukersättningen (tidigare benämnt förtids- pension) ökade däremot med eller . Kostnaderna för ålders- pensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med netto. Kostnaderna för handikappolitik och ekonomisk familjepolitik ökade med 1,6 respektive . Inom området arbetsmarknadspolitik ligger bidragen till hushåll totalt på samma nivå som föregående år. Kostnaden för arbetsmarknads- utbildning ökade till följd av en ökad volym av deltagare i arbetsmarknadsutbildning. Transfereringarna till företag ökade med . I detta belopp ingår statens ersättning till för stängningen av med (se även avsnitt 4.4.7 Kommentarer till särskilda poster). Transfereringarna till kommuner ökade med , varav de allmänna bidragen till kommunerna ökade med . Transfereringar till kommuner avseende sysselsättningsstöd inom arbetsmarknadspoli- tiken ökade med . En reglering motsvarande kommunernas skuld på mervärdesskattekonto i det avskaffade kommun- kontosystemet har gjorts med . Transfereringar till utlandet ökade totalt med . sammanlagda avgift till EU ökade med och biståndsverksamhet och internationella bidrag ökade med . avgift till EU redovisas här periodiserat till skillnad mot redovisningen på statsbudgeten som görs när avgiften betalas. BNI-avgiftens andel har ökat medan den mervärdes- skattebaserade andelen av avgiften har fortsatt att minska. Avgifter till och bidrag från EU redovisas närmare i kapitel 7. 4.1.4Kostnader för statens egen verksamhet Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till 2005, vilket är en ökning med jämfört med Statens personalkostnader exklusive arbetsgivaravgifter ökade med . Myndigheternas inbetalda arbetsgivar- avgifter och löneskatter utgör statsinterna transaktioner och har eliminerats i årsredo- visningen för staten. och ökade kostnader för köp av varor med . av den ökade handeln avser inomstatlig handel, varför motsvarande belopp har eliminerats. Försvarsmaktens driftskostnader avseende tjänster har ökat med , vilket främst beror på avsättningar för omstruktureringskostnader som avser avveck- ling av materiel, sanering och rivning. förändring i avsätt- ningar för beräknad risk i engagemang samt minskat värde av fordringar medförde högre driftkostnader med . kostnader för garantiverk- samheten blev högre än föregående år, beroende på att en återföring av reservation för förluster gjordes föregående år. Varuinköpen vid har ökat beroende på en ökad omfattning av köp och försäljning av materiel. Av samma anledning har också aktivering vid utveckling av anläggnings- tillgångar i egen regi vid Försvarsmakten, via , ökat. Avskrivningar och nedskrivningar har ökat med . I ökningen av avskriv- ningarna ingår nedskrivning av beredskapsvaror för Försvarsmakten med . kompensation för stängningen av innebär en nettointäkt för på som ingår i årets resultat och påverkar resultatandelens värde. Förbätt- ringen av resultatet för uppgår till , vilket till största delen kan hänföras till omvärderingar av fastig- hetsinnehavet. Resultatet för har ökat med . Nettokostnaden för statsskulden ökade med . De finansiella kostnaderna för förvaltningen av statsskulden ökade med främst till följd av ökade orealiserade valutaförluster med . De finansiella intäkterna för förvalt- ningen av statsskulden minskade med till följd av att orealiserade valutavinster och överkurs vid emission tillsammans minskat med medan realiserade valutavinster ökat med . Ökningen av övriga finansiella intäkter med hänförs i huvudsak till försäljning av aktier, både i samband med TeliaSonera AB:s respektive Nordea AB:s återköp av aktier samt till utdelning från aktier i . I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital. Värdet är beräknat per (se även 4.1.5Resultat från andelar i dotter- och avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggs- Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag ökade med . Det resultat som redovisas baseras på bolagens redovisade nettoresultat enligt respektive års- bokslut, utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts (se bilaga 3, Statliga bolag). har förbättrat sitt resultat med främst på grund av högre elmarknadspriser, ökad vattenkraftproduktion och ett förbättrat utfall från terminsaffärer avseende elproduktion. I de fall marknadsvärden finns att tillgå för aktier och andelar i statliga bolag presenteras dessa i bilaga 3, Statliga bolag. Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar statsbudgetens ackumulerade underskott , svarar för den övervägande delen av skul- derna och därmed den negativa nettoförmögen- heten. Vid utgången av 2005 var nettoför- mögenheten -, dvs. staten hade en nettoskuld på motsvarande belopp. Det är en förbättring med jämfört med då nettoförmögenheten var knappt -. Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas enligt nedan: Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt: Årets överskott enligt resultaträkning Värdeförändring av aktier och andelar Förändringen av nettoförmögenheten är i första hand hänförbar till årets överskott i resultat- räkningen på . Därutöver påverkas nettoförmögenheten av enstaka transaktioner som förändrar tillgångars eller skulders värde utan att redovisas över resul- taträkningen. Exempel är förändringar av aktier och andelar som redovisas direkt i balans- räkningen, t.ex. förändringar av statligt ägda bolags egna kapital som inte är hänförbara till periodens resultat. uppgick dessa effekter till -. redovisar betydande förändringar av eget kapital i form av kassaflödessäkringar, valutasäkringar och omräkningsdifferenser m.m. vid sidan av resultaträkningen och sammantaget medför detta en minskning av aktier och andelar med