prop · GU031d11 · 2006-10-16 00:00:00 — Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna med politikområdesanknytning som är att hänföra till politikområde Hälso- och sjukvårdspolitik. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom politikområdet Hälso- och sjukvårdspolitik, netto P 1P EttP innebär att skatteutgiften inte kan beräknas För läkemedel som utlämnas enligt recept eller säljs till sjukhus gäller kvalificerat undantag från mervärdesskatt. Vid försäljning av icke receptbelagda läkemedel utgår dock mervärdesskatt. Förmån av privat hälso- och sjukvård Om arbetsgivaren bekostar offentligt finansierad hälso- och sjukvård i är detta en skattepliktig förmån. Om arbetsgivaren däremot bekostar privat hälso- och sjukvård för en anställd är detta en skattefri förmån. Detsamma gäller för hälso- och sjukvård utomlands. Arbetsgivaren har ingen avdragsrätt för kostnaden. Det finns dock inget som hindrar att arbetsgivaren efter överenskommelse gör ett bruttolöneavdrag för den anställde för att kompensera sig för kostnaden. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Vårdens kvalitet och tillgänglighet skall förbättras. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:SoU1, rskr. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . 3.5Verksamhetsområde Hälso- och sjukvård Begreppet kvalitet inom hälso- och sjukvård måste betraktas ur flera perspektiv. Ett antal kvalitetsområden och uppföljningsperspektiv har definierats såväl internationellt som nationellt och används av flera landsting i . har i sin rapport vård om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården (2006) delat in dessa områden utifrån att vården skall vara kunskapsbaserad, säker, patientfokuserad, effektiv, jämlik och tillhandahållas i rimlig tid. har fått i uppdrag av den tidigare regeringen att i samråd med och utarbeta nationella kvalitetsindikatorer som skall kunna spegla olika aspekter av kvalitet inom hälso- och sjukvården samt att normera användningen av nationella termer och begrepp. har det s.k. InfoVU-pro- jektet bedrivits i samverkan mellan , och . Projektets syfte har varit att utveckla verksamhetsuppföljningen och kvaliteten inom hälso- och sjukvården. Internationella organisationer som och utveckling (), genom och , har medverkat till att stimulera och påskynda arbetet med att ta fram modeller för verksamhetsuppföljning och indikatorer för att mäta kvalitet. Varje patient som vänder sig till hälso- och sjukvården skall få en medicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd. Patienten skall få upplysningar om detta tillstånd och om de behandlingsmetoder som står till buds. socialutskott har ansett att riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården behöver följas upp bättre och att återrapporteringen till behöver utvecklas. Vidare har utskottet ansett att ett genusperspektiv bör anläggas på arbetet med att förbättra styrning, uppföljning och återrapportering av riktlinjerna för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Den tidigare regeringen beslutade, mot bakgrund av utskottets uttalande, att ge i uppdrag att kartlägga på vilket sätt hälso- och sjukvårdens huvudmän arbetar med prioriteringar. skall utvärdera hur detta arbete stämmer överens med intentionerna i beslut om prioriteringar och med prioriteringsbegreppet respektive vård på lika villkor enligt hälso- och sjukvårdslagen. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Grundläggande för en hälso- och sjukvård av hög kvalitet är att ny kunskap ständigt tas in och omsätts i praktiskt handlande. är det lika viktigt att utmönstra gamla och förlegade metoder. () har under publicerat två stora utvärderingar: Behandling av ångestsyndrom samt Bettavvikelser och tandreglering i ett hälsoperspektiv. SBU har redovisat två regeringsuppdrag: ADHD hos flickor en inventering av det vetenskapliga underlaget samt Riskbedömningar inom psykiatrin kan våld i samhället förutsägas. Inom området för nya behandlingsmetoder har SBU redovisat sju nya s.k. Alert- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 rapporter och arbetet har påbörjats med att uppdatera fem tidigare publicerade rapporter. Utredningen om bemötande av kvinnor och män inom hälso- och sjukvården (Dir. 1994:95) presenterade i sitt huvudbetänkande Jämställd vård olika vård på lika villkor (SOU 1996:133) förslag på åtgärder för att stärka jämställdhetsarbetet inom hälso- och sjukvården. Utredningens förslag behandlas nu vidare i ? Könsperspektiv på hälso- och sjukvården. Rapporten har varit en viktig del i arbetet med att integrera jämställdhetsperspektivet inom hälso- och sjukvårdens verksamhetsområde. Ett konkret exempel på detta är att den tidigare regeringen gav i uppdrag att analysera hur eventuella könsspecifika skillnader bedöms och hanteras vid läkemedelsgodkännanden. Den avrapportering som lämnades visar att kvinnor är väl representerade i kliniska läkemedelsstudier, och att skillnader i läkemedels effekt och biverkningar är mycket ovanliga mellan kvinnor och män. Könsspecifika aspekter värderas alltid inför godkännande av nya läkemedel. kommer som ett resultat av detta uppdrag att öka informationsinsatserna till allmänheten för att korrigera de uppgifter som figurerar i massmedier om att könsrelaterade skillnader finns vid utprovningen av läkemedel. har tagit på sig uppgiften att tydligare integrera könsspecifika aspekter vid utvecklingen av riktlinjer och föreskrifter samt vid utvärderingar och analyser av vårdens kvalitet. Resultatet av detta arbete kommer att redovisas till regeringen vid utgången av 2006. initierade den tidigare regeringen en översyn och skärpning av skrivningarna om jämställdhetsarbetet i regleringsbreven för flera av myndigheter, bland andra och . Syftet är att ytterligare förstärka kunskapsbasen och det statistiska underlaget kring förekomsten av könsdiskriminering inom hälso- och sjukvården. Den tidigare regeringen har också verkat för att jämställdhetsfrågan skall behandlas inom EU-samarbetet på hälso- och sjukvårdsområdet. EU:s hälsoministrar har bland annat antagit slutsatser om kvinnor och hälsa, där vikten av jämställdhetsintegrering och ökade forskningsinsatser beto- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 nas för att identifiera och fylla nuvarande kunskapsluckor. Insatser rörande hälso- och sjukvårdspersonal En översyn som gjorts av har lett till att den förra regeringen beslutade att förändra indelningen av läkarspecialiteterna. Antalet specialiteter har reducerats till 56 stycken (tidigare 62) och har indelats i en ny struktur som består av bas-, gren- och tilläggsspecialiteter. Meriter från forskarutbildning får tillgodoräknas i specialiseringstjänstgöringen enligt de föreskrifter som meddelas av . Den förra regeringen beslutade i detta sammanhang att även inrätta ett råd inom med uppdrag att följa och höja kvaliteten på läkarnas specialiseringstjänstgöring, Nationella rådet för specialiseringstjänstgöring. Rådet inrättades och består av en ordförande och sju andra ledamöter som alla utses av regeringen för en bestämd tid. Till rådets uppgifter hör bl.a. att utarbeta målbeskrivningar för de olika specialiteterna, stödja sjukvårdshuvudmännen för att uppnå hög kvalitet i specialiseringstjänstgöringen och att främja utbildning av handledare. trädde nya bestämmelser i kraft som innebär att audionomer, biomedicinska analytiker, dietister och ortopedingenjörer blir legitimationsyrken, samt att optiker, kiropraktorer och naprapater omfattas av skyddad yrkestitel. Genom ändringen är nu 21 yrken inom vårdområdet legitimationsyrken. antog den tidigare regeringens proposition Nationell samordning av rikssjukvården (prop. 2005/06:73). Detta innebär att kommer att få till uppgift att fatta beslut dels om vilken hälso- och sjukvård som skall betraktas som rikssjukvård, dels om var sådan vård skall få bedrivas. En särskild nämnd i , , kommer att inrättas och vara det organ inom myndigheten som fattar beslut i frågor om rikssjukvård. Nämnden kommer att bestå av sex representanter från landstingen, en representant från , en från , en från och en jurist. Representanten för skall vara ordförande i nämnden. De nya reglerna om rikssjukvård träder i kraft . Bestämmelserna baserar sig på förslag som lämnades i departementspromemorian Högspecialiserad sjukvård (Ds 2003:56). I promemorian finns även förslag på bestämmelser om regionsjukvården, dvs. sådan högspecialiserad sjukvård som inte är så ovanlig att den kan betraktas som rikssjukvård. (Fi 2003:02) har i uppdrag att utreda frågor som sammanfaller med promemorians förslag. De delar av promemorian som rör högspecialiserad sjukvård kommer därför inte att föranleda några ytterligare åtgärder från regeringen. Regeringen och samarbetar om utvecklingen av en nationellt samordnad och kvalitetssäkrad sjukvårdsrådgivning per telefon genom projektet per Telefon. driver samtliga landsting och även en gemensam webbplats för information om vård och hälsa via Internet. Dessa båda verksamheter har samordnats till en enhetlig tjänst för rådgivning via Internet och telefon under namnen och Sjukvårdsrådgivningen 1177. Inom projektet har ett specialutvecklat rådgivningsstöd för bedömning, rådgivning och dokumentation tagits fram för att säkerställa en hög kvalitet. Tanken är att bedömning och rådgivning skall vara likvärdig oavsett var i landet den som ringer befinner sig eller när samtalet kommer in. togs det nya nationella kortnumret 1177 i bruk i fem landsting och regioner. På samma sätt som det finns ett nationellt nödnummer, 112, är målsättningen att det även skall finnas ett enkelt och av alla känt telefonnummer för icke akuta sjukvårdsärenden. En ändamålsenlig användning av informations- och kommunikationsteknik är en förutsättning för att kunna förbättra patientsäkerheten, vårdkvaliteten och tillgängligheten inom vård och omsorg. Den förra regeringen tillsatte en nationell ledningsgrupp för IT i vård och omsorg med representanter från , Kommuner och Landsting, , , och . Dessa aktörer har gemensamt utarbetat och enats om en nationell IT- strategi för vård och omsorg (skr. 2005/06:139), som etablerar ett gemensamt förhållningssätt till hur IT skall användas för att stödja medborgarnas delaktighet i vården och utveckla vårdverksamheten. Strategin pekar ut sex insatsområden som det nationella arbetet skall fokusera på för att skapa förutsättningar för säker och effektiv användning av IT inom vård och omsorg. eHealth är det internationella samlingsnamnet för användning av informations- och kommunikationsteknik inom hälso- och sjukvården. Ett intensivt internationellt samarbete pågår inom ramen för , och () och dessa organisationer har pekat ut eHealth som ett av de mest centrala verktygen för att vård- och omsorgssektorerna skall kunna möta framtida utmaningar. Den ökade gränsöverskridande rörligheten bland EU:s medborgare har lett till ett antal domar av som behandlar rätten till ersättning vid vård inom EU. Detta är en fråga som engagerat ansvariga ministrar inom EU och olika samarbeten har initierats. beslutades i såväl som ministerrådet att hälso- och sjukvården skall undantas från det s.k. tjänstedirektivet. Undantaget har lett till en diskussion om hur hälso- och sjukvårdstjänster och patienters rörlighet på europeisk nivå i stället skall kunna regleras, genom direktiv eller i form av andra instrument. deltar i den högnivågrupp som inrättats inom EU för att diskutera, följa och samverka om frågor om patienters rörlighet och genom erfarenhetsutbyte stödja utvecklingen och förnyelsen av hälso- och sjukvårdssektorn inom unionen. Arbetsgrupperna fokuserar på frågor som utbyte av vårdrelaterad information med hjälp av IT, patientsäkerhet, hälso- och sjukvårdspersonalens rörlighet inom EU, tillskapandet av nätverk för europeiska referenscentrum för högspecialiserad vård samt gränsöverskridande vård. Den förra regeringen lämnade inom ramen för en rapport till kommittén om framtida utmaningar och möjligheter för hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Den förra regeringen har även fortsatt att ge stöd till Observatory on som är en medlemsbaserad organisation som genomför omfattande studier och analyser av hälso- och sjukvårdssystemen i , samt stödjer och främjar evidensbaserat beslutsfattande och policyskapande på hälso- och sjukvårdsområdet. Ersättning för vård i annat EU/EES-land En promemoria upprättades inom , med förslag till en ny lag om ersättning för hälso- och sjukvård eller tandvård som, med stöd av EG-fördraget, givits i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). I promemorian föreslås bl.a. att det skall införas ett krav på att en vårdsökande i vissa fall måste ha ansökt om och beviljats förhandstillstånd för att hon eller han skall få sina utgifter ersatta för vård som givits i ett annat land inom EES-området. Promemorian har remissbehandlats . Genom lagen (2006:496) om blodsäkerhet och tillhörande förordning (2006:497) genomförs och rådets direktiv /98/EG av om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för insamling, kontroll, framställning, förvaring och distribution av humanblod och blodkomponenter och om ändring av direktiv /83/EG (prop. 2005/06:141). Av lagen framgår att det krävs tillstånd för att bedriva blodverksamhet och att sådan verksamhet står under statlig tillsyn. Behöriga myndigheter är och , vilka båda utövar tillsyn inom sina respektive områden. Den nya lagen respektive förordningen trädde i kraft . (S 2003:03) har i uppdrag att redovisa förslag till sammanhängande lagstiftning för behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården. Utgångspunkten vid utformningen av utredningens förslag skall enligt direktiven vara hur personuppgifter bör hanteras i syfte att öka patientsäkerheten och möjligheterna till patientmedverkan, förbättra möjligheterna till medicinsk och ekonomisk uppföljning, minska den administrativa bördan för vårdpersonalen samt garantera skyddet för den personliga integriteten. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 redovisas Därutöver har utredningen genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att utarbeta förslag till författningsreglering av det nationella register för vaccinationer som förs i projektform av , och . Denna del av uppdraget skall redovisas . En proposition med förslag om en ny lag om genetisk integritet m.m. överlämnades till . Det är en ny samlad lag för genetiska undersökningar och genetisk information inom hälso- och sjukvården. Enligt lagen skall ingen utan stöd i lag få ställa som villkor för ett avtal att den andra parten genomgår en genetisk undersökning eller lämnar genetisk information om sig själv. Lagen reglerar även befruktning utanför kroppen, insemination samt genterapi. Kommersialisering av humanbiologiskt material regleras också i den nya lagen liksom grundläggande bestämmelser för fosterdiagnostik samt s.k. preimplantatorisk genetisk diagnostik. Propositionen antogs av . Lagen trädde i kraft . Att använda stamceller från navelsträngsblod är en möjlighet för att behandla svårt sjuka barn. För detta krävs att sådana stamceller samlas in och sparas i en biobank för framtida användning. avsattes för inrättande och uppbyggnad av en biobank för stamceller från navelsträngsblod. Biobanken är placerad vid i som har åtagit sig att svara för den fortsatta driften av biobanken. En lagrådsremiss om kvalitets- och säkerhetsnormer för användning av mänskliga vävnader och celler bereds inom . Förslagen är baserade på ett EG-di- rektiv. En särskild utredare har haft i uppdrag att se över hur samhällets arbete för att kartlägga fosterskador och missbildningar ser ut. Utredningen om förbättrade kunskaper om missbildningar m.m. överlämnade betänkandet Förbättrad missbildningsövervakning (SOU 2003:126) . Förslagen bereds inom . En särskild utredare har haft i uppdrag att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att utländska kvinnor, som inte är bosatta i och som inte är asylsökande, får rätt att göra abort i under förutsättning att de själva står för kostnaderna. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu inom . En särskild utredare har i uppdrag att göra en översyn av lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall (S 2006:01). Utredaren skall undersöka hur lagen tillämpas och ta ställning till om lagens krav i olika hänseenden skall finnas kvar och om några nya krav skall införas (dir. 2006:8). Uppdraget skall redovisas . En arbetsgrupp inom har fått i uppdrag att överväga och lämna förslag i vissa frågor som rör introduktion av nya diagnos- och behandlingsmetoder med betydelse för människovärde och integritet (S 2006:B). Arbetsgruppen skall avsluta sitt arbete . har i uppdrag att främja utvecklingen av vården i livets slutskede i landsting och kommuner och att till regeringen redovisa en bedömning av denna utveckling. skall rapportera om det arbete som genomförts i enlighet med uppdraget. har i uppdrag att bland annat inventera och sammanställa landstingens rekommendationer, prioriteringar och behandlingspraxis för abort vid tidig graviditet, dvs. medicinsk abort respektive kirurgisk abort. skall redovisa resultatet av uppdraget. Den del av vård och omsorg om äldre som regleras i hälso- och sjukvårdslagen ingår i politikområdet Hälso- och sjukvårdspolitik. Övriga äldrefrågor ingår i politikområdet Äldrepolitik. En ny bestämmelse förs in i hälso- och sjukvårdslagen rörande att skall sluta avtal med kommunerna inom om omfattningen och formerna för läkarmedverkan i särskilda boenden och i dagverksamheter. Detsamma gäller i ordinärt boende om en kommun ansvarar för den vården. Vidare får kommunen rätt att på egen hand anlita läkare och få ersättning för sina kostnader från om inte uppfyller sina skyldigheter. och kommunen skall enligt en ny bestämmelse i hälso- och sjukvårdslagen som gäller från samverka om bland annat habilitering och rehabilitering. Bestämmelsen innebär också samverkan mellan specialistsjukvård och vård och omsorg i hemmet. har av den tidigare regeringen fått i uppdrag att utveckla ett nationellt för vård och omsorg om äldre, med fokus på anhörigfrågor och demensfrågor. har efter förslag från förra regeringen beslutat att totalt skall satsas för att förbättra tillgängligheten till, och stödja och stimulera verksamhetsutveckling inom, vård och socialt stöd för personer med psykisk sjukdom och/eller psykiskt funktionshinder. har fått i uppdrag av den tidigare regeringen att på nationell nivå stödja utvecklingen av den psykiatriska hälso- och sjukvården och kommunernas insatser till personer med psykiska funktionshinder. skall redovisa uppdraget . har vidare fått i uppdrag att utreda hur ett nationellt för tidiga insatser till barn och unga kan organiseras. skall redovisa uppdraget . har på förra regeringens uppdrag följt utvecklingen när det gäller den anmälningsskyldighet som åligger läkare enligt 6 kap. 6 § vapenlagen (1996:67). Rapporten bereds inom . Den förra regeringen bedömde att särskilda krav kan behöva införas för läkares behörighet att utfärda vårdintyg (prop. 2004/05:89 Behörigheten för läkare i enskild tjänst, m.m.). har i uppdrag att utreda behovet av särskilda krav för läkares behörighet att utfärda vårdintyg. Uppdraget skall redovisas . Statskontoret har på förra regeringens uppdrag utrett hur en telefonjour för personer i psykisk kris kan organiseras och finansieras . Statskontorets slutsats är att det finns ett uttalat behov av en nationell telefonjour, att jouren lämpligen bör drivas av en ideell förening och att verksamheten bör vara offentligt finansierad. Statens ersättning till landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånerna har 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 reglerats genom överenskommelser mellan staten och . Nuvarande överenskommelse gäller för åren 2005 2007. Enligt överenskommelsen ersätter staten landstingen för läkemedelsförmånskostnaderna med, . beslutade att avsätta för att förstärka resurserna till kommuner och landsting för att förbättra vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. En del av dessa medel är avsedda att användas till läkemedelsgenomgångar i landsting och kommuner. trädde lagen (2005:258) om läkemedelsförteckning i kraft. Lagen innebär att skall utföra automatiserad behandling av personuppgifter genom att samla information om köp av förskrivna läkemedel i ett särskilt register (läkemedelsförteckning). I budgetpropositionen redovisade den förra regeringen de åtgärder som vidtagits med anledning av dom i mål C- 438/02, Allmänna åklagaren mot . Den förra regeringen tillsatte därefter en utredning om detaljhandel med läkemedel. I avvaktan på en mer omfattande analys av regleringen av detaljhandeln med läkemedel genomfördes en utredning om huruvida detaljhandel med receptfria nikotinläkemedel skall få bedrivas av andra än . Utredningen som lämnade sitt betänkande kom fram till att detta skulle vara möjligt. trädde omfattande ändringar i läkemedelslagstiftningen i kraft. Genom ändringarna införlivades tre EG-direktiv inom läkemedelsområdet och det innebar bl.a. att den centrala godkännandeproceduren förstärktes, att införde en ny procedur för godkännande, den s.k. decentraliserade proceduren, samt att det infördes ett särskilt förenklat registreringsförfarande för traditionella växtbaserade läkemedel. Vidare fick tillsynsansvar över marknadsföringen av läkemedel, även sådan som förekommer i TV och som tidigare övervakades av . En EG-förordning om läkemedel för pediatrisk användning kommer enligt beräkning att antas . har utrett om det finns skillnader mellan och andra EU-länders praxis att klassificera läkemedel som receptfria respektive receptbelagda. Av framgår bl.a. att av hela försäljningen av 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 humanläkemedel, exklusive slutenvårdsläkemedel, är en relativt liten andel receptfri i . tillkallade den förra regeringen en särskild utredare med uppdrag att utreda hur ett nationellt register över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin skulle utformas och vem som skulle ansvara för registret. Uppdraget redovisades i betänkandet Ett nationellt register över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin (SOU 2004:123). Vid beredningen av betänkandet framkom behov av att utreda vissa frågor ytterligare och därför beslutade den förra regeringen att tillsätta en utredning för att analysera behovet av ett register för utövare av alternativ- eller komplementärmedicin (Dir. 2006:64). Utredaren skall dessutom bland annat se över vad som talar för respektive emot att hälso- och sjukvårdspersonal får möjlighet att utöva vissa metoder inom området alternativ- eller komplementärmedicin samt konsekvenserna av detta, om en sådan möjlighet införs. Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården Det utvecklingsavtal som har legat till grund för den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53) löpte ut /2005 och handlingsplanen avslutades därmed. Staten, och tecknade två nya överenskommelser: en för primärvård och äldrevård samt en för psykiatri. De medel som 2004 tillfördes det generella statsbidraget med hänvisning till den nationella handlingsplanen ligger kvar under anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. har fått i uppdrag av den tidigare regeringen att följa upp hur landstingen arbetar för att nå målsättningarna i överenskommelserna, vilka resultat som uppnåtts samt bedöma hur intentionerna i överenskommelserna uppfyllts i respektive landsting. samt lämna slutredovisning . (Fammi) är en ideell förening och bildades av staten, och 2002 som en följd av den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården. Fammi kommer att avvecklas efter 2006.