prop · GT03110 · 2006-03-22 00:00:00 — Tidsramen för etapp- målen varierar; vissa har redan uppnåtts medan andra är satta till en tid- punkt längre fram i tiden. Regeringen har beslutat om etappmålen i myndigheternas regleringsbrev. För att ge en överskådlig bild av sektorsmyndigheternas mål och arbete (), presenteras dessa i tabeller. AMS primära uppgift som sektorsansvarig myndighet är att sätta och följa upp mål för den egna verksamheten när det gäller stöd till arbets- handikappade att finna, få och behålla ett arbete. Som sekundär uppgift ska AMS formulera krav på insatser för funktionshindrade som riktar sig till myndigheter och verksamheter utanför AMV och som faller inom den arbetsmarknadspolitiska sektorn. AMS ska utifrån uppföljningen föreslå regeringen vilka eventuella ytterligare resurser och regeländringar som behövs i den egna verksamheten för att nå målen och även påtala brister inom andra myndigheter eller verksamheter, med betydelse för möjlig- heten att uppnå målen. AMS ska informera om mål och etappmål så att dessa är väl kända inom såväl den egna verksamheten som hos andra med delansvar för målen. Samverkan ska ske med handikapporganisatio- nerna. De funktionshindrades arbetsförmåga skall tas tillvara så att deras sysselsättningsgrad överensstämmer med befolkningens som helhet. Andelen sysselsatta av funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga skall öka snabbare än för övriga i arbetskraften. Andelen arbetssökande med arbetshandikapp på grund av funktionshinder som är långtidsin- skrivna på arbetsförmedlingen skall utvecklas bättre än för övriga långtidsinskrivna. Andelen personer med arbetshandikapp på grund av funktionshinder som deltar i förberedande utbildning och i arbetsmarknadsutbildning skall klart överstiga deras andel av samtliga Andelen arbetsgivare som är beredda att anställa en person med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionshinder skall öka väsentligt. Funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga och med behov av individuellt stöd/anpassning i arbetssituationen skall ha fått det 2010. Verkets övergripande mål är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och att förbättra arbetsmiljön ur ett helhetsperspektiv. Verk- samheten är som sådan ett led i att förebygga och undanröja riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet för såväl funktionshindrade arbets- tagare som övriga arbetstagare. Initiera ett fungerande forum för samverkan och terna , , Riks- En undersökning av hur handikapperspektivet beaktas inom tillsynen av arbetsmiljön genom- Information om det nationella handikappolitiska arbetet skall ges till personal med tillsynsuppgif- ter under nuvarande verksamhetsperiod, 2004- skall även fortsättningsvis i tillsynen bevaka arbetsgivarens former för an- passning av arbetsförhållanden både med hänsyn till generella och individuella faktorer. skall i samverkan och kontak- ter med övriga aktörer inom arbetsmiljöområdet beakta handikapperspektivet och bidra med sak- kunskap inom arbetsmiljöområdet som kan gagna de handikappolitiska målen. ansvar för handikappfrågor kan delas upp i två huvudområden; frågor som gäller krav på tillgänglighet till den byggda miljön via bygg- regler och bidragssystem samt frågor som gäller fysisk planering på olika nivåer av den byggda miljön. Dessutom kan planeringsprocessen i sin tur delas upp i dels sakfrågan att nå tillgänglighet för alla dels frågan om delaktighet i processen. inriktningsmål är att den byggda mil- jön ska vara tillgänglig, användbar och attraktiv samt inbjuda till del- aktighet för alla. Etappmål 1: ska föra en dialog och stödja kommunerna i deras arbete med att ta fram tillgänglighetsanalyser så att tillgänglighets- aspekterna stärks i den fysiska planeringen. Genom utbildnings- och informationsinsatser ska det säkerställas att samhällsbyggnadsprocessen fungerar så väl att samhällskraven uppfylls. Insatser för etappmål 1: I samarbete med andra myndigheter och organisationer genomföra regel- bundna informations- och utbildningsinsatser riktade till personer som är involverade i bygg- ska informationen fokusera de nya förbättringskraven när det gäller tillgänglighet och de nya föreskrifterna om användbarhet på Följa tillämpningen av de nya reglerna och sprida information om positiva tillvägagångssätt och bra samverkansformer, för att inspirera de aktörer som ännu inte tagit till sig lagstiftningen att sätta igång och arbeta långsiktigt. Följa kommunernas hantering av tillgänglighets- frågorna i sina översiktsplaner och detaljplaner samt sprida goda exempel som stöd och vägled- Etappmål 2: ska till 2010 ha kommu- nicerat med övervägande delen av landets mark- och fastighets- och byggnadsägare om tillgäng- lighet och användbarhet för funktionshindrade och äldre, med fokus på det befintliga bostads- Insatser för etappmål 2: ska ha en kommunikationsplan för massmedial informa- tion/opinionsbildning kring tillgänglighetsper- Mark-, fastighets- och byggnadsägare ska vara en viktig målgrupp vid informationstill- fällen/konferenser etc. i samverkan med ägarorganisationer för att maximalt genomslag ska kunna nås. Goda exempel och annan information som har betydelse för att uppnå de handikappolitiska målen ska spridas genom t.ex. branschtidningar, utställningar, rapporter o.s.v. På ska det alltid finnas något som handlar om funktionshindrade perso- ners delaktighet och tillgänglighet. Etappmål 3: ska utbilda samtliga kommuner till att utöva en väl funge- rande hantering av bostadsanpassningsbidraget med en hög grad av rättssäkerhet samt tillämpa bra utvecklade principer för delaktighet och gott Insatser för etappmål 3: Genom utökad tillsyn samt utökat samarbete med Svenska Kommun- Genom regelbundet återkommande utbildnings- Etappmål 4: ska på olika sätt informera berörda organisationer och föreningar om goda tillgänglighetslösningar vid bidragsgivning till annat än bostäder. Insatser för etappmål 4: Information och ut- Genomgång av ansökningsblanketter och infor- mationsmaterial med avseende på tillgänglighets- Goda exempel på bra lösningar. som kan användas vid projekteringen så att ut- formningen av anpassningen håller en hög kvali- tet särskilt vad gäller användbarhet och tillgäng- Etappmål 5: skall, avseende samhälls- kraven för planering, byggande och förvaltning, föra en dialog med utbildningsväsendet för att säkerställa att frågor om tillgänglighet och an- vändbarhet får en plats i utbildningsprogram som har betydelse för den byggda miljön. Insatser för etappmål 5: Starta dialog med hög- skolorna för att ta fram ett policydokument som visar på en tydlig viljeinriktning hos de medver- Efter behov utveckla och följa upp policydoku- Att aktivt verka för att tillgängligheten och användbarheten till bostäder förbättras genom utbildning och forskning. Föra diskussioner om eventuell certifiering av sakkunniga inom tillgänglighetsområdet, som ett sätt att säkerställa att rätt kompetens finns vid rätt tidpunkter i processen. har analyserat vilka konsekvenser myndighetens nya roll får för sektorsansvaret för handikappolitiken samt gett förslag till reviderade etappmål. De nya effektmål som har tagit fram är att handikapperspektivet ska genomsyra hela verksamheten; socialförsäkringens kundorienterade verksamhet ska vara tillgänglig och användbar för alla personer med funktionshinder; inom socialför- säkringens administration ska alla personer, med eller utan funk- tionshinder, kunna anställas och arbeta på lika villkor samt att socialförsäkringen aktivt bidrar till ökad sysselsättning för personer med funktionshinder. -Handikapperspektivet ska genomsyra hela verksamheten -Socialförsäkringens kundorienterade verksamhet ska vara tillgänglig och användbar för alla personer med funktionshinder -Inom socialförsäkringens administration ska alla personer, med eller utan funktionshinder, kunna anställas och arbeta på lika villkor -Socialförsäkringen bidrar aktivt till ökad sysselsättning för personer med funktionshinder : Kartläggning av hur socialförsäk- ringsadministrationen ger service till personer med funktionshinder och arbetar med de ska ha genomfört en inventering med utgångs- punkt i HO:s Riktlinjer för en tillgänglig stats- : En handlingsplan för att uppnå riktlinjerna tas fram. ska i hela sin verksamhet ta ansvar för det kollek- tiva, organisatoriska och individuella bemötandet. En handlingsplan för detta ska vara klar. : Kartläggning av vad som kan anses vara direkt och indirekt diskriminering i samband med rekrytering och anställning inom social- : Definiera och fastställa vad handikapperspektivet innebär inom och för socialförsäkringens olika delar. : Arbetsmetoder och analysmetoder ska finnas framtagna. : Resultatindikatorer ska finnas : Policy och riktlinjer för tillgänglig : Kartläggning och handlingsplan för tillgänglighet och användbarhet av socialför- 2006-2010: Personalen som arbetar i socialför- säkringen ska delta i utbildning om bemötande- : Handlingsplan för att motverka diskriminering av anställda och arbetssökande. : Policy för mångfaldsfrågor. Jämställdhet och mångfaldspolicy 2005:1 : Genomgång av socialförsäkringen med fokus på sysselsättning och funktionshinder. En handlingsplan tas fram : Analys av relevanta socialförsäk- ringar med fokus på samordning av insatser för Verket ser att sektorsansvaret innebär ett ansvar för att värna funktions- hindrade konsumenters intressen genom att stärka deras ställning och inflytande på marknaden, öka deras möjligheter att utnyttja sina resurser effektivt, stärka skyddet av deras hälsa och säkerhet, utveckla konsumtions- och produktionsmönster som värnar deras intressen och som minskar påfrestningarna på miljön samt öka tillgången till kunskap. se över konsumentinflytandet och brukarmedverkan i det nationella och interna- göra en problem- och behovsinven- tering med analys och åtgärdsförslag för hur konsumenter med funktionshinder skall ges en starkare ställning på de finansiella marknaderna, inventera de bestämmelser som finns på konsumentområdet utifrån ett funktionshinder- perspektiv och vid behov föreslå ändringar, ta fram råd och rekommendationer för tillgänglig produktinformation. se över merkostnader i baskonsum- tion för konsumenter med funktionshinder, göra en problem- och behovsinven- tering med analys och åtgärdsförslag för att dagligvaruhandeln skall göras tillgänglig för konsumenter med funktionshinder, förstärka arbetet med produkt- säkerhet och marknadskontroll vad gäller säker- het genom att ta fram råd och rekommendationer för hur hänsyn skall tas till funktionshinder- perspektivet i standardiseringsarbetet, att göra en problem- och behovs- inventering gällande möjligheten för konsumenter med funktionshinder att källsortera samt föreslå 2003 ta fram en policy gällande tillgängligheten till verkets information och informationstjänster, 2003 utveckla verkets webbplatser i enlighet med Statskontorets rekommendationer och råd för 24- utbilda konsumentvägledare så att de får ökad kunskap om funktionshinderperspek- ser som sitt uppdrag att förankra ett förhållningssätt som innebär att den offentligt stödda kulturen skall vara tillgänglig för alla. Målet är att detta förhållningssätt skall genomsyra all kulturverksamhet. Föra en dialog med och stödja kulturinstitu- tionerna i arbetet med att ta fram handlings- planer för att säkerställa tillgängligheten till information, lokaler och verksamhet. ska informera alla som återstår om regeringens handikappolitik och Kultur- fortsätta och pågå kontinuerligt till sektorsansvar ska erbjudas någon form av bemötandeutbildning till 2006. konsulenter inom de olika konstområdena som ingår i sektorsansvar ska genom- gå utbildningar i handikapp- och tillgänglig- I verksamhetsplan skall de utarbetade kvantifierbara och mätbara målen för ökad tillgänglighet för personer med funktionshinder avseende information, lokaler och verksamhet samt utbildning integreras inrätta ett handikappråd bestå- ende av representanter för Handikappades samarbetsorgan (HSO) och Synskadades Detta råd ska vara delaktigt i tillgänglighetsarbete. De etappmål som () satt upp för sitt arbete ska tillsammans bidra till uppfyllandet av inriktningsmålen för sektorn till 2010: att alla ska ha likartade möjligheter att ta del av marknadens kommunikationstjänster, att kommunikationsutrustning finns tillgänglig för alla typer av funktionshinder samt standardiserings- och samordningsarbete. Att , 2005, 2007 och 2009 undersöka funktionshindrades tillgång till och utnyttjande av teletjänster, samt att utifrån resultatet vidta åtgärder så att inriktningsmålet säkerställs i former av information och upphandling. Att även fortsättningsvis se till att viktiga tjänster inom teleområdet som funktionshindrade har behov av finns att tillgå genom upphandling. Att i samverkan med berörda myndigheter följa utvecklingen av kommunikationsutrustning inom teleområdet med fokus på att kommunikations- utrustning och därtill kopplade tjänster finns tillgänglig för samtliga grupper av funktions- Att bevaka och delta i internationellt standardi- sering- och samordningsarbete för att säkerställa att funktionshindersaspekter beaktas. Att , , 2006 och 2009, undersöka tillgängligheten för funktionshindrade till ett antal samhällsviktiga tjänster på Internet och informera beslutsfattare, aktörer och allmän- het om resultatet. Att se till att viktiga tjänster inom IT-området som funktionshindrade har behov av finns att tillgå genom upphandling. Att i samverkan med berörda myndigheter följa utvecklingen av kommunikationsutrustning inom IT-området med fokus på att kommunikations- utrustning och därtill kopplade tjänster finns tillgänglig för samtliga grupper av funktions- Att bevaka och delta i internationellt standardi- serings- och samordningsarbete för att säkerställa att funktionshindersaspekter beaktas. Att utse riksfrekvenser för specifika handikapp- hjälpmedel, exempelvis hörselhjälpmedel. , 2005 och 2008, undersöka hur funktionshindrades behov ska tillgodoses inom Resultatet ska presenteras i rapportform och ska beskriva ett nuläge, vara framåtblickande och innehålla åtgärdsförslag satta i relation till det övergripande inriktnings- Verka för att utrymme allokeras i radiospekt- rumet för handikapphjälpmedel. Bevaka och delta i internationellt standardisering- och samordningsarbete för att säkerställa att Även fortsättningsvis ska tillse att viktiga tjänster inom postområdet som funktionshindrade har behov av finns att tillgå genom upphandling. Löpande undersöka och tillse att omformningen av Postens servicenät när det är fullt utbyggt skall medföra att tillgängligheten totalt sett bibehålls på samma nivå som den var i den gamla organisa- Senast vid utgången av 2003 ska PTS göra en samlad utvärdering av detta. Tillse att de fastighetsboxar som i ökande omfattning installeras i flerfamiljshus har god tillgänglighet för funktionshindrade. Även fortsättningsvis ska tillse att viktiga tjänster inom postområdet som funktionshindrade har behov av finns att tillgå genom upphandling. Löpande undersöka och tillse att omformningen av Postens servicenät när det är fullt utbyggt skall medföra att tillgängligheten totalt sett bibehålls på samma nivå som den var i den gamla Senast vid utgången av 2003 ska PTS göra en samlad utvärdering av detta. Tillse att de fastighetsboxar som i ökande om- fattning installeras i flerfamiljshus har god tillgänglighet för funktionshindrade. Inom ramen för det internationella standardi- seringsarbete verka för att funktionshindrades har ett ansvar för att den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsens och miljöns kulturvärden bevaras och utvecklas samt skall verka för att dessa i största möjliga utsträckning görs till- gängliga för personer med funktionshinder. Ämbetet ska vara pådrivande på sektorns olika aktörer så att de aktivt medverkar till att sådana anpassningar för personer med funktionshinder väljs, som på bästa sätt tillgängliggör de kulturhistoriska värdena utan att negativt påverka dem. 2002-2003: Inventering och analys av informa- tionsmaterial och websidor. 2003-2004: Inventering av utbildningsbehov i samarbete med , , Upprättande av utbildningsplan. Framtagande av utbildningsmaterial och goda Handlingsplan för att tillgängliggöra RAÄ:s 2004-2005: Länsvis genomförande av utbildning. Tillgängliggörande av RAÄ:s informations- Utveckling av metoder för utvärdering och uppföljning av hur tillgänglighetsfrågorna beaktas inom sektorn i första hand i KML-ärenden. 2005-2010: Kontinuerlig uppföljning och utvärdering av hur tillgänglighetsfrågorna beaktas i sektorns löpande verksamhet. De åtgärder och insatser som satt upp ska säkerställa att ett kontinuerligt handikapparbete pågår inom skolsektorn. Arbete med att inventera behov och identifiera hinder, sätta mål, planera och genomföra insatser, följa upp och utvärdera dessa är en process där ska Prop. vara pådrivande, samlande och stödjande. 2004: I kraven på kommunerna vid deras kvalitetsredovisning av skolväsendet införa att situationen för barn, unga och vuxna med 2004: Granska hur rätten till skolgång efterlevs generellt med specifik redovisning för 2004: Granska tillgänglighet, jämlikhet i villkor och delaktighet för barn, unga och vuxna med funktionshinder i skolsektorn. 2004: Sammanställa en kunskapsöversikt och redogöra för befintlig kunskap genom inventering av rapporter och projekt som berör funktionshinder, handikapp eller särskilt stöd samt andra adekvata rapporter och utredningar. 2004: ska redogöra för vilka kunskaper som finns inom institutet genom en intern inventering av befintlig kunskap om barn, unga och vuxna med funktionshinder 2005: Initiera och i samverkan med övriga aktörer inom skolsektorn inventera centrala arbetsområ- den för arbetet med de handikappolitiska målen. 2005: Identifiera sektorsövergripande frågor tillsammans med de andra sektorsmyndigheterna, 2005: ska identifiera framgångs- kriterier för ökad delaktighet och jämlikhet i villkor för personer med funktionshinder i Detta ska ske i samverkan med elever med funktionshinder. 2004: Erbjuda kommunerna stöd i arbetet med attityd och bemötandefrågor i samverkan med andra aktörer inom sektorn. 2004: ska erbjuda kommunerna stöd i deras arbete med de handikappolitiska målen genom att ta fram ett stödmaterial och erbjuda sektorsansvar för handikappolitiken avser vård och omsorg (hälso- och sjukvården och ) och skall bedrivas med utgångspunkt i och målformuleringar i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken 2010 ska det finnas ett fungerande system för att löpande beskriva levnadsförhållandena för personer med olika funktionshinder. 2010 ska berörda myndigheter ha utarbetat ett gemensamt och fungerande uppföljningssystem för rehabilitering/habilitering i samverkan. Uppföljningssystemet ska bygga på ett av myndigheterna gemensamt framtaget dokument avseende rehabilitering/habilitering i samverkan. Sammanfattning av sektorsmyndigheternas omvärldsanalyser I regleringsbrevet fick samtliga myndigheter med sektorsansvar för handikappolitiken i uppdrag att genomföra en omvärldsanalys i syfte att belysa de processer inom samhällssektorn som påverkar möjlig- heterna att uppnå de handikappolitiska målen. De myndigheter som fick uppdraget var , , , , , , , Luftfarts- styrelsen, , , , , , och . Omvärldsanalyserna läm- nades till regeringen . Syftet var att få ett underlag till redogörelsen för arbetet med att genomföra den nationella handlings- planen för handikappolitiken (1999/2000:79). Sammanfattningarna är referat av myndigheternas analyser. Re- geringen tar inte ställning till innehållet i sammanfattningarna. Funktionshindrade personers möjligheter att få eller behålla ett arbete är beroende av den enskildes kompetens, men också av arbetslivets villkor och kunskap och attityder hos arbetsgivare. har i sin omvärldsanalys identifierat en rad förhållanden som påverkar möj- ligheten för personer med funktionshinder att få och behålla ett arbete. Tunga och repetitiva arbeten har försvunnit eller automatiserats, vilket underlättar för personer med funktionshinder. Likaså har IT-branschen öppnat nya möjligheter till arbete där funktionshindret inte medför en begränsning. Ny teknik kan öka möjligheterna till mer flexibla anställ- ningsformer, liksom arbete på distans. Ökade produktivitetskrav innebär att utrymme saknas för bra intro- duktion och handledning för den som behöver lite extra stöd. Visstidsanställningar och krav på heltid ökar. Visstidsanställningar kan skapa nya möjligheter att komma in på arbetsmarknaden för personer med funktionshinder, blir anknytningen mer osäker. Samhällets krav på heltidsanställningar kan få motsatt effekt och missgynna grupper som har behov av deltid med hänsyn till sitt hälsotillstånd. Mer uttalade krav på kompetens/utbildning kan i vissa fall försvåra för personer med funktionshinder som generellt har en lägre utbildningsnivå än personer utan funktionshinder. Även enklare kontors- och vaktmästar- uppgifter ställer krav på god läs- och skrivförmåga. Utbildning blir allt viktigare för att kunna få och behålla ett arbete. Detta är särskilt tydligt för de yrkesområden där efterfrågan på arbetskraft ökar. och högskolor är personer med funktionshinder under- representerade (SOU 1999:21). Många fler personer med funktionshinder skulle kunna delta i högskolestudier om fler blir behöriga. Högskolan har resurser för dem som behöver stöd i form av studiehjälpmedel. Därutöver finns särskilda möjligheter att finansiera hjälpmedel eller tolkinsatser etc. Kunskapen om de stöd som finns för studier på denna nivå är dock brist- fällig hos lärarna och behöver förbättras för att ge fler personer med funktionshinder möjlighet till högre utbildning (2000:4). Skolans studie- och yrkesorientering (SYO) är viktig för att stimulera ungdomar att satsa på utbildning för att öka deras förutsättningar för ar- bete. Detta gäller särskilt ungdomar med funktionshinder. Den samver- kan kring vägledning och planering för ungdomar med funktionshinder som arbetsförmedlingen erbjuder, utnyttjas inte tillräckligt av skolan. Särskolans yrkesvalslärare har allt oftare ersatts av otillräckliga SYO- resurser. Komvux och folkhögskolor utgör bra möjligheter för många som i vuxen ålder vill komplettera tidigare utbildning och öka sin kompetens. För att personer med funktionshinder skall kunna ta del av utbildningen krävs att vuxenutbildningen bättre anpassas till funktionshindrades behov av individuellt stöd och bättre tillgänglighet såsom mindre studiegrupper, hörselslingor, anpassning av den fysiska miljön för rörelsehindrade etc. Vuxenutbildningen behöver också anpassas till vuxna med särskolebak- grund. Att få och behålla ett arbete Arbetssökande med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga kan få tillgång till särskilda åtgärder av arbetsförmedlingen för att underlätta möjligheten att få en anställning. Funktionshindrade priorite- ras i arbetsmarknadspolitiska program, såsom arbetspraktik och yrkes- inriktad arbetsmarknadsutbildning. Trots olika insatser får lägre andel arbetssökande med nedsatt arbets- förmåga arbete jämfört med andra arbetssökande. Andelen som fått anställning med lönebidraget har successivt ökat. För arbetssökande med mer komplexa funktionshinder behövs i viss utsträckning särskilt anordnade arbeten. Sådana kan erbjudas av offentliga arbetsgivare och av . hade ca 87 500 personer med funktionshinder en anställning med löne- subvention. Det gäller anställning med lönebidrag, i offentligt skyddat arbete och anställning i skyddat arbete hos . Det motsvarar av det antal personer med funktionshinder som har nedsatt arbetsförmåga och som är sysselsatta på den svenska arbetsmarknaden. Enligt SCB:s rapportering har drygt var tredje funktionshindrad med nedsatt arbetsförmåga behov av anpassade arbetsuppgifter, anpassat arbetstempo eller anpassad arbetstid för att kunna utföra sitt arbete på sin nuvarande arbetsplats. Allra störst chans att få stöd och anpassning gäller När det gäller arbetshjälpmedel, lokalanpassning,