prop · GT03142 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:142 Höjt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst och höjd lägstanivå för hel föräldrapenning Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att inkomsttaket för sjukpenninggrundande in- komst höjs från sju och en halv till tio gånger prisbasbeloppet. Regeringen föreslår även att lägstanivån för hel föräldrapenning höjs från per dag till per dag. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om 2.4Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) ......................................................................... Ärendet och dess beredning............................................................. Höjt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande Höjd lägstanivå för hel föräldrapenning.......................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om 6.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om 6.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om 6.4Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799)......................................................................... Bilaga Förteckning över remissinstanser till betänkandet Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) .............. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2.lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 3.lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön och 4.lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2, 5 a och 5 d §§, 4 kap. 6 § samt 8 kap. 8 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande ly- delse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sjukpenningrundande inkomst är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete här i landet, antingen såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av an- ställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Som inkomst av anställning eller inkomst av annat förvärvsarbete räknas inte inkomst som avses i 10 kap. 3 § 13 inkomstskattelagen (1999:1229) eller sådan ersättning som anges i 1 § första stycket 15 och fjärde stycket lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkoms- ter. Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas inte sådan ersättning enligt gruppsjukförsäkring eller trygghetsförsäkring vid arbetsskada som enligt 2 § första stycket lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvs- inkomster utgör underlag för nämnda skatt. Den sjukpenninggrundande inkomsten fastställs av . Inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete skall därvid var för sig avrundas till närmast lägre hundratal kronor. Vid beräkning av sjukpenning- Vid beräkning av sjukpenning- sådan inkomst av anställning och sådan inkomst av anställning och annat förvärvsarbete som över- annat förvärvsarbete som över- Det belopp som så- Det belopp som sålunda skall un- lunda skall undantas skall i första dantas skall i första hand räknas av hand räknas av från inkomst av från inkomst av annat förvärvs- Ersättning för utfört arbete för utfört arbete i annan form än i annan form än pension räknas pension räknas som inkomst av som inkomst av anställning, såvida uppgår till minst 1 000 till , även om kronor, även om mottagaren inte mottagaren inte är anställd hos den är anställd hos den som utger er- som utger ersättningen. I nu angivna fall skall givna fall skall den som utför ar- den som utför arbetet anses såsom betet anses såsom arbetstagare och 1 Lagen omtryckt 1982:120. 2 Senaste lydelse 2004:781. arbetstagare och den som utger ersättningen såsom arbetsgivare. Kan ersättning för arbete för nå- gon annans räkning inte antas uppgå till minst 1 000 kro- nor, skall ersättningen från denne inte tas med vid beräkningen av den sjukpenninggrundande in- komsten i annat fall än då den ut- gör inkomst av näringsverksamhet. Vid beräkning av sjukpenning- grundande inkomst av anställning skall bortses från ersättning som enligt 2 a § skall anses som in- komst av annat förvärvsarbete samt ersättning som idrottsutövare får från sådan ideell förening som avses i 7 kap. 7 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229) och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet, om ersättningen från föreningen inte kan antas uppgå till minst ett halvt prisbasbelopp. Vid beräkning av sjukpenninggrundan- de inkomst av anställning bortses även från ersättning från en stif- telse som har till väsentligt än- damål att tillgodose ekonomiska intressen hos dem som är eller har varit anställda hos en arbetsgivare som lämnat bidrag till stiftelsen (vinstandelsstiftelse) eller från en annan juridisk person med motsva- rande ändamål, om ersättningen avser en sådan anställd och inte utgör ersättning för arbete för den juridiska personens räkning. Detta gäller dock endast om de bidrag arbetsgivaren lämnat till den juri- diska personen varit avsedda att vara bundna under minst tre ka- lenderår och att på likartade vill- kor tillkomma en betydande del av de anställda. Om arbetsgivaren är ett fåmansföretag eller ett fåmans- handelsbolag skall vid beräk- ningen inte bortses från ersättning som den juridiska personen lämnar till sådan företagsledare eller del- ägare i företaget eller en person den som utger ersättningen såsom arbetsgivare. Kan ersättning för arbete för någon annans räkning inte antas uppgå till , skall ersätt- ningen från denne inte tas med vid beräkningen av den sjukpenning- grundande inkomsten i annat fall än då den utgör inkomst av näringsverksamhet. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst av anställning skall bortses från ersättning som enligt 2 a § skall anses som inkomst av annat för- värvsarbete samt ersättning som idrottsutövare får från sådan ideell förening som avses i 7 kap. 7 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229) och som har till hu- vudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet, om ersätt- ningen från föreningen inte kan antas uppgå till minst ett halvt prisbasbelopp. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst av anställning bortses även från ersättning från en stiftelse som har till väsentligt ändamål att tillgo- dose ekonomiska intressen hos dem som är eller har varit an- ställda hos en arbetsgivare som lämnat bidrag till stiftelsen (vinst- andelsstiftelse) eller från en annan juridisk person med motsvarande ändamål, om ersättningen avser en sådan anställd och inte utgör er- sättning för arbete för den juri- diska personens räkning. Detta gäller dock endast om de bidrag arbetsgivaren lämnat till den juri- diska personen varit avsedda att vara bundna under minst tre ka- lenderår och att på likartade vill- kor tillkomma en betydande del av de anställda. Om arbetsgivaren är ett fåmansföretag eller ett fåmans- handelsbolag skall vid beräk- ningen inte bortses från ersättning som den juridiska personen lämnar till sådan företagsledare eller del- ägare i företaget eller en person Är en försäkrad med sådan tjänstepension som avses i första stycket helt eller delvis arbetslös samt arbetssökande, skall sjukpen- ninggrundande inkomst fastställas endast om tjänstepensionen under- stiger av lönen närmast före pensionsavgången. Den sjuk- penninggrundande inkomsten be- räknas därvid på grundval av lö- nen närmast före pensions- avgången eller, om den försäkrade inte har för avsikt att förvärvs- arbeta i samma omfattning som tidigare, den inkomst han kan an- tas få av arbete som svarar mot det föreliggande arbetsutbudet. Vid beräkningen skall iakttas att in- komsten inte får överstiga tio gånger prisbasbeloppet. som är närstående till någon av som är närstående till någon av närstående person avses detsamma närstående person avses detsamma de inkomst av anställning skall all- de inkomst av anställning skall all- tid bortses från ersättning från en tid bortses från ersättning från en Beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten skall, där för- hållandena inte är kända för , grundas på de upplys- ningar som kan inhämta av den försäkrade eller den- nes arbetsgivare eller som kan framgå av den uppskattning, som vid taxe- ring gjorts av den försäkrades inkomst. Semesterlön får inte inräknas i den sjukpenninggrundande inkomsten till högre belopp än vad som skulle ha utgivits i lön för utfört arbete . En lik- nande begränsning skall gälla semesterersättning. Inkomst av arbete för egen räkning får ej beräknas högre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. För en försäkrad, till vilken tjänstepension utges i form av ålderspen- sion eller annan därmed jämställd pension före utgången av den månad under vilken han fyller , skall sjukpenninggrundande inkomst fast- ställas om han har ett förvärvsarbete som beräknas pågå i följd. Den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas därvid enligt 2 §. Är en försäkrad med sådan tjänstepension som avses i första stycket helt eller delvis arbetslös samt arbetssökande, skall sjukpen- ninggrundande inkomst fastställas endast om tjänstepensionen under- stiger av lönen närmast före pensionsavgången. Den sjuk- penninggrundande inkomsten be- räknas därvid på grundval av lö- nen närmast före pensions- avgången eller, om den försäkrade inte har för avsikt att förvärvs- arbeta i samma omfattning som tidigare, den inkomst han kan an- tas få av arbete som svarar mot det föreliggande arbetsutbudet. Vid beräkningen skall iakttas att in- komsten inte får överstiga basbeloppet. 3 Senaste lydelse 1994:46. dare skall inkomsten minskas med tjänstepensionen. Minskningen får dock inte ge till resultat att en för- säkrad som är endast delvis ar- betslös erhåller lägre sjukpenning- grundande inkomst än om beräk- ning skett enligt första stycket. skall inkomsten minskas med tjänstepensionen. Minskningen får dock inte ge till resultat att en för- säkrad som är endast delvis ar- betslös erhåller lägre sjukpenning- grundande inkomst än om beräk- ning skett enligt första stycket. När skall fastställa den sjukpenninggrundande in- komsten för en försäkrad som omfattas av 5 § tredje stycket 16 och som helt eller delvis saknar anställning skall den sjukpenninggrundande in- komsten i vissa fall räknas om. Detsamma skall gälla för en försäkrad vars anställning upphör under en pågående ersättningsperiod. Omräk- ningen skall göras när har förflutit räknat från den tidpunkt då den anställning upphörde som senast föranlett eller kunnat föranleda beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. Därefter görs omräkningen räknat från den senaste omräkningen. Med den tidpunkt då anställningen upphörde jämställs den tidpunkt då den försäkrade helt upphörde med annat förvärvsarbete än arbete som anställd. När omräk- ning har gjorts enligt 5 c § räknas tidpunkten från utgången av det se- naste som avses där. Den sjukpenninggrundande inkomsten av annat förvärvsarbete, grun- dad på annan inkomst än som avses i 2 a § första stycket, skall också räknas om för en försäkrad som inte har upphört med förvärvsarbetet. Omräkning skall göras under en pågående ersättningsperiod efter det att har förflutit räknat från ersättningsperiodens början. Därefter görs omräkningen räknat från den senaste omräkningen. den procentuella förändringen i det den procentuella förändringen i det allmänna prisläget räknad från det allmänna prisläget räknad från det senast fastställda talet för konsu- senast fastställda talet för konsu- mentprisindex jämfört med mot- mentprisindex jämfört med mot- En omräkning som inne- En omräkning som inne- bär en sänkning av den sjukpen- bär en sänkning av den sjukpen- fastställas till ett belopp som över- fastställas till ett belopp som över- stiger tio gånger prisbasbeloppet. Hel föräldrapenning utgör lägst Hel föräldrapenning utgör lägst (lägstanivå). (lägstanivå). 4 Senaste lydelse 2005:334. 5 Senaste lydelse 2005:334. Föräldrapenning utges med belopp mot- svarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, om föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen har varit försäkrad för en sjukpenning över lägstanivån och skulle ha varit det om känt till samtliga förhållanden. Föräldrapenning utges dock alltid lägst med ett belopp för hel föräldrapenning om (grundnivå). För en förälder som endast är försäkrad enligt 3 kap. 4 § socialförsäkringslagen (1999:799) gäller detta under förutsättning att föräldern uppfyller villkoren i första meningen. Utöver vad som anges i andra stycket utges föräldrapenning för med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräk- nad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån, och för med belopp enligt lägstanivån. Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning enligt 3 § andra stycket för med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån, och för med belopp enligt lägstanivån. För varje barn utöver det andra utges föräldrapenning med belopp motsvarande förälderns sjuk- penning, beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån. När föräldrapenning enligt andrafjärde styckena skall utges med be- lopp motsvarande förälderns sjukpenning, skall beräkningen ske enligt 3 kap. med undantag av 5 § fjärdesjunde styckena samt 10 a och 10 b §§. Utan hinder av vad som föreskrivs i andrafjärde styckena skall, om förälderns sjukpenninggrundande inkomst har sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5, föräldrapenningen till dess barnet fyller beräknas lägst på grundval av den sjukpenninggrundande inkomst som gällde in- nan sänkningen skedde eller den högre inkomst som löneavtal därefter föranleder, om föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barn. Är kvinnan gravid på nytt innan barnet uppnått eller skulle ha uppnått och nio månaders ålder, skall föräldrapenningen även fortsättningsvis beräknas på motsvarande sätt. Detsamma gäller vid adoption av barn som sker och efter det att det föregående barnet fötts eller adopterats. För en förälder som helt eller delvis saknar anställning skall den sjuk- penninggrundande inkomst som föräldrapenningen beräknas på enligt sjätte stycket alltjämt omräknas på sätt som anges i 3 kap. 5 d §. Vid beräkning av inkomstrelaterad aktivitetsersättning får, om det medför en högre antagandeinkomst, vid tillämpning av 7 § i stället an- vändas de två högsta enligt 6 § omräknade bruttoårsinkomsterna inom en ramtid av . Om, vid tillämpning av första stycket, endast en bruttoårsinkomst kan tillgodoräknas inom ramtiden upptas vid beräkning av antagande- inkomsten en bruttoårsinkomst med noll kronor. 6 Senaste lydelse 2004:781. Om, vid beräkning av anta- gandeinkomst enligt denna pa- ragraf, den försäkrade kan tillgo- doräknas en bruttoårsinkomst året före det år då försäkringsfallet in- träffar men denna är lägre än den sjukpenninggrundande inkomst enligt 3 kap. som den försäkrade har för försäkrings- fallet eller den inkomst som då skulle ha utgjort hans eller hennes sjukpenninggrundande inkomst om hade känt till samtliga förhållanden, får den sjukpenninggrundande inkomsten i stället utgöra bruttoårsinkomst. Om, vid beräkning av anta- gandeinkomst enligt denna pa- ragraf, den försäkrade kan tillgo- doräknas en bruttoårsinkomst året före det år då försäkringsfallet inträffar men denna är lägre än den sjukpenninggrundande inkomst enligt 3 kap. som den försäkrade har för för- säkringsfallet eller den inkomst som då skulle ha utgjort hans eller hennes sjukpenninggrundande in- komst om hade känt till samtliga förhållanden, får den sjukpenninggrundande in- komsten, till den del den inte över- stiger 7,5 prisbasbelopp, i stället utgöra bruttoårsinkomst. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande beträffande förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Den nya bestämmelsen i 3 kap. 2 § andra stycket första meningen skall dock gälla vid tillämpning av bestäm- melserna om sjukpenninggrundande inkomst i 3 kap. 5 § tredje stycket, 5 b och 5 c §§ samt 4 kap. 6 § sjätte stycket vid beräkning av sådan sjukpenninggrundande inkomst som hänför sig till tid före ikraftträdandet. 3.Äldre bestämmelser i 4 kap. 6 § första stycket gäller fortfarande i fråga om föräldrapenning för barn som är födda före . 4.Äldre bestämmelser i 4 kap. 6 § första stycket skall tillämpas vid prövning av om en förälder uppfyller villkoret i 4 kap. 6 § andra stycket första meningen till den del den där angivna tidsperioden hänför sig till tid före ikraftträdandet. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 a § lagen (1976:380) om arbetsska- deförsäkring skall ha följande lydelse. För en försäkrad som avses i 3 kap. 15 § socialförsäkringslagen (1999:799) eller som i annat fall genomgår yrkesutbildning när skadan inträffar utges sjukpenning från arbetsskadeförsäkringen vid sjukdom som av efter det att skadan inträffade sätter ned den försäkrades förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete med minst en paragraf utges på grundval av den paragraf utges på grundval av den anges i 4 kap. 911 §§ och beräk- anges i 4 kap. 9 och 10 §§ och nas enligt 3 kap. och 22 kap. lagen beräknas enligt 3 kap. och 22 kap. (1962:381) om allmän försäkring. lagen (1962:381) om allmän för- Sjukpenningen utges dock endast i den mån ersättningen överstiger den sjukpenning den försäkrade är berättigad till enligt 1 eller 2 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande beträffande förmåner som avser tid före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2002:222. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs att 23 och 27 §§ lagen (1991:1047) om sjuklön skall ha följande lydelse. Ersättning enligt 20 § lämnas med skäligt belopp, dock med högst ett belopp som för dag utgör en trehundrasextiofemtedel av av en sjukpenninggrun- dande inkomst som uppgår till basbeloppet. Ersättning enligt 20 § lämnas med skäligt belopp, dock med högst ett belopp som för dag utgör en trehundrasextiofemtedel av av en sjukpenninggrun- dande inkomst som uppgår till tio gånger prisbasbeloppet. Mål mellan arbetstagare och arbetsgivare om tillämpning av denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. I tvist om rätt till sjuklön skall I tvist om rätt till sjuklön skall på begäran av arbetsgivare, arbets- arbetsgivare, arbetstagare, eller domstol yttra sig huruvida arbetsförmåga är nedsatt på grund nedsatt på grund av sjukdom eller av sjukdom eller om nedsätt- om nedsättningens omfattning. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser i 23 § gäller fortfarande beträffande ersättning som avser tid före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 1997:569. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 4 § socialförsäkringslagen (1999:799) skall ha följande lydelse. Den som arbetar i är försäkrad för följande förmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring: 1.sjukpenning och havandeskapspenning, 2.föräldrapenning över lägsta- 2. föräldrapenning på lägst grund- nivå och tillfällig föräldrapenning, nivån och tillfällig föräldra- 3.inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitets- ersättning, samt 4.rehabilitering och rehabiliteringsersättning enligt 22 kap. i fråga om förmåner som beslutas av . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om föräldrapenning för barn som är födda före , varvid beloppet för lägstanivån skall beräknas enligt 4 kap. 6 § första stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring i dess lydelse före . 1 Senaste lydelse 2004:780. Ärendet och dess beredning Utredningen om en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (HpH) föreslog i sitt slutbetänkande Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) bland annat att taket för den sjukpenninggrundande inkomsten skall höjas från sju och en halv till tio gånger prisbasbeloppet. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga. Remissvaren över utredningens förslag finns tillgängliga i (S2002/137/SF). Regeringen har bland annat i budgetpropositionen framfört att inkomsttaket för den sjukpenninggrundande inkomsten skall höjas från sju och en halv till tio gånger prisbasbeloppet om det statsfinansiella läget så tillåter. I budgetpropositionen aviserade regeringen sin avsikt att återkomma till med lagförslag om att inkomsttaket för sjukpenninggrundande inkomst vid beräkning av bland annat sjukpenning och föräldrapenning skall höjas från sju och en halv till tio gånger prisbasbeloppet. Vidare aviserade regeringen i nämnda budget- proposition sin avsikt att återkomma till med lagförslag om höjd lägstanivå för föräldrapenning. Ett lagförslag har tagits fram inom . Förslagen har i denna del beretts med Försäkrings- kassan. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen, och . Förslaget i 23 § lagen (1991:1047) om sjuklön avseende den sjukpenninggrundande inkomsten är av en sådan karaktär att det i och för sig bör granskas av Lagrådet. Ändringen som innebär en anpassning till övriga lagförslag är dock av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande över förslaget har därför inte inhämtats. Höjt inkomsttak vid beräkning av Regeringens förslag: Inkomsttaket vid beräkning av sjukpenning- grundande inkomst höjs från sju och en halv till tio gånger prisbas- beloppet fr.o.m. . Det höjda inkomsttaket skall tillämpas vid beräkning av sjukpen- ning, rehabiliteringspenning, havandeskapspenning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, närståendepenning, smittbärarpenning, arbetsskadesjukpenning, dagpenning enligt det statliga personskade- skyddet och ersättning från vid tvist om sjuklön. Det höjda inkomsttaket skall också användas när en försäkrad med stöd av vissa skyddsbestämmelser får tillgodoräkna sig en tidigare sjukpenninggrundande inkomst. förslag: Överensstämmer i huvudsak med rege- ringens förslag. Remissinstanserna: Av de som yttrat sig över förslaget tillstyrker en majoritet en höjning av inkomsttaket från sju och en halv till tio gånger prisbasbeloppet. Föreningen och avvisar förslaget. Skälen för regeringens förslag: Nuvarande regler för den sjukpen- ninggrundande inkomsten innebär att den försäkrade inkomsten är be- gränsad till gällande prisbasbelopp. Detta inkomsttak infördes , då tidigare system med sjukpenningklasser avskaffades och ett system med sjukpenninggrundande inkomst (SGI) infördes. var det av de sjukpenningförsäkrade som hade en registrerad SGI som var högre än gällande bas- belopp (numera prisbasbelopp). var motsvarande siffra 6,5 pro- cent. Vad gäller andelen försäkrade med inkomster över inkomsttaket inträffade således ingen större förändring . Där- efter har en ökning av denna andel skett och har utvecklingen accelererat. Nuvarande inkomsttak innebär att den försäk- rade inkomsten är begränsad till , dvs. en månadsinkomst som motsvarar . Andelen försäkrade () med inkomster över detta belopp beräknas för för män respektive för kvinnor, vilket sammantaget motsvarar ca 1,4 miljoner arbetstagare. Av dessa försäkrade har ca 500 000 eller av samtliga försäkrade en årsinkomst som överstiger tio gånger prisbasbeloppet. Om en allt större grupp av de försäkrade får inkomster som överstiger gällande prisbasbelopp finns det en risk för att försäkringens legitimitet försvagas och dess roll som allmän försäkring bortfaller.