prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — En betydande andel av de stöd som antas beviljas förväntas innebära att krediteringsutrymme behöver ianspråktas först . Vidare görs bedömningen att användningen av tidigare beslutat kredi- teringsutrymme för 20082010 behöver tidigare- läggas. Behovet av krediteringsutrymme på- verkas också av att stödet för installation av solvärme i kommersiella lokaler föreslås utgå som ett anslagsfinansierat bidrag. Den sammantagna effekten av förändringarna innebär att 2007 blir för kreditering på skattekonto för konvertering från oljeupp- värmningssystem. Ramen för kreditering på skattekonto bör minskas till och ökas till . Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.1. 8.2.14 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på Regeringens förslag: Anslaget 37:5 Informa- tionsteknik: Telekommunikation m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökade utgifter på det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. bör anslaget 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. minskas med . 8.2.15Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om . Regeringens förslag: Anslaget 42:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Ökade utgifter har uppstått på () till följd av vårens utbrott av fågelinfluensa. SVA har behövt skärpa beredskapen och ett mycket stort antal prov från döda fåglar har analyserats. Resurser har även krävts för ökad information till allmänheten. Anslaget 42:1 bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 43:4 Intervention och exportbidrag för jordbruks- produkter minskas. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 43:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Utbrotten av fågelinfluensa har medfört ökade utgifter för till följd av ett ökat övervakningsarbete och ökade informations- insatser. Anslaget 43:1 bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 43:4 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter minskas. 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 6 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 6 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 6 . Skälen för regeringens förslag: Merparten av besluten om gårdsstöd fattas och stödet betalas ut . För att möta den osäkerhet som finns om beslutsvolymen behöver bemyn- diganderamen knuten till anslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. ökas med 64 000 000 Regeringen bör därför bemyndigas att godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 6 . 43:4 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2007 och högst 2008. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 43:4 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2007 och högst 2008. Anslaget 43:4 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter minskas med . Skälen för regeringens förslag: En ny marknadsordning för socker trädde i kraft . För att underlätta den omstruk- tureringsprocess som denna leder till införs tillfälliga stöd till sockernäringen. Det finns tre stödformer, nämligen omstruktureringsstöd, diversifieringsstöd och övergångsstöd. Föränd- ringarna innebär att behöver godkänna stöd i större omfattning än nuvarande bemyndiganderam medger. Reger- ingen bör därför bemyndigas att för anslaget 43:4 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . Anslaget 43:4 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter bör minskas med samman- taget för att finansiera ökningen av anslaget 42:1 Statens veterinär- medicinska anstalt och anslaget 43:1 . 43:7 Strukturstöd till fisket m.m. (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 28 220 000 konor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden som medför utgifter på högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 43:7 Strukturstöd till fisket m.m. besluta om ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . Skälen för regeringens förslag: Inom programperioden 20002006 finns outnyttjade medel inom EU:s fond för fiskets utveckling. För att kunna utnyttja dessa bör regeringen bemyndigas att för ramanslaget 43:7 Strukturstöd för fisket m.m. besluta om ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare 8.2.16 Utgiftsområde 24 Näringsliv 38:9 : Finansiering av likvidatorer I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:9 : Finansiering av likvidatorer ökas med . Finansieringen sker igenom att anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: skall ersätta likvidatorer för kostnader i samband med likvidation av företag. har antalet ärenden ökat. Detta har medfört att de medel som anvisats för ändamålet är otillräckliga. Anslaget 38:9 : Finan- siering av likvidatorer behöver därför ökas med . Finansiering bör ske genom att anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. minskas med motsvarande belopp. Revision, kontroll och ekonomisk styrning 9 Revision, kontroll och ekonomisk styrning Regeringen skall i enlighet 47 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) för redovisa vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av Riks- revisionens iakttagelser. Enligt finansutskottet bör redovisningen vara både samlad och fyllig (bet. 2002/03:FiU20, s. 117). Den årliga revisionens revisionsberättelser med invändning har anmälts samlat i Årsredovisningen för staten 2005 (skr. 2005/06:101). I denna volym ges en samlad bild av de iakttagelser som revisionen redovisat sedan föregående års budgetproposition samt frågor med nära koppling till revision och kontroll. Redogörelsen inriktas på iakttagelser och åtgärder av större vikt som t.ex. rör budget-, effektivitets- eller kontrollaspekter. Även iakttagelser och åtgärder som berör flera politikområden eller som har stark koppling till regeringens styrning omfattas av denna redo- visning. Redogörelsen kan även beröra de åtgärder som aviserats i föregående års budget- proposition. Eventuella iakttagelser avseende Årsredovisningen för staten kommenteras. Dessutom lämnas en samlad förteckning över, och korta referat av, samtliga gransknings- rapporter som lämnats sedan föregående års budgetproposition. För respektive utgiftsområde redovisas och kommenteras under rubriken i respektive politikområdesavsnitt de rapporter från effektivitets- revision och de revisionsberättelser med invändning från den årliga revisionen som berör respektive politikområde. iakttagelser kan i normalfallet inte förväntas vara åtgärdade då redovisningen lämnas i budget- propositionen. Avgörande är bl.a. när revisio- nens rapporter lämnas, men också den tid det tar för att överväga och vidta relevanta åtgärder. I regeringens redovisning till av vilka åtgärder som vidtagits finns därför även behov av att återkomma till tidigare års iakttagelser från revisionen. Redogörelsen under rubriken kan således inte bara komma att omfatta aktuella gransknings- rapporter och revisionsberättelser utan också sådana . har inom ramen för den årliga revisionen granskat 257 revisionsobjekt. Därut- över har genomfört årlig revision av ett 60-tal bolag och stiftelser där staten har ett bestämmande inflytande, ett 25-tal övriga organisationer samt 4 nordiska institutioner med säte i . har inom ramen för den årliga revisionen granskat ca 260 myndigheter. I 16 fall har revisionsberättelsen lämnats med invändning, vilket innebär att revisionen har konstaterat ett eller flera väsentliga fel i årsredovisning eller förvaltning. En förteckning över vilka myndigheter som fått revisions- berättelse med invändning, och vilken orsaken till respektive invändning varit, ges i Årsredo- visningen för staten 2005 (skr. 2005/06:101). För lämnades 12 revisionsberättelser med invändning. En viss ökning i antalet revisionsberättelser med invändning kan således konstateras . I avsnitt 9.5 lämnas en kortfattad redogörelse för regeringens fortsatta arbete med att stärka den interna styrningen och kontrollen i staten samt den statliga internrevisionen. Regeringens bedömning avseende de åtgärder som föranleds av revisionsberättelser med invändning redovisas under respektive politik- område. Regeringen anser liksom att årsredovisningen för staten som huvudprincip skall bygga på myndigheternas årsredovisningar och att det är myndigheterna som skall redovisa statens samtliga ekonomiska händelser. Regeringen anser det dock nödvändigt att årsredovisningen för staten även skall kunna omfatta ekonomiska händelser som av olika skäl inte har redovisats i myndigheternas års- redovisningar. Det kan bero på dels att regeringen i fråga om vissa ekonomiska händelser gör en annan bedömning än myndigheterna, dels att informationen om den aktuella händelsen blir tillgängligt först i 9.2.2Granskning av årsredovisningen för samband med upprättandet av årsredovisningen har lämnat revisionsberättelse med upplysning för Årsredovisningen för staten 2005 (dnr 32-2005-1067). konstaterar att enligt det tilläggsavtal som reglerar den kompensation som staten skall erlägga för en förtida stängning av föreligger en redovisningsmässig förpliktelse per . Riks- revisionen konstaterar vidare att den aktuella förpliktelsen endast redovisas i årsredovisningen för staten och inte i någon myndighets årsredovisning. Vidare konstaterar att den juridiska konstruktionen för ersättning för förtida stängning innebär att ingen myndighet är redovisningsansvarig för förplik- telsen. Enligt bygger redovis- ningen i staten på att det är myndigheterna som skall redovisa statens samtliga ekonomiska händelser. Juridiska konstruktioner som innebär att denna grundläggande princip frångås medför enligt ett otydligt redovisnings- ansvar som i sin tur leder till en risk att statens samtliga ekonomiska händelser inte redovisas. har föreslagit att lägger Årsredovisning för staten 2005 till handlingarna (bet. 2005/06:FiU24). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2005/06:374375). Utskottet noterar dock att regeringen i skrivelsen inte närmare kommen- terar de förhållandevis stora överskridanden på vissa inkomsttitlar rörande skattenedsättningar. Enligt utskottets uppfattning bör regeringen kommentera större avvikelser i kommande årsredovisningar. En viktig aspekt i detta sammanhang är hur ekonomiska händelser som enbart har redovisats i årsredovisningen för staten skall hanteras i fortsättningen. Regeringen förutsätter att ekonomiska händelser som enbart redovisats i årsredovisningen för staten invärderas och redovisas hos en berörd myndighet . Det sist nämnda gäller även kapitalersättningen till som skall invärderas och redovisas i årsredovisning . Regeringen gör löpande uppföljning av stöd som ges via skattekrediteringar. har också, på förslag av regeringen, i många fall beslutat om en lagreglerad ram för sådana krediteringar (se t.ex. prop. 2005/06:100 avsnitt 7.2.19). Regeringen kommer att både i budget- och den ekonomiska vårpropositionen samt i årsredovisningen för staten kommentera större avvikelser. anför att någon form av klargörande skrivning i budgetpropositionen, om huruvida regeringen anser att ett visst granskningsärende är färdigbehandlat, vore värdefullt (bet. 2005/06:FiU15, s. 11). Vidare anför utskottet att för pågående eller kommande arbeten bör i möjligaste mån en tidsram anges. Sådana skrivningar skulle lämpligen enligt utskottet läggas i anslutning till den övergripande redogörelsen för granskning i volym 1. Redovisningen av när ett granskningsärende är att anse som färdigbehandlat redovisas med fördel i anslutning till respektive politikområdes- avsnitt i respektive utgiftsområde. Ambitionen är därvid att successivt i ökad grad för tydliggöra när ett granskningsärende bedöms som färdigbehandlat. När det gäller pågående eller kommande arbeten är strävan därtill att i möjligaste mån ange en tidsram. I det följande redovisas korta referat av samtliga granskningsrapporter som läm- nat sedan föregående års budgetproposition. RiR 2005:15 Marklösen finns förutsättningar för rätt ersättning? har granskat handläggningen av marklösenärenden vid , Luftfarts- verket, , Skogsvårdsorganisa- tionen, och . övergripande slutsats är att rutinerna vid marklösenärenden har betydande brister inom flera myndigheter. Det finns flera svagheter i den interna styrningen och ansvars- fördelningen. Även uppföljningen av marklösen påvisar enligt brister. Vidare får inte fastighetsägare och relevant och tillräcklig information från myndigheterna. RiR 2005:16 Statsbidrag till ungdoms- organisationer hur kontrolleras de? har granskat hur Ungdoms- styrelsen kontrollerar underlaget för beslut om statsbidrag till ungdomsorganisationer samt vilka förutsättningar som givits för att genomföra sådana kontroller. samlade bedömning är att den nuvarande statliga kontrollen av att organisa- tionsbidragen fördelas korrekt har stora brister. Den gällande tolkningen av regeringsformen innebär att inte kan kontrollera medlemsantal eller andra uppgifter som kan riskera att avslöja enskilda åsikter. Vidare har regeringen enligt inte gjort tillräckligt för att hantera den situation som uppkommit när tolkningen nu är att antalet medlemmar inte kan kontrolleras, vilket innebär att inte har givits tydliga förutsättningar för att kunna genomföra kontroller. Dessutom saknar statsbidraget enligt en klar koppling till målen. RiR 2005:17 Aktivitetsgarantin Regeringens och AMS uppföljning och utvärdering har granskat regeringens och () uppföljning och utvärdering av aktivitetsgarantin. anför att AMS inte gör någon löpande uppföljning och utvärdering av aktivitetsgarantin, även om vissa tillfälliga upp- följningsinsatser har genomförts. I gransknings- rapporten konstateras att AMS uppföljning och utvärdering inte varit heltäckande utifrån aktivitetsgarantins syften. Vidare slår Riks- revisionen fast att regeringen i sin mål- och resultatstyrning av AMS har gett myndigheten i uppdrag att återrapportera enklare statistiska uppgifter om flödet i aktivitetsgarantin, men inte ställt några krav på att AMS skall redovisa kostnaderna för aktivitetsgarantin. RiR 2005:18 styrning av polismyndigheterna har granskat () styrning av polismyndigheterna. Sammanfattningsvis anser att RPS:s styrning av polismyndigheterna utifrån och regeringens mål uppvisar stora brister. konstaterar att RPS inte använt de styrinstrument som ges i instruk- tionen precisering av mål, tillsyn och före- skriftsrätt för att bedriva en effektiv styrning av polismyndigheterna. Vidare slår Riksrevi- sionen fast att regeringens målstruktur för polisverksamheten är komplicerad och svåröver- skådlig, vilket kommer till uttryck i många och delvis överlappande mål och återrapporterings- krav. Dessutom anser att det finns brister i RPS:s uppföljning och tillsyn av polismyndigheterna. RiR 2005:19 Rätt utbildning för undervisningen Statens insatser för lärarkompetensen har granskat statens insatser för att undervisningen i skolan skall bedrivas av lärare med rätt utbildning. Granskningen har omfattat regeringen, , Högskole- verket samt de universitet och högskolor som bedriver lärarutbildning. konstaterar att många lärare inte har den utbildning som undervisningen kräver, vilket inte överensstämmer med de intentioner gav uttryck för då skolan kommunaliserades. Enligt risk- erar detta förhållande undervisningens kvalitet och därmed att elevernas resultat försämras. Vidare äventyras skollagens grundläggande målsättning att utbildningen i skolan skall vara likvärdig oaktat var i landet den anordnas. Dessutom konstaterar att regeringen samt de berörda myndigheterna inte gjort tillräckligt för att undervisningen i skolan skall bedrivas av lärare med rätt utbildning. Den kritik anför avser otydliga krav och bristfällig kontroll, dålig kunskap om kompetensläget i skolan, brister i lärarut- bildningen samt brister i lärarutbildningens dimensionering. RiR 2005:20 Statliga myndigheters bemyndig- anderedovisning har granskat hur de statliga myndigheterna redovisar sina bemyndiganden och om denna redovisning är i enlighet med regelverket. sammanfattande bedömning är att flertalet myndigheter har god kontroll över bemyndiganderedovisningen och de åtaganden som ingåtts. För ett antal myndigheter har dock gjort iakttagelser som lämnats i revisionsberättelse, revisionsrapport och/eller revisionspromemoria. konsta- terar därvid att det finns ett antal områden där vissa myndigheters rutiner och redovisning bör förbättras, exempelvis avseende den löpande uppföljningen av utestående bemyndiganden. Dessutom konstaterar att det finns gjorda åtaganden där bemyndiganden saknas. RiR 2005:21 Lärares arbetstider vid universitet och högskolor planering och uppföljning har granskat hur lärares arbets- tider vid universitet och högskolor planeras och följs upp. Granskningen har omfattat , /, , , , , , och . konstaterar att det finns brister i den interna styrningen och kontrollen. Det innebär enligt att det finns risk för att lärarresurserna inte disponeras på ett effektivt sätt, vilket kan medföra onödigt stora kostnader. RiR 2005:22 Kontrollfunktioner två fallstudier har granskat kontrollen av utbetalningar av sjukpenning till de försäkrade och av statsbidraget till arbetslöshetsersättning till arbetslöshetskassorna. Granskningen om- fattar även myndigheternas information, upp- följning och dokumentation av utbetalnings- kontrollen. Granskningen avser enbart kon- trollen efter beslut om ersättning. bedömer att de inrättade kontrollfunktionerna i huvudsak fyller sina syften. I granskningsrapporten lämnas vissa rekommendationer i syfte att förstärka och vidareutveckla den interna kontrollen. RiR 2005:23 Skydd mot mutor har granskat åtgärder för skydd mot mutor och otillbörlig påverkan vid . sammanfattande bedömning är att myndighetens sammantagna åtgärder för att skapa ett skydd mot mutor och otillbörlig påverkan inte står i paritet till de risker myndigheten har att hantera. RiR 2005:24 Skydd mot mutor har granskat åtgärder för skydd mot mutor och otillbörlig påverkan vid . bedömer att den väsentliga del av verksamhet som avser recept- belagda läkemedel har ett tillfredsställande skydd mot mutor och otillbörlig påverkan. För flera andra verksamhetsdelar bedömer att sammantagna åtgärder för att skapa ett skydd mot mutor och otillbörlig påverkan inte står i paritet till den risksituation som bolaget har att hantera. RiR 2005:25 Rekryteringsbidrag till vuxenstuder- ande uppföljning och utbetalningskontroll har granskat rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. konstaterar att det finns risk för att det sker felaktiga utbetalningar av Det beror enligt Riksrevi- sionen på förekomsten av ett antal brister och otydligheter gällande regelverk, handläggning, styrning och kontroll. Vidare konstaterar att uppföljningen av rekryte- ringsbidraget är otillräcklig för att kunna bedöma i vilken omfattning som de ursprungliga och övergripande syftena med bidraget infrias. RiR 2005:26 Granskning av Statens pensionsverks interna styrning och kontroll av informations- säkerheten har granskat arbetet med informationssäkerhet vid (). bedömer att SPV inte fullt ut arbetar systematiskt med sin informations- säkerhet utifrån gängse normer. RiR 2005:27 Granskning av interna styrning och kontroll av informations- säkerheten har granskat arbete med informationssäkerhet. bedömer att inte fullt ut arbetar systematiskt med sin informationssäkerhet utifrån gängse normer. RiR 2005:28 Fokus på hållbar tillväxt? Statens stöd till regional projektverksamhet har granskat den regionala projektverksamheten som bedrivs inom den regionala utvecklingspolitiken. samlade bedömning är att betydande statliga medel till den regionala projektverksamheten används på ett ineffektivt sätt i förhållande till statsmakternas mål om hållbar tillväxt. Ansvaret ligger enligt främst hos regeringen, men till viss del även hos länsstyrelser, och andra stödgivare. konstaterar att många projekt saknar näringslivsanknytning och att vissa projekt har karaktär av ordinarie verksamhet. Vidare slår fast att lärandet är otillräckligt. RiR 2005:29 Statliga bolags årsredovisning har granskat tolv statliga bolags årsredovisningar med avseende på hur väl rapporteringen har utformats med utgångspunkt från gällande lagar, god redovisningssed och regeringens riktlinjer. sammantagna bedömning är att de granskade bolagen i de finansiella delarna av sin årsredovisning håller en kvalitet väl i nivå med jämförbara noterade bolag. Däremot konstaterar att redovisningen av särskilda samhällsuppdrag och bolagens verksamhet har brister. Därtill anför att regeringens återrapporteringskrav är otydliga. RiR 2005:30 Skydd mot mutor har granskat åtgärder för skydd mot mutor och otillbörlig påverkan vid . bedömer att inte i tillräcklig utsträckning har skyddat sig mot de risker som den aktuella verksamheten innebär när det gäller mutor och annan otillbörlig påverkan. ledning har enligt Riksrevision underskattat riskerna i verksam- heten som den överskattat effekti- viteten i de åtgärder som man vidtagit för att skydda verksamheten. RiR 2005:31 När oljan når land har staten säkerställt en god beredskap för oljekatastrofer? har granskat statens insatser för att säkerställa en god beredskap. Granskningen har omfattat regeringen, Rädd- ningsverket, och länsstyrels- erna. slår fast att den kommunala beredskapen och det statliga stödet till beredskapen fortfarande brister i några väsentliga avseenden. konstaterar att ett fåtal kommuner har tagit fram handlingsplaner i enlighet med de krav som framgår av lag. Vidare anför att det statliga stödet inte når ut till kommunerna. Därtill kommer enligt att saneringsfasen vid en räddningsoperation inte är reglerad, vilket innebär att den ligger utanför myndigheternas kontroll. Vidare påtalar brister gällande oljeskyddsförråden, den statliga tillsynen samt ansvar. RiR 2006:1 insatser för att minska deltidsarbetslösheten har granskat om insatser för att minska deltidsarbetslösheten har genomförts effektivt. Granskningen omfattar även regeringens styrning av och rapportering om insatserna. anser att regeringen varit otydlig i sin styrning och brustit i rapporteringen till . Vidare anför att inte har gjort klart syftet och förutsättningarna för arbetsför- medlingens samverkan med arbetsgivarna och att underlaget för prioriteringen mellan olika grupper av deltidsarbetslösa är bristfälligt. Dessutom anser att länsarbets- nämnderna inte gjort vad som krävs för att arbetsförmedlingens kontroll av ersättnings- villkoren skall fungera tillfredsställande. RiR 2006:2 Regeringens styrning av Naturvårds- verket har granskat regeringens styrning av . konstaterar att varken reger- ingen eller har tagit ställning till vad som är en lämplig balans mellan politikutformande och genomförande verk- samhet på verket. Vidare anför att det finns en klyfta mellan å ena sidan kommuners och länsstyrelsers upplevda vägledningsbehov och å andra sidan det som faktiskt levererar och anser att det bör leverera, och att denna klyfta undergräver effektiviteten i miljöarbetet.