prop · GT031d25 · 2006-01-01 00:00:00 — Lån avseende den s.k. närtidssatsningen 2002 2004 skall amorteras med start och vara slutamorterade . beslutade med anledning av tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade vägprojekten E 6 delen RabbalshedeHogdal, E 20 delen TolleredAlingsås samt genom , Rv 40 delen BrämhultHester, 40 delen , Rv 45 delen , Rv 44 delen BåbergVäne Ryr samt Rv 49 SkaraVarnhem. Dessa projekt beräknas kosta sammantaget . Inom ramen för de s.k. storstadspaketen har vissa väginvesteringar i och Lånen är fördelade på ett antal olika långivare. ska möjligt överta dessa lån. beslutade ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100, bet. 2004/05:FiU21, rskr. 2004/05:303) att regeringen får besluta om en låneram i om högst för detta ändamål. För samtliga ovanstående nämnda objekt föreslås en sammanlagd låneram på högst i . I tabell 4.13 redovisas nettoupplåningen med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amortering. Tabell 4.13 Beräknad nettoupplåning för vägar 2005-2013 Fyra vägobjekt (E4, E18/E20, E22 (inkl. HogdalNordby) I tabell 4.14 redovisas ackumulerade skuld 20042013, vilken är en konsekvens av den nettoupplåning som anges i tabell 4.13. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.14 Beräknad låneskuld för vägar 20042013 Fyra vägobjekt (E4, E18/E20, E22) E6 Svinesundsförbindelsen (inkl. Merparten av de lån som har skall återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och amorteringar. Ett undantag utgörs av lånen för nya Svinesundsförbindelsen som återbetalas med avgifter. I tabell 4.15 redovisas det årliga anslagsbehovet 20042013 för räntor och amortering av dessa lån. Byggandet av finansierades med statligt garanterade lån. Modellen för hantering av statliga garantier innebär att alla garantier som staten ställer ut skall prissättas utifrån statens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet. är den myndighet som hanterar dessa garantiavgifter. RGK har genomfört nya beräkningar som innebär att avgiften är beräknad till . Eftersom avgifterna som tagits ut har varit för höga, genomfördes en reducering av avgiften med . Re- geringen föreslår mot denna bakgrund att garantiavgiften skall vara . Avgiften finansieras med hälften vardera från anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag respektive 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter. För , övriga Stockholmsprojekt och Göteborgspaketet redovisas den anslagsbelastning som krävs för att räntor och amortering i form av annuitet för projekten skall vara återbetalda efter det att de tas i bruk. Återbetalningstiden är i enlighet med beslut (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:TU1, rskr. 2000/01:80). För Övriga lån i tabell 4.15 redovisade regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) sin avsikt att beträffande anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag samt 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter inom utgiftsområde 22 redovisa i vilken utsträckning som framtida anslagsutrymme intecknas av redan fattade beslut. För verksamhet görs det i tabell 4.15. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.15 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar 20042013 Förutom ovanstående lån får tidigarelägga byggandet av allmänna vägar där förskottering (lån) sker från kommuner eller enskilda. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Verksamheten omfattar uppdragsverksamhet, offentligrättsliga avgifter och avgift för färd på Svinesundsförbindelsen. I uppdragsverksamheten ingår tre affärsenheter; Produktion, Konsult och Färjerederi. Utgångspunkten för affärsenheterna är att uppnå en lönsamhet i nivå med branschen i övrigt, skild från övriga delar. I uppdragsverksamheten ingår även att administrera stödsystem för andra aktörer inom sektorn. Huvudregeln för denna verksamhet är att full kostnadstäckning skall uppnås. beslutar själv (efter samråd med ) om prissättningen för uppdragsverksamheten. uppdragsverksamhet omfattar följande tjänster. -Försäljning av informationsuttag ur vägtrafikregistret. -Administration av felparkeringsavgifter. -Försäljning av personliga skyltar. -Försäljning av informationsuttag ur den nationella vägdatabasen. -Försäljning av bygg- och anläggningsarbeten (). -Försäljning av konsulttjänster (). -Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerederiet). -Tillhandahållande av fordon vid förarprov. -Försäljning av utbildning (Vägsektorns utbildningscentrum VUC). -Försäljning av trafikdata. -Fordonsstöd till . -Certifikat till digitala färdskrivare. I tabellen nedan framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten i . Tabell 4.16 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) Stora delar av myndighetsutövningen finansieras via avgifter för registerhållning, registreringsskyltar, körkortstillverkning och prov inom 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 yrkestrafik- och körkortsområdet. En ny form av avgift är införd och avser Svinesundsförbindelsen. Avgiftsintäkterna ska täcka bl.a. investeringskostnaderna för den nya Svinesundsförbindelsen. De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är ansökningsavgifter för främst transportdispenser samt kontrollavgift enligt lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen. De redovisas i tabell 4.17 . Tabell 4.17 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via externa bidrag. In- vesteringarna omfattar i princip de investeringar som fastställts av regeringen i nationell väghållningsplan och av länen i de regionala planerna. Därutöver omfattar investeringar broar som ersätter färjor, tidigarelagda vägprojekt och andra särskilt godkända vägprojekt som helt eller delvis finansieras med lån och/eller externa bidrag. Investering i nationell plan Investering i regional plan Tjälsäkring, bärighet, rekonstruktion Externa bidrag och förskottering 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Den verksamhet som bedriver innebär ofta att ingår långsiktiga avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av vägnätet. har även regeringens uppdrag att lämna bidrag till olika ändamål. sluter även fleråriga . Med hänsyn till det anförda bör regeringen ges bemyndigande att ingå sådana ekonomiska förpliktelser. Detta bemyndigande bör avse allupphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. Beräkningarna omfattar dock inte framtida räntekostnader på upptagna lån. I syfte att underlätta rekrytering av s.k. nyckelkompetens för företag och myndigheter i Da- larna avses en ekonomisk förening med namn Rekryteringslots bildas. är framför allt tänkt att underlätta för medföljande att erhålla ett lämpligt arbete. drivs verksamheten i projektform men avsikten är att låta verksamheten få form av en ekonomisk förening, det ger medlemmarna möjlighet att påverka organisationens arbete. är 13 organisationer direkta anslutna till projektet bl.a. , , , , och . och är stora arbetsgivare i och kan ha fördel av att även fortsättningsvis medverka i Rekryteringslots . Regeringen bör därför bemyndigas att låta statliga myndigheter bli medlemmar i föreningen. De ekonomiska åtaganden som ett medlemskap innebär enligt de föreslagna stadgarna, är dels en insats på , dels en medlemsavgift om maximalt en tiondel av gällande basbelopp. Därutöver har föreningen rätt att ta ut ersättning för utförda tjänster. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att låta statliga myndigheter bli medlemmar i . Tabell 4.19 Beställningsbemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar järnvägsinfrastruktur och järnvägstrafik. Verksamheten syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. är central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela järnvägstransportsystemet i . Sektorsansvaret omfattar även tunnelbane- och spårvägssystem. Verket skall inom ramen för sitt sektorsansvar vara samlande, stödjande och på drivande i förhållande till övriga berörda parter. skall verka för att järnvägstransportsystemet är tillgängligt, trafiksäkert, framkomligt, effektivt och miljöanpassat, dessutom att den lokala och interregionala järnvägstrafiken samordnas samt att hänsyn tas till funktionshindrades behov inom hela järnvägstransportsystemet. ansvarar för banhållningen, vilket innefattar att driva, underhålla och utveckla den statliga järnvägsinfrastrukturen samt att svara för den operativa trafikledningen. ansvar innebär också att handha säkerhetsfrågor för spårtrafik, leda och följa utvecklingen inom järnvägssektorn samt ansvara för tillsyn och fördelning av bidrag till trafikhuvudmän. Verket skall också främja en miljöanpassad järnvägstrafik samt initiera, planera och stödja samhällsmotiverad forskning och utveckling inom sitt område. får bedriva uppdragsverksamhet. Den sammanlagda verksamhetsvolymen inklusive externa intäkter och lånefinansierad verksamhet uppgick till ca för . Järnvägsstyrelsen är central förvaltningsmyndighet och utövar tillsyn över järnvägs-, tunnelbane- och spårvägssystemen. Järnvägsstyrelsen skall verka för säkerheten inom systemen och för en effektiv järnvägsmarknad med en sundare konkurrens. förvaltar egendom och ansvarar för verksamhet som ingick i dåvarande Statens järnvägars verksamhet vid utgången av 2000 och som inte fördes över till aktiebolag. Till verksamhetsområdet är kopplat flera bolag, bl.a. de av staten helägda aktiebolagen , , Tunnelpersonalen i samt det delägda bolaget (dotterbolag till och ). förvaltar själv eller tillsammans med andra intressenter aktier i de tre förstnämnda bolagen. Aktierna i förvaltas av och vardera. Bolagets uppgift är att förvalta de svenska intressena i det hälftenägda Konsortiet som svarar för kusttill kustförbindelsen samt att förvalta väg- och järnvägsanslutningarna på den svenska sidan av Öresundsförbindelsen. Finansieringen av kusttill kustförbindelsen sker med lån som garanteras av både den svenska och danska staten. För byggande av i svarar , som också äger samtliga aktier i i . Statens del av finansieringen inryms i planeringsramen för järnvägsinvesteringar (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). planeras att vara klar . är ett helstatligt bolag vars aktier till lika delar förvaltas av och . Bolaget har till uppgift att bevaka statens rättigheter 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 och skyldigheter enligt de s.k. Arlandabaneavtalen som reglerar byggande och drift av järnvägen från till . skall vidare övervaka driften av och den del av anläggningen som byggts för intercitytrafik samt följa återbetalningen av det statliga villkorslånet. har anlagts av ett konsortium bestående av Alstom, Construction och NCC. Konsortiet bildade ett särskilt bolag, , för att genomföra och driva anläggningen. Efter färdigställandet överlämnades anläggningen till som i sin tur hyr ut den till . har som ersättning fått ensamrätt att bedriva flygpendeltrafik mellan och . bedriver trafiken under namnet Express. Den australiensiska banken förvärvade /2004. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till 2003 22 36:5 Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Avser den del som finansierar järnvägar. Vid utgången av 2004 var anslagsförbrukningen för hela verksamhetsområdet . Anslagen uppgick till . Det innebär att anslagen överskreds med . Utgiftsprognosen är ca vilket är ca lägre än tillgängliga anslag. Detta beror bl.a. på att regeringen beslutat om att inte ge några anslagskrediter och att verksamhetens utgifter är svåra att styra med exakthet. Inom verksamhetsområdet finns flera aktörer som verkar för att det transportpolitiska målet skall uppnås. De viktigaste aktörerna är , Rikstrafiken, Järnvägsstyrelsen och affärsverket . Kostnaderna för banhållningen uppgick till 2004. Det är en ökning jämfört med föregående år. Kostnaderna för drift och underhåll uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . genomfördes bl.a. ett omfattande spårbyte på stambanan genom övre samt en spårupprustning på godsstråket genom Bergslagen. En stor del av det förebyggande underhållet bestod av utbyten av felaktiga sliprar. Kostnaden för dessa utbyten uppgick till . Trafikledningen föreslår kapacitetstilldelning på statens järnvägsnät, leder den planerade trafiken och svarar för trafikinformation till trafikutövare och resenärer. Kostnaden för verksamheten uppgick till . Investeringarna enligt den nationella banhållningsplanen uppgick till 2004 att jämföra med 4 318 och . Utöver anslagen disponerade en låneram för prioriterade järnvägsinvesteringar om . , i och Haparandabanan erhöll TEN-bidrag som uppgick till . disponerar även banavgifter vilka uppgick till . Dessa intäkter används för banhållning och trafikinformation. Av tabell 5.2 framgår hur att av banhållningsplanen är genomförd efter i planperioden 20042015. El- och teleinvesteringarna uppgick till . fick 2004 ansvaret för statsbidrag till regionala kollektivtrafikanläggningar och spårfordon. Statsbidrag för spårfordon har fördelats till , X-trafik och Tåg i Bergslagen. har ca utbetalats i bidrag till regionala kollektivtrafikanläggningar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.2 Uppföljning av investeringar enligt Uppföljning av tidigare investeringar har tre objekt överstigande öppnats för trafik (se tabell 5.3). Den totala beräknade kostnaden i plan för dessa objekt var . Det verkliga utfallet blev . Det är en kostnadsökning om . Det samhällsekonomiska utfallet låg i nivå med det kalkylerade. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Efterkalkyler har även gjorts för två objekt överstigande som öppnades för trafik 1999 (se tabell 5.4). Här har även effekterna av åtgärden följts upp. Tabell 5.3 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt större än som öppnats för trafik Miljoner kronor i prisnivå 2004 Stax , södra omloppet Stax , norra omloppet Tabell 5.4 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt större än som öppnats för trafik (beräknad/uppföljd) Miljoner kronor i prisnivå 2004 -0,4 2 300/- Nedan redogörs närmare för läget i de fyra investeringsprojekt som utpekats av regering och riksdag (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) samt för . Projektet omfattar järnväg varav under jord. Vidare ingår en utbyggnad av , en ny underjordisk station vid Triangeln och en ny station ovan jord i Hyllie. Kostnaden för är beräknad till (penningvärde). Projektet är finansierat av , kommun och läns landsting samt erhåller bidrag från EU:s budget för transeuropeiska transportnätverk. beräknas stå klart . tecknades kontrakt för de tre största entreprenaderna. avkunnade miljödomstolen dom för de tre första etapperna av projektet. Den första järnvägsplanen, som avser sträckan Hyllie och förbindelsespåret vid Vintrie, vann laga kraft efter att regeringen prövat överklagandena i ärendet. som avser förbindelsespåren vid Lockarp fastställdes av . Det första spadtaget i projektet togs . Projektet omfattar två parallella järnvägstunnlar om vardera. har sprängts ut i söder och i norr samt på mitten. Sedan byggstarten har investerats i projektet, vars totala kostnad är beräknad till (penningvärde). arbetar ca 250 personer i projektet. Tunnlarna och järnvägen planeras att vara färdigställda . återupptogs arbetet med tunnelbygget genom att bl.a. förbereda och bygga utrymmen längst in tunnlarna för montage av tunnelborrningsmaskinen. Tunnelborrningsmaskin en, som byggdes i , har levererats och monterats i tunneln. genomförs de första provborrningarna som sker från söder. En vattenreningsanläggning har byggts utanför tunneln som skall behandla de vatten- och lermassor som pumpas ut från tunneln under I norr har en arbetstunnel byggts fram till den s.k. Möllebackszonen. Denna del av åsen måste förstärkas innan borrmaskinen når fram. Stabiliseringen kommer att ske genom att berget fryses från tunnelnivå. I har en betongfabrik byggts för tillverkning av de betongelement som tunneln skall kläs in med. har man avslutat arbetet med att bygga ut ett ledningsnät för kommunalt vatten för 300 fastigheter på . har fortsatt sin granskning av projektet och lämnat en årsrapport till regeringen. är en järnvägssträckning i tunnel mellan södra och . Projektet omfattar även två nya underjordiska pendeltågsstationer vid och vid T-Centralen. Kostnaden för beräknas till (penningvärde). Projektet beräknas vara färdigställt . har , och fört diskussioner om projektets utformning och finansiering. undertecknades en överenskommelse som reglerar principer för fördelning av kostnader och det fortsatta arbetet. fortsätter förberedelserna med prövning av vattenverksamhet och utställning av järnvägsplaner och detaljplaner. Vissa byggnadsarbeten påbörjas . Regeringen utsåg en koordinator för vars uppdrag är att bevaka att projektets tidsplan följs. är en ny enkelspårig järnväg mellan och som också omfattar flera nya resecentrum. byggs av som ägs av staten () samt kommunerna och två landsting längs banan (). De totala kostnaderna beräknas till (penningvärde). Projektet beräknas vara färdigställt . har byggnationer från till fortsatt. har beslutat att införa det nya trafikstyrningssystemet ERTMS på banan. har miljödomstolen meddelat två domar som ger klartecken att bygga en bro över och igenom 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Natura 2000-områdena och slätter. Regeringen beslutade att får inrätta en stiftelse för hanteringen av de kompensationsåtgärder som krävs för intrången i Natura 2000-områdena. har fastställt de fyra återstående järnvägsplanerna för projektet. Samtliga har överklagats till regeringen. Sedan avtalet om ingicks 1997 har förutsättningarna för projektet delvis förändrats, bl.a. har införts i lagstiftningen. Styrelsen för har fastställt en ny tidsplan och kostnadsram för projektet. Med anledning av att projektets tidsplan ändrats och att en kostnadsfördyring uppstått tillsatte regeringen en förhandlingsman med uppgift att omförhandla avtalet. Förhandlingsmannen har genomfört en omförhandling med parterna och det nya avtalet beräknas bli undertecknat . då det ursprungliga avtalet slöts mellan staten och , har beslutat om nya villkor för rörande bidrag till drift, underhåll och investeringar (prop. 1997/98:1, 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104). Vidare har en ny järnvägslagstiftning införts (prop. 2003/04:123, bet. 2003/04:TU14, rskr. 2003/04:124) och affärsverket har delats upp i flera bolag. Mot bakgrund av dessa förändrade förutsättningar har företrädare för regeringen och , med bistånd av , genomfört en revidering av avtalet. Revideringen innebär i huvudsak att avtalet moderniserats så att det överensstämmer med gällande lagstiftning och nuvarande organisation av järnvägssektorn. Det nya avtalet undertecknades . I avsnittet 5.4.2 Resultat redogörs för övriga insatser som gjorts inom ramen för sektorsuppgiften. Inom EU har arbetet med det tredje järnvägspaketet fortsatt. Rådet har enats om innehållet i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 en gemensam ståndpunkt om en av de föreslagna rättsakterna i paketet som behandlar behörighetsbevis för lokförare. Arbetet med förslaget om järnvägspassagerares rättigheter kan förmodligen slutföras . planerar ordförandeskapet att påbörja arbetet med förslaget om marknadsöppning för internationell persontrafik. Förslaget om kvalitetskrav vid godstransporter har mött stort motstånd från medlemsstaterna och rådet har tills vidare lagt ner det arbetet. har , i likhet med kommissionen, haft uppfattningen att alla rättsakterna skall hållas samman i ett paket och beslutas . Dessutom vill parlamentet att man i sammanhanget även behandlar kommissionens nya förslag till förordning om kollektivtrafik på järnväg och väg. Det kan därför komma att dröja ytterligare innan något slutligt beslut om hela paketet kan fattas. Europeiska järnvägsbyrån, ERA Europeiska järnvägsbyrån (ERA) startade sin verksamhet . Byrån är lokaliserad till Valenciennes i och skall verka för driftskompatibilitet och gemensamma säkerhetsbestämmelser för det europeiska järnvägsnätet. I avsnitt 3.4 redogörs för det övergripande transportpolitiska målet och delmålen. I regleringsbrevet till och Järnvägsstyrelsen bryts dessa ned i specifika verksamhetsmål för verksamhetsområdet och resultatindikatorer anges. Resultaten redovisas bl.a. i årsredovisningarna och i sektorsrapporten. Av tabell 5.5 nedan framgår regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Tabell 5.5 Uppfyllelse av målen regleringsbrev Tillgängligheten för medborgarna och näringslivet skall successivt förbättras mellan regioner och omvärlden. skall verka för att förutsättningarna för nyttjandet av statens spåranläggningar Andelen funktionshindrade och andra grupper med särskilda behov som kan utnyttja järn vägstransportsystemet skall öka. bör kollektivtrafiken kunna användas av de Andelen barn som på egen hand kan nyttja Kvaliteten i järnvägstransportsystemet skall Punktligheten skall öka på järnvägsnätet. Antalet störningstillfällen för godstrafik på de mest drabbade järnvägssträckorna skall minst halveras till 2007 jämfört med . Till 2007 skall högsta tillåtna axellast ökas från till på järnvägssträckor med omfattande inrikes systemtransporter. Effektiviteten avseende underhållet av det statliga järnvägsnätet skall öka. tillstånd skall motiveras av aktuell trafik. Antalet dödade och skadade inom järnvägstransportsystemet skall minska. Särskilt bör åtgärder som syftar till barns Energianvändningen per utfört transportarbete på statens spåranläggningar skall minska. Negativ miljöpåverkan av banhållning skall minska jämfört med påverkan 2003. skall det inte finnas några bostadslägenheter som utsätts för buller, orsakat av järnvägstrafik, överstigande (mätt som ett maxvärde i sovrum ) vid fler än fem tillfällen per natt. skall minska användningen av naturresurser och föroreningen av naturen från miljöfarliga ämnen i infrastrukturen skall Nya järnvägsanläggningar skall lokaliseras så att de fungerar i samklang med sin omgivning och utformas med hänsyn till omgivande natur- 491 Kapacitetsutnyttjandet mäts i termer av konsumerad kapacitet, dvs. hur stor andel av tiden som banan är belagd med tåg.2 Kapacitetsbegränsning förekommer där efterfrågan på tåglägen inte kan tillgodoses på grund av ett för högt utnyttjande av banan.regional utvecklingEtt tillgängligt tranportsystem och en positivMålet är en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män inom järnvägstransportområdet.Delvis uppfylltEtt jämställt järnvägstransportsystem, som är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ha samma möjligheter att påverka järnvägs transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt.Delvis uppfylltETT JÄMSTÄLLT TRANSPORTSYSTEMMåluppfyllelseMål återfinns under rubrikerna Tillgängligt transportsystem och Hög transportkvalitet ovan.EN POSITIV REGIONAL UTVECKLINGMåluppfyllelseökningen. Marknadsandelen av de långväga transporterna var 2004, vilket är samma nivå som åren 19962003.Kapacitetsutnyttjandet1 har minskat något beroende på att flera investeringsprojekt slutförts så att kapaciteten ökat, har persontrafiken minskat.