prop · GT031d12 · 2006-01-01 00:00:00 — har en rad bestämmelser i enlighet med vad som föreslogs i proposition 2002/03:89 Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet införts i syfte att öka användningen av deltidssjukskrivning i de fall personer har viss arbetsförmåga kvar. Vidare bör de bestämmelser om ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare (prop. 2004/05:21 Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro) som införts leda till ytterligare förstärka ökningen av partiell sjukskrivning. Den särskilda sjukförsäkringsavgift om av de anställdas sjukpenningkostnader varje arbetsgivare är skyldig att betala gäller endast heltidssjukskrivna. Det är dock för tidigt att utvärdera de effekter den särskilda medfinansieringen kan medföra på sjukskrivningsmönstren och på det förebyggande arbetsmiljöarbetet. En särskild arbetsgrupp inom har tillsatts för att utvärdera regeländringen. En ökad partiell sjukskrivning är något som regeringen eftersträvar. Deltidssjukskrivning skall vara även om vissa bedömare har framfört farhågor om att ökad partiell sjukskrivning används eller kan komma att användas som en arbetstidsförkortning. Regeringen avser att följa utvecklingen av deltidssjukskrivningen. Deltidssjukskrivning är vanligare bland kvinnor än bland män (). Särskilt vanligt förekommande är deltidssjukskrivning bland kvinnor som har varit sjukskrivna längre än . Deltidssjukskrivning är också mer allmänt förekommande bland personer som har varit sjukskrivna jämfört med personer med kortare sjukskrivning. Endast ett fåtal sjukskrivningar påbörjas med deltid, . Ett vanligare förlopp är att sjukskrivningen påbörjas på heltid och efter en period övergår till deltidssjukskrivning. Andelen partiellt sjukskrivna personer, såväl kvinnor som män, började öka och har därefter ökat kontinuerligt. Deltidssjukskrivningarna har ökat både bland personer med kortare och längre sjukskrivningstider. Diagram 2.7 Andel (procent) deltidssjukskrivna januari 2.5Sjuktal i olika grupper Sjukskrivningarnas omfattning varierar i huvudsak med tre faktorer: kön, ålder och utbildningsnivå. Därutöver finns skillnader mellan yrke, bransch, familjetyp, etnicitet osv., men de är avsevärt mindre. För kvinnor är skillnader i sjukskrivning för olika utbildningsnivåer mycket stora i barnafödande åldrar, men blir med högre ålder allt mindre och finns i princip inga skillnader alls. För män är mönstret något annorlunda. Förutom att sjukskrivningsnivån generellt är ungefär hälften så hög som för kvinnor, avviker framför allt högskoleutbildade män med en mycket låg sjukskrivningsfrekvens. Sjukskrivning i olika familjetyper Ensamstående kvinnor med barn har en mycket hög sjukskrivningsnivå antalet sjukpenningdagar är nästan fyra gånger så högt som genomsnittet för kvinnor i åldrarna 25 . Sammanboende kvinnor med barn har en förhöjd sjukskrivningsnivå , i högre åldrar är ensamstående kvinnor mera sjukskrivna är sammanboende. För män är skillnader i sjukskrivning mellan olika familjetyper små om man tar hänsyn till ålder och utbildningsnivå. Utrikes födda förvärvsarbetande män har en något högre sjukskrivningsfrekvens än svenskfödda. Utrikes födda kvinnor som förvärvsarbetar har en något lägre sjukskrivningsfrekvens 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA än svenskfödda i åldrar upp till . I åldrar däröver är förhållandet det omvända. Bland utrikes födda finns en del skillnader mellan olika ländergrupper. Födda i men utanför har de högsta sjukskrivningstalen för män för kvinnor finns de högsta sjukskrivningstalen hos födda i utom . Den kraftiga överrepresentation för utrikes födda som finns bland arbetslösa och de som erhåller socialbidrag, finns således inte i fråga om sjukskrivning. Sektorer/branscher/yrken Även med hänsyn tagen till ålder och kön (men inte utbildningsnivå), är sjukskrivningen högre i den primärkommunala sektorn än i övriga. Däremot är sjukskrivningstalen i statlig sektor lägre än i den privata. Sjukskrivningstalen i landstingen skiljer sig i genomsnitt knappast alls från privat sektor. I enskilda branscher finns höga sjuktal för kvinnor i äldre- och handikappomsorg (men inte inom sjukvården). Vissa industribranscher med hög andel kvinnor som t.ex. livsmedels- och elektronikindustri har till och med högre sjuktal än de som finns inom äldreomsorgen. Branscher med höga sjuktal för män är framför allt transport- och byggsektorerna samt vissa industribranscher. Tabell 2.3 Antal sjukpenningdagar för olika grupper 1999 och 2003 Utrikes födda (syssel- Källa: SCB, databasen 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Diagram 2.8 Genomsnittligt antal sjukpenningdagar/år, kvinnor och män efter utbildningsnivå Källa: SCB, databasen Rehabiliteringsersättning har uteslutits ur regeringens halveringsmål då det kan anses som önskvärt att antalet personer i rehabilitering ökar, eftersom detta för många kan vara vägen tillbaka till arbetslivet. Arbetsträning hos den tidigare arbetsgivaren är den vanligaste formen av arbetslivsinriktad rehabilitering. Det är regeringens uppfattning att åtgärder för att den sjukskrivne skall komma tillbaka i arbete ofta kommer i gång alldeles . Det är viktigt att redan i sjukfallets inledning på arbetsplatsen diskutera vad som kan göras för att underlätta en återgång i arbete. I syfte att påskynda detta arbete har arbetsgivarens skyldighet att genomföra en rehabiliteringsutredning gjorts obligatorisk och har ålagts att, senast efter det att rehabiliteringsutredningen kommit in från arbetsgivare, upprätta en rehabiliteringsplan eller kalla till ett avstämningsmöte om det inte kan anses som obehövligt. Utformningen av arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningkostnaderna är också sådan att den skall stimulera till insatser för återgång i arbete. Regeringen anser att det finns ett behov av att förbättra kontakten mellan och den enskilde. Antalet avstämningsmöten bör öka väsentligt och utgöra grunden för diskussioner om den enskildes möjligheter att återgå i ar- målsättning är att antalet avstämningsmöten skall öka kraftigt och tredubblas i förhållande till nuvarande antal. Antalet personer som deltar i någon form av arbetslivsinriktad rehabilitering och därför erhåller rehabiliteringspenning ökade trendmässigt , se diagram 2.9. Detta är som tidigare nämnts en önskvärd växling mellan förmånerna men kan noteras att ökningen inte alls stod i paritet med ökningen som skett av antalet långtidssjukskrivna. Antalet personer som varit föremål för samordnad rehabilitering minskade till 47 000 personer från 50 000 året innan. Av de personer som varit sjukskrivna eller längre hade deltagit i någon form av samordnad rehabilitering 2004. Detta motsvarade nivå. har antalet personer med rehabiliteringspenning fortsatt att minska. En förklaring till detta kan vara att deltidssjukskrivning har ersatt arbetsträning som instrument för att åstadkomma återgång i arbete. Gruppen som genomgår arbetsinriktad rehabilitering domineras av personer med långa sjukfall. har andelen av dem som uppbär rehabiliteringspenning som varit sjukskrivna ökat successivt från 50 till dagens . Det är naturligtvis rimligt att de som är sjukskrivna länge har störst behov av mer omfattande rehabilitering. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA viktigt att rehabiliteringsåtgärder sätts in tidigt i sjukfall och regeringen avser därför att vidta åtgärder för att åstadkomma detta (se avsnittet Politikens inriktning under utgiftsområde 10 i denna proposition). Diagram 2.9 Antal pågående fall med rehabiliteringspenning januari 2000mars 2005 3Sjuk- och aktivitetsersättning (S/A) Diagram 3.1 Antal personer med sjuk- och aktivitetsersätt- Not: förtidspension och sjukbidrag. Nybeviljandet har ökat kraftigt Ökningen av antalet personer med S/A beror på den kraftiga ökning av långtidssjukskrivna som ägde rum 2003. Nybeviljandet av S/A har ökat från i genomsnitt 40 000 till drygt 73 000 . har utflödet från S/A till framför allt ålderspension legat kvar på en tämligen nivå på cirka 40 000 personer. 3.1Utvecklingen av antal och nybeviljade Ungefär hälften av dem som varit sjukskrivna Antalet personer som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning (f.d. förtidspension) har ökat i en snabb takt , efter en utplaning . Gruppen beståndet har ökat antalsmässigt med 110 000, eller med ungefär en fjärdedel. Kvinnorna står för den största delen av ökningen. uppbar totalt 553 000 sjuk- och aktivitetsersättning. beviljas S/A. Sammansättningen av dem som beviljas S/A skiljer sig en hel del från hela gruppen med S/A. Bland de nybeviljade återfinns relativt sett fler kvinnor och fler högutbildade än de som tidigare beviljats ersättning. Ungefär hälften av hela beståndet är , och är kvinnor (jämfört med av de sjukskrivna). Av de nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningarna har andelen tidsbegränsade sjukersättningar ökat och utgör nu majoriteten. till hela beståndet utgör de tidsbegränsade förmånerna . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA har andelen kvinnor som beviljats S/A ökat snabbt. Detta är en följd av att kvinnorna utgjort och utgör en stor andel av dem som blev långtidssjukskrivna 2003. Relativt sett fler yngre får sjukersättning jämfört med , men uppgången sker från en låg nivå. Den enda grupp där nybeviljandet av S/A minskat är åldersgruppen 60 (dvs. de första årskullarna bland fyrtiotalisterna). Diagram 3.2 Antalet nybeviljade sjukersättningar (förtidspensioner) 19712004 Övergång från sjukpenning till S/A , då sjuk- och aktivitetsersättningen infördes istället för förtidspension, har antalet sjukpenningfall som övergått i S/A igenomsnitt varit cirka 4 900 , varav av dessa har varit kvinnor. av de som beviljats S/A har varit sjukskrivna i mindre än . Andelen fall där sjukpenning utgått innan S/A beviljats har ökat från . har således inflödet till S/A från sjukpenningsystemet ökat antalsmässigt och i en högre grad har sjukersättningen kommit att föregås av en lång sjukskrivningsperiod. Denna utveckling avspeglas i den nedgång som skett av antalet långa sjukpenningfall (se avsnitt 2.1). 3.2S/A i olika åldrar Kraftig ökning men i stort sett oförändrad medelålder Jämförs beståndet med beståndet 1998 kan konstateras att 128 000 personer fler uppbar S/A 2004, en ökning . Ökningen var klart högre för kvinnor än män. Åldersstrukturen kan dock inte sägas ha förändrats nämnvärt . En viss minskning av medelåldern skedde , en utveckling som därefter i viss mån har avklingat. Andelen personer som beviljats S/A har ökat från i genomsnitt av alla nybeviljade till efter 2001. Eftersom det totala antalet nybeviljningar av S/A ökat har antalet personer som beviljats S/A närmast fördubblats från cirka 8 000 till cirka 16 000 under 2000- talet. Nybeviljandet av S/A till relativt unga personer följer sannolikt i spåren av de ökade långtidssjukskrivningarna även i åldrar under , och det finns anledning att tro att dessa skall sjunka antalsmässigt i takt med att såväl korta som långa sjukskrivningar minskar. Vad som oroar mer är att antalet personer som beviljats S/A uppgått till cirka 3 500 personer , en ökning med cirka 1 000 personer jämfört med genomsnittet för 1990-talet. Övergången till S/A för dessa personer har som regel inte föregåtts av sjukskrivning över huvud taget, utan deras huvudsakliga inkomstkälla före beviljandet av S/A har varit socialbidrag. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Tabell 3.1 Förändring vad gäller antal personer med S/A och medelålder Antal personer med S/A Medelålder S/A stocken Källa: och beräkningar Fler med sjukersättning ju högre ålder Andelen personer med S/A i varje årskull ökar med högre ålder. I diagram 3.3 visas andelen personer som fått S/A i procent av totala antalet personer i varje åldersklass . Från och med drygt sker den kraftigaste ökningen av sjukersättningsrisken; andelen för 64-åringar är dubbelt så hög som för 56-åringar. Kvinnornas andel är genomgående något högre än männens. av 64-åriga kvinnor har S/A, motsvarande för män är . Medelåldern bland personer med S/A är och hälften är . I detta avseende föreligger ingen skillnad mellan kvinnor och män. hade 540 000 personer eller av befolkningen i åldrarna sjuk- eller aktivitetsersättning. Andelen för kvinnor var och för män . Diagram 3.3 Andel med S/A i respektive ålder december Av diagram 3.4 framgår att partiell S/A är jämförelsevis ovanligt bland unga. av förmånerna bland personer är partiella. Partiell S/A är klart vanligare bland kvinnor. Orsaken till detta är oklar. Det kan ha att göra med att deltidsarbete är vanligare bland kvinnor och därmed att graden av sjukersättning inte är kopplad till den faktiska arbetsförmågan utan relaterad till omfattningen på det tidigare arbetet. En annan tänkbar orsak till att partiell förmån är mer vanlig bland kvinnor är att hänsyn tas till hushållsarbete när rätten till S/A prövas. I genomsnitt är var tredje S/A partiell bland kvinnor, jämfört med var femte bland män. Andelen partiella S/A ökar successivt med ungefär en procentenhet . Diagram 3.4 Andel partiella S/A i respektive ålder 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Om hänsyn tas till den högre andelen partiella S/A bland kvinnor minskar skillnaden mellan könen.4 Det synsätt som innebär att deltidssjukskrivning skall vara tycks också ha haft effekt på utvecklingen även vad gäller sjuk- och aktivitetsersättning. Andelen av de nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningarna som får partiell förmån har ökat. Från en nivå om ökade denna till 2004 och till (t.o.m. juli). Partiell förmån är vid såväl nybeviljande som i det totala beståndet vanligare bland kvinnor än bland män. var av de nybeviljade S/A bland kvinnor partiella, att jämföra bland män. Unga får oftast bara garantiersättning I systemet för sjuk- och aktivitetsersättning har försäkrade som saknar eller har låg inkomstrelaterad ersättning rätt till garantiersättning upp till en viss garantinivå, som är åldersberoende i åldrarna . är den /mån för att sedan ökas stegvis till /mån . Eftersom den inkomstrelaterade ersättningen baseras på tidigare årsinkomster under en s.k. ramtid är andelen unga personer med enbart garantiersättning mycket hög. Aktivitetsersättning utges till personer i åldrarna . av dessa personer saknar inkomstrelaterad aktivitetsersättning. Andelen män utan inkomstrelaterad ersättning är högre än bland kvinnorna. De relativa skillnaderna könen emellan i detta avseende är som störst i åldrarna . Det är således vanligare bland män att beviljas S/A utan att tidigare haft en anknytning till arbetsmarknaden. Orsaker till detta kan vara en jämförelsevis högre frekvens av olika missbruksproblem och ett mer riskfyllt beteende i unga åldrar. till antalet utgör dock de yngre förmånstagarna en liten andel av hela S/A-beståndet. 3.3S/A i olika grupper m.m. Utbildningsbakgrund bland personer med S/A S/A är liksom för sjukpenning mer frekvent bland lågutbildade. Bland kvinnor i högre åldrar som beviljats S/A är dock S/A lika vanligt förekommande för högskoleutbildade som för låg- och medelutbildade. Utrikes födda mindre sjukskrivna men har oftare S/A Jämfört med gruppen sjukskrivna, är utrikes födda kraftigt överrepresenterade bland personer med S/A. Även med hänsyn tagen till kön och ålder är frekvensen S/A högre bland utrikes födda än bland födda i . Det finns stora skillnader mellan olika ländergrupper. Högst andel S/A har personer födda i utom . Tabell 3.2 Personer med S/A 2002 som andel av hela befolkningen efter födelseland Källa: SCB, databasen I förhållande till antalet sysselsatta i sektorn är antalet med S/A vanligast bland personer med en arbetslivsbakgrund i primärkommunal sektor. Till skillnad från de sjukskrivna är även kvinnor som arbetat inom landstingssektorn överrepresenterade i gruppen med S/A. 4 Det helårsekvivalerade antalet S/A motsvarar av kvinnorna och av männen i åldrarna . Tabell 3.3 Personer med S/A 2003 som förvärvsarbetade 1999 S/A 2003 med S/A Källa: SCB, databasen 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Tabell 3.4 Diagnoser 2002 för nybeviljade förtidspensioner i olika åldersgrupper Endokrina (mest diabetes) Rörelsehinder (mest rygg) till tidigare verksamhet inom olika branscher är andelen med S/A för män hög inom jordbruk, intresseorganisationer, kultur, stålverk, metallindustri. Bland kvinnor är motsvarande andelar höga inom elektro- och metallindustri, intresseorganisationer och transport. Vård- och omsorgssektorn ligger ungefär på genomsnittet. Bland enskilda yrken som har en hög andel S/A hör främst lågutbildade tekniker/byggnadsarbetare bland män. Bland kvinnor är motsvarande andelar höga bland personer som arbetat som lokalvårdare, lågutbildade industriarbetare, vårdpersonal med lägre utbildning. Fler med psykiska diagnoser Det finns för tillfället ingen aktuell statistik över diagnoserna för de nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningarna. De senaste uppgifterna visade att den största diagnosgruppen var sjukdomar i muskler, skelett och bindväv . Andelen nybeviljade ersättningar med psykiska sjukdomar har ökat kraftigt. Av nybeviljade förtidspensioner 2002 utgjorde gruppen psykiska sjukdomar , att jämföra 1992. Som bl.a. framgår av tabell 3.4 var psykiska sjukdomar den dominerande diagnosen när förtidspension nybeviljades. 3.4Ekonomisk standard i S/A-gruppen Lägre ekonomisk standard i gruppen med S/A Gruppen som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning uppvisar en lägre ekonomisk standard än övriga befolkningen i samma åldersgrupper.5 Inom S/A-gruppen gäller att kvinnor har en högre standard än män motsatt förhållande gäller för hela befolkningen. Jämfört med ålderspensionärer har män med S/A ungefär samma standard, kvinnor med S/A en något högre. Inom S/A-gruppen har de som befinner sig i en klart högre inkomststandard än de yngre. Andelen som är sammanboende är klart högre för kvinnor än för män . 5 En individs inkomststandard har beräknats genom att ta fram den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet i hushållet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Tabell 3.5 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet 2003 Personer med S/A Källa: SCB, HEK Ekonomisk utsatthet jämförelsevis låg bland kvinnor med S/A Ekonomisk standard avgörs av hushållets sammanlagda disponibla inkomst och hushållets sammansättning. Här har definitionen av ekonomisk utsatthet bestämts till en inkomststandard understigande av medianen för samtliga individer i samhället. Indikatorn är alltså ett relativt mått på ekonomisk utsatthet. Bland män med S/A är andelen ekonomiskt utsatta ungefär densamma som i hela befolkningen eller . Andelen kvinnor i S/A-gruppen som är ekonomiskt utsatta är däremot klart lägre än bland den kvinnliga befolkningen i stort. Or- saken till detta har möjligen att göra med att kvinnor med sjukersättning har en genomsnittligt högre ålder, är sammanboende med män med relativt goda inkomster och inte har hemmaboende barn. Tabell 3.6 Andel ekonomiskt utsatta (av medianen) Personer med S/A Källa: SCB, HEK 2003 3.5Ökningen av S/A-gruppen fortsätter med bromsas upp Den framtida utvecklingen av antalet personer med S/A och därmed åtföljande statsfinansiella och samhällsekonomiska kostnader bestäms av antalet nybeviljade men också av antalet personer som lämnar gruppen i första hand till ålderspension men också genom dödsfall. grund av att gruppen långtidssjukskrivna minskar och beräknas fortsätta minska blir rekryteringsbasen för S/A allt mindre. kommer utflödet från gruppen att öka på grund av demografiska skäl då det är relativt stora årskullar som är 61 . Vidare blir tillämpningen av regelverket för nybeviljandet en viktig faktor. skall minst var tredje år göra en förnyad utredning av arbetsförmågan hos personer vilka blir beviljade sjukersättning som inte är tidsbegränsad. Vidare har regeringen pekat på det angelägna i att redan tidigare beslutade sjukersättningar skall följas upp en i betydligt högre grad än tidigare genom s.k. efterkontroll. Eftersom majoriteten av de S/A som nybeviljas är tidsbegränsade är det regeringens förhoppning att många av dessa personer skall återgå till arbetslivet. Dessutom har regeringen vidtagit åtgärder som avser personer som redan uppbär S/A. En aktuell kalkyl upprättad av ger följande i framtida utveckling: Diagram 3.5 Antal personer med S/A samt flöden till/från S/A Till/från S/A Antal personer med SA 1985 1987 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 Enligt denna kalkyl kommer således gruppen med sjuk- och aktivitetsersättning att nå upp till cirka 580 000 personer kring 2007. Om inflödet till sjukskrivning kan bibehållas på dagens låga nivåer kommer nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättningar att kunna minska på . Eftersom huvudparten av personerna med S/A är , kommer allt fler att övergå till ålderspension. Därmed är det också möjligt att gruppen som helhet kommer att minska i antal, men knappast . 4 Ohälsa och regionala skillnader Ohälsotalet på riksnivå har minskat något Det s.k. ohälsotalet utgörs av antalet utbetalda dagar med sjukpenning, rehabiliteringspenning samt sjuk- och aktivitetsersättning per person i åldrarna under den senaste 12-måna- dersperioden. För att ohälsotalet skall minska med krävs t.ex. en minskning om 5,7 miljoner sjukpenningdagar på årsbasis.6 Diagram 4.1 Ohälsotalet, rullande 12-månaderstal riket. juli -05: 41,9 6 har satt ett mål om att ohälsotalet skall minska från 2004 till 37 fram till utgången av 2008. För att detta skall lyckas måste det sammanlagda antalet ersatta nettodagar från sjukpenning, rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning minska med 25 miljoner . Detta mål inte är direkt jämförbart med regeringens två parallella målsättningar. Dels ser mål till hela beståndet med S/A medan regeringens målsättning endast berör antalet nybeviljade förmåner, dvs. inte beaktar utflödet från denna försäkring. En andra skillnad är att mål inte tar hänsyn till de dagar där kostnaden direkt bärs av individ och arbetsgivare, nämligen volymen karens- och sjuklönedagar, vilken ingår i regeringens halveringsmål. Vidare sträcker sig målperiod fram medan de av regeringen satta målsättningarna skall vara uppfyllda . I ohälsotalet ingår även rehabiliteringspenning och arbetsskadeersättning till skillnad från regeringens målsättning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA har ohälsotalet ökat med . till sjuk- och aktivitetsersättningens bidrag till det totala ohälsotalet har uppgången varit kraftig med en ständig ökning. Sjukpenningens relativa andel av ohälsotalet har sett till hela perioden minskat, där en puckel kan observeras under . De senare årens marginella minskning av ohälsotalet har således berott på att den kraftigt avtagande sjukpenningvolymen i princip motsvarats av ett ökat antal dagar med aktivitets- och sjukersättning. Skillnader på läns- och kommunnivå Det vitt skilda läget vad gäller ohälsa i landets olika delar har redovisats i en rad rapporter. Däremot är det svårare att hitta en naturlig förklaring till varför dessa skillnader existerar. Exempelvis konstaterar i Sjukfrånvaro och rum (Samtal om Socialförsäkring nr 2, ) att skillnaderna vad gäller faktorer som bransch- och yrkesstruktur inte skiljer sig nämnvärt åt mellan län med hög sjukfrånvaro (exempelvis , och ) och län med låg sjukfrånvaro (, och ). Inte heller tumregeln att en god arbetsmarknad leder till högre sjukfrånvaro tycks gälla i det regionala perspektivet, snarare tvärtom. Detta skulle i sådana fall stödja den hypotes som gör gällande att sjukförsäkringen ibland används i arbetsmarknadspolitiska syften och då snarare kan liknas vid en yrkesförsäkring. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Ohälsoskillnaderna finns regionalt både vad gäller absoluta nivåer på ohälsotalet, men också mellan fördelningen sjukpenning-sjukersättning och skillnaden mellan länets kvinnor och män. På länsnivå gäller sambandet att ju större skillnad mellan kvinnor och män, desto högre är ohälsotalet. Regeringen har stora förhoppningar att den nya organisationen ökar förutsättningarna att komma till rätta med de regionala skillnaderna. Diagram 4.2 Ohälsotalet (12-månaderstal) för kvinnor och män på länsnivå 70Riket: Kvinnor: 50,6 län län län län