prop · GU031d12 · 2006-10-16 00:00:00 — konstaterar vidare att den individuella skälighetsprövning som ofta ligger till grund för bedömning av rätten till ersättning, också medför att handläggaren ges ett stort eget beslutsutrymme, något som i sin tur kan leda till att omedvetna normer och värderingar påverkar det beslut som fattas. Den totala sjukfrånvaron inom minskar, men ligger fortfarande över genomsnittet för statlig verksamhet. har en sjukfrånvaro på , vilket är en minskning med en procentenhet . Även inom länsorganisationerna har sjukfrånvaron minskat från . För kvinnor är sjukfrånvaron nästan dubbelt så hög som för män. Bland personalen som är är den relativa skillnaden mellan könen ännu större. I uppföljning av myndigheternas sjukfrånvaro 2005 konstateras att sjukfrånvaron för anställda inom är högre än i övriga myndigheter för denna ålderskategori. Även om den samlade sjukfrånvaron minskar så är spridningen mellan länsorganisationerna fortfarande stor. Andelen anställda utan någon sjukfrånvaro har inte förändrats i nämnvärd utsträckning och ligger på . Nöjdmedarbetarindex är ett sammanvägt mått på hur nöjda medarbetarna inom är med sin arbetssituation. Indexet skall enligt myndighetens eget mål uppgå till lägst 70 vid utgången av 2007, från att ha varit uppvisades ett försämrat resultat, när den samlade nivån för index sjönk ner till 63. Orsaken till försämringen är främst att personalens upplevelse av delaktighet har minskat. Större delen av personal har visat en positiv inställning till omorganisationen. Det finns också förväntningar på att den nya organisationen skall bidra till en större enhetlighet och en högre effektivitet i verksamheten. Trots att målen för den nya organisationen till stora delar är känd för de anställda, är det emellertid för många medarbetare ännu oklart hur målen skall nås. av cheferna och av övrig personal tror att målen kommer att kunna uppnås. har granskat årsredovisning och underliggande redovisning för och bedömer att den i allt väsentligt är rättvisande. Detta gäller även kapitalförvaltningen för vissa fonder med delat ansvar mellan Kammarkollegiet och . genomför en ekonomiadministrativ värdering (EA-värdering) för myndigheter under regeringen. EA-värde- ringen mäter hur väl kraven i de statliga ekonomiadministrativa reglerna är uppfyllda. Det samlade EA-värdet för 2005 fastställdes till AA, vilket är det högsta värdet på en niogradig skala. Vid en granskning av hur följer upp och återrapporterar kvaliteten i ärendehandläggningen ansåg att det finns osäkerheter kring förmåga att bedöma kvaliteten i handläggningen och dess utveckling (Kvalitet i handläggningen, dess styrning och återrapportering, Revisionsrapport ). menade bland annat att samlade mått (kvalitetsindex) för kvalitet i handläggningen är bristfälligt och att det saknas statistik som baseras på stabila, säkra uppgifter som är jämförbara . föreslår att redovisning av kvalitet skall bygga på ett mer fullständigt underlag. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 har även i en fallstudie granskat kontrollen av utbetalningar av sjukpenning till försäkrade. Granskningen avser i första hand förhållanden . I rapporten två fallstudier (RiR 2005:22) uppger att granskningen visar att socialförsäkringsadministrationen har haft en splittrad kontrollorganisation före förstatligandet. Administrationens riskanalyser har uppvisat skiftande kvalitet. menar dock att det på operativ nivå finns många kontroller inbyggda i de maskinella systemen och sammanfattande bedömning är att kontrollfunktionerna i huvudsak uppfyller sina syften trots vissa brister. har vidare granskat arbete med informationssäkerhet (interna styrning och kontroll av informationssäkerheten, Revisionsrapport ). Granskningen visar att har brister i fråga om överblick, riskanalys och uppföljning. menar att bristerna påverkar ledningens förmåga att uppnå och bibehålla informationssäkerhet. har beslutat om en tydligare organisation för arbetet med informationssäkerhet och på så sätt börjat åtgärda de brister som revisionen påpekat. granskar i rapporten för äldre (RiR 2006:9) om tillräckliga åtgärder vidtagits för att kontrollera kostnaderna för tandvårdsstödet för äldre. anser att det finns brister i statistikförsörjningen och i ärendehanteringssystemet. Detta skapar problem för att följa upp och utvärdera reformen. Rapporten behandlas under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg inom verksamhetsområdet . har också granskat insatser för att förbättra kunskapen om omfattningen av fel och fusk samt deras åtgärder för att rätta till brister i regeltillämpningen (Styrning och kontroll av regeltillämpningen inom socialförsäkringen, RiR 2006:20). konstaterar att regeringen framhållit vikten av att kvaliteten i handläggningen ökar och att fusk motverkas och att varken RFV eller har kunnat infria dessa krav. anser att bör överväga att prioritera kvaliteten i handläggningen i bemärkelsen enhetlig och korrekt regeltillämpning i den interna styrningen och uppföljningen, samt att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 utveckla riskanalyser och kontrollmetoder så att kunskapen om bidragsbrottens omfattning ökar. Det har gått den sammanhållna myndigheten inrättades. Med den nya organisationen följer förbättrade förutsättningar för en ökad flexibilitet i verksamheten och en effektiv styrning av produktionen. Det är uppenbart att de förändrade förutsättningar som organisationsförändringen har skapat, tas tillvara inom myndigheten. har haft stort fokus på effektivitetsfrågorna, och det finns en tydlig och gemensam verksamhetsutveckling. De nya metoder som myndigheten introducerat har lett till en ökad effektivitet och en minskad spridning i resultat mellan länen. Genom att ta tillvara samordningsvinster och stordriftsfördelar medför koncentration av administration och försäkring en minskning av resursbehovet. har utnyttjat de nya styrförutsättningarna väl för att öka effektiviteten i produktionen. Emellertid har de satsningar som skett på ärendehanteringssystemet, ÄHS, ännu inte gett de förväntade effektivitetsvinsterna. Som konstateras under avsnitt 3.5.2 finns det dock stora brister i arbete med sjukförsäkringen. Regeringen konstaterar att inte levt upp till bestämmelserna i lagen om allmän försäkring vad gäller rehabiliteringsutredning, rehabiliteringsplan och avstämningsmöten. måste på ett tydligare och mer kraftfullt sätt verka för att de sjukskrivnas arbetsförmåga tas tillvara. Arbetet med att föra ut gemensamma arbetsprocesser från effektiva länsorganisationer har givit resultat. Utvecklingen av genomströmningstiderna är positiv. Spridningen i genomströmningstider mellan länsorganisationerna är dock fortsatt stor. Erfarenheter från länsorganisationer som presterar bra resultat måste tas om hand och förmedlas och genomföras i övriga länsorganisationer. Handläggningen av arbetsskador uppvisar oacceptabla handläggningstider. Det är viktigt att de åtgärder som vidtagit leder till en snabb minskning av handläggningstiderna. En enhetlig rättstillämpning rättssäkerhet Grundläggande för rättsäkerheten i verksamhet är korrekta beslut och utbetalningar. Detta innebär en korrekt och likformig handläggning av ärenden med rimliga handläggningstider. Utfallet av ett ärende skall vara oberoende av var i landet en person bor, om det är en man eller kvinna som ansöker om ersättning och om personen är född i eller utomlands. Av de tre områden som särskilt lyfts fram i förändringsuppdrag är en enhetlig rättstillämpning det område där det råder störst osäkerhet om utvecklingen. Det finns inom myndigheten ett stort fokus på effektivitet, medan kraven på en enhetlig och korrekt rättstillämpning inte har uppmärksammats lika tydligt. Det kan inte entydigt avgöras om rättssäkerheten inom verksamhet har stärkts eller inte . har även framfört kritik mot kvalitetskontroll och anger att det är svårt att uttala sig om kvaliteten i handläggningen utifrån de undersökningar som görs. regleringsbrev finns ett generellt mål formulerat som anger att fusk inte skall förekomma. kontroller visar tydligt att målet inte är uppfyllt och att stora belopp betalas ut till ickeberättigade. Regeringen ser mycket allvarligt på förekomsten av fusk och de brister i rättssäkerheten som denna förekomst påvisar. Det finns enligt regeringen starka skäl att ytterligare skärpa kontrollerna för att förhindra felaktiga utbetalningar. Dessutom skall säkras att felaktigt utbetalda medel återbetalas. Regeringen anser att måste stärka insatserna för att som en nationellt sammanhållen myndighet få arbetet mot fusk att bli både mera enhetligt och gå i takt i hela landet. Regeringen menar att myndighetens arbete med att ensa ärendehanteringsprocesserna kan leda till ökad effektivitet och kvalitet. viktigt att de enhetliga processerna, där det är relevant, också fortsätter över myndighetsgränser och att gränssnitten mellan myndigheterna är en del i de enhetliga processerna. Brott inom socialförsäkringens område är inte ett problem som kan lösas enbart av utan arbetet inom polis- och åklagarväsendet är också av stor vikt för att stävja dessa brott. Regeringen välkomnar därför den samverkansmodell, den s.k. Västmanlandsmodellen, som ovan angivna parter ingått en överenskommelse om att införa i landets samtliga län. De ökade kunskaperna om brott inom socialförsäkringsområdet ger förbättrade möjligheter till analyser av nödvändiga regeländringar och till ändamålsenliga risk- och väsentlighetsanalyser. Detta är en viktig förutsättning för ett effektivt kontroll- och kvalitetsarbete. Alla försäkrade skall behandlas lika, oavsett kön, etnicitet, sexuell läggning, ålder, religiös tilhörighet eller funktionshinder. I redovisningen av ett uppdrag, som givits av den tidigare regeringen, att integrera könsperspektivet i tillämpningen av socialförsäkringen (dnr S2005/8376/SF) har angett att vare sig regelverk eller tillämpning riskerar att diskriminera individer beroende på vilket kön de tillhör. De skillnader som konstaterats i ojämnt talar dock för att det fortfarande finns brister i arbetet att garantera kvinnor och män samma tillgång till socialförsäkringen och därmed även i fråga om en rättssäker tillämpning inom myndigheten. Det är angeläget att vidtar åtgärder för komma till rätta med dessa brister. har även konstaterat att det finns skillnader i tillgången till rehabilitering via beroende på om personen är född i eller i annat land. konstaterar i att det är viktigt att gå vidare med de analyser man påbörjat inom integrationsområdet. Det är av väsentlig betydelse att kravet på likformiga och rättssäkra bedömningar oaktat födelseland uppfylls i ärendehandläggning. Frågan ligger väl i linje med det förändringsarbete som pågår inom myndigheten och där rättssäkerhetsfrågorna särskilt har lyfts fram. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Det arbete som har påbörjat genom att ta fram en handlingsplan för mänskliga rättigheter inom administrationen av socialförsäkringen, är ett steg i rätt riktning. Handlingsplanen bör kunna ge möjlighet till att ta ett helhetsgrepp på diskrimineringsfrågorna. står inför en rad utmaningar för att garantera tillgången på kompetent personal. Myndigheten har en hög andel äldre medarbetare med relativt sett låg utbildning. Antalet pensionsavgångar kommer att öka kraftigt framöver, även om de stora ökningarna av äldre anställda infaller först . Dessutom ställer verksamhetsutvecklingen nya och förändrade krav. Handläggningen av ärenden förskjuts från enklare uppgiftshantering till ökad komplexitet och samverkan med andra aktörer. Kompetensförsörjningen inom behöver prioriteras ur både ett kortare och ett längre perspektiv. Det är uppenbart att de förändringar och insatser inom området som genomfört eller planerar att genomföra, inte hade kunnat åstadkommas inom ramen för den gamla myndighetsstrukturen. Regeringen konstaterar emellertid att det ännu är för tidigt att dra några slutsatser om resultaten och kommer noga att följa den fortsatta utvecklingen inom området. De skillnader som finns när det gäller sjukfrånvaro inom mellan kvinnor och män kräver särskild uppmärksamhet. Särskilda insatser riktade till yngre anställda, speciellt till yngre kvinnor, behöver prioriteras i det kommande arbetet. har nöjdmedarbetarindex minskat något, främst beroende på att de anställda upplever att deras delaktighet har minskat. Regeringen ser med oro på detta resultat. Regeringen kommer att följa utvecklingsarbete nära. En avgörande fråga för myndighetens förändringsarbete gäller en enhetlig och korrekt rättstillämpning. Den försäkrade möter orimligt långa handläggningstider. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 uppfattning att det finns potential att minska handläggningstiderna kraftigt som rättssäkerheten och kontrollen stärks. Möjligheten att garantera rättsäkerheten och utöva en effektiv kontroll är större om ärendena handläggs i rätt tid. Regeringen förutsätter vidare att myndigheten kommer till rätta med de problem myndigheten haft med att realisera den potential ärendehanteringssystemen representerar för att sänka handläggningstiderna och stärka kontrollen. Regeringens inställning är att en generös försäkring förutsätter att enbart de berättigade utnyttjar den. är det ett faktum att olika socialförsäkringar överutnyttjas samt att det förekommer rena bedrägerier mot socialförsäkringen. Det är viktigt att medborgaren vet att den som begår brott inom socialförsäkringsområdet kommer att bli upptäckt, anmäld och lagförd. Detta är en grund för medborgarens tilltro till socialförsäkringen och en förutsättning för systemets legitimitet. Den ökade kunskapen om omfattningen av brott inom socialförsäkringsområdet visar på behovet av ökade insatser. Regeringen förutsätter att i fortsättningen kraftfullt arbetar mot överutnyttjande och brott mot socialförsäkringen. Insatser inom förmånerna sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning samt inom den tillfälliga föräldrapenningen är enligt regeringen av särskild betydelse, inte minst på grund av de stora volymer som dessa förmåner omfattar. Regeringen avser att så snart möjligt föreslå ett avskaffande av försäkringsdelegationer och socialförsäkringsnämnder. Regeringen återkommer med förslag om detta tillsammans med nya beslutsregler för att öka rättssäkerheten för de förmåner som beslutas av socialförsäkringsnämnd. 3.18.1Sänkt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst Regeringens förslag: Inkomsttaket vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst sänks från tio till prisbasbeloppet fr.o.m. . Föräldrapenning som utges med anledning av ett barns födelse enligt 4 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall även fortsättningsvis beräknas utifrån tio prisbasbelopp. Ärendet och dess beredning: Förslagen har utarbetats inom och har beretts med . Bakgrund: är inkomsttaket för sjukpenninggrundande inkomst (SGI) höjt från sju och en halv till tio prisbasbelopp (prop. 2005/06:142, 2005/06:SfU15, rskr. 2005/06:266). Det högre inkomsttaket omfattar sjukpenning, rehabiliteringspenning, havandeskapspenning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, närståendepenning, smittbärarpenning, arbetsskadesjukpenning, dagpenning enligt det statliga personskadeskyddet och ersättning från vid tvist om sjuklön. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är mycket angeläget att minska kostnaderna för sjukfrånvaron och stimulera människor att återgå till arbete. För att åstadkomma detta behöver ett ekonomiskt utrymme skapas för att bland annat kunna sänka skatterna för människor med låga och genomsnittliga inkomster och därmed stärka drivkrafterna för arbete. Detta är mycket mer angeläget än att sjukförsäkringen ger en hög ersättning till dem som har höga inkomster. Regeringen föreslår av detta skäl att det höjda inkomsttaket i sjukförsäkringen återgår från tio till sju och en halvt prisbasbelopp. Trots att andelen föräldrapenningdagar uttagna av män ökar kontinuerligt är det fortfarande kvinnorna som tar ut den större delen av föräldrapenningen. Därför är en fortsatt ökning av männens uttag av föräldrapenning önskvärd. Enligt tidigare analyser kan en höjning av inkomsttaket vara ett sätt att förmå de män som har höga inkomster att höja sitt uttag av föräldrapenningdagar. Inkomsttaket för föräldrapenningen bör därför även fortsättningsvis vara tio prisbasbelopp. I de fall en äldre SGI skall användas i samband med så kallade SGI-skyddade perioder och vid den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapenning, och denna skulle ha överstigit 7,5 prisbasbelopp, om ett högre tak hade gällt, skall denna äldre SGI enligt nuvarande regler räknas om med tillämpning av ett inkomsttak som ligger på 10 prisbasbelopp. För att samma regler skall gälla även fortsättningsvis måste ändring göras i 4 kap. 6 och 6 a §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring. Regeringens förslag innebär att det sänkta inkomsttaket tillämpas vid beräkning av sjukpenning, rehabiliteringspenning, havandeskapspenning, tillfällig föräldrapenning, närståendepenning, smittbärarpenning, arbetsskadesjukpenning, dagpenning enligt det statliga personskadeskyddet och ersättning från vid tvist om sjuklön. Regeringen gör bedömningen att de föreslagna reglerna innebär att statens utgifter för det under utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, uppförda anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. Utgiftsminskningen inkluderar statlig pensionsavgift. För det under utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn, uppförda anslaget 21:2 Föräldraförsäkring, beräknas statens sammanlagda utgifter för tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning minska med 2007, 2008 och med 2008. De minskade utgifterna inkluderar statlig ålderspensionsavgift. För övriga dagersättningar beräknas de minskade utgifterna bli marginella. Förslaget föranleder ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1991:1047) om sjuklön. Lagförslagen i ärendet finns i avsnitt 2. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Ändringarna föreslås träda i kraft och gäller beträffande förmåner som avser tid från och med detta datum. 3.18.2Sjukpenninggrundande inkomst vid beräkning av ersättning Regeringens förslag: Den sjukpenninggrundande inkomsten skall multipliceras med faktorn 0,989 vid beräkning av dagersättning. Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och har beretts med . Bakgrund: Enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring är sjukpenninggrundande inkomst den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete här i landet, antingen såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Att inkomsten skall beräknas som årlig inkomst innebär att tillfälliga inkomständringar och inkomstvariationer normalt inte skall påverka den sjukpenninggrundande inkomsten. Den sjukpenninggrundande inkomsten måste uppgå till lägst av det för året gällande prisbasloppet, vilket för är . Den sjukpenninggrundande inkomsten är begränsad till tio prisbasbelopp, vilket innebär att den högsta sjukpenninggrundande inkomsten uppgår till enligt nivå. I avsnitt 3.18.1 föreslår regeringen att inkomsttaket för den sjukpenninggrundande inkomsten återgår till prisbasbeloppet, med undantag för föräldrapenning med anledning av barns födelse där inkomsttaket även fortsättningsvis skall vara tio prisbasbelopp. Den sjukpenninggrundande inkomsten används som ersättningsunderlag vid beräkning av sjukpenning, föräldrapenning m.fl. dagersättningar som är avsedda att ge den enskilde individen kompensation vid inkomstförlust. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten bör ändras. En sjukpenninggrundande inkomst som grundar sig på historiska inkomster i stället för, som , den för- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 väntade inkomsten är mer rättvisande och gör det dessutom svårare att genomföra försäkringsbedrägerier genom att uppge felaktig inkomst. Frågan om beräkning av sjukpenninggrundande inkomst utifrån historiska inkomster har tidigare utretts av Utredningen för översyn av inkomstbegreppet inom bidrags- och socialförsäkringssystemen (SOU 1997:85). Utredningens förslag har bland annat resulterat i departementsskrivelsen Beräkningsunderlag för dagersättning sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19). I samband med remissbehandlingen av departementsskrivelsen framkom att många remissinstanser i och för sig tillstyrkte grundsynen i förslagen men att det överlag fanns kraftiga invändningar över bland annat de tekniska lösningar som redovisades. I avvaktan på att ett förslag utifrån historiska inkomster kan presenteras föreslår regeringen att den sjukpenninggrundande inkomsten bör reduceras på så sätt att denna skall multipliceras med faktorn 0,989 vid beräkning av sådana dagersättningar som beräknas utifrån den sjukpenninggrundande inkomsten. Reglerna om ersättning från vid tvist om sjuklön och särskild arbetsskadeersättning omfattas emellertid inte av regeringens förslag. Förslaget föranleder ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 2. Regeringens förslag föreslås träda i kraft och gäller beträffande förmåner som avser tid från och med detta datum. Förslaget innebär en minskning av utgifterna för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. som beräknas till och för anslaget 21:2 Föräldraförsäkringen som beräknas till 2007. 3.18.3 Sjukpenning för arbetslösa Regeringens förslag: För den som är arbetslös och sjukskriven skall hel sjukpenning utges med högst per kalenderdag Ärendet och dess beredning: Lagförslaget har utarbetats inom och har beretts med . Bakgrund: har tidigare beslutat att för den som är arbetslös och sjukskri- ven skall hel sjukpenning utges med högst per kalenderdag (prop. 2002/03:100, 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235). Skälen för regeringens förslag: Den begränsningsregel om som finns för arbetslösa i sjukpenningförsäkringen motsvarar den högsta dagpenningen som finns i arbetslöshetsförsäkringen, per dag som utgår . Detta belopp motsvarar den tidigare nämnda kalenderdagberäknade sjukpenning om som kan utges . Regeringen har i nu föreliggande budgetproposition aviserat att slopa den förhöjda ersättningen och i stället införa en enhetlig högsta nivå för ersättningen på per dag (volym 7, utgiftsområde 13). För att det nya högsta beloppet i arbetslöshetsförsäkringen skall få genomslag även i sjukpenningförsäkringen föreslår regeringen att hel sjukpenning för den som är arbetslös bör vara per kalenderdag. Storleken på utgiftsminskningen är beräknad till ca . Regeringens förslag föranleder en ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Lagförslaget i ärendet finns i avsnitt 2. Ändringen föreslås träda i kraft och gäller beträffande förmåner som avser tid från och med detta datum. 3.18.4Reducerad antagandeinkomst vid beräkning av ålderspensionsrätt för personer med aktivitets- och sjukersättning Regeringens förslag: skall av den antagandeinkomst som ligger till grund för beräkning av inkomstrelaterad aktivitets- och sjukersättning grunda rätt till ålderspension. Ärendet och dess beredning: Lagförslaget i ärendet finns i avsnitt 2. Förslaget har utarbetats inom och har beretts med . Skälen för regeringens förslag: Förslaget innebär att av den beräknade anta- gandeinkomsten skall grunda rätt till ålderspension i stället för gällande . Den föreslagna reduceringen av antagandeinkomsten medför att personer med inkomstrelaterad aktivitets- och sjukersättning kan få en lägre ålderspension. Detta kan för många förmånstagare i varierande grad kompenseras genom att de blir berättigade till högre garantipension och genom att bostadstillägget till ålderspensionärer blir högre. Förslaget innebär en minskning av utgifterna för den statliga ålderspensionsavgiften för personer med aktivitets- och sjukersättning som finansieras under anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättning m.m. Storleken på utgiftsminskningen är beräknad till ca .