prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — Jämfört med ekonomiska vårproposi- tion är BNP uppreviderad 2006 och 2007. Orsa- ken till den relativt stora revideringen 2007 är de i denna proposition föreslagna och aviserade Dessa påverkar också antalet arbetade timmar och timlönen vilka är upp- respektive nedjusterade 2007 och framåt. Även en stor del av den starkare utvecklingen för hus- hållens konsumtionsutgifter förklaras av förslagen i denna proposition. Sammanfattning av ändrade skatteregler 1999- 2009 Utvecklingen för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. En sammanställning av bruttoeffekterna av de storleksmässigt viktigaste regeländringarna un- der perioden 19992009 redovisas i tabell 6.6. Beloppen visar den årligt tillkommande in- täktsförändringen till följd av ändrade skatte- regler. Det är viktigt att understryka att de redo- visade beloppen avser beräknade periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Nettoeffekter beaktar även in- direkta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser, bland annat via förändringar i löner, priser och företagsvinster. Effekterna på de kassamässiga inkomsterna är i regel lägre under införandeåret eftersom t.ex. uppbördsförskjut- ningar och jämkningar påverkar inbetalningen av skatten. slopades det särskilda grundavdraget för pensionärer. Omläggningen medförde att de kommunala skatteintäkterna ökade med . För att kompensera pensio- närerna för den skattehöjning som det slopade avdraget medförde höjdes pensionerna så att pensionen efter skatt blev densamma eller något högre . Även för kommunerna var omläggningen neutral eftersom en motsvarande nedjustering gjordes av kommunbidragen. Skattereduktion för allmän pensionsavgift 2005 och 2006 minskar skatteintäkterna med 9 och respektive år. Dessa skattereduktioner fullbordar den reform som syftar till full kompensation för den allmänna pensionsavgiften. Eftersom avdraget för allmän pensionsavgift försvinner minskar skatte- intäkterna för de två åren med endast 6 respek- tive . Effekten av räntebeläggningen av företagens periodiseringsfonder är av tillfällig karaktär. Den i tabellen redovisade effekten av- ser införandeårets effekt enligt den bedömning som redovisades i propositionen Ränte- beläggning av periodiseringsfonderna (prop. 2004/05:38). Räntebeläggningen har medfört att många företag valt att lösa upp sina periodise- ringsfonder . De tillfälliga skatteeffek- terna av den förtida återföringen bedöms uppgå till 2004 och 2005. påverkas skatteintäkterna av ett fler- tal regeländringar som föreslås och aviseras i denna proposition. Skattereduktioner på arbets- och näringsinkomster bedöms minska intäkterna med ca . Förändringar avse- ende socialavgifter minskar intäkterna med ca . Ändringar beträffande fas- tighets- och förmögenhetsskatt tillsammans med avskaffad schablonintäkt för bostadsrättsföre- ningar minskar intäkterna med ytterligare . Slopad skattereduktion för fackföreningsavgift, ändrade avdragsregler samt förmånsbeskattning av lånedatorer ökar intäk- terna med ca . Skatt på kon- sumtion ökar med ca , främst beroende på höjd skatt på tobak och den avise- rade skatten på trafikförsäkringspremier. Sam- mantaget minskar ovan nämnda och övriga mindre regeländringar skatteintäkterna med ca 2007. För ytterligare information om skatteförsla- gen, se kapitel 5, Skattefrågor. Skatteprognosernas osäkerhet kan hänföras till två faktorer, dels bedömningen av den under- liggande skattebasens storlek, dels bedömningen av dess utvecklingstakt. Till följd av bland annat avdrag och gränsvärden skiljer sig skattebaserna ofta från det i ekonomisk mening relevanta un- derlaget för skatten. Förmögenhetsskattepliktiga tillgångar tas exempelvis upp till olika andelar av marknadsvärdet. Skatternas utvecklingstakt ska bland annat bedömas i förhållande till den eko- nomiska utvecklingen. Således kommer tillförlit- ligheten i skatteprognosen att påverkas både av noggrannheten i utgångsläget och av möjlighe- ten att bedöma skatternas samvariation med makroekonomin. För de skatter som bestäms i den årliga taxeringen är tidsförskjutningen i ut- fallen en faktor som försvårar prognosarbetet. Tabell 6.6 Regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -8,7 -11,4 -15,6 -21,9 -12,4 -10,8 -35,5 -5,2 -3,3 -0,7 -1,0 -0,4 -1,7 -0,1 -0,1 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift Grundavdrag, höjt (2001, 2002) avskaffat regionalt förhöjt 2007 -2,0 -1,8 -7,3 -3,7 -3,1 Ändrade avdragsregler resor m.m., förmånsskatt -0,3 -0,1 -0,2 -0,2 -0,3 -5,7 -0,8 -2,4 -1,3 -1,3 Sänkt skatt (1999), skiktgränsjusteringar -4,2 -0,8 -1,9 -1,1 -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 Höjt tak från 7,5 till 8,06 prisbasbelopp. Höjd från 6,95 till -3,2 -15,8 -16,9 -22,4 -2,0 -9,9 -8,5 -36,1 -0,7 -39,9 -0,7 -0,7 Skattereduktion låg- och medelinkomsttagare () -3,2 -0,3 -1,6 -15,8 -16,6 -17,3 -9,4 -9,7 Skattereduktion fackföreningsavgift (2002), slopad (2007) -3,5 -2,0 -0,5 -1,2 -1,1 -1,5 -1,2 -2,1 -2,7 -2,2 -4,6 -3,3 -1,2 -0,9 -1,2 -2,5 -2,0 -4,7 -6,9 -3,3 -0,2 -1,5 -0,7 -4,5 -7,1 -1,8 -0,4 -1,4 -2,5 -1,8 -5,6 -0,3 -2,5 -3,1 -0,8 -1,2 -0,3 Per.fond från 5 till (1999), avsättning (2001) -2,5 -2,5 Återföring från per.fond (2000, 2001), räntebeläggning (2005) Återföring från skatteutjämningsreserv upphör -2,1 Återköp aktier, sänkt skatt investmentbolag, ändrade 3:12-regler -0,5 -0,3 -0,3 -1,0 Skattereduktion (2004), stormskadad skog (20052007) -0,8 -0,3 -2,0 -0,6 -3,3 -0,4 -0,3 -1,9 -2,5 Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 89/90 från 1,2 till -0,2 Återinförd omräkning för hyreshus, bostadsdel och småhus Frysning av skatteunderlag nivå, småhus, hyreshus -1,7 Hyreshus, skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till 0,5 till -0,8 -0,4 -4,0 -0,8 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 regel, nytt taxeringsförfarande, begränsning markvärde -0,2 -0,4 -0,3 -3,3 Skattesats, vattenkraft, från 2,21 till 0,5 till -1,2 Övriga skatter på kapital -0,7 -1,8 -0,3 -3,7 -0,1 -1,9 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från Förmögenhetsskatt, höjda fribelopp, sänkt skatt, fryst underlag -2,2 -1,8 -1,1 -1,9 -0,1 Slopad arvsskatt mellan makar, slopad arvs- och gåvoskatt (2005) -0,3 -2,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,1 Skatt på energi och miljö -0,9 -0,5 -1,2 -0,5 -1,0 Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m. Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -1,1 -2,0 -0,1 Investeringsstimulans för vissa byggtjänster -0,1 -0,2 -0,4 12 till 6, böcker 25 till 6, skidliftar -1,0 -1,3 -0,1 Skatt på vägtrafik, m.m. -0,1 -0,1 -0,6 -0,3 -13,2 -7,2 -20,6 -23,8 -11,1 -9,9 -39,0 -4,4 -2,8 -13,2 -7,2 -20,6 -23,8 -11,1 -9,9 -39,0 -4,4 -2,8 På kort sikt ligger osäkerheten i prognosen främst i bedömningen av företagens vinster och hushållens kapitalvinster. På ligger osäkerheten i prognosen över relationen mellan företagens vinster och utbetalda löner. Denna relation bestäms av de makroekonomiska förut- sättningarna avseende antalet arbetade timmar och timlönen. En ökning av summan av utbetalda löner ökar skatteunderlaget med ca och skatterna på arbete, in- komstskatt och arbetsgivaravgifter, med . För konsumtionsbaserade skatter gäller tum- regeln att en förändring av hus- hållens konsumtion leder till förändrade moms- intäkter med . Där- utöver påverkas skatteintäkterna av konsum- tionens sammansättning eftersom uttaget av mervärdesskatt skiljer sig åt mellan olika varu- och tjänstegrupper. Om lika stor konsumtions- förändring enbart avser varor som inte är undan- tagna från den generella skattesatsen leder det i stället till förändrade momsintäkter med . 6.4Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster Regeringens förslag: Den beräkning av statsbudgetens inkomster som sammanställts i bilaga 1 avsnitt 2 godkänns. I tabell 6.7 redovisas den faktiska och den under- liggande utvecklingen för de totala skatteintäk- terna, statens skatteintäkter samt för det kom- munala skatteunderlaget. Med underliggande utveckling åsyftas utvecklingen justerad för större händelser av engångskaraktär. ökade de totala skatteintäkterna medan den underliggande utveck- lingen beräknas ha uppgått till . Skill- naden mellan den faktiska och den underlig- gande utvecklingen förklaras till stor del av be- slutet att räntebelägga företagens periodiserings- fonder. beräknas den underliggande utvecklingen vara . Den starka ut- vecklingen förklaras i huvudsak av kapital- samt företagsvinster. Den något lägre faktiska utveck- lingen förklaras av att räntebeläggningseffekten av periodiseringsfonderna är något lägre detta år. ökar skatteintäkterna med i genomsnitt medan den underliggande utvecklingen är . Den stora skillnaden mellan faktisk och under- liggande utveckling förklaras av de regel- ändringar som föreslås och aviseras i denna pro- position. I tabell 6.12 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster 20022009. Tabell 6.7 Faktisk och underliggande utveckling för totala skatteintäkter, statens skatteintäkter samt kommunalt -0,6 Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna, varav direkta skatter står för och indirekta skatter för . De direkta skatterna omfattar och statlig inkomstskatt, allmän pensionsavgift och skattereduktioner. De indirekta skatterna utgörs i huvudsak av arbetsgivaravgifter, egenavgifter, särskild löneskatt och nedsatta avgifter. Både direkta och indirekta skatter påverkas av utvecklingen på löner och andra ersättningar för arbete. Direkta skatter påverkas även av transfe- reringar, såsom sjuk-, arbetslöshets- och föräld- raersättning samt pensioner. Det är förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen, dvs. förändringen av lönesumman, som har störst betydelse för intäktsutvecklingen. Under pro- gnosperioden beräknas lönesumman öka med i genomsnitt . Prognosen för transfereringarna beror till största delen av hur antalet pensionärer, sjukskrivna och arbets- lösa utvecklas men till viss del även av prisut- vecklingen, eftersom vissa ersättningar är kopp- lade till prisbasbeloppet. Regeringen aviserar och föreslår i denna pro- position ett antal åtgärder som påverkar utveck- lingen av skatt på arbete. Bland annat införs en skattereduktion för arbetsinkomster, skattere- duktion för hushållstjänster, och minskade uttag av arbetsgivaravgifter för vissa grupper av an- ställda samt för vissa branscher. Tabell 6.8 Skatt på arbete Miljarder kronor och procentuell förändring -2,7 reduktion för arbetsinkomster. Reformen förslås träda i kraft . Det föreslås vidare att det regionala grundav- draget tas bort . Detta grundavdrag minskar kommunernas skatteintäkter . Minskningen motverkas av egenavgiftskompen- sationen, som ökar kommunernas skatteintäkter. Därtill föreslår regeringen att de icke avdragsgilla beloppen för resor till och från arbetet och öv- riga utgifter höjs till respektive , vilket ökar kommunernas skatte- intäkter med ca . bedöms skatt på arbete ha uppgått till för att successivt öka till 2009. Det innebär en årlig ökning med i genomsnitt . förklaras den låga ökningstakten av de i denna proposition föreslagna regeländringarna. Lönesumman utvecklas starkt samtliga år. beräknas de direkta skatterna öka totalt . Tabell 6.9 visar skatte- basen för direkta skatter på arbete. Tabell 6.9 Skattepliktiga inkomster 20042009 Miljarder kronor och procent av totala inkomster Andel av totala inkomster Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Arbetslöshetsrelaterade transfereringar minskar , vilket beror på föränd- rade regler i ersättningssystemet som den öppna arbetslösheten går ned under pro- gnosperioden. Transfereringar i form av bland annat sjukpenning beräknas minska något . Regeringen föreslår en skattelättnad för fysiska personer som ges i form av en skatte- Den kommunala inkomstskatten bedöms uppgå till 2005, vilket framgår i tabell 6.12. Detta är en ökning med jämfört med . Under prognos- perioden förväntas intäkterna öka med mellan . I tabell 6.10 redovisas ut- vecklingen av kommunernas skatteunderlag 20042009. Tabell 6.10 Utveckling av kommunernas skatteunderlag Tabell 6.11 redovisar den underliggande utveck- lingen av kommunernas skatteintäkter, dvs. ut- vecklingen exklusive regeländringar och änd- ringar i utdebitering. För prognos- åren är den faktiska och underliggande utveck- lingen tämligen lika. Tabell 6.11 Kommunernas skatteintäkter, faktisk och underliggande utveckling Miljarder kronor och procentuell förändring -2,3 -0,3 -0,1 Faktisk utveckling (%) Underliggande utveckling (%) Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Tabell 6.12 Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster -59,4 -56,6 -60,5 -71,4 -82,0 -120,9 -126,4 -130,5 -8,1 -8,4 -8,7 -8,5 -9,8 -10,9 -15,5 -20,0 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -3,3 -2,6 -1,9 -3,4 -6,2 -6,6 -7,0 -7,4 -7,3 -5,9 -5,9 -7,6 -8,0 -8,4 -8,7 -9,1 -22,3 -31,9 -16,0 -4,8 -11,0 -9,1 -23,4 -27,8 -3,3 -11,4 -0,9 -13,0 -8,5 -6,7 -1,2 -4,9 -14,5 -8,5 -2,2 -1,2 -0,1 -6,5 -0,1 -0,4 -0,4 -0,4 -0,5 -0,6 -0,3 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,3 -0,3 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -17,6 -22,1 -42,0 -48,9 -53,4 -55,3 -57,2 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -4,0 -7,0 -7,7 -13,6 -14,7 -7,8 -4,0 -2,4 Intäkterna från statlig inkomstskatt beror på in- komstfördelningen, utvecklingen av lönesum- man samt förändringen av skiktgränserna. Skikt- gränserna räknas vanligen upp med konsument- prisindex (KPI) plus . räknades dock skiktgränserna upp med KPI plus , vilket innebär att fler betalar statlig inkomstskatt då denna uppindexering är lägre än löneökningen. Den nedre skiktgränsen motsvarar en månadsin- komst på och den övre skiktgrän- sen motsvarar . beräknas intäkterna från statlig in- komstskatt ha uppgått till ca 38 miljarder kro- nor. Intäkterna ökar till drygt 50 miljarder kro- nor 2009. I tabell 6.13 redovisas utvecklingen av statlig inkomstskatt samt fördelningen mellan grundnivån och tilläggsnivån. Tabell 6.13 Intäkter från statlig inkomstskatt Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Fördelningen mellan grund- och tilläggsnivå är beräknad. Skattereduktionernas storlek framgår av tabell 6.14. De utgörs till största delen av reduktion för allmän pensionsavgift. ökar skattereduktionerna med , vilket förklaras av de sista stegen av den skattereform som påbörjades . Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skattereduktionen för förmögenhetsskatt uppgår till , skattereduktionen för bredband uppgår till 0,01, 0,02, 0,02 och 20042007. I denna proposition föreslås att en skattere- duktion på arbetsinkomst införs 2007, vilken be- räknas uppgå till ca . I pro- positionen aviseras även en reduktion för hus- hållstjänster som skattereduktionen för fackföreningsavgift och a-kasseavgift föreslås tas bort. Indirekt skatt på arbete består huvudsakligen av arbetsgivaravgifter. Därtill kommer särskild lö- neskatt, egenavgifter, nedsatta avgifter och pre- mieskatt på grupplivförsäkringar. I denna proposition föreslås och aviseras ett flertal förändringar av arbetsgivaravgifter. Re- geringen aviserar en nedsättning av arbetsgivar- och egenavgifter för ungdomar och äldre . Vidare aviseras sänkta arbetsgivaravgifter för vissa tjänstenäringar. halveras den nuvarande generella nedsättningen av arbets- givar- och egenavgifter. Därtill föreslås att ar- betsgivarnas medfinansiering av sjukförsäk- ringsavgiften avskaffas och ersätts av en höjd arbetsgivaravgift. Sammantaget medför regel- ändringarna att uttaget av arbetsgivaravgifter minskar. uppgick intäkterna från arbetsgivarav- gifter till . I frånvaro av för- ändringar av avgiftssatser följer intäkterna i hu- vudsak utvecklingen av utbetald lönesumma. föreslås arbetsgivaravgifterna utgå . beräknas avgifterna i genomsnitt öka . Den beloppsmässigt största delen av särskild lö- neskatt är hänförlig till pensionskostnader. Un- der 19982004 var den genomsnittliga öknings- takten , vilket förklaras av att nya tjänstepensionsavtal successivt infördes. Ökningstakten har avtagit och den årliga för- ändringen uppgår till i genomsnitt . minskar skatteintäkterna från sär- skild löneskatt på grund av en tillfällig premie- befrielse för pensionsförmåner. Regeringen föreslår att den särskilda löne- skatten tas bort för personer som fyllt . Ändringen föreslås gälla fr.o.m. . Skatt på kapital omfattar ett flertal skatter, bland annat skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företagsvinster, fastighetsskatt och förmögen- hetsskatt. beräknas skatt på kapital uppgå till av de totala skat- teintäkterna. Skatt på företagsvinster svarar för drygt hälften av skatt på kapital. Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar de största variationerna över åren. Det är också för dessa skatter prognososäkerheten ofta är störst. Anledningen till att dessa skatter är svåra att prognostisera är dels att avkastningen på kapital varierar mycket, dels att det är svårt att knyta skatterna till utvecklingen av någon makroeko- nomisk variabel. Regeringen aviserar i denna proposition ett antal regeländringar som påverkar skatt på kapi- tal. Bland annat aviseras en halvering av förmö- genhetsskatten. För fastighetsskatten föreslås flera regeländringar. Skatteuttaget på markvärdet begränsas för småhus och för hyreshusen föreslås att skattesatsen sänks från . Den schablonmässigt beräknade inkomstbeskattningen för bostadsrätter föreslås slopas. Regeländringarna finns beskrivna under respektive skatt. Skatt på kapital, hushåll Hushållen betalar kapitalskatt på nettot av sina kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av hushållens skatt på kapital kommer från realiserade kapitalvinster. Kapitalvinsternas stor- lek varierar mycket mellan olika år, vilket gör att även hushållens kapitalskatt varierar. Kapitalvinsternas storlek beror på marknads- värdet av olika tillgångar i ekonomin, såsom vär- depapper och fastigheter, samt på när ackumule- rade kapitalvinster realiseras. Diagram 6.1 visar utvecklingen av kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetsprisindex . Upp- och nedgångar i kapitalvinster följer i stor utsträckning variationerna i aktieprisindex, dock med en viss tidsförskjutning. Diagram 6.1 Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetspriser, 19882005 I diagrammet framgår dock att variationerna runt denna nivå har varit mycket kraftiga. Diagram 6.2 Kapitalvinster, 19882009 Den aktuella prognosen av hushållens kapital- skatt redovisas i tabell 6.15. också prognosen för kapitalvinsternas storlek för dessa erhålls i samband med taxeringen av hus- hållens inkomster som är klar i november året En makroekonomisk variabel som används i kapitalvinster ännu inte är fastställda. prognosarbetet av skatt på företagsvinster är ut- vecklingen av driftsöverskottet i företagssektorn. Tabell 6.15 Skatt på kapital, hushåll som tillfaller företagen när löner och insatsvaror driftsöverskottet i företagssektorn och företa- Skatt på kapital, Diagram 6.3 Driftsöverskott och företagens rörelseresultat, uppgång på de finansiella markna- derna och en lång uppgång på fastighetsmark- naden ökade kapitalvinsterna till en mycket hög nivå och förväntas vara fortsatt höga . beräknas kapitalvinsterna uppgå till . Höga priser på fastighetsmarknaden och ökad omsättning på både fastighetsmarknaden och de finansiella marknaderna gör att kapitalvinsterna antas bli ännu högre 2006 och uppgå till . Svårigheterna med att göra prognoser på till- gångspriser och omsättningen på kapitalmarkna- den, i kombination med att kapitalvinsternas ut- veckling inte är starkt kopplad till någon under- liggande makroekonomisk variabel, gör det vanskligt att prognostisera kapitalvinsternas storlek långt fram i tiden. och framåt görs därför en prognos som innebär att kapital- vinsterna närmar sig det historiska genomsnittet på av BNP. Utvecklingen av kapitalvinsterna visas i Rörelseresultat och driftsöverskott följer var- andra tämligen väl beträffande upp- och ned- gångar, men skillnaden i utvecklingstakt ett visst år kan vara stor. En anledning är att driftsöver- skottet beräknas utifrån företagens produktion, medan rörelseresultatet beräknas utifrån företa- gens försäljning. Det innebär att produktion som läggs i lager räknas in i driftsöverskottet medan företagens försäljning från lager inte Företagens rörelseresultat inkluderar däremot försäljning från lager som produktion som läggs i lager exkluderas. Driftsöverskottet får därför en jämnare utveck- ling än företagens rörelseresultat. Den procentuella utvecklingen av driftsöver- skottet i relation till utvecklingen av företagens inkomstskatt visas i diagram 6.4. Även driftsöverskott och inkomst- skatt följer varandra väl i upp- och nedgångar men skillnaderna i utvecklingstakt kan vara stora. En skillnad på i utveck- lingstakt innebär ca i skatteintäkter. De ljusgrå staplarna visar den underliggande utvecklingen av skatten, när till- fälliga skatteintäkter har räknats bort. beror de tillfälliga skatteintäkterna på förändrade regler för avsättningar till periodise- ringsfonder. Diagram 6.4 Driftsöverskott och företagens inkomstskatt, 19942009 Anm.: Den underliggande utvecklingen av inkomstskatten exkluderar tillfälliga De tillfälliga skatteintäkterna från återupplösta periodiseringsfonder uppskattas till 2004 och 2005. Skillnaderna mellan den totala och underliggande utvecklingen av inkomstskatten beror på återbetalningar av pensionsmedel från försäkringsgivaren . har intäkterna från skatt på företagsvinster varit höga. Det beror både på att företagen uppvisat höga vinster och att de åter- fört periodiseringsfonder till beskattning. I tabell 6.16 visas prognosen för skatt på företagsvinster. Utvecklingstakten för skatt på företagsvinster, tillsammans med den underliggande utveck- lingen exklusive tillfälliga effekter från periodise- ringsfonder, redovisas också. uppvisar företagen goda resultat. Det medför att den underliggande utvecklingen av inkomstskatten blir hög och beräknas uppgå Eftersom skatteintäkter innehåller stora tillfälliga skatteeffekter från återförda periodiseringsfonder är dock den fak- tiska ökningen . Den tillfälliga skatteeffekten på grund av periodiseringsfonder beräknas bli relativt liten och uppgå till 2006. Företagens vinster antas innehålla en stor del finansiella vinster. Dessa antas minska , vilket tillsammans med en svagare utveckling av driftsöverskottet i företagssektorn leder till att skatteintäkterna endast ökar måttligt . Tabell 6.16 Skatt på företagsvinster Miljarder kronor och procentuell förändring Utveckling (%) utveckling (%) baseras prognosen av fö- retagens inkomstskatt enbart på den underlig- gande makroekonomiska prognosen. Skatten skrivs därför fram med utvecklingen av drifts- överskottet och är på så sätt konsistent med den makroekonomiska utvecklingen. I fördjupnings- rutan i avsnitt 5, bilaga 2, Svensk ekonomi, finns en utförligare beskrivning av skatteprognoser för kalkylåren, 20082009. Diagram 6.5 Skatt på företagsvinster som andel av BNP, Inkomstskatt exkl. periodiseringsfonder & Diagram 6.5 visar företagens inkomstskatt i relation till BNP . I dia- grammet visas både den totala och den underlig- gande skatten. Prognosen innebär att skatt på företagsvinster uppgår till av BNP, vilket historiskt sett är en hög nivå. underliggande skatten har uppgått till strax av BNP . Efter en period då skattens andel av BNP fallit har den stigit upp mot igen. Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Basen för beskattningen är ett kapitalunderlag som utgörs av värdet av tillgångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen. Kapitalunderlaget multipliceras med statslåne- räntan året före beskattningsåret för att beräkna en schablonmässig intäkt som tas upp till beskattning.