prop · GT031d21 · 2006-01-01 00:00:00 — Däremot är skillnaden mellan könen avseende personalrörligheten marginell. Personalrörligheten är dock avsevärt högre i kategorin kärnkompetens jämfört med kategorierna ledningskompetens och stödkompetens. Det är svårt att dra några entydiga slutsatser då personalrörligheten ökat i 12 länsstyrelser och minskat i 9 jämfört med . Totalt sett så har dock personalrörligheten minskat något i förhållande till 2003. Hög medelålder ger ökat antal pensionsavgångar kommande år Personalen vid länsstyrelserna har alltjämt en något högre medelålder än för staten som helhet. Medelåldern för statsanställda var för både kvinnor och män. För länsstyrelserna var medelåldern . Männens medelålder var medan den var för kvinnor. Jämfört med året innan har den totala medelåldern ökat något såväl för statsanställda i stort som för anställda på länsstyrelser. Diagram 4.1 nedan visar hur ålderssammansättningen skiljer sig mellan läns- skillnad mot 2003 har andelen anställda i ålderskategorin eller äldre ökat, tillsammans med andel anställda i ålderskategorin 35 till . Andelen anställda i ålderskategorin 45 till har minskat och andelen i den yngsta kategorin har varit i det närmaste oförändrad. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Diagram 4.1 Åldersstruktur vid länsstyrelserna 2004 Andel anställda (%) K M N O S T U W X Y Z AC BD Tot Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2004 och 2003 samt Promemoria med sammanställning av länsstyrelsernas årsredovisning 2004 (dnr Fi2005/3294) Under antagandet att antalet anställda är kommer av de anställda vid länsstyrelserna 2010 att vara . Allt fler länsstyrelser arbetar därför med pensions- och kompetensförsörjningsfrågorna, där kompetensanalyser, kompetensinventeringar och individuella kompetensplaner blir allt vanligare. Flera länsstyrelser redovisar att det är förhållandevis lätt att rekrytera ny personal. Problem finns dock när det gäller att rekrytera och behålla erfaren personal. Erfarna medarbetare är ofta starkt konkurrensutsatta och därmed svåra att behålla. Detta gäller framför allt yrkesgrupper med hög specialistkompetens. Länsstyrelserna har svårt att konkurrera med andra arbetsgivare vad gäller lönenivån. Länsstyrelser med närhet till högskolor och universitet anger ofta att denna närhet underlättar kompetensförsörjningen, såväl genom kvalificerad arbetskraft som genom samarbetsprojekt m.m. Vissa länsstyrelser redovisar svårigheter att rekrytera personer med utländsk bakgrund som klarar konkurrensen med övriga sökande och anger att rekryteringsprocessen bör ses över för att se om den kan förbättras. Hög utbildningsnivå vid länsstyrelserna av de anställda vid länsstyrelserna har någon form av eftergymnasial utbildning, en ökning jämfört med . Detta är, ökningen till trots, 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 en lägre nivå än för staten som helhet, där har en eftergymnasial utbildning. Regeringens mål är att sjukfrånvaron skall halveras i förhållande till 2002. uppgick den totala sjukfrånvaron i länsstyrelserna till av tillgänglig arbetstid. Det innebär en minskning jämfört med året innan. För staten som helhet var den totala sjukfrånvaron vilket är en minskning jämfört med . För länsstyrelserna är det framför allt bland männen samt för anställda som de största minskningarna skett. För staten som helhet är det kvinnorna som står för en stor del av den minskade sjukfrånvaron. per länsstyrelse så har den totala sjukfrånvaron ökat i åtta länsstyrelser men minskat i 13 , se diagram 4.2. i hade 2004 den lägsta sjukfrånvaron av tillgänglig arbetstid. Högst sjukfrånvaro hade . Diagram 4.2 Total sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid 2004 och 2003 Andel av tillgänglig arbetstid (%) C BD D AB S K W H N M T Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2004 och 2003 samt Promemoria med sammanställning av länsstyrelsernas årsredovisning 2004 (dnr Fi2005/3294). 2003 saknas uppgifter för staten och för länsstyrelserna totalt. Länsstyrelserna i och skiljer sig från resten av länsstyrelserna då sjukfrånvaron för män är något högre än för kvinnor. I övrigt så är sjukfrånvaron för kvinnor i genomsnitt betydligt högre än för män, se diagram 4.3. Diagram 4.3 Sjufrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid för kvinnor och män 2004 Andel av tillgänglig arbetstid (%) C BD D AB S I O Y E snitt snitt Z K W H N M T AC F X U G Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2004 och 2003 samt Promemoria med sammanställning av länsstyrelsernas årsredovisning 2004 (Fi2005/3294) Insatser för att minska sjukfrånvaron börjar ge resultat Majoriteten av länsstyrelser anger att satsningarna på rehabilitering och friskvård har börjat ge resultat i form av lägre sjukfrånvaro. Arbetsmiljön och omdömet att vara en attraktiv arbetsplats bestäms av en mängd olika variabler. Lön och positivt arbetsklimat är ofta viktiga variabler vid val av arbetsplats. Men även ett aktivt mångfaldsarbete och jämställdhetsarbete kan attrahera människor till en arbetsplats. I årsredovisningarna redovisar länsstyrelserna ett antal åtgärder för att förbättra hälsan och minska sjukfrånvaron. Många länsstyrelser har i samarbete med företagshälsovården satsat aktivt på tidigare rehabilitering av långtidssjukskrivna, vilket har lett till att de i många fall har kunnat återvända till arbete. Det är dock ingen entydig trend att långtidssjukskrivningarna minskar. Vidare så har länsstyrelserna genomfört satsningar på friskvård och ergonomi. Ett webbaserat system för stressmätning, Pure Quality Life (PQL), har även införts i flera länsstyrelser. EA-värderingar och ekonomisk situation () genomför en ekonomiadministrativ värdering av hur myndigheterna följer regelverket, främst inom områdena redovisning, finansiering och betalningsflöden. EA-värderingen mäter efterlevnaden av de för statliga myndigheter gällande ekonomiadministrativa reglerna. Det första värdet anger främst hur myndigheterna inrapporterar ekonomisk information till staten, det andra värdet mäter myndigheternas interna ekonomiadministration. Fullt tillfredsställande är värdena AA samt AB. har tio länsstyrelser erhållit värdet AA. Utvecklingen har varit positiv. 2003 erhöll sju länsstyrelser högsta värde, vilket i sin tur var två fler än 2002. Länsstyrelserna i , och har erhållit högsta värde . Kostnaderna för verksamheten vid landets 21 länsstyrelser uppgick till 2004. Detta innebär en kostnadsökning jämfört med föregående år, mot- (65,) personalkostnader, (7,) lokalkostnader och (24,) övriga driftskostnader. I jämförelse med 2003 är den procentuella fördelningen på de olika kostnadsslagen i det närmaste oförändrad. , en ökning med jämfört med året innan, motsvarande Med uppbördsverksamhet avses främst de offentligrättsliga avgifter som länsstyrelserna tar emot och redovisar för statens räkning på statsbudgetens inkomsttitlar. Sammantaget uppgick dessa 2004 till . Av dessa utgjorde medel från . En minskning med nära mot föregående år beror framför allt på att medlen från minskar mot slutet av nuvarande programperiod. Sammanlagt redovisades inkomster på ett tjugotal inkomsttitlar, se tabell 4.5. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.5 Inkomsttitlar 2004 Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2004 och 2003 samt Promemoria med sammanställning av länsstyrelsernas årsredovisning 2004 (dnr Fi2005/3294) 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Transfereringar avser de bidrag länsstyrelserna förmedlar från staten till olika mottagare. omfattade de ett värde om . Merparten av dessa medel avsåg EU- bidrag, lönegarantiutbetalningar och anslaget för allmänna regionalpolitiska åtgärder. Storleken var ungefär densamma . Länsstyrelserna är i huvudsak anslagsfinansierade Anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. utgjorde den dominerande inkomstkällan med , en ökning med (4,) jämfört med . kronor av anslaget som Vidare har anslaget i budgetpropositionen tillförts för områdesskydd samt för finansiering av revisionskostnader. har haft ett anslagssparande överstigande av tilldelat anslag. Åtta länsstyrelser redovisar ett utnyttjande av anslagskrediten. 2004 vändes det totala anslagssparandet för länsstyrelserna till ett utnyttjande av anslagskrediten med , motsvarande minus av tilldelat anslag, se diagram 4.5. Diagram 4.4 Anslagssparandets utveckling Andel av anslag 32:1 (procent) Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2004 och 2003 samt Promemoria med sammanställning av länsstyrelsernas årsredovisning 2004 (dnr Fi2005/3294) Ett antal övriga anslag (nio stycken) har finansierat länsstyrelsernas förvaltningskostnader med , vilket är en ökning med . Avgifter och övriga ersättningar (som får disponeras och inte redovisas mot inkomsttitel) har finansierat länsstyrelsernas verksamhet med (en minskning ). De största bidragsgivarna är , , Krisberedskaps- myndigheten, , och EU. Trenden har varit att finansieringen via anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. minskat och andra finansieringskällor blivit allt viktigare. Detta förhållande försvårar länsstyrelsernas planeringsförutsättningar. Nya arbetsuppgifter har ålagts länsstyrelserna. Uppgifterna har delvis utförts genom omprioriteringar och effektiviseringar. Likafullt har länsstyrelserna bedrivit sin verksamhet på ett i huvudsak tillfredsställande sätt och med gott resultat. Det finns dock, , skillnader mellan de olika länsstyrelserna och mellan de olika sakområdena. Detta framgår bl.a. i länsstyrelsernas årsredovisningar (dnr Fi2005/957), miljöledningsredovisningar (dnr Fi2005/818), risk och sårbarhetsanalyser (dnr Fi2005/625), budgetunderlag (dnr Fi2004/953), delårsrapport (dnr Fi2005/3754), återrapporteringen om effektiv förvaltning (dnr Fi2005/315) samt handlingsplanerna för jämställdhetsintegrering (dnr Fi2005/1036). Ett kontinuerligt utvecklingsarbete pågår såväl hos länsstyrelserna som inom för att förbättra uppföljningen och möjligheterna till jämförelser, bland annat med syftet att nå en högre grad av enhetlighet mellan länsstyrelserna. För att länsstyrelserna även fortsättningsvis skall kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt inom ramen för tilldelade medel krävs en fortsatt utveckling och effektivisering av verksamheten. Regeringen vill i det sammanhanget lyfta fram möjligheterna till fortsatt och vidareutvecklad samordning och samverkan samt gemensamt resursutnyttjande mellan länen. Vad gäller det fortsatta utvecklingsarbetet mot 24-timmarsmyndigheten anser regeringen det vara av vikt att länsstyrelserna uppträder samlat och tillhandahåller gemensamma tjänster som förenklar för medborgare, företag och andra aktörer inom den offentliga sektorn. Länsstyrelserna skall i större utsträckning än tillhandahålla tjänster genom Internet. Regeringen förutsätter att länsstyrelserna i ett utvecklingsarbete som bygger på gemensamma lösningar också gemensamt finansierar detta. Regeringen avser därför att se över hur man kan förenkla och möjliggöra att samfinansiering mellan länsstyrelserna kan ske i större utsträckning än vad som är fallet . Sjukfrånvaron är högre för kvinnor än för män inom statsförvaltningen. Detta förhållande gäller också länsstyrelserna. Personalens ålderssammansättning kan inte förklara länsstyrelsernas obalans mellan könen beträffande sjukfrånvaron. En analys av åldersstrukturen visar att medelåldern för kvinnor är något lägre än för män. Regeringen förutsätter att länsstyrelserna ytterligare intensifierar sitt arbete med att minska sjukfrånvaron, särskilt sjukfrånvaron hos kvinnor. har i allt väsentligt funnit länsstyrelsernas årsredovisningar rättvisande (dnr Fi 2005/1686). Revisionsberättelse med invändning avseende 2004 har lämnats gällande i och i . Invändningen beträffande i avser gjorda åtaganden som överskrider den av regeringen lämnade (utgiftsområde 19), med . rekommenderar att inför en sammanhållen uppföljning av redovisning mot bemyndiganden på ett sätt som säkerställer kraven på god intern kontroll. kommer att följa rekommendation och genomföra en översyn av sina rutiner. har vidare invänt mot ledningens förvaltning beträffande i . Anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder, anslagspost 19 (utgiftsområde 19), har beroende på bristande härigenom inte följt 15 § anslagsförordningen (1996:1189). Om avräkning skett i stället skulle anslagsutnyttjandet 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ha överstigit tilldelade medel och beviljad anslagskredit med . Årsredovisningen bedöms därmed inte ge en rättvisande bild. rekommenderar att inför en sammanhållen uppföljning och kontroll av anslagsförbrukningen som uppfyller kraven på god intern kontroll. kommer även i detta fall att följa rekommendationer och genomföra en översyn av sina rutiner. Regeringen bedömer att de åtgärder som de båda länsstyrelserna redovisat (dnr Fi2005/2776 samt dnr Fi2005/2329) är acceptabla. har i sin årliga rapport konstaterat att flera myndigheter har haft utgiftsökningar som inte kan förklaras av normala variationer i utgifter . Åtta länsstyrelser har gjort förskottsbetalningar av lön som anslagsavräknats . Förskottsbetalningar skall enligt statens redovisningsregler inte anslagsavräknas vid utbetalningstillfället. Därutöver har uppmärksammat att det finns myndigheter som har tidigarelagt inköp av främst förbrukningsmaterial för att få ner sin anslagsbehållning. Sammantaget innebär åtgärderna att statsbudgeten har belastats med ökade och tidigarelagda utgifter. har, i form av revisionsrapport eller revisionspromemoria, rapporterat denna typ av iakttagelser till ett antal myndigheter. I inget fall har dock bedömt att åtgärderna lett till väsentliga fel och har därmed inte heller gett någon av dessa myndigheter en revisionsberättelse med invändning. En bättre samordnad länsförvaltning När det gäller länsstyrelserna grundar sig politikområdet på en förvaltningspolitisk idé om samordning av olika sektorsintressen; principen om den samordnade länsförvaltningen (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr 2001/02:138). Denna princip innebär när det gäller den regionala nivån, att regional statlig verksamhet skall inordnas i där det är lämpligt. Principen ligger fast. roll är att vara statens regionala företrädare och samordna de statliga intressena i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 de frågor som statsmakten lagt på , bl.a. genom att tillämpa ett tvärsektoriellt arbetssätt i verksamheten. skall också vara statens primära kontaktlänk gentemot kommunerna och där företräda statens samlade intressen. Det är regeringens uppfattning att erbjuder en unik möjlighet till samverkan och samordning på regional nivå, men att den måste utnyttjas bättre än vad som görs . Till exempel ansåg i sitt slutbetänkande Det ofullständiga pusslet (SOU 2004:14) att det saknas ett samlat grepp för ett förverkligande av principen om den samordnade länsförvaltningen och dess genomslag i den ekonomiska styrningen av länsstyrelserna. I tilläggsdirektiven till (dir. 2004:93) har regeringen därför givit kommittén i uppgift att bl.a. kartlägga hur de statliga regionala uppgifterna är fördelade på länsstyrelser och andra regionala organ och lämna förslag på hur den statliga verksamheten på regional nivå skall utformas. Vidare skall också roll och förutsättningar som samordnare av den statliga verksamheten på regional nivå analyseras. Regeringen har också givit samtliga länsstyrelser i uppdrag att tydliggöra och utveckla samordningen av de statliga insatserna i det regionala utvecklingsarbetet. Länsstyrelserna har också fått regeringens uppdrag att vidareutveckla samordningen mellan länsstyrelserna i syfte att åstadkomma en högre effektivitet och en mer rationell användning av resurser. Regeringen kommer att noga följa ovanstående arbete. Effektivare och snabbare introduktion av nyanlända invandrare genom lokal och regional samverkan För att kunna erbjuda nyanlända invandrare ett bra utbud av arbete, praktik, utbildning, rehabilitering m.m. som kan behövas för en snabbare etablering, behöver det regionala samarbetet utvecklas. För att få underlag för att utveckla lokal och regional samverkan avser regeringen att ge samtliga länsstyrelser i uppdrag att tillsammans med redovisa den samverkan som finns i regionen samt hur den kan utvecklas och effektiviseras. Det är också angeläget att stärka och utveckla det pågående arbetet kring För att möjliggöra ett sådant utvecklingsarbete föreslår regeringen att 2006 och 2007 avsätts för inventering, samordning m.m. av utvecklingsarbete inom och mellan några län. Prövning av ett utvidgat samiskt självbestämmande Regeringens inriktning är att successivt pröva ett utvidgat samiskt självbestämmande. Frågan om att flytta över vissa delar av rennäringsadministrationen från länsstyrelserna samt från till bereds inom . Regeringen planerar att presentera en proposition till under innevarande mandatperiod. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 2 387 844 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 258 877 tkr prisnivå. verkar utifrån den grundläggande uppgiften att vara statens regionala företrädare och samordnare i de frågor som statsmakterna lagt på . I roll ingår att agera utifrån ett statligt helhetsperspektiv och därigenom bidra till att nationella intressen får genomslag på regional nivå. Även för många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Länsstyrelserna har också omfattande allmänna förvaltningsuppgifter. Länsstyrelserna m.m. avser medel för länsstyrelsernas verksamhet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.7 Offentligrättslig verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) De avgiftsintäkter som redovisas mot inkomsttitel och som länsstyrelserna inte får disponera utgörs bl.a. av expeditions- och ansökningsavgifter, miljöskyddsavgifter, täktavgifter, EG-finansierade struktur- och regionalstöd, bidrag från och bidrag från . De avgifter som får disponeras utgörs bl.a. av avgifter för körkortsadministration, avgifter inom lantbruksområdet (bl.a. förprövning av djurstallar), tillsyn av pantbanker, avgifter för alkolås samt viss uppdragsverksamhet. Registrering av revisorer i stiftelser I propositionen Åtgärder mot missbruk av stiftelser (prop. 2004/05:50) föreslås att stiftelseregistret skall innehålla uppgift om revisor. Förslaget kan särskilt inledningsvis öka antalet registreringsärenden vid länsstyrelserna varför engångsvis förs över från det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:1 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 För arbete med åtgärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålen i enlighet med miljöpropositionen (prop. 2004/05:150) överförs från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald . Vidare överförs för förstärkt miljötillsyn från samma anslag . I propositionen Några frågor om ordningslagen (prop. 2003/04:174) föreslogs att länsstyrelserna, från polismyndigheten, bl.a. skall överta prövningen av vissa ansökningar om tillstånd till tävling på väg med fordon. tillfördes anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. tillföras anslaget från det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:1 . För att finansiera länsstyrelsernas ökade administrativa kostnader för investeringsstöd avseende källsortering i flerbostadshus tillfördes i budgetpropositionen 2005, vilket minskas till för att helt upphöra 2007. En tvådelad arbetsmarknadspolitisk satsning föreslås genomföras . Den ena delen av satsningen är inriktad mot en traineeutbildning och underlättar den generationsväxling som länsstyrelserna står inför. Den andra delen av satsningen är en tillfällig förstärkning av ärendehandläggnings- och tillsynsverksamheten, t.ex. avseende natur och miljö, livsmedel, samhällsplanering, , vård och äldreomsorg. Samtliga länsstyrelser kommer att ta del av satsningen. Fördelningen mellan länsstyrelserna kommer att prövas mot respektive myndighets behov av generationsväxling. Totalt uppgår satsningen till och motsvarar cirka 310 anställningar. Av dessa skall cirka 210 personer beredas möjlighet att genomgå en traineeutbildning medan cirka 100 anställningar avser förstärkning av länsstyrelsernas ärendehandläggning och tillsynsverksamhet. Om förberedelser påbörjas kan resultat uppnås redan tidigt . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Insatser med anledning av stormen Stormen har ställt höga krav på krishantering i berörda län. Sammantaget har ovädret orsakat länsstyrelserna omfattande extraordinära arbetsuppgifter. föreslås därför anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. tillföras från det under utgiftsområde 25 uppförda anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 32:1 Länsstyrelserna m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 2 . har anslaget beräknats till 2 och till 2 . För kännedom redovisas den beräknade fördelning som regeringen avser att besluta, om godkänner medelsberäkningen för anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. Medel på raden Ofördelade medel kommer att fördelas per länsstyrelse utifrån särskilda fördelningsnycklar. Tabell 4.10 Anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. fördelat per anslagspost 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Ramanslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. avser medel för förvaltningskostnader hos läns landsting samt Västra med anledning av den försöksverksamhet som regleras i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 medel för förvaltningskostnader för kommunala samverkansorgan i vissa län. har dessa förvaltningskostnader avsett samverkansorganen i , , (till del), , , (till del), samt (till del). Vissa samverkansorgans kostnader har finansierats under anslag 32:1 Länsstyrelserna Regeringen kommer därefter att, utifrån en schablonersättning per årsarbetskraft, besluta om de anslagsmedel som skall användas på anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. till de kommunala samverkansorganen. I nio län, , , , , , , , samt , finns m.m.Detta gäller samverkansorganen i kommunala samverkansorgan som övertagit (till del), , (till del) samt i (till del). Bildande av kommunala samverkansorgan I enlighet med lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen kan kommunala samverkansorgan ta över vissa uppgifter från länsstyrelserna fr.o.m. . När ett samverkansorgan bildas för att ta över dessa uppgifter skall en anmälan göras till regeringen, som sedan beslutar från vilken dag som uppgiftsöverföringen enligt lagen skall gälla. För att möjliggöra en användning av medel på anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. för kommunala samverkansorgan som övertar vissa regionala utvecklingsfrågor från länsstyrelserna , krävs att medel under detta anslag får användas för finansiering av vissa kostnader för de arbetsuppgifter som sådana organ övertar från länsstyrelserna enligt nämnda lag. Detta gäller även kostnader som kan hänföras till arbetet med att bl.a. utarbeta, samordna och driva arbetet med genomförande av regionala tillväxtprogram. skall, i samråd med det kommunala samverkansorganet (kommunalförbundet), beräkna och till regeringen redovisa hur många årsarbetskrafter som kan hänföras till vissa regionala utvecklingsfrågor från länsstyrelserna. Några nya ansökningar har inte inkommit till regeringen. Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m.