prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Justerat för teknisk förändring3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom4 Justerat för teknisk förändring4 Ekonomisk trygghet för familjer och Justerat för teknisk förändring5 Justerat för teknisk förändring6 Justerat för teknisk förändring7 Justerat för teknisk förändring2 Kultur, medier, trossamfund och fritid Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske Allmänna bidrag till kommuner9 Justerat för teknisk förändring9 Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av Justerat för tekniska förändringar För fotnoter se tabell 6.12. Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar de största förändringarna som andel av takbegränsade utgifter . Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet minskar utgifterna för utgiftsområdet som andel av de takbe- gränsade utgifterna , vilket främst beror på försvarsomställningen. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka från 1997 till 2008. Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna med 1,3 procent- enheter . Utgiftsökningen beror främst på ökade utgifter under anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Biståndsramen ökar från av bruttonationalinkomsten (BNI) av BNI . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka med . Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna . Detta förklaras främst av ökade utgifter för statlig assistansersättning, tandvårds- förmåner samt bidrag till läkemedelsförmånerna. beräknas antalet assistans- berättigade personer öka med cirka 7 500, vilket är en fördubbling , som det genomsnittliga antalet assistanstimmar per person ökar. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Justerat för tekniska förändringar ökar utgifts- områdets utgifter som andel av de takbegränsade utgifterna . Utgifterna under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökade med 19972002, främst till följd av en kraftigt ökad sjukfrånvaro. Antalet sjukpenningdagar steg från 43 miljoner 1997 till 94 miljoner 2002. minskade antalet sjukpenningdagar, en minskning som fortsatt . Regeringens mål för ohälsan innebär att antalet sjukfrånvarodagar skall halveras mellan 2002 och . understeg antalet sjuk- penningdagar nivå . Regeringen bedömer att antalet sjukpenning- dagar 2006 kommer att understiga nivå med . Angående prognosen för antalet sjukpenningdagar 2008, se under rubriken i avsnitt 6.4.3. Även utgifterna under anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. ökade kraftigt . Utgifterna beräknas fortsätta att öka . Utgiftsökningen beror främst på prisutvecklingen. Antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (tidigare förtidspension) som uppgick till 423 000 beräknas uppgå till cirka 550 000. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålder- dom Justerat för tekniska förändringar minskar utgifterna som andel av de takbegränsade utgifterna . Antalet personer utan tilläggs- pension minskar gradvis, som den genomsnittliga tilläggspensionsnivån höjs. Vidare bidrar följsamhetsindexeringen till att de reala pensionerna beräknas stiga. Sammantaget ger detta högre utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten, vilket i sin tur minskar behovet av garantipension och bostadstillägg från statsbud- geten. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna under anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag ökade från 1997 till 2005. Utgifts- ökningen förklaras av att barnbidraget successivt har höjts. Utgifterna under anslaget 21:2 Föräldraförsäkring ökade med . Rensat för effekten av införandet av statliga ålderspensions- avgifter förklaras ökningen främst av fler ersatta nettodagar och en högre medelersättning i föräldrapenningen. beräknas utgifterna för föräldraförsäkringen öka till . ökar antalet födda barn kontinuerligt enligt befolkningsprognos. Fler födda barn, löneutvecklingen, pappornas successivt ökande utnyttjande av föräldraför- säkringen tillsammans med beslutade och avise- rade reformer, som höjd grundnivå i föräldra- försäkringen, förlängd föräldraförsäkring, höjd ersättning för de så kallade lägstanivådagarna samt höjt tak i föräldraförsäkringen, förklarar utgiftsutvecklingen . Justerat för tekniska förändringar beräknas utgiftsområdets andel av de takbegränsade ut- gifterna öka . Utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning minskade sammantaget med . Antalet öppet arbetslösa minskade från 342 000 personer 1997 till 270 000 personer 2005 och beräknas bli 210 2008. Det genomsnittliga antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program som redovisas på statsbudgetens utgiftssida inom utgiftsområde 13 Arbets- marknad minskade från cirka 191 000 personer 1997 till cirka 94 000 personer 2005, och beräknas öka till 95 500 personer 2008. Antalet platser i program som i huvudsak redovisas på statsbudgetens inkomstsida (anställningsstöd) har ökat från i genomsnitt cirka 15 000 personer 2000 till cirka 25 000 personer 2005, och beräknas öka till 37 000 personer 2008. Justerat för tekniska förändringar beräknas utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna minska . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning Justerat för tekniska förändringar ökar utgifterna med nära 2 pro- centenheter som andel av de takbegränsade utgifterna. Flera stora reformer har genomförts . Bland annat infördes maxtaxa inom barnomsorgen 2002 och en satsning görs på fler lärare och andra specialister i skolan genom ett riktat bidrag till personalförstärkning i skolan . genomförs även en riktad satsning på personalförstärkning i förskolan. Ökningen förklaras vidare av en permanent utökning av antalet högskoleplatser samt ökade satsningar på forskning. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande Utgifterna under anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. har minskat från 1997 till 2005, till följd av såväl tidigare beslutade förändringar av räntebidrags- systemet som lägre räntor. Utgifterna under anslaget 21:1 Bostadsbidrag minskade från till . Detta förklaras främst av regeländringar, minskad arbetslöshet samt ökade reallöner. Som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgiftern minska . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Justerat för tekniska förändringar ökar utgifts- områdets andel av de takbegränsade utgifterna , till . De högre utgifterna beror främst på de förstärkningar av statsbidragen som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under anslaget 92:1 Räntor på statsskulden har sjunkit från 1997 till 2005. Den kraftiga utgiftsminskningen beror i huvudsak på lägre räntenivåer och minskad statsskuld. Utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka till 2008, på grund av antagandena om stigande räntenivåer. 6.6Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden Enligt tilläggsbestämmelsen 5.12.1 i riksdags- ordningen skall beslut om vilka ändamål och verksamheter som skall innefattas i ett utgifts- område fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. har regeringen följande förslag till sådana ändringar. Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som finansieras från det under utgifts- område 8 Invandrare och flyktingar uppförda anslaget 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter flyttas till utgiftsområde 1 . Skälen för regeringens förslag: bereder konstititutionsutskottet sakfrågor kring mänskliga rättigheter, där även nationella minoriteter ingår. Budgetfrågorna om nationella minoriteter bereds däremot av socialförsäkrings- utskottet. Det är en fördel vid beredningen i om ett och samma utskott behandlar sakfrågor och budgetfrågor på ett visst område. I syfte att ytterligare anpassa indelningen i utgiftsområden, politikområden och anslag till arbets- former bör en ändring göras i fråga om politi- området minoritetspolitik och det under utgifts- område 8 Invandrare och flyktingar uppförda anslaget 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter. Ansvaret för beredningen av minoritets- politiken i bör samlas till konstitu- tionsutskottet. Detta bör ske genom att politik- området minoritetspolitik och det enda anslaget på detta område flyttas från utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar till utgiftsområde 1 . Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som finansieras från det under utgifts- område 22 Kommunikationer uppförda anslaget 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal flyttas till utgifts- område 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av den sammanhållna kris- och beredskapspolitik som föreslås i regeringens proposition 2005/06:133 Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle bedömer regeringen att de ändamål och verksamheter som finansieras från anslaget 37:4 Ersättning till för alarme- ringstjänst enligt avtal bör flyttas från utgifts- område 22 Kommunikationer till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Forskning och utveckling inom EU Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som finansieras från det under utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 26:7 Främjande och analys av forsknings- och utvecklingssamarbetet inom EU m.m. flyttas till utgiftsområde 24 Näringsliv. Skälen för regeringens förslag: har beslutat om propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289). I denna proposition gjorde regeringen bedömningen att Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (EU/) skulle avvecklas och att dess verksamhet skulle överföras till Verket för innovationssystem (). EU/FoU- rådet upphörde som egen myndighet vid års- skiftet 2005/06 och verksamheten överfördes i sin helhet till . Som en konsekvens av detta anser regeringen att de ändamål och verk- samheter som finansieras med medel från anslaget 26:7 Främjande och analys av forsknings- och utvecklingssamarbetet inom EU m.m. under utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning bör flyttas till utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringens förslag: Statens väg- och transport- forskningsinstitut bör från Verket för innova- tionssystem överta ansvaret för att det finns ett nationellt transportforskningsbibliotek. Det in- nebär att denna verksamhet flyttas från utgifts- område 24 Näringsliv till utgiftsområde 22 Kommunikationer. Skälen för regeringens förslag: () förvaltar det nationella transportforskningsbiblioteket. Bibli- oteket finansieras gemensamt av Verket för innovationssystem (), Väg- verket och . Nuvarande ordning är en konsekvens av flera organisationsförändringar och bedöms inte som ändamålsenlig. Verksam- heten är en angelägenhet för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen anser därför att VTI bör få ansvaret för att driva ett nationellt transportforskningsbibliotek. De föreslagna ändringarna av vilka ändamål och verksamheter som skall innefattas i olika utgifts- områden bör tillämpas . De föreslagna ändringarna beaktas inte i de siffer- sammanställningar m.m. som ingår i denna proposition. 7.1Förslag till tilläggsbudget till Skälen för regeringens förslag: För att Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra an- slag och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel ökar med netto. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till och de föreslagna minskningarna uppgår till . Efter de föreslagna åtgärderna uppgår budge- teringsmarginalen till . 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar minskas med . finansiera ökade utgifter på det under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppförda anslaget 28:28 Centrala museer: Myndigheter bör anslaget 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar minskas med . 46:1 Allmänna val och demokrati I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati ökas med . Skälen för regeringens förslag: I samband med de allmänna valen är det viktigt att de politiska partierna kan nå ut med information till olika grupper röstberättigade i samhället som har behov av särskild information, t.ex. röst- berättigade med utländskt medborgarskap. För detta ändamål har redan tillförts . Mot bakgrund av det låga valdeltagandet bland dessa grupper, bedömer regeringen att det behövs ytterligare medel till riksdagspartierna för sådana informations- insatser. Regeringen anser därför att anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati bör ökas med . 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Riksdagsstyrelsens förslag: Det anslagssparande på ramanslaget 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen, som vid utgången av 2004 översteg av anslagsbeloppet skall av myndigheten föras bort som indragning av anslagsbelopp. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag: På ramanslaget 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen, fanns vid utgången av anslagsbehållning som uppgick till anges att ombudsmän får disponera ett anslagssparande som motsvarar högst av anslagsbeloppet. Riksdagsförvalt- ningen har inte befogenhet att slutligt dra in en del av ett anslag som anvisat för ombudsmän. bör därför besluta att det överskjutande anslagssparandet, som uppgår till , bör dras in. Det ankommer sedan på myndigheten dagens ombudsmän att verkställa detta. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 90:5 m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Förändringen av den svenska kronan, framför allt mot US dollar och Euro, har för utrikesrepresentationen medfört en valutakursförlust om . Regeringen anser att detta behöver kompenseras. I propositionen Genomförande av EG- direktivet om rätt till familjeåterförening samt vissa frågor om handläggning och DNA-analys vid familjeåterföring (prop. 2005/06:72) föreslås att det i utlänningslagen införs en skyldighet för att under vissa förutsättningar erbjuda den som ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning en DNA-analys för att visa det släktskap som åberopas. En sådan DNA-analys skall bekostas av staten. Förslaget berör främst utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar men kommer även att innebära ökade kostnader för utrikesrepresentationen. De ökade medel som behövs för detta finansieras genom att det under nämnda utgiftsområde uppförda anslaget 12:3 Migrationspolitiska åtgärder minskas. bildades den nya förvaltningspolitiska myndigheten för förvaltningsutveckling (VERVA). I myndig- hetens uppgifter ingår att bedriva viss utbildning för statligt anställda. Delar av utbildningen har tidigare genomförts av och flyttas över till VERVA. Därutöver flyttas hyresavtalet med för över till VERVA . Detta minskar resursbehovet på anslaget. arrangeras inom jämställdhetsområdet i . För att bidra till att finansiera konferensen behöver anslaget ökas med . Denna ökning finansieras genom att det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda anslaget 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder minskas. Anslaget bör ökas med för att bekosta verksamhet. Rådet kommer att bedrivas i annan organisationsform än som tidigare avsetts. Denna ökning finansieras genom att det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning uppförda anslaget 2:6 Finans- marknadsrådet minskas med . Dessa förändringar sammantagna innebär att anslaget 90:5 m.m. bör ökas med . Markbyte med och användning av medel från Djurgårdsfonden Regeringens förslag: godkänner att staten byter viss mark med och att dispositionsrätten till Djur- gårdsvarvet, kv. , för evig tid upplåts till Konungen. får disponera medel från Djurgårdsfonden för att sanera och upprusta samt Djurgårdsvarvet, kv. Skälen för regeringens förslag: Staten äger fastigheterna 1 i Värtan och 1:1 vid i . Konungen har enskild dispositionsrätt till dessa fastigheter. Staten har genom fört förhandlingar med om byte av fastigheter. Parterna har tecknat avtal om markbyte. Detta avtal förutsätter godkännande samt att Konungen avstår från sin dispositionsrätt till de markområden som skall överlåtas till kommunen. Avtalet innebär att kommunen förvärvar fastigheten 1 i Värtan, omkring 5 200 kvm av fastigheten 1:1 vid , samt ytterligare delar av gården 1:1 i . Staten förvärvar områden vid , i parken vid , vid Dramatiska teatern samt Rosenbadsparken. Staten förvärvar dessutom Djurgårdsvarvet, kv. (fastigheterna 1:17, 1:19 och 1:39). Konungen avstår sin enskilda dispositionsrätt till de områden som kommunen förvärvar från staten. Konungen erhåller dispositionsrätten till Djurgårdsvarvet, kv. (fastigheterna 1:17, 1:19 och 1:39). Avtalet innebär att staten erhåller en mellan- gift om . I enlighet med tidigare praxis skall medel som erhålls vid statens avyttring av mark inom dispositionsrätten tillföras den s.k. Djurgårdsfonden. Denna försäljning faller inom denna praxis. Kammar- kollegiet förvaltar fonden för Kungl. Djur- gårdens Förvaltnings (KDF) räkning. Djur- gårdsfondens avkastning disponeras av KDF för förbättrande och förskönande. Om en del av kapitalet skall användas för t.ex. investeringar behövs medgivande. Genom ett bytesavtal med avstod Konungen dispositions- rätten till mark inom nuvarande Kungl. Tekniska högskolans område så länge den utnyttjas för statliga ändamål. Som bytesersättning för marken erhöll Konungen () dispositions- rätt bl.a. till marken och byggnaderna på på . Hur lämpligen bör användas har prövats av flera utredningar. Syftet med att förvärva Djurgårdsvarvet är att skapa en samlad och levande marin miljö. Detta kräver betydande resurser från bl.a. Djur- gårdsfonden på grund av de omfattande miljö- skador som finns på fastigheterna. Regeringen anser att medel ur Djurgårds- fonden får användas till utgifterna för sanering och upprustning av och Djurgårds- varvet. 7.2.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har uppdragit åt att utforma en åtgärdsplan för att förbättra och utveckla den ekonomiska statistiken. Bakgrunden är att den ekonomiska statistiken kommit att användas allt mer för uppföljning av ekonomisk politik på både nationell nivå och EU-nivå. Detta ställer allt högre krav på tillförlitlighet och snabbhet. Det är angeläget att åtgärdsplanen kan genomföras utan dröjsmål och bör därför tillföras. Vidare anser regeringen att en utvecklad materialflödesstatistik behövs för att bedöma den samlade miljöpåverkan från vissa material. Kvaliteten på det underlag som material- statistiken bygger på måste i vissa fall förbättras. Regeringen anser att ytterligare behövs för utvecklingsarbete avseende material- flödesstatistiken. Anslaget 1:5 bör av dessa skäl ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Kammar- kollegiet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 1:6 Kammarkollegiet minskas med för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande uppförda anslaget 32:1 1:8 Nya förvaltningspolitiska myndigheten I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 Nya förvalt- ningspolitiska myndigheten ökas med . Skälen för regeringens förslag: bildades Verket för förvaltningsutveckling (VERVA). I myndighetens uppgifter ingår att bedriva utbildning för statligt anställda. Delar av utbildningen, som har genomförts i regi, flyttas till VERVA. Delar av utbildningen genomförs i . med för denna lokal förs därför över till VERVA. Detta medför ökade utgifter. Anslaget 1:8 Nya förvaltningspolitiska myndig- heten behöver därför ökas med . Finansiering sker genom att det under utgifts- område 1 uppförda anslaget 90:5 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:12 Statliga kompetensöverföringsjobb ökas med . Skälen för regeringens förslag: Bland de sysselsättningsfrämjande åtgärderna ingår en tvåårig satsning på statliga kompetensöver- föringsjobb motsvarande cirka 1 000 arbets- tillfällen. Åtgärden syftar till att säkerställa kompetensöverföringen vid statliga myndigheter för att därigenom underlätta en kommande generationsväxling. Bidraget syftar till att tidigarelägga nyanställningar på grund av framtida pensionsavgångar och att underlätta för personer, som söker arbete där högskole- utbildning eller liknande efterfrågas, att få inträde på arbetsmarknaden. Bidrag lämnas efter ansökan och i mån av tillgång på medel. Schablonbidraget uppgår till och anställd och är beräknat inklusive arbetsgivaravgifter. I syfte att stödja kompetensöverföringen vid de statliga myndigheterna anser regeringen att satsningen på statliga kompetensöverföringsjobb bör utökas, så att ytterligare cirka 250 arbetstillfällen kan erbjudas . Stödet är tillfälligt och avses gälla t.o.m. utgången av 2007. Därefter finansierar myndig- heterna kostnaden inom sina befintliga anslag. Den totala kostnaden för bidrag motsvarande 250 arbetstillfällen beräknas uppgå till . Till- gängliga medel på anslaget beräknas inte utnyttjas fullt ut då vissa anställningar sker senare än . För att möjliggöra utökningen anser regeringen att anslaget 1:12 Statliga kompetensöverföringsjobb bör ökas med . 1:14 E-legitimationer (nytt anslag) Något anslag för detta ändamål finns inte upp- fört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 1:14 E- legitimationer på skall föras upp i statsbudgeten. Skälen för regeringens förslag: Tillgången till elektroniska legitimationer är en förutsättning för enkel och säker elektronisk kommunikation mellan medborgare och myndigheter. Elektro- niska legitimationer behövs även för en utvecklad service till medborgare och företag samt för effektiviserad ärendehantering och informationsspridning inom och från den offentliga förvaltningen. Små myndigheter och kommuner har inte alltid tillräckliga resurser för att utnyttja e- legitimationer, vilket i sin tur hämmar utveck- lingen av mer avancerade elektroniska tjänster i den offentliga sektorn. Genom att staten finansierar e-legitimationer och infratjänster bör de ekonomiska förutsätt- ningarna för offentliga e-tjänster stärkas. Därför avser regeringen att genomföra ett treårigt program för att stimulera en ökad användning av e-legitimationer. Verket för förvaltningsutveckling bör stödja de myndig- heter som sätter nya tjänster i drift. Myndig- heten kommer att ta fram standardiserade former för avrop under gällande ramavtal samt svara för vissa av myndigheternas och kommunernas kostnader för e-legitimationer och infratjänster. Verket för förvaltnings- utveckling kommer också att informera berörda myndigheter, landsting och kommuner om detta program. Kostnaderna för programmet uppgår till . Ett nytt anslag 1:14 E-legitimationer bör inrättas för ändamålet. Finansiering sker genom att regeringen drar in motsvarande medel från anslag inom berörda utgiftsområden. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:6 Finans- marknadsrådet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 2:6 minskas med eftersom rådets verksamhet kommer att bedrivas i en annan organisations- form än som tidigare avsetts. Verksamheten avses nu finansieras från anslaget 90:5 m.m. Försäljning av fastighet i Regeringens förslag: godkänner att staten säljer fastigheten 2 i .