prop · GU031d3 · 2006-10-16 00:00:00 — Som framgår av tabellen ovan har politikområdets totala omslutning varierat marginellt över åren, men politikområdets finansiering har varierat i högre grad. Anslagsutfallet har kommenterats i avsnitt 3.2. Den löpande verksamheten inom politikområdet har i allt väsentligt bedrivits enligt plan. Bland annat kapitalförvaltning, statistik- och utredningsverksamhet har ökat sin verksamhetsvolym. De nio myndigheter som har mätt kundattityder, har i allt väsentligt fått tillfredsställande omdömen (mellan 69 poäng av 10 möjliga). Som framgår bl.a. av avsnitt 78 har även ett antal kvalitetsförbättringar skett. Politikområdets resultat i EA-värderingen (efterlevnad av ekonomiadministrativa regler) var tillfredsställande och jämförbart med tidigare års resultat. EA-värderingen för staten redovisas i avsnitt 5.4. Vissa begränsningar finns när det gäller enstaka måls mätbarhet och uppföljning. Ett antal olika kvalitetsförbättringar samt att politikområdets myndigheter visat sig ha nöjda kunder, hög efterfrågan på sina tjänster och goda ekonomiska resultat är en indikator för de fem verksamhetsområdenas måluppfyllelse. Uppföljningar, utvärderingar och andra studier ger indikationer på de förvaltningspolitiska och arbetsgivarpolitiska delmålens utveckling. Men som framgår av politikens inriktning i avsnitt 59 vill regeringen se fortsatt utvecklingsarbete och förbättringar . Bland annat aviseras översyn av myndigheter samt andra åtgärder i fråga om det offentliga åtagandet, alternativa driftsformer, statsförvaltningens struktur, styrning, teknisk utveckling och administrativ effektivisering. Vidare bör insatser fortsatt prioriteras för en minskad sjukfrånvaro i staten. Slutligen bör den ekonomiska statistiken förstärkas och åtgärder vidtas avseende underhåll av bidragsfastigheter. Samtliga årsredovisningar för myndigheterna inom politikområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. Revisionsrapporten (RiR Dnr 32-2005-0520) om hyressättning av fritidsfastigheter m.m. behandlas i avsnitt 9.5. Granskningen av Statens pensionsverks interna styrning och kontroll av informationssäkerheten (RiR 2005:26) behandlas i avsnitt 6. årliga rapport (RiR 2006:1), i de delar den berör olika aspekter av förvaltningspolitiken, behandlas i avsnitt 5. Rapporten inköp (RiR 2005:10, 2005/06:RRS9, bet. 2005/06:FiU19, rskr. 2005/06:87) bereds i . Två till politikområdet angränsade rapporter, nämligen Statliga bolag och offentlig upphandling (RiR 2006:15) samt Skydd mot korruption i statlig verksamhet (RiR 2006:8), behandlas båda i Utgiftsområde 24. Ytterligare en näraliggande rapport om Förvaltningsutgifter på sakanslag (RiR 2006:17), behandlas i volym 1, avsnitt 9. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 tidigare effektivitetsrapporter som kan hänföras till politikområdet är: Vem styr den elektroniska förvaltningen? (RiR 2004:19), Höga statstjänstemäns representation och förmåner (RiR 2004:12), Uppdrag statistik insyn i SCB:s avgiftsbelagda verksamhet (RiR 2004:8, bet. 2004/05:FiU2, rskr. 2004/05:138-139) Statens uttag av tvingande avgifter (RiR 2004:17, 2004/05:RRS8, bet. 2004/05:FiU30, rskr. 2004/05:227). Vad gäller den sistnämnda rapporten, kan nämnas att (Fi 2005:11) skall redovisa sitt slutbetänkande . Regeringen kommer att överväga iakttagelser och rekommendationer. Regeringen har för avsikt att därefter återkomma till om lämpliga åtgärder inom det aktuella området. Politikens inriktning och förändringar i denna, redovisas utförligt i vissa verksamhetsområden, främst i avsnitten 5 och 6. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 5 Styrning, ledning, verksamhetsutveckling I området ingår utveckling av statsförvaltningen, viss efterfrågestyrd stabsverksamhet och myndighetsservice, förvaltning och utveckling av den ekonomiska styrningen och budgetprocessen samt tillsyn över offentlig upphandling. Stödverksamheterna omfattar bl.a. juridisk och administrativ service samt viss medelsförvaltning. Myndigheter som ingår är Statskontoret, (), Kammarkollegiet, () samt, , Verket för förvaltningsutveckling (Verva). Förvaltningspolitiken syftar till att stärka statsförvaltningens förmåga att lösa sina uppgifter på bästa möjliga sätt. Svensk statsförvaltning skall vara rättssäker, effektiv och medborgarorienterad. Viktiga delmål för verksamheten är att utveckla styrning, och då inte minst ekonomisk styrning, samt ledning och organisering av statlig förvaltning. Här ingår också att säkerställa att alla myndigheter systematiskt och kontinuerligt bidrar till förvaltningens verksamhetsutveckling. Styrning och inriktning av stabsmyndigheterna En omorganisering av de s.k. stabsmyndigheterna genomfördes av den tidigare regeringen. Vid utgången av 2005 lades () ned och verksamheten övergick i sin helhet till Verket för förvaltningsutveckling (Verva) som bildades . Verva skall verka för en effektiv och sammanhållen statsförvaltning i frågor som rör offentliga e-tjänster och elektronisk förvaltning (se vidare avsnitt 5.5) samt strategisk kompetensförsörjning. Myndigheten har också i uppdrag att främja och följa förvaltningsutvecklingen och upphandla och sluta ramavtal för IT-stöd inom offentlig sektor. Verva verkar även inom verksamhetsområdet arbetsgivarfrågor. Statskontoret har renodlats till en förvaltningspolitisk myndighet för utvärdering och uppföljning av statlig och statligt finansierad verksamhet. Statskontoret skall på regeringens uppdrag analysera och granska den offentliga förvaltningens funktionssätt, redovisa effekter av statliga åtgärder och reformer inom olika politikområden och ge underlag för omprövning och effektivisering av statlig och statligt finansierad verksamhet. Statskontorets insatser har huvudsakligen avsett sådana strategiska förvaltningspolitiska frågor som hänger samman med avgränsning och organisation av det offentliga åtagandet, regeringens mål- och resultatstyrning 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 av större myndigheter och frågor om konkurrens i offentlig sektor. () har fått sitt ansvarsområde utökat med flera nya uppgifter. ESV ansvarar nu även för den statliga inköpssamordningen, vissa lokalförsörjningsfrågor samt samordningen av den statliga internrevisionen. ESV har haft uppdraget att lämna ett antal förslag avseende dels inriktningen på och utformningen av sitt stöd till myndigheter inom lokalförsörjningsområdet, dels hur styrningen och uppföljningen av myndigheternas lokalförsörjningsansvar kan utvecklas. Förslagen bereds i . ESV samordnar den statliga internrevisionen. Det innefattar att stödja, reglera, följa upp och utvärdera den statliga internrevisionen samt att vara svensk kontaktpunkt i internationella internrevisionsfrågor. Efterfrågan på utvärderingar från Statskontoret har varit fortsatt hög. Utvärderingarna har i flera fall avsett åtgärder som griper över flera politikområden och som berör samverkan mellan myndigheter eller mellan olika huvudmän. Fokus har legat på underlag för regeringens styrning och omprövning av åtgärder och organisation. Som ett led i de förvaltningspolitiska insatserna att utveckla styrningen av förvaltningen, har Statskontoret haft i uppdrag att bl.a. utreda resultatstyrningen i ett sektoriseringsperspektiv, styrningen av den svenska biståndsförvaltningen, kommunernas bostadsförsörjning och myndighetsorganisationen på området för elektronisk kommunikation. Vidare har Statskontoret, i syfte att förbättra kontrollen vid utbetalningar från välfärdssystemen, utvärderat informationsutbytet mellan arbetslöshetskassorna, , och . Mål- och resultatdialogen med myndigheternas ledning är ett viktigt instrument i regeringens styrning av myndigheterna. Antalet dialoger som genomförs har ökat och uppgick till drygt 200. En särskild utredare har tillkallats med uppdrag att utvärdera styrformen resultatstyrning (dir. Utredaren skall lämna förslag till hur resultatstyrningen bör förändras och utvecklas i syfte att förbättra styrningen av myndigheterna samt ange vilka förutsättningar detta kräver och vilka begränsningar som finns. Uppdraget skall redovisas . har ett projekt tillsatts med uppgift att se över frågor om horisontell styrning och styrning av tvärsektoriella områden (dnr Fi2006/2687). Projektet syftar på kort sikt till en bättre förståelse av sambanden mellan regeringens styrning av statlig verksamhet och arbetssätt. På är syftet att utveckla styrningen av statlig verksamhet så att den samlade nyttan av offentlig verksamhet ökar för medborgarna. ESV utvecklar den ekonomiska styrningen i staten. Det omfattar bl.a. regler och riktlinjer för hur statliga verksamheter skall finansieras. Det handlar också om god redovisningssed i staten och att ansvara för statsredovisningen. ESV har bl.a. utvecklat metoder för en effektivare administration hos myndigheter, vidareutvecklat sin roll som statens controller och fortsatt att verksamhetsanpassa den ekonomiska styrningen. Rådgivning och konsultstöd till myndigheterna har ökat. Utförsäljningen av Agresso (EA-system) har fallit väl ut. Det finns inget som tyder på några negativa konsekvenser för myndigheterna. är ett samlat koncerninformationssystem för staten och fungerar både som ett arbetsverktyg och en informationskälla. Antalet behöriga användare är ca 2 000, varav i och vid övriga myndigheter. För att öka driftsäkerheten har ESV inrättat ett extra driftställe på annan plats. Utvecklingsarbetet av omfattar nya funktioner, ökad säkerhet samt utökade uppgifter om administrativa nyckeltal och sjukfrånvaro. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 5.3.3Förvaltningens organisation och kommersiellt vidareutnyttjande. Statskontoret har haft i uppdrag att redovisa utvecklingen inom statsförvaltningen, främst beträffande antalet myndigheter och den statliga sysselsättningen. Rapporten 19902005 (Statskontoret 2005:32) visar att antalet årsarbetskrafter i stort sett varit oförändrat . Av rapporten framgår vidare att det inrättades fem förvaltningsmyndigheter och nio nämndmyndigheter för helt nya uppgifter. I de fall myndigheter avvecklats har verksamheten inordnats i andra myndigheter. En utförligare beskrivning av organisations- och strukturförändringarna i statsförvaltningen lämnas i bilaga 1. Elektronisk förvaltning och offentliga e- tjänster En strategi för fortsatt utveckling av elektronisk förvaltning har beslutats. I strategin fastställs tre mål som förvaltningen gemensamt skall uppnå; den statliga förvaltningen bör 2010 ha -en effektiv informationshantering som gör informationen lättillgänglig och användbar, därmed en viktig förutsättning för att öka tillväxten i den europeiska informationssektorn. För svensk del har konstaterats att inga regeländringar nu ansetts nödvändiga för att genomföra direktivet, men att det är viktigt att de praktiska förutsättningarna för att uppfylla direktivets krav beaktas. Verva har utarbetat en vägledning för myndigheternas tillämpning av direktivet (Fi2003/6281). Ytterligare åtgärder kan bli aktuella. har en omfattande kunskapsproduktion som bl.a. tar sig uttryck i en stor mängd publicerade rapporter. För att kunskapen i dessa rapporter lättare skall kunna göras tillgänglig har Verva i uppdrag att i samverkan med , och Verket för innovationssystem lämna förslag på en strukturerad och funktionell söktjänst som också ger en stabil digital arkivering av dessa rapporter. Förslaget skall lämnas till regeringen . Efter att nya EG-direktiv om offentlig upphandling trätt i kraft har en lagrådsremiss beslutats med förslag till två lagar som genomför direktiven. En proposition planeras att -en i lämpliga delar automatiserad ärendelämnas till . -kapacitet att hantera sina inköpsprocesser elektroniskt. Verva har i uppdrag att genomföra ett treårigt program för att främja användningen av e-legi- timationer i offentlig förvaltning. har avsatts för ändamålet . Medlen skall användas till att täcka nyuppkomna kostnader för elektronisk identifiering i samband med utvecklingen av elektroniska tjänster i statliga myndigheter, landsting och kommuner. Bättre förutsättningar att utnyttja information från offentlig sektor skulle EG:s direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn vara genomfört. Direktivet syftar till att förenkla för medborgare och företag att få tillgång till offentlig information inom unionen, bl.a. för att underlätta ett med bl.a. förslag till lagstiftning, som genomför vissa för medlemsstaterna frivilliga delar av upphandlingsdirektiven samt till ändrade nationella regler för upphandling utanför det direktivstyrda området, har remissbehandlats . Vidare har presenterat ett förslag till ändringar i de direktiv som bl.a. behandlar möjligheter till överprövning. Förslaget behandlas i rådet. Förordningen (2006:260) om antidiskrimineringsvillkor i upphandlingskontrakt har beslutats. har tagit fram allmänna råd för tillämpning av förordningen. En svårighet vid redovisning av resultat inom förvaltningspolitiken är att området är om- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 fattande och mångfacetterat. Sambanden mellan regeringens åtgärder, myndigheternas prestationer och förvaltningens utveckling är svåra att mäta. Ett exempel på åtgärder som vidtagits i syfte att stärka den kvalitativa uppföljningen av förvaltningens utveckling är det uppdrag som Statskontoret fått att redovisa en samlad analys utifrån genomförda uppdrag till regeringen. En första sådan analys lämnas till regeringen . ESV fastställer ekonomiadministrativa värden (EA-värden) för myndigheter under regeringen. EA-värden mäter hur väl kraven i de statliga ekonomiadministrativa reglerna uppfylls. Av de 218 myndigheter som ingick i värderingen hade högsta EA- värdet. Det är fler jämfört med föregående år. Resultatet beror dock helt på att en fråga som fått mycket dåligt resultat , nämligen rapporteringen till det statliga matrikelregistret, inte ingår i beräkningen av EA-värdena . Myndigheternas insatser består bl.a. i att tillhandahålla kunskapsunderlag, utbildningar och tjänster åt andra myndigheter och åt regeringen samt tillsyn av offentlig upphandling. Kundundersökningar och externa utvärderingar som vissa av myndigheterna har låtit göra visar att tjänsterna håller hög kvalitet och är efterfrågade. Av årliga rapport (RiR2006:18) framgår bl.a. att det i ett stort antal granskningar konstaterats brister i förvaltningspolitiken samt i den tidigare regeringens och myndigheternas styrning, samordning och uppföljning. konstaterar att den dåvarande regeringen till viss del inte levt upp till sitt ansvar att på ett tydligt sätt styra den statliga förvaltningen. Mål och krav på uppföljning för myndigheter är inte tillräckligt tydliga. När det gäller förvaltningens genomförande av sitt uppdrag konstaterar att det finns brister avseende myndigheternas förmåga att säkerställa att medborgarna behandlas likvärdigt och rättssäkert. Riksrevisorerna avslutar rapporten med att peka på några viktiga områden som kräver åtgärder av regeringen, bl.a. att en bättre resultatstyrning förutsätter tydligare ansvar på alla nivåer, att den statliga tillsynen måste stärkas samt att de utredningar som pågår bör utnyttjas för att ta ett grepp om förvaltningspolitiken. frågor hanteras samlat i avsnittet 5.5 Politikens inriktning samt i bilaga 1, avsnitt 2. Svensk statsförvaltning skall vara rättssäker, effektiv och medborgarorienterad. En effektiv förvaltning är en allt viktigare faktor i konkurrensen om företagens etableringar i den globaliserade ekonomin och därmed av stor betydelse för tillväxt och sysselsättning. Integreringen i EU leder till att förvaltningen måste arbeta mer sammanhållet. Medborgare, företag och organisationer ställer allt högre krav på förvaltningen när det gäller kvalitet, tillgänglighet och opartiskhet. Den svenska förvaltningsmodellens grundprincip med en tydlig åtskillnad mellan politik och förvaltning skall stärkas. Ny informationsteknik skall tillvaratas fullt ut. Verksamheten skall ha ett professionellt ledarskap och karakteriseras av transparens, saklighet och oförvitlighet. I det följande redovisas några av regeringens initiativ inom det förvaltningspolitiska området. Utförligare beskrivningar lämnas i bilaga 1. Översyn av den statliga förvaltningens organisation Organiseringen av den statliga förvaltningen är ett viktigt styrinstrument. Den statliga myndighetsstrukturen har blivit komplicerad och svåröverskådlig. Regeringen kommer därför att göra en översyn av den statliga förvaltningens organisation. Översynen syftar till att effektivisera den statliga förvaltningen och få till stånd en tydligare och mera överskådlig förvaltningsstruktur. I översynen skall myndigheters opinionsbildande verksamhet granskas och omprövas. Översynen skall också pröva hur långt det offentliga åtagandet bör sträcka sig t.ex. när det gäller myndigheter som bedriver konkurrensutsatt verksamhet. Vidare skall övervägas om det finns behov av förändringar i uppgiftsfördelningen mellan olika myndigheter i syfte att renodla vissa verksamheter och undvika rollkonflikter. Likaså skall undersökas om det finns möjligheter att avveckla myndigheter eller slå samman myndigheter med närliggande verksamheter i syfte att minska antalet alltför små och kostsamma myndigheter. Översyn av den reformerade stabsorganisationen Regeringen har för avsikt att se över den omorganisation av stabsmyndigheterna Statskontoret, Verva och ESV som genomfördes av den tidigare regeringen. Syftet är att ytterligare stärka och samordna det stöd som stabsmyndigheterna ger regeringen i förvaltningspolitiska frågor. Möjligheten att utveckla Kammarkollegiets roll som stabsmyndighet bör därvid också övervägas. Tydligare ansvar för myndigheternas verksamhet Betänkandet Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23) har remissbehandlats och bereds i . Beredningen sker med inriktningen att förordningen tydligt skall reglera ledningsformerna enrådighetsverk och styrelse med fullt ansvar. Regeringens ambition är att styrelser med begränsat ansvar inte skall förekomma. Tillsynen får en allt viktigare roll i samhället inte minst genom de krav som EG:s kommande tjänstedirektiv ställer. Det är svårt för medborgare och företag att veta vad de kan förvänta sig av en tillsynsmyndighet, eftersom reglerna för tillsyn skiljer sig åt mellan olika samhällsområden. På många områden är tillsynen svag på grund av bristande resurser, få möjligheter till sanktioner eller oklara organisationslösningar. En särskild utredare har granskat den statliga tillsynen. Betänkandet Tillsyn - Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn (SOU 2004:100) har remissbehandlats och beredning pågår inom . Regeringen avser att i en riktlinjeproposition presentera grundläggande och tydliga principer för tillsyn. En stärkt utvärdering av myndigheterna redovisar de statliga myndigheterna i sina årsredovisningar hur de har uppnått målen som regeringen har satt upp. Det årliga perspektivet är viktigt i regeringens styrning av myndigheterna, men det behövs också djupare analyser av myndigheternas verksamhet med ett längre tidsperspektiv. Regeringen avser därför i ökad 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 utsträckning använda sig av externa utvärderingar av myndigheterna och den statliga verksamhetens effekter. Genom att säkerställa att det görs återkommande externa utvärderingar kan den årliga resultatstyrningen av myndigheterna avlastas. En lämplig tidpunkt för utvärdering kan t.ex. vara i samband med att beslut skall fattas om rekrytering eller omförordnande av myndighetschef. Sambandet mellan olika typer av regleringar och myndigheternas resursbehov för att tillämpa och administrera reglerna behöver i större utsträckning analyseras och följas upp. Inriktningen är att regler och regelsystem skall förenklas utan att avsedda effekter försämras eller uteblir. En alltför stor del av driftskostnaderna för de statliga myndigheterna går till administrativt stöd och lokaler. Enligt ESV kan i princip alla myndigheter minska sina kostnader genom att se över sina resurser för stödverksamheten. Större krav skall ställas på att besparingar genomförs och uppföljningen skall skärpas bl.a. genom ökad användning av administrativa nyckeltal. ESV skall både bistå regeringen och utveckla den ekonomiska styrningen på alla nivåer i staten. Det innebär att koncernperspektivet skall vara styrande när det gäller att skapa en effektiv statsförvaltning. När det gäller den ekonomiska styrningen, och särskilt resultatstyrningen, kommer den till uttryck dels i relationen mellan regeringen och myndigheterna, dels mellan och regeringen. Som redovisas i volym 1, kapitel 9 Förslag till statbudget, finansplan m.m. har en särskild utredare givits i uppdrag att utvärdera styrformen resultatstyrning (dir. 2006:30). Uppdraget är inriktat på relationen mellan regeringen och myndigheterna, och avrapporteras . Vidare pågår en dialog mellan regeringen () och (finansutskottet) i syfte att närmare överväga vilken resultatinformation behöver få tillgång till för att bl.a. kunna ta ställning till regeringens budgetförslag. I detta sammanhang övervägs även vilken resultatinformation som bör lämnas i budgetpropositionen respektive i särskilda resultatskrivelser. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statlig internrevision och EU-revision Den statliga internrevisionen behöver utvecklas. ESV:s uppbyggnad av samordningsfunktionen för den statliga internrevisionen kommer att fortgå . ESV:s utvecklingsarbete gällande kompetens-, utbildnings- och metodfrågor kommer att bidra till ett förtydligande av professionen samt medföra en höjd kvalitet på internrevisionen i staten. I vid mening stärks även regeringens styrning och kontroll av den statliga verksamheten. Det är angeläget att minska antalet revisionsberättelser med invändning som föranleds av brister i den interna styrningen och kontrollen. ESV skall från vara revisionsmyndighet för och Europeiska fiskerifonden under nästa programperiod, 20072013. ESV skall också vara attesterande organ för Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling . Under innevarande programperiod har och i motsvarande revisionsansvar avseende . Det innebär att det kommer att finnas två myndighetsstrukturer för de revisionsuppgifter som följer av , en för innevarande programperiod och en för perioden 20072013. För att revisionen av programmen för perioden 20002006 skall kunna slutföras kommer ESV att låna ut revisionsresurser till och i i den utsträckning som bedöms nödvändig för att dessa myndigheter skall kunna fullfölja sin revisionsuppgift. Formerna för detta skall regleras i ett avtal mellan myndigheterna. Regeringen gör nu bedömningen att ESV skall tillföras för den nya uppgiften. När verksamhetens omfattning har klarnat kan regeringen komma att göra en annan bedömning. Bättre information om välfärdstjänster i hela landet har valfrihet och konkurrensutsättning ökat inom viktiga välfärdstjänstområden som t.ex. utbildning och tandvård. är det ofta svårt för en enskild medborgare att få information om de alternativ Informationen om olika utförare av offentligt subventionerade tjänster som ges till medborgare och företag behöver bli bättre och enkelt tillgänglig i hela landet. Regeringen avser att som ett första steg låta kartlägga den information som tillhandahålls . Servicekontor nära medborgare och företag De statliga myndigheterna har allt mer koncentrerat sin verksamhet till större orter. är det viktigt att statliga myndigheter har en sådan lokal närvaro att de kan ge medborgare och företag en god service. Ett kostnadseffektivt sätt att upprätthålla servicen är att myndigheter i högre grad samverkar. Regeringen avser därför att främja en ökad lokal samverkan och stimulera inrättandet av lokala servicekontor. Bättre service för varje skattekrona genom elektronisk förvaltning Utvecklingen av elektronisk förvaltning skall göra det enklare för myndigheter att samverka och för medborgare och företag att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter gentemot förvaltningen. skall ha återtagit en ledande position när det gäller elektronisk förvaltning.