prop · GU031d3 · 2006-10-16 00:00:00 — En förutsättning för att klara detta är att vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare som kan attrahera, rekrytera och behålla kompetent personal. Kvalitet och kompetens förutsätter att allas kunskaper och kompetens tas tillvara. I förlängningen bidrar en ändamålsenlig kompetensförsörjning till att säkerställa ett högt förtroende för statsförvaltningen samt synen på staten som en föredömlig och attraktiv arbetsgivare. Regeringens uppgift i den statliga arbetsgivarpolitiken är att dels ange övergripande strategiska mål för arbetsgivarpolitiken, dels följa upp myndigheternas arbetsgivarpolitik. En central del i Vervas uppdrag är att följa och analysera kompetensförsörjningen samt stödja och utveckla arbetet med den strategiska kompetensförsörjningen i statsförvaltningen. Regeringen avser att låta analysera vilka utbildningsbehov i stort som finns inom statsförvaltningen. Behoven hos små, medelstora och stora myndigheter bör analyseras för att identifiera skillnader och likheter. behöver professionella chefer och ledare. Det statliga ledarskapet skall utmärkas av en god förmåga att genomföra verksamheten med hänsyn till krav på effektivitet och kvalitet. Ett bra ledarskap innebär också att som chef skapa förutsättningar för medarbetarna att utvecklas och därmed ges goda förutsättningar för att göra ett bra arbete. Ett av regeringens viktigaste medel för att styra landet är utnämningsmakten. I jämförelse med andra styrmedel såsom finansmakten, lagstiftningsmakten och kontrollmakten, så är utnämningsmakten den minst formaliserade och genomskinliga. Utnämningspolitiken skall reformeras och detta med utgångspunkt i regeringsformens stadgande att vid statliga utnämningar endast fästa avseende vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Målsättningen är att utnämningsmakten skall präglas av förutsägbarhet, spårbarhet och öppenhet. Regeringen kommer att påbörja ett arbete i syfte att genomföra förändringar i rekryteringsprocessen avseende myndighetschefer och vissa andra högre befattningshavare. På omedelbar sikt kommer detta att innebära att de kravprofiler som upprättas inför en chefsrekrytering görs offentliga. För att slutligt kunna bestämma formerna för en ny rekryteringsprocess krävs dock att noggranna analyser görs över i vilka delar ytterligare förändringar skall genomföras. Mot bakgrund av den korta tid som stått till regeringens förfogande avseende beredningen av denna proposition kommer regeringen därför att återkomma med en redogörelse över vilka strukturella förändringar som kommer att genomföras. Behovet av att snabbt reformera utnämningspolitiken måste dock vägas mot det faktum att statliga verksamheter behöver chefer. Redan befintliga vakanser tillsammans med andra nära förestående rekryteringar kan därför behöva genomföras för verksamhetens bästa. Löneskillnader mellan kvinnor och män De statliga arbetsgivarna med i spetsen har ett ansvar för att lönesättningen i staten är saklig och icke-diskriminerande. Den partsgemensamma statistiken visar att löneskillnaden mellan kvinnor och män uppgår till efter att skillnader i arbetstid och arbetsuppgifter m.m. beaktats. Det rör sig dock om en genomsnittssiffra. På sina håll kan skillnaderna vara större än genomsnittet. Myndigheternas arbete för en minskad löneskillnad kommer att vara en viktig fråga i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 regeringens löpande dialog med myndighetscheferna. har en viktig uppgift att utveckla ytterligare verktyg för arbetet men också utveckla bättre instrument för uppföljning. Regeringen kommer att följa utvecklingen och ta upp frågan med myndighetscheferna i den årliga mål- och resultatdialogen. En ökad etnisk och kulturell mångfald En ökad mångetnisk och mångkulturell kompetens är viktig för att statsförvaltningen skall klara sin verksamhet på lång sikt. Som framgår av avsnitt 6.4.1 har andelen statsanställda med utländsk bakgrund ökat något . Trots den positiva utvecklingen är situationen ännu inte acceptabel. Rekryteringsprocessen måste utvecklas i strävan att säkerställa en rättssäker rekrytering fri från diskriminering. Avidentifierade ansökningshandlingar är ett led i detta. Regeringen avser också att låta kartlägga andra rekryteringsmetoder med samma syfte. Stödet till myndigheternas mångfaldsarbete skall förbättras. Den tidigare regeringen har gett ett uppdrag till bl.a. Verva att utarbeta en modell för analys och uppföljning av mångfaldsarbetet. En frisk och sund arbetsmiljö Ohälsa drabbar i första hand den enskilde personen men får också negativa konsekvenser för verksamhetens resultat. Arbetet för en ökad hälsa måste drivas vidare. Regeringen följer utvecklingen i staten per kvartal. En strategisk fråga för statsförvaltningen är att kunna bedöma organisationens framtida behov av kompetens, vilken kompetens som finns samt säkerställa kompetensöverföring från erfarna till nya och mindre erfarna medarbetare. Det handlar även om att skapa goda förutsättningar för äldre medarbetare att kunna och vilja arbeta efter . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Det är angeläget att de statsanställda har kunskap och förståelse för förvaltningens grundläggande värden och rollen som statstjänsteman. Medborgarna skall ha förtroende för och känna tillit till de som arbetar inom svensk förvaltning. Ett etiskt förhållningssätt som väcker respekt, integritet och gott omdöme måste värnas. Insikten om de krav på kompetens och saklighet som rollen som statsanställd medför måste ständigt hållas aktuell. Staten som arbetsgivare måste fortlöpande värna om att skapa sådana arbetsförhållanden att tjänstemännens integritet och självständighet tas till vara och uppmuntras. Regeringen avser att återkomma i denna fråga för att utveckla en offentlig myndighetskultur, ett offentligt etos, inom statsförvaltningen. En allmän översyn av personalföreträdarförordningen (1987:1101) har genomförts. I översynen ingick att kartlägga i vilken omfattning personalansvarsnämnder enligt 19 § verksförordningen (1995:1322) inrättats hos myndigheterna. I rapporten redovisas antalet disciplinära ärenden vid myndigheterna. Se avsnitt 4.9 i bilaga 1. Rapporten (Ds 2006:19) remissbehandlas . Som framgår av redovisningen i bilaga 1, avsnitt 4.9 avseende antalet personalansvarsärenden dels vid myndigheterna, dels vid , har antalet ärenden ökat mellan . Regeringen kommer noga att följa utvecklingen på området. Ny instans för överklagande av anställningsärenden i staten Regeringens bedömning: Möjligheten till överprövning av myndigheternas anställningsbeslut flyttas från regeringen till () fr.o.m. . Skälen för regeringens bedömning: En myndighets beslut i anställningsärenden kan enligt 35 § verksförordningen (1995:1322) överklagas till regeringen, om något annat inte följer av andra föreskrifter. överklagas cirka 150 anställningsärenden till regeringen. Som ett led i strävandena att befria regeringen från förvaltningsärenden bör prövningen av överklaganden föras över till annan lämplig instans. () har till uppgift att pröva överklaganden av beslut som rör totalförsvarspliktiga och annan personal inom totalförsvaret. I uppgifterna ingår att pröva överklaganden avseende beslut om anställning. Nämnden har därmed den erfarenhet som behövs för uppgiften. Regeringen bedömer också att nämnden har kapacitet att ta emot ärendena med nuvarande finansiering. Frågor av administrativ karaktär som följer av överförandet av ärendena, exempelvis frågan om namnändring, nämndens sammansättning och vilket utgiftsområde nämnden bör tillhöra kommer att utredas . Anslaget rörande ONT behandlas i utgiftsområde 6 (4.9.8. pågår en översyn av verksförordningen. I avvaktan på resultatet av den översynen bör 35 § verksförordningen ändras så att myndigheternas beslut i anställningsärenden, med verkan från , skall överklagas till ONT. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Verksamhetsområdet omfattar () verksamhet som är produktion, spridning och samordning av statistik. Drygt hälften av verksamheten finansieras med avgifter. Målet är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Villkor är att kostnaderna för uppgiftslämnandet skall minska och att statistikproduktionen är effektiv. Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Den löpande anslagsfinansierade statistiken som SCB ansvarar för har i allt väsentligt framställts och publicerats enligt plan. Huvuddelen av denna verksamhet utgörs av regelbundet återkommande statistikprodukter som tas fram eller med tätare intervall. Fortsatta förbättringar av nationalräkenskaperna har genomförts inom ramen för åtgärdsplanen för förbättring av den ekonomiska statistiken. Ett antal EG-förordningar avseende prisstatistik, utrikeshandelsstatistik och nationalräkenskaper har beslutats. bedrivits inför omläggningen av den svenska näringsgrensindelningen. Förbättringar i konsumentprisindex har fortsatt och vissa ambitionssänkningar har genomförts när det gäller täckningsgraden i utrikeshandelsstatistiken. har en fullt ut EU-harmoniserad arbetskraftsundersökning () genomförts. Den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken har snabbats upp och publiceras nu än förut. Arbete pågår för att snabba upp den kortperiodiska sysselsättningsstatistiken och konjunkturstatistik över vakanser i enlighet med EU-krav. En första reguljär datalevererans till av undersökningen över inkomst- och levnadsvillkor (EU-SILC) har genomförts. En översyn av undersökningen om levnadsförhållanden () har genomförts. Forskningsstatistiken har förstärkts enligt plan. Ett antal EG-förordningar inom området FoU- och innovationsstatistik har beslutats. Valet till 2004 har redovisats i en publikation och den demokratistatistiska databasen har tagits i drift . Beräkningen av byggnadsprisindex har ytterligare anpassats till nationalräkenskapernas behov. Den officiella statistiken styrs till stor del av EU-lagstiftningen. Ekonomisk statistik styrs till av beslut inom EU. Totalt finns 278 EU-rättsakter inom statistikområdet. har 46 nya rättsakter beslutats, varav flertalet är detaljerade tillämpningsföreskrifter beslutade av kommissionen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 7.1 Antalet rättsakter och arbetsgrupper inom EU där SCB Viktiga frågor har varit en ny statistisk uppförandekod, förnyelse- och förbättringsarbete av det Europeiska statistiksystemet samt förenklingar och prioriteringar. Inom flera av de ämnesstatistiska områdena pågår ett omfattande utvecklingsarbete och en anpassning av statistiken till det europeiska statistiska systemet. Det gäller speciellt den ekonomiska statistiken men i allt större utsträckning även arbetsmarknads-, välfärds-, miljö- och regionalstatistik. Intäkterna från uppdragsverksamheten uppgick till . De statistikansvariga myndigheterna svarar för av intäkterna. Staten utom de statistikansvariga myndigheterna svarar för av intäkterna, privat sektor , utrikes kunder samt kommuner och landsting . Ett fåtal av SCB:s kunder står för en mycket stor del av faktureringen. svarade de tio största kunderna för och de 100 största kunderna för av faktureringen. SCB:s uppdragsverksamhet består av ett flertal olika tjänster och produkter. Några typer av tjänster som SCB genomför är intervjuundersökningar och postenkäter bl.a. genom s.k. omnibussar, där flera uppdragsgivare delar på frågeutrymmet och vissa gemensamma kostnader. har teknik utvecklats för datainsamlingar via Internet. Servicemätningar och kundstudier är efterfrågade uppdragsprodukter. SCB utvecklar och producerar ett antal olika index till främst branschorganisationer. SCB kan erbjuda forskare m.fl. avidentifierade uppgifter. SCB har satsat på olika marknadsföringsåtgärder och på produktutveckling. Bland en rad utvecklingssatsningar kan nämnas regionala konjunkturindikatorer baserade på omsättningsstatistiken, utveckling av metoder för att organisationsnummersätta patentdata och samköra dessa med annan SCB-statistik samt utveckling av metoder för att studera rörligheten bland högutbildad arbetskraft. Det statistiska systemet omfattar de 322 statistikprodukter som utgör den officiella statistiken och de metoder, bakomliggande register m.m. som utgör underlag för statistiken samt de 25 myndigheter som har ansvar för statistiken. De sammantagna insatserna inom det statistiska systemet är således beroende av vilka insatser som görs inom statistikområdet av statistikansvariga myndigheter inom andra politikområden. Målet var lättillgänglig statistik av god kvalitet anpassad till samhällskraven. Det skulle uppnås som produktiviteten i statistikproduktionen förbättrades, kostnaderna för uppgiftslämnandet minskades och lämnade uppgifter skyddades. Den ekonomiska statistiken, särskilt nationalräkenskaperna, skulle prioriteras. För att bedöma måluppfyllelsen används kvantitativa mått på statistikens kvalitet, produktivitetsutvecklingen och uppgiftslämnarnas kostnader. Tabell 7.2 Nyckeltal för SCB:s verksamhet positiv) (%) 1Produktansvarigas vid SCB bedömning av kvalitetsutvecklingen. Andelen produkter (%) med förbättrad kvalitet minus andelen produkter med försämrad kvalitet jämfört med föregående år. 2Nöjd-kund-index-talet kan variera mellan 1 och 100. Kvaliteten har förbättrats eller varit oförändrad för två av de fem komponenter som SCB mäter medan kvaliteten har försämrats för tre av komponenterna. har produktiviteten ökat . har produktiviteten ökat med i genomsnitt och för är motsvarande genomsnittliga ökning . Uppgiftslämnarkostnaderna har minskat. Åtgärder har vidtagits bl.a. för att minska uppgiftslämnarnas tidsåtgång för den tidskrävande undersökningen om handel mellan EU:s medlems- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 länder (Intrastat). Ett omfattande arbete pågår inom EU för att ytterligare begränsa företagens uppgiftslämnande för statistik. Resultatet i SCB:s verksamhet har uppnåtts till en kostnad av totalt , i nivå med föregående år. Tabell 7.3 Nyckeltal för det statistiska systemet Rådet för den officiella statistiken har i sin årliga rapport redovisat att samarbetet mellan de statistikansvariga myndigheterna haft fokus på kvalitet och tillgänglighet. Enligt 14 § förordningen (2001:100) om den officiella statistiken skall individbaserad officiell statistik vara uppdelad efter kön om det inte finns särskilda skäl mot detta. SCB har i uppdrag att redovisa hur arbetet med jämställdhetsintegrering kan fördjupas inom ett eller flera statistikområden. Verksamheten har resulterat i produktion och spridning av statistik i enlighet med den plan som SCB lagt fast. Resultatet har åstadkommits med en marginell resursökning jämfört med året innan. De totala kostnaderna minskade marginellt, det gäller både lönekostnader och övriga kostnader. Anslagssparandet har minskat till följd av den tidigare regeringens indragning. Det ackumulerade överskottet i den avgiftsfinansierade verksamheten har ökat och är nu . Anslagskrediten har inte utnyttjats. Regeringen föreslår i denna proposition en kraftfull ekonomisk förstärkning för att förbättra kvaliteten i den ekonomiska statistiken. Statistikens kvalitet är av avgörande betydelse för de ekonomisk-politiska beslut som fattas, 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 både nationellt och inom EU. finns kvalitetsbrister inom den ekonomiska statistiken som måste åtgärdas. Det gäller särskilt nationalräkenskaperna men också andra områden. SCB har i uppdrag att utforma en åtgärdsplan för att förbättra och utveckla den ekonomiska statistiken. Med resurstillskottet ges SCB möjlighet att genomföra åtgärdsplanen utan dröjsmål. Den fortlöpande EU-anpassningen av statistiken är en prioriterad uppgift och skall finansieras inom ramen. Regeringen beslutade om definition av begrepp i arbetskraftsundersökningarna. Beslutet innebär att heltidsstuderande som aktivt söker arbete och är beredda att ta arbete inte definieras som arbetslösa i den officiella arbetsmarknadsstatistiken. Regeringen har för avsikt att upphäva nämnda beslut så snart det kan ske med bibehållen kontinuitet och kvalitet i arbetsmarknadsstatistiken. Regeringen har för avsikt att uppdra åt SCB att undersöka omfattningen av ideella organisationers vård och omsorg. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 8 Prognos- och uppföljningsverksamhet Verksamhetsområdet omfattar uppföljning och analys av utfall samt utarbetande av kort- och medelfristiga prognoser och analyser avseende den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är viktiga verksamheter inom området. Inom området ingår också visst miljöekonomiskt utvecklingsarbete samt arbete med att ta tillvara resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för och verksamheter. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom , och . Målet är tillförlitliga och väldokumenterade prognoser och analyser av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. För att bedöma uppfyllelsen av prognos- och analysverksamhetens mål används dels kvantitativa mått på prognosprecisionen för de viktigaste prognosvariablerna, dels de omdömen om prognoserna och analyserna som lämnas av dem som använder dem. För prognoser gäller att de skall vara tillförlitliga, ha hög precision, vila på vetenskaplig grund och vara analytiskt inriktade. gör en uppföljning av prognosprecisionen i vilken en skala för bedömning redovisas. mål är att prognoser och medelfristiga kalkyler för den ekonomiska utvecklingen inom och utom landet skall vara tillförlitliga som beslutsunderlag. De makroekonomiska prognosernas precision redovisas och kommenteras regelbundet, bl.a. i årsredovisning. skall bidra till målet genom att ta initiativ till och presentera forskning och utredningsarbete av särskilt intresse för den ekonomiska politikens utformning. Vidare skall bistå och med råd i vetenskapliga frågor. Genom sin verksamhet skall fungera som en länk mellan respektive och den nationalekonomiska forskningen. Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. uppdrag inom verksamhetsområdet är att tillgodose statsmakternas behov av information om den statliga ekonomin. lämnar underlag till regeringen i form av månadsvisa prognoser över statsbudgeten, månadsvisa uppföljningar av statsbudgetens utfall och en årlig uppföljning samt underlag för årsredovisning för staten. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 finansstatistik över den statliga verksamheten som underlag till nationalräkenskaperna. har särskilt analyserat ett antal aktuella statsfinansiella faktorer, exempelvis hur sjukfrånvaron påverkas av regelförändringar och hur statsfinanserna skulle påverkas om bromsen i pensionssystemet slår till. har också utvecklat en ny modell för att prognostisera och månadsfördela EU- avgift. har vidare genomfört ett projekt där slutmålet är en indelning av den arbetsföra befolkningen efter huvudsaklig försörjning för att uppnå bättre kunskaper om flödena mellan sysselsättning och olika transfereringsssystem. bedriver regelbunden prognosverksamhet samt utvecklar metoder och modeller för prognoser och makroekonomiska analyser. Institutet publicerar också barometerundersökningar av företag och hushåll samt arbetar med frågor som rör den ekonomiska statistikens kvalitet och utveckling. Inom det miljöekonomiska området genomför analyser och utvecklar metoder. lämnar också bistånd till . anordnar konferenser och seminarier på aktuella ekonomisk-politiska teman samt bedriver och initierar egen forskning. Prognos- och uppföljningsverksamhet bedrivs även utanför detta verksamhetsområde, av såväl statliga myndigheter som andra aktörer. , och ett stort antal andra statliga myndigheter med ansvar för anslag och transfereringar bedriver en relativt omfattande prognosverksamhet som bl.a. utgör underlag för arbetet med statsbudgeten. Resultaten av insatserna inom verksamhetsområdet är i stor utsträckning beroende av underlag från myndigheter utanför politikområdet samt från företag, organisationer m.fl. De prognoser och analyser som produceras inom verksamhetsområdet är i sin tur ett viktigt beslutsunderlag för många olika aktörer i samhället. gör en uppföljning av träffsäkerheten i föregående års budgetprognoser. Avsikten är att analysera större avvikelser från utfallet och redovisa eventuella systematiska fel. Prognosuppföljningen visar en sämre prognosprecision än . Avvikelsen från utfallet var i genomsnitt för utgifterna och för inkomsterna. Det skall jämföras med en avvikelse på för utgifterna för inkomsterna . Enligt förklaras den sämre prognosprecisionen med att 2005 var ett exceptionellt år ur prognossynpunkt. Effekten av den tidigare regeringens utgiftsbegränsande åtgärder på bred front bedöms ha underskattats. Inte minst avsaknaden av anslagskredit för flertalet myndigheter försvårade prognosarbetet. Problemet bestod framför allt i att bedöma myndigheternas behov av marginal till tilldelade medel eftersom dessa inte fick överskridas. Dessutom sjönk antalet sjukpenningdagar snabbare än beräknat. Den viktigaste orsaken till sämre precision för inkomsterna är räntebeläggningen av företagens periodiseringsfonder som innebar att många företag valde att helt upplösa dessa, vilket inte var en avsedd effekt. Sammantaget inbetalades därmed ca extra som skatt. Dessutom underskattades effekten av den kraftiga konjunktur- och börsuppgången. Den genomsnittliga precisionen i de prognoser som gjorde för den makroekonomiska utvecklingen redovisas för tre nyckelvariabler i den sista kolumnen i tabell 8.1. Mätt på detta sätt var träffsäkerheten i prognoser för BNP-tillväxten 2005 bättre än den varit och något bättre än genomsnittet för ett antal prognosinstitut. (En jämförelse med andra prognosmakare finns i senaste prognosutvärdering ekonomiska vårproposition [prop. 2005/2006:100 bil. 1 avsnitt 6.2]). När det gäller arbetslösheten var prognosfelet något större än såväl för som för genomsnittet av prognostiker. För inflationen var Konjunktur- institutets prognosfel större än men mindre än medelvärdet för prognostikerna. Tabell 8.1 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år Medelvärde av absoluta prognosfel för samt ett medelvärde för prognosinstitut1. BNP, volymutveckling, procent Arbetslöshet, nivå, procent Inflation, KPI, årsmedelvärde, 1) , , , , , , , Svenskt näringsliv och . Utöver den regelbundna kvantitativa prognosverksamheten genomför fördjupade analyser inom olika specialområden av betydelse för förståelsen av den makroekonomiska utvecklingen. Analyserna ingår i det kontinuerliga utvecklingsarbetet och redovisas bland annat i form av fördjupningsrutor i publikationen Konjunkturläget. har institutet också genomfört mer omfattande specialstudier. Bland annat redovisade institutet på den tidigare regeringens uppdrag en bedömning av den potentiella produktiviteten på medellång sikt i den svenska ekonomin. Såväl den regelbundna kvantitativa prognosverksamheten som den fördjupade makroekonomiska analysen förutsätter ett kontinuerligt metodutvecklingsarbete. Utvecklingsinsatserna inom det makroekonomiska området inriktades även bland annat på att vidareutveckla den makroekonomiska modellen Kimod. miljöekonomiska arbete har lett till flera forskningsrapporter som bl.a. analyserar miljöpolitiska åtgärder, t.ex. en utvärdering av de statliga bidragen till sanering av förorenad mark, samt effekterna för svensk skogsindustri av en kilometerskatt. utkom två nummer av Ekonomiska rådets engelskspråkiga tidskrift (SEPR). Dessa innehöll artiklar om egenföretagande och entreprenörskap. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 rådet två vetenskapliga konferenser dels om reglering av ohälsosam konsumtion, dels om maktdelning mellan EU:s centrala nivå och nationella nivåer. har haft möten med den tidigare finansministern vid fyra tillfällen samt haft regelbundna lunchmöten och seminarier på där aktuella ekonomisk-politiska ämnen behandlats.