prop · GT0386 · 2006-02-16 00:00:00 — Anträffas inom samebys betes- område ren som ej blivit märkt inom den i 83 § första stycket andra punkten angivna tiden och märkes ej renen enligt andra stycket i samma paragraf, skall den tagas om hand av samebyn och säljas levande eller slaktas och säljas. Köpeskillingen tillfaller samebyn. Anträffas inom betesområdet ren med förfalskat, förstört eller okänt märke eller med märke som icke är rätt utformat, skall renen omhändertagas av samebyn för slakt och försäljning. Köpeskil- lingen tillfaller byn. Den som från försäljningsdagen styrker sig vara ägare till renen har rätt att av byn utfå ett belopp som motsvarar köpeskillingen med av- drag för kostnaden för renens omhändertagande, slakt och för- säljning. ändring komma att överensstämma Prop. 2005/06:86 med varandra, får på ansökan av en sameby eller en märkeshavare för vilken likheten medför olägenhet besluta att något eller några av märkena skall avregistreras eller ändras. Avregistreras eller ändras ett märke, får det behållas oförändrat på redan märkta renar under tid som bestämmer. Första och andra styckena tillämpas även på ett avregistrerat märke som får behållas på ren enligt 79 § andra stycket och på avbrottsmärke enligt 81 §. I stället för avregistrering skall dock förkortning av märkets giltighets- tid föreskrivas. Om en omärkt ren anträffas inom en samebys betesområde och det inte framgår vem som är ägare, tillfaller renen samebyn. Om en ren med ett förfalskat, förstört eller okänt märke eller med ett märke som inte är rätt utformat anträffas inom betes- området, skall renen tas om hand av samebyn. Den som från omhändertagandet styrker sig vara ägare till renen har rätt att av byn få ut renen eller ersättning för dess slaktvärde med avdrag för byns kostnader för renen. Den som är same kan få tillstånd (koncession) att driva renskötsel i nedanför lappmarksgränsen inom område där renskötsel av ålder förekommer . Koncession innefattar rätt för koncessionshavaren att driva renskötseln även med skötesrenar som tillhör 1. den som äger eller brukar en jordbruksfastighet, vilken helt eller delvis är belägen inom den del av delvis är belägen inom den del av länet där koncessionsrenskötsel får länet där koncessionsrenskötsel får bedrivas, om han är bosatt på bedrivas, om ägaren eller bru- fastigheten eller inom området, karen är bosatt på fastigheten eller koncession inom området, om han är bosatt inom den del av länet där denne är bosatt inom den del av länet där koncessionsrenskötsel får och inte har övergått till annat bedrivas och inte har övergått till annat huvudsakligt förvärvsarbete, 3. efterlevande make eller efter- 3. efterlevande make eller efter- under 2 angiven förutvarande kon- under 2 angiven tidigare kon- om den efterlevande är bosatt om den efterlevande är bosatt inom den del av länet där kon- inom den del av länet där kon- cessionsrenskötsel får bedrivas. cessionsrenskötsel får bedrivas. Koncession får lämnas endast om fortsatt renskötsel inom området är till övervägande nytta för orten och endast om den som söker koncession kan antas komma att driva renskötseln på ett ändamålsenligt sätt. Koncession meddelas , högst . För renskötseln inom kon- cessionsområde skall finnas same- by. Medlem i sådan sameby är koncessionshavare, dennes make och hemmavarande barn, annan same som biträder koncessions- havare i renskötseln och som inte har annat huvudsakligt förvärvs- arbete samt ägare av skötesrenar inom koncessionsområdet. Bestämmelserna om sameby och dess förvaltning gäller i tillämpliga delar i fråga om sameby för koncessionsrenskötsel med föl- jande avvikelser: 1.Ägare av skötesrenar anses som renskötande medlem. 2.Koncessionshavare har i frågor som avses i 59 § 2 en röst för varje påbörjat tjugotal renar För renskötseln inom kon- cessionsområde skall det finnas sameby. Medlem i sådan sameby är koncessionshavare, dennes make och hemmavarande barn, annan same som biträder kon- cessionshavare i renskötseln och som inte har annat huvudsakligt förvärvsarbete samt ägare av skötesrenar inom koncessions- området. Bestämmelserna om samebyar och deras förvaltning gäller i tillämpliga delar i fråga om sameby för koncessionsrenskötsel med följande avvikelser: 1.En ägare av skötesrenar anses som renskötande medlem. 2.Varje koncessionshavare har i frågor som avses i 59 § 2 en röst för varje påbörjat tjugotal renar koncessionshavaren innehar Prop. innehas av honom, dock inte för fler renar än som röster får dock inte beräknas efter enligt 88 § första stycket 3 bestämt fler renar än det antal som För ägare av skötes- bestämt enligt 88 § renar är rösträtten begränsad till en första stycket 3. skötesrenar är rösträtten begränsad som han innehar. till en röst, oavsett antalet skötes- Koncessionshavaren eller, om det finns flera, minst en av dem skall vara ledamot av styrelsen. Koncessionshavare leder renskötseln inom byn och anställer den arbetskraft som kan behövas för renskötseln. I beslut varigenom koncession beviljas skall anges 3. det högsta antal renar 3. det högsta antal renar inom området och det högsta antal inom området och det högsta antal skötesrenar som han får ta emot, havaren får ta emot, 4. i vad mån koncessionshavare har rätt att anlägga stängsel, havare har rätt att anlägga uppföra byggnader och taga virke stängsel, uppföra byggnader och ta virke inom koncessionsområdet, havare är skyldig att ta emot 5. de villkor i övrigt under vilka 6. de villkor i övrigt under vilka renskötseln får bedrivas. renskötseln får bedrivas. För samma hushåll får hos För samma hushåll får hos en trettio skötesrenar i vinterhjord. trettio skötesrenar i vinterhjord. Bryter en sameby eller en som gäller för verksamheten kan som gäller för verksamheten, får byn eller koncessionshavaren att havare innehar fler egna renar än havare innehar fler egna renar än vad med stöd av 88 § första stycket 3 medgivit honom, stöd av 88 § första stycket 3, eller eller om en ägare av skötesrenar om en ägare av skötesrenar har fler har fler renar i koncessions- havarens vård än vad som följer av än vad som följer av 88 § andra 88 § andra stycket, eller samebyns stycket, eller samebyns beslut, får renägaren att minska renantalet till renantalet till det tillåtna. Efter ansökan av samebyn får Efter ansökan av samebyn får besluta om slakt och besluta om slakt och försäljning av de övertaliga renar- försäljning av de övertaliga renar- na om renägaren inte efter na, om renägaren inte efter anmaning själv låter minska ren- uppmaning själv låter minska ren- Kostnaden för slakten och för- Kostnaden för slakten och för- säljningen skall tas ut ur köpe- säljningen skall tas ut ur köpe- summan, medan återstoden av Har förutsättningarna för koncessionen ändrats, kan återkalla koncessionen eller besluta om nya villkor. Till böter döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet 1.stänger av fastställd eller annars gällande flyttningsväg för renar eller vidtar åtgärder på eller invid vägen så att dess framkomlighet väsentligt försämras, 2.skrämmer eller på annat sätt ofredar renar som uppehåller sig på ett område där renskötsel då är tillåten, 3.obehörigen driver bort renar från ett område där renskötsel då är tillåten eller hindrar renar från att beta på ett sådant område, 4.inte följer ett föreläggande eller bryter mot ett förbud som har meddelats med stöd av 65 a §, om inte föreläggandet eller förbudet förenats med vite, mot 73 § tredje 6. i andra fall än som avses i 81 6. i andra fall än som avses i 81 eller 82 § vid märkning av egna eller 82 § vid märkning av egna renar använder renmärke som inte renar använder renmärke som inte är registrerat för honom, är registrerat för honom eller 7. utför ommärkning eller 7. utför ommärkning eller brottsmärkning i strid mot 81 §, brottsmärkning i strid med 81 §, 8. märker renkalvar i strid mot 8. märker renkalvar i strid med 83 § första eller andra stycket, stöd av 73 § andra stycket, 9. bryter mot 93 § första eller tredje stycket. Bryter medlem i sameby upp- En medlem i sameby som upp- såtligen eller av oaktsamhet mot såtligen eller av oaktsamhet 1720 § eller mot föreskrift som 1. bryter mot 1720 § eller mot meddelats med stöd av 22 § eller föreskrift som meddelats med stöd lämnar han uppsåtligen eller av av 22 §, eller av renlängd dömes till böter, om ej gärningen är belagd med straff i böter, om gärningen inte är belagd med straff i brotts- Anser medlem i sameby att beslut som fattats av bystämma, av styrelsen enligt 42 § eller av syssloman enligt 43 eller 72 § ej tillkommit i behörig ordning eller eljest strider mot lag eller annan författning eller mot samebyns stadgar eller kränker hans en- skilda rätt, får han föra talan mot beslutet hos genom besvär. Besvärshandlingen skall ha in- kommit till från beslutets dag. I fråga om besvär mot styrelsens eller sysslomans beslut räknas dock besvärstiden från den dag då medlemmen fick del av beslutet. Beslut varigenom bystämmas beslut ändrats eller upphävts gäller även för medlem som ej fört talan mot beslutet. Ett beslut som fattats av bystäm- man, av styrelsen enligt 42 § eller av syssloman enligt 43 eller 72 § får överklagas av den som är medlem i samebyn. En sysslomans beslut enligt 43 eller 72 § överklagas hos länssty- relsen. Bystämmans eller styrel- sens beslut enligt 42 § överklagas hos . Överklagandet skall ha kommit in till överinstansen från beslutets dag. I fråga om överklagande av styrelsens eller sysslomans beslut räknas dock tiden från den dag då medlemmen fick del av beslutet. Beslut som innebär att bystäm- mans beslut ändras eller upphävs gäller även för en medlem som inte överklagat beslutet. denna lag eller enligt föreskrifter denna lag eller enligt föreskrifter meddelade med stöd av lagen får, meddelade med stöd av lagen får, om beslutet rör annat än sådan om beslutet rör annat än sådan överklagas hos allmän förvalt- överklagas hos allmän förvalt- dock inte överklagas. lag eller enligt föreskrifter med- tillstånd krävs vid överklagande delade med stöd av lagen får överklagas hos allmän förvalt- dock inte överklagas. Beslut om upplåtelse som avses i 32 § får överklagas hos regeringen. Beslut som avser upplåtelse av rätt till jakt eller fiske får dock överklagas endast av sameby. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 3 Senaste lydelse 1996:1553. Angår ett beslut som länssty- Angår ett beslut som länssty- delar enligt denna lag så många att enligt denna lag så många att en en kopia av beslutet inte lämpligen kopia av beslutet inte lämpligen kan tillställas var och en av dem, kan tillställas var och en av dem, skall beslutet sändas till samebyns skall beslutet sändas till samebyns styrelse, som skall hålla det till- styrelse, som skall hålla det gängligt för medlemmarna. tillgängligt för medlemmarna. Meddelande om detta skall tas in i ortstidning. Tiden för överklagande skall räknas från den dag då kungörandet har denna lag fullgörs såvitt avser denna lag fullgörs i fråga om relsen i och i fråga om och Gävle- borgs län av i Skall ett byområde omfatta mark inom mer än ett av , görs indelning enligt 7 § av läns- styrelsen i det län inom vilket huvuddelen skall ligga. Denna lag träder i kraft i fråga om 88 § och i övrigt . 4 Senaste lydelse 1996:949. Förslag till lag om ändring i sametingslagen Härigenom förskrivs i fråga om sametingslagen (1992:1433) dels att 1 kap. 2 §, 2 kap. 1, 2 och 6 §§, 3 kap. 4, 7, 9, 15, 16, 19, 23, 32 och 32 a §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 2 kap. 1 a, 5 a och 6 a §§, av följande lydelse. Med same avses i denna lag den som anser sig vara same och 1. gör sannolikt att han har eller 1. gör sannolikt att han eller hon har haft samiska som språk i har eller har haft samiska som språk i hemmet, eller 2. gör sannolikt att någon av 2. gör sannolikt att någon av hans föräldrar, far- eller mor- hans eller hennes föräldrar, far- föräldrar har eller har haft samiska eller morföräldrar har eller har haft som språk i hemmet, eller samiska som språk i hemmet, eller 3. har en förälder som är eller har varit upptagen i röstlängd till . Vad som sägs i första stycket 3 gäller inte om har beslutat att föräldern inte skall vara upptagen i röstlängden på den grunden att föräldern inte är same. skall verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. Till uppgifter hör särskilt att 1.besluta om fördelningen av statens bidrag och av medel ur Samefonden till samisk kultur och samiska organisationer samt av andra medel som ställs till samernas gemensamma förfogande, 2.utse den styrelse för sameskolan som avses i 8 kap. 6 § skollagen (1985:1100), 3.leda det samiska språkarbetet, 4.medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas, däribland rennäringens intressen vid utnyttjande av mark och vatten, 5. informera om samiska för- 5. informera om samiska för- 6. utföra de enligt lag eller annan författning. 1 Senaste lydelse 2004:538. 1 a §Sametinget får ge ekonomiskt bidrag och annat stöd till de grupper, partier eller liknande sammanslutningar som är eller har varit representerade i Same- tinget (partistöd).Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om partistödets om- fattning och formerna för det. Stödet får inte utformas så att det otillbörligt gynnar eller miss- gynnar någon sammanslutning.2 §2Sametinget skall bestå av 31 ledamöter, utsedda genom val. För ledamöterna skall det utses ersättare. I fråga om antalet ersättare och hur de skall utses gäller bestämmelserna i 14 kap. 15 § vallagen (2005:837) om val till . Ledamöterna skall vara svenska medborgare.Efter förslag av Efter förslag av förordnar regeringen ordförande i förordnar regeringen ordförande i . Ordföranden skall utses bland tingets ledamöter. utses bland tingets ledamöter. väljer vice ordförande väljer en eller flera bland ledamöterna. vice ordförande bland ledamö-terna. får återkalla vice ordförandes uppdrag.5 a §Sametinget får återkalla upp- dragen för förtroendevalda i styrelsen eller i en nämnd när den politiska majoriteten i styrelsen eller nämnden är densamma som i Sametinget.6 §Sametinget får handlägga ärenden endast om mer än hälften av ledamöterna är närvarande. Varje ledamot har en röst.En ledamot i får inte En ledamot i får inte delta i handläggningen av ärenden delta i handläggningen av ärenden som rör ledamoten personligen som rör ledamoten personligen eller ledamotens make, föräldrar, eller ledamotens make, föräldrar, barn eller syskon eller annan när- barn eller syskon eller annan när- stående. Inte heller får en ledamot stående. Inte heller får en ledamot delta i handläggningen av ärenden delta i handläggningen av ärenden som särskilt rör en sameby i som särskilt rör en sameby i2 Senaste lydelse 2005:843. vilkens styrelse han ingår. vilkens styrelse ledamoten ingår. Vid sammanträde i skall protokoll föras. Vad som i första, andra och tredje styckena sägs om gäller även dess styrelse och nämnder. och nämn- der beslutar i frågor som rör förvaltningen och myndighetsutövning samt i andra frågor som de enligt lag eller annan författning skall ha hand om. Anmälan till tas upp i sameröstlängden skall ha inkommit året före valåret. Den som har förts upp i Den som har förts upp i sameröstlängden skall strykas från sameröstlängden skall strykas från längden, om han begär det eller längden, om han eller hon begär det eller avlider. Den som är upptagen i same- röstlängd skall genom den centrala valmyndighetens försorg erhålla ett röstkuvert i form av ett ytter- kuvert samt ett valkuvert och ett omslagskuvert. Röstkorten och kuverten skall sändas till de röst- berättigade senast före valdagen. Om en röstberättigad har för- lorat sitt röstkort/ytterkuvert eller om röstkortet/ytterkuvertet inte har kommit honom tillhanda, är han berättigad att efter begäran få ett duplettröstkort / duplettytter- kuvert av den centrala valmyndig- heten, eller valnämn- den. Ett sådant kort skall vara tydligt märkt som duplettröstkort. Den som är upptagen i same- röstlängd skall genom den centrala valmyndighetens försorg erhålla ett röstkort i form av ett ytter- kuvert samt ett valkuvert och ett omslagskuvert. Röstkorten och kuverten skall sändas till de röstberättigade senast före valdagen. En röstberättigad som har för- lorat sitt röstkort/ytterkuvert eller inte har fått det, är berättigad att efter begäran få ett duplett- röstkort/duplettytterkuvert av den centrala valmyndigheten, länssty- relsen eller valnämnden. Ett sådant kort skall vara tydligt märkt som duplettröstkort. anmälas till den centrala val- anmälas till den centrala val- 3Senaste lydelse 2004:538. 4Senaste lydelse 2004:538. 5Senaste lydelse 2004:538. Den som saknar det ytterkuvert som också är röstkort får inte rösta. En väljare som inte är känd för röstmottagaren skall legitimera sig. Den som inte gör det får inte rösta. Av anmälan skall framgå Av anmälan skall det vilken grupp, vilket parti eller framgå vilken grupp, vilket parti som kandidaterna tillhör. skall också innehålla uppgift på skall också innehålla namn på namn på minst tre kandidater i minst tre kandidater i bestämd mälan skall fogas skriftlig för- det fogas en skriftlig förklaring från varje kandidat att han från varje kandidat att denne har gett sitt tillstånd till anmälan. Därutöver gäller för sådana grupper, partier eller liknande samman- slutningar som inte har mandat i att anmälan skall ha ett dokumenterat stöd av minst 50 personer, som skall vara upptagna i den slutliga röstlängden för det kommande valet. Den centrala valmyndigheten beslutar om registrering av grupper, partier eller liknande sammanslutningar och kandidater. Myndighetens beslut får inte överklagas. Andra än kandidater för registrerade grupper, partier eller liknande sammanslutningar är inte valbara. Vid röstning i vallokal lägger väljaren själv in sin valsedel i ett valkuvert och tillsluter det. Väljaren lämnar valkuvert och det ytterkuvert som också är röstkort till valförrättaren. Denne kontrollerar att väljaren ställt i ordning bara ett valkuvert och att kuvertet inte är försett med obehörig märkning. Därefter lägger valförrättaren i väljarens närvaro in valkuvertet i ytterkuvertet och tillsluter det. Valförrättaren tar slutligen hand om ytterkuvertet samt antecknar på en särskild förteckning väljarens namn. Den som saknar det ytterkuvert som också är röstkort får inte rösta. Väljare som inte är känd för röstmottagaren skall legitimera sig. Gör han inte det får han inte rösta. Är valkuvertet försett med obehörig märkning får det inte tas emot. Har väljaren lämnat mer än ett valkuvert får endast ett av dem tas emot. Om väljaren begär det, skall samtliga valkuvert åter- lämnas till honom. Är valkuvertet försett med obehörig märkning får det inte tas emot. Har väljaren lämnat mer än ett valkuvert får endast ett av dem tas emot. Om väljaren begär det, skall samtliga valkuvert åter- lämnas till väljaren. 6Senaste lydelse 2000:1214. 7Senaste lydelse 2000:1214. Vid brevröstning lägger väljaren Vid brevröstning lägger väljaren själv in sin valsedel i ett valkuvert själv in sin valsedel i ett valkuvert och tillsluter det. I närvaro av två och tillsluter det. I närvaro av två vittnen lägger väljaren sedan val- vittnen lägger väljaren sedan val- kuvertet i det ytterkuvert som kuvertet i det ytterkuvert som också är röstkort och tillsluter det. också är röstkort och tillsluter det. Därefter skriver väljaren på ytter- Därefter skriver väljaren på ytter- kuvertet en försäkran på heder och kuvertet en försäkran på heder och samvete att han gjort på detta sätt. samvete att han eller hon gjort på försäkran och att de inte känner till undertecknat försäkran och att de något förhållande som strider mot inte känner till något förhållande de uppgifter väljaren lämnat på som strider mot de uppgifter Vittnenas adresser anges på ytter- skall ha fyllt . Vittnena skall ha fyllt eller barn får inte vara vittne. Väljarens make eller barn får inte vara vittne. Sedan brevröstningsförsändelsen har gjorts i ordning enligt första stycket lägger väljaren in försändelsen i ett omslagskuvert och tillsluter detta. Därefter lämnas försändelsen för postbefordran till i det län där har sitt säte. En väljare som på grund av En väljare som på grund av kroppsligt fel inte kan avge sin kroppsligt fel inte kan avge sin röst i föreskriven ordning får vid röst i föreskriven ordning får vid röstningen anlita biträde som han röstningen anlita biträde. Granskningen inleds med att de ytterkuvert som kommit in från vallokalerna räknas. Antalet kuvert jämförs med antalet avgivna röster enligt förteckningarna från vallokalerna. Därefter antecknas i röstlängden vilka väljare som har röstat i vallokal. Har någon väljare röstat mer än Har någon väljare röstat mer än en gång i vallokal, skall hans en gång i vallokal, skall väljarens röster förklaras ogiltiga och ytter- röster förklaras ogiltiga och ytter- kuverten med hans röster obrutna kuverten med väljarens röster läggas åt sidan. obrutna läggas åt sidan. Vid mandatfördelningen mellan grupper, partier och liknande sammanslutningar skall mandaten fördelas proportionellt på grundval av valresultatet. Härvid tilldelas mandaten, ett efter annat, den grupp, det parti eller motsvarande som för varje gång uppvisar det största jäm- förelsetalet. Jämförelsetalet är, så länge gruppen, partiet eller samman- slutningen ännu inte tilldelats något mandat, röstetalet delat med 1,4. 8Senaste lydelse 2004:538. 9Senaste lydelse 2005:843. Därefter beräknas jämförelsetalet genom att röstetalet delas med det tal som är ett högre än det dubbla antalet mandat som redan har tilldelats gruppen, partiet eller sammanslutningen. För varje mandat som en grupp, För varje mandat som en grupp, ett parti eller en liknande samman- ett parti eller en liknande samman- slutning har fått skall en ledamot slutning har fått skall en ledamot När en ledamot utses skall När en ledamot utses skall reglerna i 14 kap. 9 och 10 §§ val- reglerna i 14 kap. 9 och 10 §§ val- lagen (2005:837) om val till riks- lagen (2005:837) om val till riks- röstetal skall fastställas för en röstetal skall fastställas för en kandidat måste han dessutom ha kandidat måste kandidaten dess- fått lägst 25 särskilda personröster. utom ha fått lägst 25 särskilda Sedan fördelat mandaten i skall resultatet av valet offentliggöras genom kungörelse i Post- och . skall utan dröjsmål till och regeringen redovisa resultatet av valet samt utfärda bevis till valda ledamöter och ersättare. Om en ledamot har avgått före Om en ledamot har avgått före utgången av den tid för vilken han utgången av den tid för vilken blivit vald, skall på ledamoten blivit vald, skall läns- styrelsen på anmälan av Same- förande inkalla en ny ordinarie tingets ordförande inkalla en ny ledamot enligt de bestämmelser i ordinarie ledamot enligt de be- 14 kap. 21 § vallagen (2005:837) stämmelser i 14 kap. 21 § vallagen som avser ny ordinarie landstings- (2005:837) som avser ny ordinarie Om en ersättare för ledamot har inträtt som ordinarie ledamot eller avgått som ersättare av annan orsak, skall på anmälan av ordförande utse ytterligare ersättare enligt de bestämmelser i 14 kap. 22 § vallagen som avser ersättare för landstingsledamot. Den förrättning som avses i Den förrättning som avses i första och andra styckena är första och andra styckena är förrättningen har lagts fram för förrättningen har lagts fram för läggas i omslag på sätt som läggas i omslag på det sätt som Denna lag träder i kraft . 10 Senaste lydelse 2005:843. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att en kommitté skulle tillkallas med uppgift att kartlägga och redovisa de stödformer som kommer rennäringen, samerna, samisk kultur och sameskolorna till del samt att göra en översyn av rennäringslagen (1971:437) och rennärings- förordningen (1993:384).