prop · GT031d27 · 2006-01-01 00:00:00 — Bland annat med anledning av den förändrade förmånslagstiftningen har bankernas agerande på kapitalmarknaden delvis förändrats. På grund härav finns anledning att överväga nya former av instrument för ALMI:s långivning. Bland annat kommer att få utökade möjligheter att bevilja garantier. SCB har följt upp hur de företag som beviljats såddfinansiering har utvecklats i form av antal anställda samt överlevnadsgrad efter beslutstidpunkten. Regeringen bedömer att resultaten av såddfinansieringen är goda. Den centrala aktören för att bevilja såddfinansiering kommer framöver att vara den nybildade . kommer inte att förmedla såddfinansiering, dock kommer länsstyrelserna även fortsättningsvis ha möjlighet att förmedla denna typ av kapital. Regeringen bedömer att insatsen för att främja framväxten av lokala och regionala kreditgarantiföreningar har inneburit en bra grund för dessa föreningars verksamhet. Turistnäringen består av många små företag och några få storföretag. Den geografiska spridningen är god. Den statliga satsningen på turism är betydelsefull både för hållbar tillväxt i alla delar av landet och för att öka antalet arbetstillfällen. Många politikområden påverkar turistnäringens utveckling, t.ex. näringspolitik, regional utvecklingspolitik, transportpolitik, utbildningspolitik och kulturpolitik. Både aktiviteterna i och i Turistdelegationen kännetecknas av att effekterna av insatserna uppnås först på . genomgår ett förändringsarbete för att stärka Sverigebilden i utlandet ytterligare. Som ett led i detta arbete kommer bl.a. att prioritera tydligare bland marknader, stärka samarbetet med statligt finansierade Sverigefrämjande organ och utveckla metoder för att mäta konkreta delmål. Tillgång till kvalitetssäkrad geologisk information är nödvändig för att tillgodose samhällets behov inom främst områdena miljö- och hälsa, fysisk planering, hushållning och försörjning med naturresurser, jord- och skogsbruk samt totalförsvar. Informationen skall tillhandahållas på ett tillgängligt sätt och kunna kombineras med GIS och andra stödsystem. Saknas relevant geologisk information kan detta leda till fördyringar och ökade risker vid beslut av olika slag. SGU:s uppdragsverksamhet har ökat bl.a. genom särskilda uppdrag från inom vattenområdet samt från Svensk genom arbetet med ett säkert kärnbränsleförvar. SGU redovisade ett uppdrag om ansvar för åtgärder från tidigare förvaltning av statlig gruvegendom. Uppdraget redovisade vilka uppgifter och eventuella kostnader inom statens ansvarsområde som kan kvarstå från den avvecklade statliga prospekteringsverksamheten och från verksamheten i . Denna upphörde som myndighet . I rapporten har identifierats rester från ett stort antal kvarlämnade borrör och prospekteringsgrävningar. SGU har bedömt att risken för skador kan bedömas som ringa. Regeringen delar SGU:s bedömning. Regeringen anser vidare att SGU är den myndighet som skall få ansvar för dessa åtgärder från tidigare förvaltning av statlig gruvegendom. De kostnader, som förknippas med detta uppskattas till högst . Gemensamma program med industrin I regeringsförklaringen aviserade regeringen sin avsikt att bjuda in näringsliv och fackliga organisationer för att genomlysa förutsättningarna för IT/telekom, bioteknik och läkemedelsindustrin samt bjuda in företrädare för bas- och verkstadsindustrin för att gemensamt utarbeta program för att utveckla ledande positioner inom industrierna trä och skog, metallurgi och fordon. hölls inledande överläggningar med samtliga branscher, såväl företrädare för näringslivet som facket deltog. Ett resultat av överläggningarna är att man kom överens med om att gemensamt ta fram handlingsplaner för branscherna. Detta arbete har inletts och inriktas på att i samverkan utveckla top? ?positioner och stärka internationella konkurrenskraft, skapa en samsyn kring viktiga utmaningar och framtidsfrågor och identifiera viktiga problemområden. Handlingsprogrammen kommer att innehålla en vision och strategi för branscherna på lång sikt. Ett antal åtgärdsförslag med en tydlig ansvarsfördelning mellan berörda parter kommer också att tas fram för varje bransch. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 strategigrupp för flyg- och rymdindustri med genomförandet av den strategi som tagits fram för denna sektor. Arbetet med branschöverläggningarna är också en viktig del av genomförandet av regeringens innovationsstrategi Innovativa (Ds 2004:36). Stödet till innovationer har genomgått stora förändringar. Strukturförändringarna i det innovationsstödjande systemet är i stort sett genomförda. Förändringarna är en viktig del i genomförandet av innovationsstrategin. Den nya strukturen innebär att och kompletterar varandra geografiskt, branschmässigt och funktionellt. Detta innebär ett landsomfattande finansierings- och rådgivningsstöd till alla former av innovationer. beslutade i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:NU1, rskr. 2004/05:117) att skulle bemyndiga regeringen att vidta de åtgärder som behövs för bildandet av och verksamheten i ett holdingbolag för innovationsfrämjande åtgärder. Syftet med satsningen är att öka kommersialisering av forskning och högteknologiska uppfinningar från universitet, högskolor och näringsliv. Bakgrunden till regeringens förslag var att strukturerna för att ta hand om affärsidéer, avknoppningar och uppfinningar behövde utvecklas. De statliga insatserna var inte samordnade i tillräcklig omfattning. Tillgång till kapital och kompetens i tidiga skeden understeg behovet. Båda kapital och kompetens är en kritisk faktor för tillkomsten av nya företag med hög utvecklingspotential särskilt vad gäller projekt i de tidigaste skedena som ofta har svårt att attrahera riskvilligt kapital. Förslaget innebär att flera aktörer samlas, både på nationell och regional nivå, för att uppnå ett gemensamt mål. Genom bildandet av koncernen förväntas en förbättrad samordning och samverkan mellan de ingående parterna uppnås. Möjligheterna till effektivare kapitalförvaltning, kvalitetsutveckling, kontroll och effektmätning inom teknikbrosystemet ökar likaså. Dessutom skapar förslaget, enligt regeringens bedömning, också förutsättningar för att den nya organisationen utökar samarbetet med , men också 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 med holdingbolag knutna till universitet och högskolor. tecknade berörda parter det aktieägaravtal som innebar att ett nationellt bolag bildades gemensamt av de sju teknikbrostiftelserna, staten och Stiftelsen Industrifonden. Verksamheten kommer huvudsakligen att bedrivas i sju regionala dotterbolag inom koncernen till vilka de sju teknikbrostiftelserna för över sin verksamhet. Staten äger av aktierna i den nybildade koncernen. När teknikbrostiftelserna upphör vid utgången av 2007 övergår deras aktier till staten. På detta sätt fullgörs kravet på stiftelserna om återbetalning av förmögenheten till staten. Verket för innovationssystem har åtagit sig att integrera myndighetens pågående inkubatorsatsning i verksamheten och att utöka detta åtagande till . På detta sätt fullgörs statens andel av kapitaliseringen av bolaget. Industrifonden investerar i bolaget. Den nya koncernens verksamhet har beräknats med utgångspunkt i en finansiell uthållighet om . Verksamheten i koncernen skall inriktas på följande tre områden: Förmedling av utvecklingskapital av olika slag (t.ex. såddfinansiering) för att öka affärsskapandet av forsknings- och kunskapsrelaterade affärsidéer med stor marknadspotential, Utveckling av effektiva innovationssystem inklusive inkubatorverksamhet, licensiering av innovationen till ett befintligt företag. Staten stödjer flera program för företagsutveckling. Bland dessa är programmet miljödriven affärsutveckling, som har bedrivits av . Insatserna inom ramen för programmet har inriktats på två teman; Miljöanpassade produkter som konkurrensmedel och Verksamhetsutveckling med fokus på ständiga förbättringar. Programmet har vänt sig till nätverk och andra grupper av små och medelstora företag. Fokus har legat på hela företagets utveckling, där förbättringar skall ge såväl stor miljöeffekt som nya affärsmöjligheter. har gjort ett försök att få med den hållbara utvecklingens alla tre dimensioner den ekonomiska, den ekologiska och den sociala i en och samma programsatsning. Vidare har genomfört programmet IT.SME.se . Syftet med IT.SME.se var att skapa förutsättningar för att utveckla och öka konkurrenskraften bland småföretag genom stärkt IT-kompetens. I ytterligare ett regeringsuppdrag inom ramen för programmet redovisar ett antal förslag till åtgärder inom olika insatsområden som alla har en nära koppling till IT och affärsutveckling. har det operativa ansvaret för genomförandet av Baltic 21-Näringsliv en av sektorerna inom Baltic 21. är tillsammans med huvudansvarig för nä- Insatser som stärker samverkan mellan högringslivssektorn inom Baltic 21, som är ett pro- skola, näringsliv, små och medelstora företag, investerare och samhälle. ALMI:s innovationsverksamhet består av finansiering och rådgivning. Finansieringsverksamheten är beskriven under det avsnitt som rör kapitalförsörjning. Rådgivningen till enskilda innovatörer är en stor och viktig del av ALMI:s innovationsverksamhet. Rådgivningen kan delas in i två faser. Den inledande fasen innebär en kartläggning, där huvudområdena är marknad, teknik och hur idén kan skyddas. Rådgivarna har även ett brett nätverk av experter för frågor om t.ex. kommersiell och teknisk utvärdering, marknad och juridik. I nästa fas erbjuds stöd för att komma vidare med kommersialiseringen av innovationen. Syftet är etablering av ett innovationsbaserat företag eller gram som syftar till att utveckla och implementera en agenda 21 för . Inom ramen för Baltic 21-Näringsliv har främst stött miljörelaterade projekt med affärsinriktning med svenska företag och företag från övriga länder runt . Kompetensutveckling är viktigt för företagens tillväxt, därför har fått i uppdrag att kartlägga statliga insatser för kompetensutveckling för företagsledningar i små och medelstora företag. För de små företagen kan den offentliga sektorn vara en stor och viktig kund genom de anskaffningar som görs via offentliga upphandlingar. Regeringen har därför givit i uppdrag att kartlägga och analysera de eventuella problem som små företag kan ha när de deltar i offentlig upphandling och lämna förslag till åt- gärder som kan förbättra deras möjligheter att delta. Staten lämnade stöd till tre aktiviteter vid IUC (industriella utvecklingscentra); uppsökande verksamhet, produktutveckling och förstudier för avknoppning. gav regeringen i uppdrag att främja produktutveckling i små företag . uppdrag genomförs i samarbete med 20 så kallade partnerskap, varav 17 är regionala och 3 branschinriktade. Partnerskapen har till uppgift att informera om programmet samt vägleda och bistå vid företagens ansökan om stöd. Staten stödjer verksamheten vid Stiftelsen rum för småföretagsforskning, som initierar policyrelevant forskning, arrangerar mötesplatser och gör forskningsresultat tillgängliga genom seminarier och publikationer. En ökad konkurrens och högre krav från kunder har lett till att design blivit en viktig konkurrensfaktor för svenska företag. Designens ökande betydelse för näringslivets utveckling har lett till att regeringen utlyst ett nationellt Designår 2005, som syftar till att fördjupa kunskapen om form och design i ett samhälls- och tillväxtperspektiv. Regeringens designårssatsning pågår . I satsningen ingår tio nationella designprojekt som drivs i Stiftelsen Svensk Industridesigns regi. Exempel på designprojekt är Fordonsleverantörernas konkurrenskraft, Design för export av medicinsk och biomedicinsk teknik samt Förpackning som värdeskapare. Inför Designåret har drygt hundra myndigheter fått i uppdrag att genomföra projekt . Regeringen tillsatte en designårsgrupp för att särskilt lyfta fram designens betydelse för tillväxt och innovation. Svensk rymdverksamhet inriktas på teknik- och utvecklingsprojekt som gör det möjligt att främst med hjälp av satelliter i omloppsbana runt jorden bedriva navigering, kommunikation, jordobservation (även benämnt fjärranalys) samt forskning om jorden och universum. Statens insatser för rymdforskning redovisas huvudsakligen under politikområde Forskningspolitik. Rymdstyrelsens huvudsakliga uppgifter är att verka för en samordning av olika intressenters verksamhet på rymdområdet och att fördela statligt stöd till rymdtekniskt utvecklingsarbete 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Det statliga stödet till rymdverksamheten inriktas på att stärka utvecklingen av den svenska industrins kompetensbas genom att industrin ges förutsättningar att delta i mycket kvalificerade tekniska och vetenskapliga projekt i internationellt samarbete. Detta främjar utvecklingen av attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer i samverkan mellan industrin, högskolor och forskningsinstitut. Rymdstyrelsen verkar internationellt genom att bereda ärenden om internationellt rymdsamarbete och att vara kontaktorgan för samarbete med internationella organisationer, framförallt . En stor del, , av den svenska statliga finansieringen av rymdtekniskt utvecklingsarbete och rymdforskning organiseras genom deltagande i ESA:s olika program. satsningar i ESA:s program återgår till största delen till svenska företag och forskningsaktörer som får utvecklingsuppdrag i projekten. Beslut om nivåer och inriktning på nationellt deltagande och därmed inriktningen på ESA:s långsiktiga verksamhet fattas på ministermöten i . Nästa ministerråd hålls . Nationella program bedrivs inom främst jordobservation och teknikutveckling. Programmen syftar till att utveckla kompetensen hos svenska företag och forskare för att stärka deras förmåga att delta i det internationella rymdsamarbetet. är nationell resurs för rymdverksamhet som också är unik för genom kombinationen av stora obebodda ytor, det nordliga läget och fungerande infrastruktur som gör det möjligt för forskargrupper att resa till och vistas på . Rymdverksamheten i drar nytta av närheten till utbildnings- och forskningsverksamhet, där , och samverkar inom bl.a. Miljö- och Rymdcampus. Upprätthållande av nationell metrologi Statens insatser på området består i att i enlighet med Meterkonventionen säkerställa internationell överensstämmelse för de fysikaliska mätstorheter inom SI-systemet som används inom landet, viss kemisk metrologi samt i att bedriva mätteknisk forskning. Verksamheten bedrivs vid två riksmätplatser som utsetts av regeringen, () och (). För att säkerställa spårbarheten för mätstorheterna deltar riksmätplatserna i internationella jämförel- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 semätningar arrangerade av Byrån för mått och vikt (BIMP) samt (). FoU-insatser är en förutsättning som bidrar till att upprätthålla och utveckla verksamheten på en hög nivå. Den mättekniska kompetens som finns vid SP har även betydelse vid SWEDAC:s genomförande av mätinstrumentdirektivet (2004/22/EG), vid återkommande kontroll av legala mätinstrument etc. SP deltar även i europeiskt (Euromet) och nordiskt samarbete (Nordjust) inom området. spelar en viktig roll som rådgivare och granskare av metrologiverksamheten. Avtalet mellan staten och SP om riksmätplatsverksamheten har uppdaterats . SP:s uppdrag att tillhandahålla en robust och distribuerad tidsskala i för elektroniska kommunikationer har utvecklas vidare. har lämnat en omfattande redogörelse av verksamheten i rapporten tid och säker tidsgivning för robustare elektroniska kommunikationer. Verksamheten behandlas även i IT-propositionen, Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2005/06:175). För att stödja kompetensbasen inom experimentell teknik, underlätta forskningssamverkan och kunskapsöverföring till framför allt små och medelstora företag ger staten bidrag till SP. In- stitutet spelar en viktig roll i det svenska innovationssystemet som brobyggare mellan universitet och högskolor och näringsliv. SP identifierar och genomför samfinansierad forskning och verkar som problemlösare och teknikspridare i konkreta forsknings- och utvecklingsuppdrag. SGU har till uppgift att inom det geovetenskapliga området främja och stödja riktad grundforskning, tillämpad forskning och kompetensutveckling. Vidare skall myndigheten genom samarbete inom geovetenskaplig forskning utarbeta, utveckla och införa ny kunskap och nya arbetsmetoder i sin verksamhet. Målet för verksamhetsområdet och förnyelse är: Ökad kunskap och kompetens så att tillväxt, innovationer och företagsutveckling stimuleras. ALMI:s innovationsverksamhet har förutom finansiering i form av medel till förstudier och innovationslån en landsomfattande rådgivningsorganisation. ALMIs innovationsrådgivare hade kontakt med 16 000 innovatörer och innovationsföretag. insatser för företagsutveckling når nästan eller helt upp till målet om att av de företag som deltar skall anse att insatserna har haft positiv effekt. Inom program för Miljödriven affärsutveckling ansåg av 260 företag att deltagandet hade haft en positiv effekt på deras utveckling. En fjärdedel av företagen ansåg att deras konkurrenskraft hade stärkts och av företagen kunde påvisa minskad miljöpåverkan av sina produkter. Inom programmet IT.SME.se ansåg av de 378 deltagande företagen att projekten haft en positiv effekt. Bland de fördelar som deltagande företagare uppnått genom den ökade IT-användningen är bättre omvärldskunskap, effektivare kompetensutveckling, ett effektivare samarbete med andra leverantörer och att kontakten med myndigheter blivit enklare. För insatser inom ramen för Batlic 21-Nä- ringsliv har genom Östersjömiljard 2 fått för finansiering av projekt som främjar en hållbar utveckling och särskilt miljöanpassning i de nyblivna medlemsländerna i EU samt nordvästra . De projekt som stött skall utöver främjande av en hållbar utveckling även bidra till affärsmöjligheter för svenska företag. Av deltagande företag ansåg i en halvtidsuppföljning att projekten haft positiv effekt. har beviljat ett antal företag medel för produktutveckling. Intresset för programmet har varit stort bland företag. Utvärdering av produktutvecklingsprogrammet kommer att ske . för småföretagsforskning har som mål att vara den ledande nätverksorganisationen i för brobyggande mellan teori och praktik inom entreprenörskaps- och småfö- har forskning pågått i sju forskningsprogram. Närmare 60 forskare och doktorander vid 15 universitet och högskolor i landet samt vid utländska institutioner har engagerats i programmen. Ur ett näringslivsperspektiv handlar designsatsningen om att stärka företagens designkompetens. Projekten skall utveckla och stärka konkurrenskraften och bidra till hållbar tillväxt i små och medelstora företag. Även om alla de nationella projekten ännu inte är slutförda finns det redan nu positiva resultat som visar hur design har bidragit till att öka företagens konkurrenskraft och ett ökat antal anställda. Bland annat har en metod utvecklats där design används som verktyg i underleverantörernas affärsutveckling. Skapandet av ett förpackningsdesignkluster i har genererat företagsinvesteringar. Ett omfattande nationellt nätverk har byggts upp inom Stiftelsen svensk industridesign (SVID). Nätverket innebär att kunskapen om designens roll i affärsutvecklingen finns tillgängligt för företagare över hela landet. Designårskampanjen har vidare genererat ett stort engagemang i designfrågor från såväl myndigheter och kommuner som företag och allmänhet. Rymdstyrelsen hade fyra mål inom politikområdet Näringspolitik: ökad användning av rymdtekniska tillämpningar inom bl.a. transport, miljö och kommunikation, stärkt konkurrenskraft hos svenska företag, stärkt exploatering av de fördelar innebär för svensk rymdverksamhet samt ett europeiskt oberoende tillträde till rymden. Rymdstyrelsen utlyser stöd för metodutveckling inom fjärranalysområdet, något som bidragit till att stärka olika myndigheters utnyttjande av fjärranalysdata inom områden som skogsbruk och miljöövervakning. Programmet stöder projekt som utvecklar samarbetet mellan utvecklare och användare av teknik för fjärranalys (även benämnt jordobservation). Rymdstyrelsen noterar att kvaliteten på inkomna ansökningar blir allt högre, och att deltagarnas egen finansiering i projekten ökar. Det kommande europeiska satellitnavigeringssystemet och det europeiska initiativet GMES (Global Monitoring for Environment and Security) öppnar nya möjligheter för 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Svenska aktörer är väl positionerade inför genomförandefasen av GMES i och med att nio olika svenska fjärranalysanvändare och förädlingsindustri är kontrakterade i sex av totalt 12 projekt inom detta område. Rymdstyrelsen startade ett program för utveckling av rymdtekniska tillämpningar (RyT). Programmet riktar sig till företag med högst 15 anställda. Programmet har tilldragit sig stort intresse, och fyra av 14 inkomna ansökningar beviljades bidrag. Svensk industri har en bred närvaro i det internationella rymdsamarbetet och nationellt utvecklas bl.a. marknaden för fjärranalystjänster och tjänster för geografiska informationssystem (GIS) positivt. Ett exempel på ett framgångsrikt svenskt industriuppdrag är den svenskbyggda som nådde sin omloppsbana runt månen. Beroende på nedgången inom telekomsektorn var antalet uppsända satelliter fortsatt lågt , men det finns tecken på att marknaden för kommersiella satelliter vänder uppåt och företagen har vunnit betydelsefulla kontrakt i öppen konkurrens. De statliga satsningarna i samverkan med , , och bidrar till utvecklingen av . Avtalet om driften av förlängdes för . Även utnyttjar anläggningen i ökande omfattning. har beställt omfattande tjänster för ballonguppsändningar som bl.a. inneburit att kapaciteten för uppsändningar på har ökat kraftigt. Sondraket- och ballonguppsändningarna kommer till nytta bl.a. vid klimatstudier. Rymdbolaget driver också en markstation för satellitkommunikation och datanedtagning vid . När det gäller målet om ett europeiskt tillträde till rymden innebär medverkan i att svensk industri involveras i mycket kvalificerade teknik- och utvecklingsprojekt, vilket bidrar till generell kompetensutveckling och stärkta nätverk mellan företag, högskolor och forskningsinstitut. stod i centrum för det europeiska arbetet med att flygkvalificera den nya versionen av 5, efter haveriet . Intensivt utvecklingsarbete på bl.a. Aero möjliggjorde att den nya versionen av kunde göra en lyckad första flygning . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Upprätthållande av nationell metrologi Metrologisk verksamhet är långsiktig och kräver långsiktiga investeringar och FoU. Det är även ett område som är generellt och har tillämpningar inom breda sektorer. Upprätthållande av den högsta mättekniska nivån i landet, den s.k. primärnivån är ett offentligt åtagande. har en infrastruktur inom fysikalisk mätteknik som ger internationell spårbarhet och acceptans. Detta innebär att t.ex. en vikt eller temperatur som har uppmätts på ett svenskt företag är internationellt spårbart och kan därför gälla i andra länder vilket underlättar handel mellan länder. Detta innebär också att uppfyller dels Meterkonventionen, dels de s.k. MRA-avtalen (Mutual Recognition Agreement). SWEDAC utför systemteknisk tillsyn hos riksmätplatserna baserad på internationella standarder. Vid tillsyn bedömdes riksmätplatserna för elektrisk spänning och hög- och lågfrekvent ström, längd, optiska enheter, tryck och joniserad strålning (SSI). Tillsynen från SWEDAC, som även anlitar internationella mätexperter, visar på hög kompetens, goda resultat samt väl fungerande kvalitetssystem. Påtalade avvikelser har åtgärdats. Även internationella jämförelsemätningar visar att den högsta nivån i det svenska mätsystemet (riksmätplatserna) har en mycket hög korrekthet.