prop · GT03160 · 2006-03-22 00:00:00 — Därför är det avgörande att verk och myndigheter vidareutvecklar det statistiska underlaget utifrån ett könsperspektiv så att de kan svara upp mot regeringens krav på rapportering. Vidare bör mått och indikatorer utvecklas inom trafik- verken så att utvecklingen kan följas upp. För att öka medvetenheten i jämställdhetsfrågor bör en generell kom- petenshöjning genomföras inom de fyra trafikverken. En kompetenssats- ning bör ge relevanta kunskaper och insikter om genusperspektiv och maktstrukturer och dess kopplingar till transportsystemet. Myndigheter med sektorsansvar bör vidare verka för att andra aktörer såsom bransch- organisationer, trafikföretag och tillverkningsindustri ökar sina kunska- per i jämställdhetsintegrering. För att åstadkomma ett mer jämställt transportsystem behövs det också ökade kunskaper om perspektiv på transportfrågor bland kvinnor och män i olika livsfaser och sociala situationer. Med perspektiv menas vär- deringar, behov, erfarenheter, vanor och fysiska egenskaper. Genom att utforma och analysera transportlösningar utifrån perspektiven hos båda könen i olika grupper ökar möjligheterna att tillgodose alla medborgares behov. Det är även viktigt att både kvinnors och mäns perspektiv finns med, såväl vid prioritering av forskningsområden som när forsknings- projekt utformas och bedöms. Det kan t.ex. gälla undersökningar av till- gänglighet, utformning av fordon eller bedömning av olika styrmedel där mannen varit norm. Ett sätt att åstadkomma detta är att locka fler kvinnliga forskare till transportområdet. 11 Transportforskning och innovation Hållbara och väl fungerande transport- och logistiksystem är en viktig förutsättning för långsiktigt hållbar tillväxt. Genom att staten är en huvudaktör, inte minst som ansvarig för infrastrukturförsörjningen, har staten också ett särskilt ansvar för att verka för forskning, utveckling och innovation inom transportområdet. Goda förutsättningar för geografisk rörlighet är nära kopplat till trans- portpolitikens mål. Det skapar förutsättningar för ett dynamiskt och nyskapande näringsliv och bidrar till minskad sårbarhet för regioner. Ökade möjligheter till pendling har bidragit positivt till näringslivets och arbetsmarknadens utveckling genom att de lokala ar- betsmarknadsregionerna har ökat i storlek. Regeringens ambition är att driva arbetet med regionförstoring vidare. Hållbar regionförstoring krä- ver gediget kunskapsunderlag om regionförstoringens effekter i ett bredare perspektiv som transporters miljö- och trafiksäkerhetseffekter, liksom om jämställdhetsaspekter. har satt som mål att bli mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi. För att nå målet krävs ut- vecklingskraft och god förmåga till innovation i såväl näringsliv som offentlig sektor. presenterade regeringen en bas för det fort- satta innovationspolitiska arbetet: Innovativa en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36). beslutade regeringen också att tillkalla ett innovationspolitiskt råd med näringsministern som ordförande. är ett forum för dialog med be- rörda aktörer kring genomförandet av strategin. Regeringens innovationsstrategi tar upp fyra prioriterade områden: en stark kunskapsbas för innovationer, ett innovativt näringsliv, innovativa offentliga investeringar och innovativa människor. Transportforskning faller primärt inom det första av dessa prioriterade områden. En utveck- lad infrastruktur som främjar förnyelse och hållbar tillväxt är också en viktig del i detta arbete. Satsningar på infrastruktur och transporter, där kreativa lösningar används för att möta nya och gamla samhällsbehov, är inte bara ett led i utvecklingen av ett långsiktigt hållbart transportsystem utan det skapar utrymme för nya produkter och tjänster för export. Regelverk som driver fram förnyelse, samt mer kraftfull och krä- vande upphandling är andra exempel på drivkrafter för innovation och hållbar tillväxt. Ett väl fungerande innovationssystem stödjer förnyelse och känneteck- nas av kunskapsutveckling, kreativa processer och ett utvecklat samspel mellan aktörer från forskning, näringsliv, politik och offentliga verksam- heter. I mötet mellan dessa skapas, utbyts och används ny kunskap och ny teknik på ett sätt som bidrar till att nya produkter, metoder och pro- cesser kan uppkomma. Det är således viktigt att även transportsektorns organisation och arbetsformer stöder kreativitet och förnyelse inom den egna verksamheten. En del i det är att forskningsresultat tas tillvara. Det finns en god tradition av samverkan mellan staten och näringslivet på området fordon och transporter. Offentlig verksamhet, i form av offentligt utförande, upphandling eller regleringar, påverkar innovations- klimatet och tillväxten. Stora offentliga investeringar har traditionellt Prop. 2005/06:160 fungerat pådrivande för förnyelse och affärsverksamhet. fortsatt använda den offentliga sektorn som drivkraft för hållbar tillväxt. Regeringens ambition är att ytterligare utveckla infrastrukturinvestering- arna så att dessa även kan vara en motor i sektorns innovationssystem. God samordning av forsknings-, utvecklings- och beställningsprojekt kan bidra till en mer effektiv användning av gemensamma resurser och fram- växt av innovationer och ny affärsverksamhet. Mot den bakgrunden har regeringen uppdragit till , Sjöfarts- verket, samt att, med utgångspunkt i regering- ens innovationsstrategi, redovisa vilka insatser som görs för att skapa ett gott innovationsklimat och stimulera till innovation i den egna verksam- heten. Avsikten är att detta arbete skall utgöra en utgångspunkt för fort- satta insatser i syfte stimulera sektorns innovationsklimat. Inte minst inom områdena fordon och trafiksäkerhet respektive miljö finns det många exempel också på hur regeringen vidtagit särskilda tek- nikdrivande satsningar. Satsningar där staten som kund ställer krav som stimulerar såväl utveckling av teknik som av organisation. Regeringens uppdrag för kvalitetssäkring av transporter som givits till bl.a. , , och är ett sådant exempel. Myndigheterna har uppdragits att införa alkolås eller liknande i egna och leasade fordon vid nyanskaffning. Myndigheterna skall också ha efter- monterat tekniken i en huvuddel av sina fordon . redovisade ett uppdrag om en strategi för hur sats- ningen på nollvisionen skall kunna främja svensk näringslivsutveckling. Uppdraget avsåg hela vägtransportsystemet, fordon, infrastruktur och annan utrustning som exempelvis alkolås, (intelligenta hastighets- anpassningssystem), automatiskt trafikkontroll, mitträckesvägar m.m. Uppdraget har utförts i samråd med , , , VTI samt vissa trafiksäkerhetsorganisationer. Uppdraget har remitterats och bereds vidare inom . Regeringens bedömning: Transportforskning bidrar till den kun- skapsuppbyggnad som behövs för att uppnå de transportpolitiska Finansiärer av transportforskningen bör i ökad utsträckning stödja långsiktig kunskapsuppbyggnad, i första hand vid forsknings- miljöer med internationell slagkraft. Transportsystemets fysiska infrastruktur, logistik, kollektivtrafik, trafiksäkerhet, jämställdhet, transporter och miljö, samt regelsystem och styrmedel utgör strategiska myndighetsgemensamma forsknings- bör ta fram ett forskningsprogram om åkerirelaterade Förslag i Nationell strategi för transportrelaterad FUD: På reger- ingens uppdrag har , i samverkan med , Energimyn- digheten, FAS, Formas, och , tagit fram en Nationell strategi för transportrelaterad FUD. heten, och har särskilt deklarerat att de står bakom föreslagen strategi. Strategin betonar framför allt behovet av att använda resurseffektiva, målinriktade insatsformer, att satsa på starka forskningsmiljöer och öka långsiktigheten i insatserna, liksom att sam- verka och tydligare fördela ansvaret mellan statliga forskningsfinan- siärer. Utredningen redovisade målsättningen att skall etablera minst fem nya kompetenscentra och minst tre, troligtvis fem eller sex nya, s.k. virtuella FUD-centra inom transportområdet i syfte att förverkliga den strategi som föreslås. Vidare beskrivs hur formerna för samordningen skall stärkas. Utredningen identifierar och grupperar vik- tiga insatsområden under rubrikerna miljö, säkerhet, sårbarhet och trygg- het, infrastruktur, transportsystemet, transportpolitik, policy och priorite- ringar. Remissinstanserna: Genomgående uppskattas att en forsknings-, ut- vecklings- och demonstrationsstrategi (FUD-strategi) av detta slag tagits fram. , som också står bakom strategin, framhåller att ambitio- nen inte har varit att ta fram en heltäckande transportforskningsstrategi utan att ta fram ett dokument som beskriver gemensamma strategier och satsningar, medan myndighetsspecifika insatsområden beskrivs i myn- digheternas egna program. Beträffande strategins förslag till forsknings- inriktning för myndighetsgemensamma insatser ges strategins förslag betydande stöd. Från vissa håll efterfrågas dock ökat fokus på samhälls- vetenskaplig transportforskning. Vissa efterfrågar vidare satsningar på FUD om infrastruktur respektive kollektivtrafik. , , , , , m.fl. efterfrågar en satsning på ett Göteborgslokaliserat med sjöfartsinriktning. VTI an- ser att ett speciellt transportforskningsprogram bör beslutas av . Ett sådant program skall enligt förslaget särskilt stödja långsiktig kun- skapsuppbyggande transportforskning. () framför synpunkter i samma riktning. Generellt sett visas stort stöd för ökat fokus på starka, konkurrenskraftiga forskningsmiljöer, lik- som för förslag till mer effektiva ansökningsförfaranden, som syftar till en begränsning av forskares resursinsatser för att ansöka om forsknings- medel och därigenom öka den tid som blir tillgänglig för forskning. Även förhandsbesked om medfinansiering till EU-projekt ges starkt stöd. Likaså anser en majoritet av remissinstanserna att TRANSAM i enlighet med förslaget bör ges en tydlig roll. ser det som viktigt att ansvars- fördelningen mellan skilda myndigheter tydligt klargörs och motsätter sig en ordning där myndigheterna själva informellt kommer överens om en ansvarsfördelning mot bakgrund av sina mer generellt beskrivna upp- gifter. Strategins förslag att ge sektorsforskningsansvar till Luftfarts- styrelsen respektive ges starkt stöd i remisshanteringen. Godstransportdelegationens förslag: Godstransportdelegationen (jfr avsnitt 21.6) lade i ett delbetänkande bl.a. fram förslag beträffande in- riktningen av forskning om godstransporter (SOU 2003:39). Delegatio- nen betonar vikten av bättre samverkan mellan forskningen och sektorns aktörer för att bidra till högre innovationstakt och effektivitet. Omvärlds- frågor, näringslivets effektivitet, struktur för logistik- och godsflöden, transportproduktionens teknik- och hjälpsystem samt analysverktyg pekas ut som viktiga forskningsområden. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som berör frå- gan ger Godstransportdelegationen sitt stöd avseende bedömning av forskningsbehov. saknar dock forskning om vägar och banors utformning och KTH saknar forskning om effektiva transport- system för intermodala transporter. förslag: ana- lyserar i sitt slutbetänkande (SOU 2003:67) sektorns behov av forskning och kunskapsutveckling. Betänkandet förordar ökade FUD-insatser om hur kollektivresandet kan ökas och om kollektivtrafiken som ett medel att uppnå andra samhällsmål. Kommittén förordar kraftsamling på ett begränsat antal forskningsmiljöer, liksom ökad samverkan mellan finan- siärer, branschaktörer och forskare. Enligt betänkandet måste branschen i ökad utsträckning medverka i programutveckling och projekt. Kom- mittén föreslår att regeringen bör ge i uppdrag att i samarbete med trafikverken, Rikstrafiken och branschen ta fram ett gemensamt program för kollektivtrafik-FUD. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna anser att ökade FUD-insatser inom kollektivtrafikområdet bör ske. Däremot ifrågasätts från vissa håll om stora FUD-miljöer generellt sett är att föredra. Skälen för regeringens bedömning: Transportrelaterad FUD är en förutsättning för utveckling av väl fungerande hållbara person- och godstransportsystem. Starka forskningsmiljöer och EU-perspektiv Regeringen delar och uppfattning att svenska transportforskningsmiljöer med internationell slagkraft är av avgörande betydelse för att säkerställa tillfredsställande, långsiktig kun- skapsuppbyggnad. bör EU-dimensionen prioriteras och lång- siktigheten i insatserna öka. Det framstår som angeläget att svenska forskningsmiljöers medverkan i EU-projekt underlättas och att fördelade medel i möjligaste mån tillåts användas och redovisas som medfinansiering av EU-projekt inom aktu- ella områden. Därigenom kan nationella medel förstärkas och medge en större FUD-insats än annars hade varit möjligt. Svenska forskare får genom medverkan i EU-projekt inte bara direkt tillgång till resultat från de egna forskningsinsatserna utan får även tillgång till nätverk liksom direkt tillgång till resultat av sina samarbetspartners insatser. För att åstadkomma den utveckling som eftersträvas är det vitalt att det sker en satsning på skilda former av centrumbildningar inom transport- forskningsområdet i syfte att skapa forskningsmiljöer med tillräcklig storlek och vetenskaplig excellens. I detta perspektiv spelar de satsningar som gör inom ramen för Vinn Excellence Centres-programmet, satsning på virtuella FUD-centra och motsvarande satsningar av bland andra , , m.fl. en viktig roll. Väg- verkets virtuella FUD-centra kan bestå av geografiskt spridda forsk- ningsmiljöer. Olika former av kompetenscentra har förutsättningar att vara en effektiv insatsform genom att FUD-utförarna får stabila och för- utsägbara planeringsförutsättningar. Större sammanhållna miljöer har bättre förutsättningar att utvecklas och bli internationellt konkurrenskraf- Sådana miljöer kan också tjäna som en plattform för svenska forskare och företag i det europeiska samarbetet inom ramprogrammen. Det är viktigt att berörda myndigheter samverkar bättre och att ansvaret för skilda insatsområden tydligare klarläggs. Regeringen anser därför i linje med FUD-strategin och remissinstansernas synpunkter att TRANSAM, myndigheternas organ för samordning av transportforsk- ning, bör ges en stärkt roll. Regeringen noterar att avser sätta av resurser för att leda detta arbete och stöder ambitionen att svara för en årlig översyn av de samlade satsningarna inom transportforskningsom- rådet. Regeringen stödjer de bedömningar som redovisar beträffande forskningsinriktning och samordningsansvar i den nationella FUD-stra- tegin. Effektiva transporter kräver trafikslagsövergripande lösningar. Person- och godstransportsystems samverkan med varandra och omvärlden bör kontinuerligt analyseras. Att dra nytta av den potential som ny teknik erbjuder är en viktig del i detta. Området bör omfatta såväl logistikforsk- ning, så som det beskrivs i delbetänkande från Godstransportdelegatio- nen, och kollektivtrafikforskning, enligt förslag i Kollektivtrafikkom- mitténs betänkande. Regeringen stöder FUD-strategins bedömning att bör ha ett samordningsansvar inom området. Forskning om säkerhet, sårbarhet och trygghet i transportsystemet för- tjänar stor uppmärksamhet. Trafiksäkerhet är ett område där varit ledande. Det är också ett område som fortsatt bör ges hög prioritet. En förändrad internationell hotbild gör att frågor om trans- portsektorns sårbarhet och trygghet framstår som strategiskt viktiga. Regeringen stöder FUD-strategins bedömning att bör ha ett samordningsansvar för trafikslagsövergripande trafiksäkerhetsforskning och tills vidare även för FUD relaterad till sjöfarts- och luftfartssäkerhet. I övrigt bör och ha samordningsansvar för FUD- verksamhet inom respektive sektor. Regeringen stöder FUD-strategins bedömning att , inom ramen för TRANSAM, bör ta samordningsansvar för forskning om trafikslagsövergripande och myn- dighetsgemensamma riskhanteringsfrågor. Att begränsa transportsektorns miljöpåverkan är en viktig del i det transportpolitiska målet och det är också ett svenskt profilområde. Forsk- ningen inom området bidrar till den kunskapsuppbyggnad som är nöd- vändig för att de av fastställda miljökvalitetsmålen skall upp- nås. Det krävs forsknings- och utvecklingsinsatser beträffande alternativa drivmedel, effektiva energiomvandlare såväl som emissioner. Emissions- forskningsprogrammet är en viktig del i detta arbete. Regeringen stöder FUD-strategins bedömning att bör ta ett samord- ningsansvar för FUD kring produktion och distribution av alternativa drivmedel och effektiva energiomvandlare, medan bör ha motsvarande uppgift beträffande emissionsforskning. Den fysiska infrastrukturen är en avgörande del av transportsystem och staten spelar en dominerande roll genom ägande av vägar, järnvägar, flygplatser och stödsystem. Staten har därigenom ett direkt ansvar för att forskning sker inom området och kan också dra direkt nytta av forsk- ningsresultat. Regeringen stöder FUD-strategins bedömning att Vägver- ket och bör ta samordningsansvar beträffande FUD kring fysisk väg- respektive baninfrastruktur. På nationell, såväl som på internationell nivå spelar politiken en mycket viktig roll inom transportområdet. Effektiva regelsystem och styrmedel skapar förutsättningar för ett effektivt transportsystem, och därmed ett transportsystem som kan fullgöra sin uppgift i innovations- systemet i stort och bidra till hållbar tillväxt. Ökad kunskap om trans- portsystemet och skilda styrmedels förutsättningar ger en god grund för den nationella, såväl som för den internationella transportpolitikens ut- veckling. Regeringen stöder FUD-strategins bedömning att bör ha ett samordningsansvar inom området. Vid sidan av de myndighetsgemensamma forskningsområden som identifierats i den nationella FUD-strategin vill regeringen även fram- hålla behovet av forskning om insatser för att åstadkomma ett mer jäm- ställt transportsystem. Rätt åtgärder från skilda aktörers sida förutsätter kunskaper om perspektiv på transportfrågor hos olika grupper av kvinnor och män. Det är viktigt att jämställdhetsperspektiv beaktas när forsk- ningsprojekt utformas, bedöms och genomförs. Det innebär att erfaren- heter, förutsättningar, intressen och behov hos olika grupper av kvinnor och män speglas i transportforskningen. Även barns och ungas perspektiv är i detta sammanhang relevanta att beakta. I linje med Totalförsvarets forskningsinstituts remissvar på den nationella FUD- strategin gör regeringen bedömningen att synergier mellan civil och militär transportrelaterad forskning bör uppmärksammas. Regeringen vill också framhålla att samhälls- och beteendevetenskap- lig transportforskning är betydelsefull inom många forskningsområden. och har ett s.k. sektorsansvar för FUD inom sina respektive områden. Det innebär att verken, som statens företrädare, har ett samlat ansvar att stödja FUD av betydelse för att hela sektorn eller trafikslaget utvecklas i enlighet med de transportpolitiska målen. Sedan övertog uppgifterna från det tidi- gare Kommunikationsforskningsberedningen har myndigheten också ett sektorsansvar för FUD inom sjöfart och luftfart. Den nationella FUD- strategin föreslår att och bör ges ett sek- torsforskningsansvar. Förslaget stöds av många remissinstanser. Reger- ingen gör dock bedömningen att någon förändring på denna punkt inte bör genomföras. Regeringen anser att de sektorsansvariga myndigheterna även fortsätt- ningsvis bör prioritera mellan olika tänkbara insatser i syfte att uppfylla de mål som regeringen ställt upp för verksamheten. För och innebär det även en frihet att avväga insatser mellan FUD och För del innebär det att myndigheten i Prop. 2005/06:160 stor utsträckning prioriterar mellan olika insatsformer och mellan olika forskningsområden inom ramen för de uppgifter som myndigheten har. Eftersom sektorsforskningsinsatserna skall prövas utifrån de transport- politiska målen skall insatserna även ha ett långsiktigt perspektiv. Sek- torsforskning är inte bara en fråga om att lösa förestående problem, utan skall också bidra till framförhållning inför okända utmaningar. I uppgiften ligger således även insatser för att säkerställa framtida forskarkompetens och goda forskningsmiljöer med relevant in- riktning. Regeringen gör liksom tidigare bedömningen att FUD-verk- samhet kommer att bli allt mer betydelsefullt för utvecklingen av ett hållbart och effektivt transportsystem. Ett aktivt deltagande i de europeiska modala forskningsnätverken Waterborn, (), () och () bedöms vara vik- tigt. Forskning om sjösäkerhet förtjänar fortsatt stor uppmärksamhet. Mot den bakgrunden har regeringen beslutat att anslå ytterli- gare för en förlängning av det sjösäkerhetsprogram som löper och omfattat totalt . Drygt hälften av detta belopp utgörs av medfinansiering från bl.a. sjöfartsnäringen. Programmet som drivs av är därigenom finan- sierat . Regeringen lyfte fram behovet av forskning kring den svenska trans- portnäringen som ett prioriterat område i forskningspropositionen 2000 Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Regeringen gör fortsatt be- dömningen att insatser inom området är viktiga. Behoven framstår som särskilt angelägna beträffande åkerinäringen. Regeringen anser därför att bör ta fram ett specifikt FUD-program om åkerinäringen. Pro- grammet bör tas fram efter samråd med branschen. Insatser inom ramen för programmet bör kräva medfinansiering från branschen eller andra finansiärer. Det är angeläget att transportforskningen som helhet har resurser som tillgodoser behoven . Det är också angeläget att de tre stora aktörerna , och samråder kring transportforskningsinsatserna i syfte att säkerställa att samhället får största möjliga utbyte av FUD-insatserna. Regeringen överväger att genomföra en utvärdering av transportforskningens kvalitet och ändamålsenlighet. Regeringens bedömning: EU:s interreg-program bör i ökad utsträckning användas för transportrelaterade projekt som förbättrar förutsättningarna för regioners utveckling och transporter över nationsgränser. Det är an- geläget att såväl statliga myndigheter som, regioner, forskningsinstitut och företag deltar i samarbetet. Östersjöprogrammet bedöms vara av sär- skilt intresse. Skälen för regeringen bedömning: Att skapa god tillgänglighet är ett Prop. 2005/06:160 av transportpolitikens viktigaste bidrag till att åstadkomma hållbar regio- God tillgänglighet är också en förutsättning för ett väl fungerande innovationssystem. Det är viktigt att skapa god tillgänglighet mellan regioner i landet, men det är också viktigt att utveckla tillgänglig- heten över nationsgränser. Inte minst i det senare perspektivet har EU:s interreg-program en påtaglig potential. Europeiska unionen har program för att stödja gränsöver- skridande samarbete mellan regionala och lokala aktörer. Programmen har sedan starten haft som syfte att minska den negativa inverkan av gränser och hade till en början endast fokus på breda samarbeten mellan gränslän. tillkom de transnationella programmen som har fokus på ett större geografiskt område och med syfte att stödja integration och en balanserad utveckling av territoriet, främst genom gemensam rumslig planering vilket bl.a. inkluderar transportinfrastruktur i vid mening. deltar (20002006) i tre trans- nationella program som täcker olika geografiska områden bestående av hela eller delar av de länder som medverkar; (hela ), (, , , , ) och (, , , , samt delar av och ). I nästa programperiod (20072013) kommer ovan nämnda program att fortsätta med samma geografiska utsträckning och med en större fokusering på ett mindre an- tal frågor, däribland tillgänglighet. Därmed kommer dessa program även på kunna spela en roll i utvecklingen av en transportsektor som svarar upp mot höga ambitioner att bidra till positiv regional ut- veckling. Alla länder runt , samt och , är medlemmar i . 20072013 fokuseras programmet mer än tidigare och där tillgänglighet och innovationer är två av de viktigaste inriktningarna.