prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — Det är viktigt att slå fast att detta innebär att också har ett ansvar för att inom den resulterande verksamheten även stödja insatser av karaktären energirelaterad grundforskning. Vid finns en beslutande nämnd, , som har till uppgift att inom myndighetens verksamhetsområde verka för fördjupad samverkan med näringslivet om forskning, utveckling och demonstration, samt att besluta om stöd till forskning, utveckling och demonstration enligt gällande förordningar. I kapitel 5 beskrivs struktur och metodik för fokusering och prioritering av insatserna inom det långsiktiga energipolitiska programmet. För att säkerställa att insatser av karaktären energirelaterad grundforskning ges rimliga förutsättningar bör samråd ske med Veten- skapsrådet och Formas i dessa delar. Regeringen har erfarit att diskus- sioner pågår mellan och vad gäller former för detta samarbete. Enligt regeringens bedömning kan sådant samråd även kunna utgöra grunden för en mera långtgående samverkan. När det gäller forskarmiljöer och verksamhet som prioriteras av såväl som andra forskningsfinansiärer bör samfinansiering kunna övervägas. Från såväl myndighetens som övriga forsknings- finansiärers perspektiv kan samfinansiering av projekt med gemensamma intressen ses som en uppväxling av de egna insatserna. Forskarmiljöer som kan erhålla stöd både från och exempelvis får ytterligare tyngd av att verksamheten prioriterats av två finansiärer. Finansiärerna kan i en sådan modell även ta gemensamma initiativ till att främja starka forskningsmiljöer genom stöd till excellent grund- forskning och relaterad forskning inom energiområdet samt för sam- verkan med näringsliv på liknande sätt som de av och gemensamt initierade . Det bör enligt regeringens bedömning överlåtas åt och övriga forskningsfinansiärer att gemensamt bestämma omfattning och former för den verksamhet man hanterar och finansierar i samråd. Om det enligt de samverkande aktörerna är ändamålsenligt bör gemen- samma utlysningar för ansökningar om stöd kunna övervägas. Sådana utlysningar bör kunna koordineras med forskningsrådens ordinarie utlysningar. Samverkan kring energianvändning i bebyggelsen, transportsektorn och andra sektorer Den modell som föreslås ovan för samverkan mellan kring energirelaterad grundforskning bör enligt regeringens bedömning ligga till grund även för samverkan på andra områden. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) stödjer grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Formas främjar en ekologiskt hållbar tillväxt och utveckling i samhället, mång- och tvärvetenskaplig forskning samt internationellt forskningssamarbete och erfarenhetsutbyte. Formas ansvarar vidare för information om forskning och forskningsresultat. Den verksamhet Formas finansierat med medel från det energipolitiska programmet har varit fokuserad mot frågor om omställning av det svenska energisystemet och sambanden mellan den byggda miljön och energisystemen. Insatserna har i stor utsträckning varit systeminriktade och fokuserade främst på energianvändningsaspekter. Inom ramen för det s.k. dialogprojektet , bo och förvalta för framtiden har Formas tillsammans med Byggsektorns Innovations-Centrum (BIC) utarbetat en forskningsstrategi för ett hållbart samhällsbyggande. finansierar också forskning, utveckling och demonstration inom ett temaområde kring bebyggelsen. Energi- myndigheten har främst finansierat verksamhet kring uppvärmning, kylning och klimatskal syftande till att minska beroendet av el och olja för uppvärmning. Verksamheten har inriktats mot en rad olika teknikområden såsom småskalig förbränning av biobränslen, fjärrvärme och fjärrkyla, värmepumpar, solvärme och klimatskal. Insatser har även gjorts kring komponenter och hjälpsystem i syfte att öka energi- effektiviteten för produkter och system för t.ex. ventilation och inomhus- klimat, belysning, vitvaror, hemelektronik och kontorsutrustning. Genom att enligt vad som här föreslås skall administrera hela anslaget för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet uppkommer en situation motsvarande den kring energirelaterad grundforskning. Regeringen avser därför att uppdra åt att i samråd med Formas inrätta en kommitté för forskning kring energianvändning i bebyggelsen och sambanden mellan den byggda miljön och energisystemen (se även kapitel 7). bör i detta sammanhang tillse att kontakterna med Byggsektorns Innovations-Centrum (BIC) fortsätts och utvecklas. Utöver bebyggelseområdet finns även andra möjliga beröringspunkter mellan verksamheten vid Formas och . Det kan t.ex. gälla forskning som Formas stöder kring jord- och skogsbruk, klimat och hållbar utveckling och energiområdet. Det bör åligga myndigheterna att tillsammans identifiera eventuella samverkansmöjligheter på dessa och andra områden, till exempel olika plattformar där grundforsknings- resultat överförs till mer tillämpad forskning. Exempel på detta kan vara åkermarkens möjlighet som producent av bioenergi. bedriver verksamhet inom transportområdet med syfte att utveckla transportsystemet och dess infrastruktur så att det främjar en hållbar tillväxt och bidrar till att de transportpolitiska målen uppnås. verksamhet inom temaområdet transporter inriktas främst mot biodrivmedel, förbränningsmotorer och nya drivsystem för vägfordon (se kapitel 8). Liksom när det gäller samverkan mellan bör genom inrättandet av en kommitté för energirelaterad transportforskning tillse att området ges rimliga förutsättningar. 7.3 Mer aktivt genomförande på myndighetsnivå Regeringens bedömning: En ökad koncentration av insatserna och en ökad ambition vad gäller kommersialisering av resultaten, samverkan med näringslivet och harmonisering med andra styrmedel fordrar fördjupade kunskaper om energisystemets funktion och ökade insatser kring analys och strategiarbete. bör ges uppgiften att ansvara för dessa insatser. Det arbete med omvärlds- och behovsanalys med hjälp av utvecklingsplattformar som Energi- myndigheten initierat för att identifiera behov utifrån ett användar- perspektiv, förankra insatserna bland avnämarna av resultaten, prioritera verksamhet utifrån ett systemperspektiv och åstadkomma en bättre samverkan mellan forskning och andra styrmedel bör utgöra en god grund för framtida insatser. förslag: Det finns behov av en förbättrad överblick över gjorda insatser. Fler forskningsöversikter och samman- ställningar över vad som gjorts inom energiforskningsprogrammets olika områden är önskvärda. Synteser och systemstudier med helikopter- perspektiv skulle kunna användas för att granska forskning och utveckling utifrån mer allmänna kriterier än rent disciplinära/inom- vetenskapliga. Utredaren anser även att satsningen på forskning med ett övergripande systemperspektiv på energiområdet bör förstärkas. Remissinstanserna: Det finns ett samfällt stöd hos remissinstanserna för ytterligare satsningar på samhällsorienterad systemforskning, aktörsanalyser, omvärldsbevakning, kunskapsöversikter, synteser, m.m. Flera remissinstanser pekar också på att denna forskning är ett medel som bör användas i de analys- och utredningsuppdrag som utredningen föreslår skall ges till . anser det klokt att prioritera den kunskap som kan vinnas med t.ex. policy- och styrmedelsforskning, forskning om statens roll i omställningen och forskning om omvärldsförändringar då energiforskningsprogrammet skall utformas i samklang med andra styrmedel. instämmer i utredningens bedömning att kommersialiseringen (industrialiseringen) i misslyckats på grund av dåligt utformade styrmedel. Misslyckandet skulle kunna förklaras med forskning om själva policyprocessen. Bättre utformade styrmedel kan utformas med forskning som ett viktigt styrmedel i sig. ser positivt på en samhällsvetenskaplig ansats i utredningens förslag att bredda energiforskningsprogrammet mot mer styrnings- och policyforskning för att skapa underlag för en långsiktig vision och i analysarbetet kring troliga utvecklingsscenarier för energisystemet. Dessutom förordar institutet ökad kunskap om storföretagens forskning och samarbete sinsemellan och med stater. menar att samhällsorienterad forskning möjligen bör få större utrymme inom programmet för att skapa en bred förankring för de uppoffringar som krävs för en omställning av energisystemet. delar utredningens bedömning om att forskning med övergripande systemperspektiv på energiområdet bör förstärkas, och politiska styrmedel och frågeställningar. () menar att fokusområden för statens satsningar bör omfatta syntesarbete av befintliga forskningsresultat och demonstrationserfarenheter, inklusive effektivare förpackning av resultaten gentemot aktörer för att stimulera Konsekvensanalyser och bevakning av inter- nationell forskning där har för liten kritisk massa bör också pekas ut som fokusområden, enligt SP. menar att forskning kring styrmedel kan underlätta Elforsk delar betänkandets förslag om att det bör satsas mer på systeminriktad forskning, t.ex. inom det nuvarande Ett viktigt inslag i arbetet med systemanalyser är sammanställningar och synteser. Svensk Fjärrvärme delar utredningens förslag att det måste satsas mer på systeminriktad forskning. Svebio ser en möjlighet att lösa upp utvecklingshämmande strukturer i att genom energiforskningsbudgeten satsa mer på att bilda framtidsinriktade forskargrupper vid några universitet och högskolor. menar att det vore mycket positivt om det i en ökad utsträckning integrerades styrmedelsforskningsprojekt i de olika forsknings- och utvecklingsprogrammen. understryker att satsningar där kopplingen görs mellan teknik och användning av denna måste stärkas och nämner Program Energisystem som ett exempel på en sådan satsning. (institutionen ) stöder slutsatsen att det finns ett ökande behov av att se energisystemet som ett Om Energimyndigheten ges i uppdrag att analysera en harmonisering av styrmedel med energiforskningsprogrammets insatser kan detta bedrivas inom eller i anslutning till myndighetens Även för en konkret fokusering av programmet genom arbete blir systemstudierna ett viktigt stöd. () menar att systemkunnande och kunskap rörande styrmedel, acceptans m.m. är aspekter som blir allt Det gäller också tvärvetenskapligt inriktad forskning och mer Dessutom har samhällets miljöpolitik växt och blivit mer svåröverskådlig med miljörelaterade styrmedel och EU- direktiv av olika karaktär. förslag (FOKUS II): fortsätter arbetet med omvärlds- och behovsanalys med hjälp av utvecklingsplattformar för att: - Identifiera behov utifrån ett användarperspektiv och för att förankra insatserna bland avnämarna av resultaten - Prioritera verksamhet utifrån ett systemperspektiv mellan forskning och andra Remissinstanserna: BIL uppskattar metod att hantera prioriteringsfrågor inklusive samrådet inom anser att extern medverkan är nödvändig vid prioritering av insatser och välkomnar därför initiativet stödjer inriktningen med utvecklingsplattformar, som innebär ett nära Prop. 2005/06:127 samarbete med användarna av forskningsresultaten. anser att arbetet med utvecklingsplattformar är bra och att alla initiativ för att stärka samarbetet mellan universitet/högskolor och företag behövs. (SvK) ser det som mycket positivt att Energi- myndigheten tagit initiativ till samråd med industrin och avnämarna av forskningsresultat genom de sex utvecklingsplattformarna. SvK har deltagit i utvecklingsplattformen för temaområdet Kraftsystemet. SvK upplever att dialogen fungerat utmärkt och att rapportens avsnitt om Kraftsystemet väl speglar utvecklingsplattformens samlade slutsatser. Svensk Fjärrvärme anser att arbetet med utvecklingsplattformarna skall fortsätta och att plattformarna bör breddas för att ge plats för fler viktiga aktörer för att på det sättet öka deras relevans och status. Enligt Statskontorets bedömning framstår det sätt på vilket har valt att arbeta med EFUD-uppdraget genom att knyta samman myndigheten, näringslivet och forskningen i utvecklings- plattformar per temaområde som effektivt, men representerar utmaningar i uppföljnings- och resultatvärderingsfasen, särskilt kring roll- och ansvarsfördelning. Elforsk är positivt till att har tagit initiativ till samråd med industrin och avnämarna av forskningsresultaten genom de sex utvecklingsplattformarna samt till att myndigheten avser fortsätta denna samarbetsform och utveckla den till ömsesidig nytta. Elforsk menar dock att utvecklingsplattformarnas roll kan behöva förtydligas i förhållande till andra organ som , programråd, styrgrupper, teknikråd m.m. Elforsk menar också att analyser av Energi- myndighetens forskningsverksamhet bör genomföras och användas bl.a. som vägledning för arbetet i utvecklingsplattformarna. Verket för näringslivsutveckling () anser att de omvärlds- och behovsanalyser som görs bör samordnas med SWENTEC, miljöteknikråd, som har i uppdrag att ta fram omvärlds- och behovs- analyser för miljöteknikbranschen, där förnyelsebar energi och energi- effektiva produkter ingår. anser att skapandet av utvecklingsplattformar inom sex olika områden såsom har gjort är ett positivt sätt att genomföra omvärldsanalyser och förankra förslag. vill poängtera att det är av utomordentlig vikt att en bred krets från näringslivet deltar och bedömer att en alltför snäv krets av representanter har deltagit i det nuvarande arbetet, vilket kan ha gett en något skev bild av prioriteringarna. Detta är en gemensam uppgift och även upp till näringslivet att förstå vikten av att delta i denna form av projekt. I det fortsatta arbetet förutsätter att en brett deltagande möjliggörs. Skogen och Kemin, Gruvorna och Stålet (SKGS) anser att det ligger ett stort värde i att industrin och forskarvärlden arbetar i nära samverkan så att insatserna i programmet styrs till de områden inom vilka det föreligger verkliga behov och möjligheter till effektiva lösningar. SKGS menar att arbetet i utvecklingsplattformarna är centralt för behovs- analysen och att relevant representation från industrin är central för att effektiviseringsåtgärder skall komma till stånd. SKGS förutsätter att det vidare arbete som aviserats av kommer att intensifiera en bred samverkan med de i SKGS ingående industrierna. vill inom tillämpliga delar vara med som en part i det byggande av strategiska allianser och nätverk som aviserar som en som ett sätt att genomföra sin strategi. vill ta upp en diskussion med om det inte skulle kunna vara av intresse med representation från i utvecklingsplattformen för temaområdet Bränslebaserade energisystem. både välkomnar ambitiösa satsning på att förankra och samverka med omvärlden genom de så kallade utvecklingsplattformarna. påpekar att detta principiella angreppssätt också lyfts fram i strategi för Förnyelse inom vägtransportsektorn med kunskaps- och innovationsprocessen i centrum, i vilken den centrala tesen är att den kritiska framgångsfaktorn är att samlat engagera alla berörda aktörer. är representerat i de båda plattformarna för Energisystemstudier och Transportsektorn och anser att arbetet i dessa torde kunna ge ett bra underlag för fortsatta prioriteringsarbete. () hälsar med tillfredsställelse att VTI är representerat i utvecklingsplattformen för Energisystemstudier. () noterar att framhåller de s.k. utvecklingsplattformarna, som ett grundläggande verktyg när det gäller att bidra till målsättningarna i Innovativa . Utvecklingsplattformarna kan, enligt ITPS, ses som en sorts branschråd med interna och externa experter samt deltagare från näringslivet. Funktionen är rådgivande och plattformarna förväntas bidra med omvärldsanalys, prioriteringsbedömningar, beställarkompetens samt även kommersialiseringsmöjligheter och en gemensam vision om möjlig- heterna. ITPS menar att initiativet är lovande, men att utfallet givetvis är avhängigt sammansättning och arbetsform. För att skapa en innovativ miljö med möjligheter att fånga upp åsikter, projekt och idéer med kommersialiseringspotential anser ITPS det väsentligt att deltagarna representerar såväl etablerad forskning och företagande som nytänkande och småskalighet. Detta då innovationer inte enbart utvecklas inom rutiniserad verksamhet och mogna organisationer. () anser att tanken att engagera industrin i utvecklingsplattformar är mycket bra. För att garantera en maximal forskningsnytta och relevans bör dock hela innovationskedjan med universitet och högskolor, institut, industri och samhälle engageras. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) instämmer i vikten av att involvera avnämare i såväl behovsanalys som identifiering och genomförande av EFUD-insatser för att resultaten ska implementeras i praktisk verksamhet och vill i det sammanhanget framhålla sitt samarbete med Byggsektorns Innovations- centrum, BIC vilket är just ett sådant initiativ för att få snabb omsättning av FoU-resultat. Byggabo-dialogen är, enligt Formas, ett annat bra exempel på initiativ för att snabbare överföra kunskap från FoU- verksamhet och att därigenom påverka utvecklingen mot ett hållbart byggande. Vad avser utvecklingsplattformarna så anser Formas att dessa bör ha ett markant inslag av forskardeltagande. Plattformarna bör kunna vara en lämplig mötesplats för att utveckla samverkan och samarbete mellan forskning och näringsliv. En samverkan mellan plattformarna är också av stor vikt för att systemaspekter ska behandlas på ett riktigt sätt. tror att omvärldsbevakning kommer att bli ett allt viktigare inslag i energiforskningsprogrammet , särskilt med tanke på att är ett litet land. anser att utvecklingsplattformarna har en viktig funktion att fylla, men befarar att de kan komma att bestämma forskningsinriktningen på ett sådant sätt att de motverkar utvecklingen av starka, internationellt konkurrenskraftiga forsknings- och utvecklingsmiljöer (särskilt inom generisk forskning). påpekar att plattformarna, med få undantag, är sammansatt av personer utanför universitetsvärlden, och menar att en sådan sammansättning riskerar att leda till att mål, prioriteringar och strategier som utgår ifrån de behov och möjligheter som industri, myndigheter och andra avnämare förmår se. menar att forskarnas uppgift är att visa på forskningens möjlig- heter och att utveckla den kunskap som efterfrågas och att de därför bör inkluderas i plattformarna. anser en stark industrirepresentation i plattformarna innebär en risk att verksamheten styrs av kommersiella egenintressen. Verket för innovationssystem () föreslår att , för att understödja det nödvändiga samarbetet rörande EFUD, erbjuds plats i de utvecklingsplattformarna som ligger i linje med prioriterade verksamhetsområden. TorvForsk saknar en redogörelse för hur utvecklingsplattformarna skall kunna användas för att utveckla och kommersialisera teknik och omsätta kunskaper i praktisk tillämpning, och anser att samverkan med energiindustrin bör göras tydligare. TorvForsk anger som ett exempel på hur detta skulle kunna ske att utse företrädare för denna industri som ordförande i de olika utvecklingsplattformarna. Skälen för regeringens bedömning: I denna proposition lämnas förslag till ett antal förändringar av de långsiktiga energipolitiska insatserna i syfte att förbättra resultaten av verksamheten kring forskning, utveckling och demonstration. Det gäller bl.a. en ökad koncentration av insatserna och en ökad ambition när det gäller nyttig- görande och kommersialisering av resultaten, samverkan med närings- livet och harmoniseringen med andra styrmedel. Detta ställer enligt regeringens bedömning ökade krav på analys och strategiarbete inom utförandet av programmet, och på uppföljning, rapportering och resultatspridning. Det finns även behov av en förbättrad överblick över gjorda insatser såväl inom programmet som inom den internationella forskningen. Den ökade ambitionen när det gäller sam- verkan med näringslivet, förankringen och konkretiseringen av visionen för omställningen av energisystemet och marknadsintroduktionen av ny teknik innebär bl.a. ett ökat behov av information om forskning och utveckling, och om vilka nya lösningar som kan finnas inom räckhåll för att tillgodose efterfrågan inom olika delar av energisystemet. energipolitiska beslut framhölls betydelsen av forskning med ett övergripande systemperspektiv på energiområdet. Ingående kunskaper om energisystemet är enligt regeringens bedömning en förutsättning för en framgångsrik introduktion av ny uthållig teknik och för ett ändamålsenligt utformande av energipolitiskt motiverade åtgärder. Det krävs fördjupade kunskaper om energisystemets funktion och tillämpning från områden som teknik, marknad, miljö och klimat, och en samordnad tillämpning av naturvetenskaplig, teknisk och samhällsvetenskaplig forskning. I tidigare avsnitt framhålls vikten av harmonisering mellan insatserna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet med andra styrmedel. Regeringen ser det därmed som nödvändigt med en ytterligare fördjupad kunskap om energisystemet, dels för att rätt kunna förstå förutsättningarna för utveckling och introduktion av ny teknik på dagens marknad, dels för att kunna ge ett allsidigt underlag för framtida beslut om ytterligare insatser och styrmedel för energisystemets omställning. finns ett antal nya styrmedel som kommer att ha en väsentlig inverkan på omställningsarbetet och på förutsättningarna för introduktion av ny teknik. Bland dessa instrument kan nämnas det kvotbaserade certifikatsystemet för att främja elproduktion från förnybara energikällor som infördes , det program för energieffektivisering i energiintensiva företag som startade samt det system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser som infördes inom EU . Vidare bör resultaten av de mer marknadsnära åtgärderna för att främja en effektivare energianvändning såsom teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik och för provning, märkning och certifiering av energianvändande utrustning inom 2002 års energipolitiska program beaktas. Det kommer att krävas ytterligare insatser för att följa upp erfarenheterna av dessa system och analysera på vilket sätt de påverkar förutsättningarna för de långsiktiga energipolitiska insatserna. Det finns också ett ökat behov av scenarier som underlag för konkretisering och förankring av en omställningsvision och för arbetet inom utvecklingsplattformar och det Energi- utvecklingsråd som föreslås i avsnitt 4.3. Även detta är en omständighet som enligt regeringens bedömning talar för ökade insatser kring energi- systemstudier och analys av forskningsfronten och utvecklingsläget. Det är regeringens bedömning att det arbete med omvärlds- och behovsanalys med hjälp av utvecklingsplattformar som Energi- myndigheten initierat bör utgöra en god grund för framtida insatser. Arbetet har syftat till att identifiera behov utifrån ett användarperspektiv, förankra insatserna bland avnämarna av resultaten, prioritera verksamhet utifrån ett systemperspektiv och åstadkomma en bättre samverkan mellan forskning och andra styrmedel. Det är, vilket också påpekas i remissyttrandet från ITPS, väsentligt att deltagarna i såväl Energi- myndighetens utvecklingsplattformar som i det i propositionen före- slagna representerar såväl etablerad forskning och företagande som nytänkande och småskalighet. Regeringen anser att ytterligare resurser bör satsas på forskning om energisystemet och välkomnar arbete inom temaområdet Energisystemstudier. Enligt regeringens bedömning är det dock, utöver forskningsverksamheten, även angeläget att öka insatserna vid myndigheten kring analys och sammanställning av utvecklingsläget inom olika delar av energiområdet, samt på uppföljning, rapportering och resultatspridning från programmet. Regeringen anser vidare att ansträngningarna att integrera resultaten från energisystemforskningen i Prop. 2005/06:127 den löpande utrednings-, prognos- och redovisningsverksamhet bör fort- sätta och ges högre prioritet. 7.4 Starkare internationell roll