prop · GU031d3 · 2006-10-16 00:00:00 — Lagen (2004:629) om trängselskatt är utformad så att den kan tillämpas i olika tätorter, men har inledningsvis endast på försök tillämpats vid passage förbi vissa angivna betalstationer i . Försöket med trängselskatt har genomförts i till . Starttidpunkten försenades kraftigt på grund av den rättsliga prövningen av upphandlingen av det tekniska systemet för försöket. Skatteuttaget differentierades beroende på veckodag och tid som vissa trafikantgrupper undantogs. Trängselskatt togs ut i totalt . gjordes 46 500 000 passager. En femtedel av dessa gjordes av icke skattepliktiga fordon. Passagerna resulterade i 14 500 000 skattebeslut och i skatteintäkter. av skattebesluten föranledde påminnelse och en bråkdel, drygt 13 500 beslut omprövades eller överklagades. I samband med försöket skedde också en satsning på utökad kollektivtrafik. Kollektivtrafiksatsningen startade och pågår fram till och med . Kollektivtrafikresandet var högre jämfört med . Trängselskatten verkar ha ökat resandet , medan ökade bensinpriser och andra omvärldsförändringar troligen svarat för resterande del av ökningen. Den utvärdering (PM 2006:4) som gjort visar att biltrafiken till och från innerstaden minskade . Framkomligheten förbättrades och restiderna minskade. Vidare bedöms försöket ha gett positiva effekter på trafiksäkerhet och luftföroreningar. 19.290:2 Försök med trängselskatt i Tabell 19.1 Anslagsutveckling för 90:2 Försök med trängselskatt i 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget skall täcka såväl statens som kommuns och AB Lokaltrafiks kostnader för försöket. Anslaget får användas för att finansiera t.ex. den extra satsning på kollektivtrafik som genomförts i samband med försöket, ökade kostnader inom vissa av de myndigheter som blivit berörda samt kostnader för det tekniska systemet, för information om försöket och för att löpande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 utvärdera försöket utifrån en rad olika aspekter. Vidare skall den del av intäkterna som överstiger avskrivningskostnader för försöket, vilket motsvarar , enligt avtal med och återföras till i form av satsningar på kollektivtrafiken. lägre än tidigare beräknat bland annat beroende på minskat behov av informationsinsatser. Anslaget minskas med 2007. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . Tabell 19.2 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 90:2 Försök med trängselskatt i Förändring till följd av: -1 358 860 -1 358 860 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. skedde huvuddelen av investeringarna främst i det tekniska systemet men också i kollektivtrafiksatsningen med tillhörande infartsparkeringar, bussdepåer m.m. Därefter avser utgifterna i huvudsak driftskostnader. Efter att försöket avslutats återstår utgifter för kollektivtrafiksatsningen. De kontraktsbundna utgifterna för systemet blev högre än vad som tidigare beräknats. Förklaringen är tillkommande utgifter orsakade av den långvariga rättsprocessen samt vissa tekniska anpassningar av systemet. Denna fördröjning har även påverkat fördelningen av utgifter så att vissa utgifter beräknas i stället för . Tillsammans med en reviderad bedömning av övriga avtalsbundna utgifter gör detta att utgifterna förväntas bli högre än tidigare beräknat. förväntas utgifterna bli något I samband med valet hölls en folkomröstning i och i 14 kommuner i om trängselskatten. Utfallet av folkomröstningarna är tvetydigt. Invånarna i har sagt ja medan invånarna i de 14 länskommunerna har sagt nej och invånarna i de övriga 11 länskommunerna har inte fått komma till tals. Trängselskatten påverkar hela den gemensamma arbets- och bostadsmarknaden i och frågan om trängselskattens framtid riskerar nu att ytterligare splittra regionen. Frågan får inte heller skymma alla andra trafikfrågor, då det finns behov av stora nyinvesteringar i såväl spårsystem som vägnät. Regeringen kommer att utse en förhandlingsman som skall föra samman , , i och berörda myndigheter till en samlad trafiklösning. I detta uppdrag ingår att pröva förutsättningarna för att samla kring att tillfälligt återinföra trängselskatt som en delfinansiering av en kringfartsled runt . (Ju 2004:11) skall också få i uppdrag att pröva möjligheterna att författningsmässigt tillåta uttag av regionala eller kommunala vägavgifter i syfte att finansiera investeringar i kollektivtrafik och vägnät. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 1. Inledning ....................................................................................................................... Inriktningen på förvaltningspolitiken ......................................................................... Översyn av den statliga förvaltningens organisation .................................... Översyn av den reformerade stabsorganisationen ......................................... Tydligare ansvar för myndigheternas verksamhet.......................................... En tydligare tillsyn ........................................................................................... En stärkt utvärdering av myndigheterna......................................................... Statlig internrevision och EU-revision ........................................................... 2.10 Bättre information om välfärdstjänster i hela landet................................... 2.11 Servicekontor nära medborgare och företag................................................ 2.12 Bättre service för varje skattekrona genom elektronisk förvaltning........ 2.13 En kompetent förvaltning som inger förtroende...................................... 2.14 En mångkulturell förvaltning ...................................................................... 2.15 Export av statligt förvaltningskunnande..................................................... 2.16 Bättre uppföljning av hela förvaltningen..................................................... Organisations- och strukturförändringar ................................................................. Bedömningar av framtida personalkonsekvenser........................................ Kompetensförsörjningen i staten .............................................................................. Anställda i staten ............................................................................................ Antal uppsägningar i staten ........................................................................... Åldersstruktur i staten ................................................................................... Jämställdhet och könsfördelning i staten...................................................... Etnisk och kulturell mångfald i staten .......................................................... Personalrörlighet i staten............................................................................... Arbetsmiljö och sjukfrånvaro i staten........................................................... Lönenivåer och lönebildning i staten ............................................................ Antal disciplinära ärenden vid samtliga myndigheter respektive hos Statens 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Personalkonsekvenser i Försvarsmakten ................................................................. Antal statligt anställda 2001-2005 fördelade på kvinnor och män ......................... Andel uppsagda respektive total andel i staten fördelade på kvinnor och män, Personer med nybeviljad ålderspension, 19982005 ............................................... Personer i arbete som är eller äldre 2002-2005............................................... Personer med nybeviljad tillfällig respektive definitiv sjukpension, 19982005 ... Beviljade delpensioner, 20032005........................................................................... Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen utnämnt....................................................................................... Andel med utländsk bakgrund bland statsanställda, nyanställda i staten och i hela befolkningen, 2000-2005 ...................................................................................... Andel anställda med utländsk bakgrund fördelade på kompetenskategorier, 2003 4.10 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom olika sektorer och kompetenskategorier, 2005................................................................................... Sjukfrånvaro i staten i förhållande till tillgänglig arbetstid fördelad på sektor och kön, 2005 ............................................................................................................... 4.12 Nominell och real löneutveckling i statlig sektor, 19972005.............................. Antal personalansvarsärenden efter myndighetens storlek .................................. Inkomna ärenden till uppdelade 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt 2005............................. Medianålder då statsanställda män och kvinnor lämnat sin anställning i pensioneringssyfte, 1998-2005 ............................................................................ Fördelning av kvinnor och män inom ledningskompetens, 19982005................ Faktorer bakom löneskillnader mellan kvinnor och män ...................................... Personalrörlighet fördelad på kompetenskategori och ålder, 20042005.............. Sjukfrånvaron i förhållande till tillgänglig arbetstid, 20032005 ........................... Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden, 2004 ................ Löneutvecklingen i staten, ........................... Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, 1994 4.10 Antal personalansvarsärenden (del av) .................... Regeringen redogör i denna bilaga för den fortsatta inriktningen av förvaltningspolitiken. Regeringen ger också en allmän beskrivning av statsförvaltningens utveckling i termer av organisations- och strukturförändringar. Vidare redovisas bedömningar när det gäller framtida personalkonsekvenser för staten. Regeringen redovisar i budgetpropositionen sin bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utveckling till , se avsnitt 6.4.1. I denna bilaga redovisas regeringens övergripande iakttagelser . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 heters opinionsbildande verksamhet granskas och omprövas. Översynen skall också pröva hur långt det offentliga åtagandet bör sträcka sig t.ex. när det gäller myndigheter som bedriver konkurrensutsatt verksamhet. Vidare skall övervägas om det finns behov av förändringar i uppgiftsfördelningen mellan olika myndigheter i syfte att renodla vissa verksamheter och undvika rollkonflikter. Likaså skall undersökas om det finns möjligheter att avveckla myndigheter eller slå samman myndigheter med närliggande verksamheter i syfte att minska antalet alltför små och kostsamma myndigheter. Svensk statsförvaltning skall vara rättssäker, effektiv och medborgarorienterad. En effektiv förvaltning är en allt viktigare faktor i konkurrensen om företagens etableringar i den globaliserade ekonomin och därmed av stor betydelse för tillväxt och sysselsättning. Integreringen i EU leder till att förvaltningen måste arbeta mer sammanhållet. Medborgare, företag och organisationer ställer allt högre krav på förvaltningen när det gäller kvalitet, tillgänglighet och opartiskhet. Den svenska förvaltningsmodellens grundprincip med en tydlig åtskillnad mellan politik och förvaltning skall stärkas. Ny informationsteknik skall tillvaratas fullt ut. Verksamheten skall ha ett professionellt ledarskap och karakteriseras av transparens, saklighet och oförvitlighet. Nedan redovisas regeringens initiativ inom det förvaltningspolitiska området. 2.1Översyn av den statliga förvaltningens organisation Organiseringen av den statliga förvaltningen är ett viktigt styrinstrument. Den statliga myndighetsstrukturen har blivit komplicerad och svåröverskådlig. Regeringen kommer därför att göra en översyn av den statliga förvaltningens organisation. Översynen syftar till att effektivisera den statliga förvaltningen och få till stånd en tydligare och mera överskådlig förvaltningsstruktur. I översynen skall myndig- 2.2Översyn av den reformerade stabsorganisationen Regeringen har för avsikt att se över den omorganisation av stabsmyndigheterna Statskontoret, Verva och ESV som genomfördes av den tidigare regeringen. Syftet är att ytterligare stärka och samordna det stöd som stabsmyndigheterna ger regeringen i förvaltningspolitiska frågor. Möjligheten att utveckla Kammarkollegiets roll som stabsmyndighet bör därvid också övervägas. 2.3Tydligare ansvar för myndigheternas verksamhet Varje myndighets ledning ansvarar för verksamheten inför regeringen. Det måste därför klart och tydligt framgå om det är myndighetschefen eller styrelsen som utgör ledningen. Så är inte fallet i de myndigheter där det finns ett delat ansvar mellan chef och styrelse. En sådan ordning gör det svårt att utkräva ansvar för verksamheten. En ny verksförordning skall tydligare reglera ansvaret för myndigheternas verksamhet. Regeringens ambition är att styrelser med begränsat ansvar inte skall förekomma. I samband med att varje myndighets instruktion ses över för att anpassas till en ny verksförordning skall även alla myndigheters ledningsform övervägas för att förtydliga myndighetsledningarnas ansvar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 2.4 En tydligare tillsyn För att se till att de regler som riksdag och regering har beslutat får genomslag utför vissa statliga myndigheter och alla kommuner tillsyn. Det är svårt för medborgare och företag att veta vad de kan förvänta sig av en tillsynsmyndighet, eftersom reglerna för tillsynen skiljer sig åt mellan olika samhällsområden. På många områden är tillsynen svag på grund av bristande resurser, få möjligheter till sanktioner eller oklara organisationslösningar. ökar behovet av tillsyn och samarbete över organisationsgränser inte minst som en följd av EG:s kommande tjänstedirektiv. Regeringen avser att i en riktlinjeproposition presentera grundläggande och tydliga principer för tillsyn. Syftet är att komma tillrätta med dagens generella problem. Avsikten är att regler för tillsyn även i fortsättningen skall finnas i för varje samhällssektor specifika lagar. Den tillsyn som utförs inom olika sektorer skall bli tydligare och effektivare. Tillsyn, som innebär myndighetsutövning, skall avgränsas från myndigheters information och rådgivning. Den tillsyn som kommunerna utövar skall kunna anpassas efter lokala förutsättningar. Det är dock viktigt att tillsynen är likvärdig över hela landet. Det behövs därför ett tydligare statligt ansvar för att styra och följa upp den kommunala tillsynsverksamheten. 2.5 En stärkt utvärdering av myndigheterna redovisar de statliga myndigheterna i sina årsredovisningar hur de har uppnått målen som regeringen har satt upp. Den årliga redovisningen är viktig som underlag för regeringens styrning av myndigheterna, men det behövs också djupare analys av myndigheternas verksamhet med ett längre tidsperspektiv. Genom att säkerställa att det görs återkommande externa utvärderingar kan den årliga resultatstyrningen av myndigheterna avlastas. En utredare tillsattes som skall utvärdera styrformen resultatstyrning och föreslå hur den bör förändras och utvecklas. En lämplig tidpunkt för utvärdering kan t.ex. vara i samband med att beslut skall fattas om rekrytering eller omförordnande av myndighetschef. Sambandet mellan olika typer av regleringar och myndigheternas resursbehov för att tillämpa och administrera reglerna behöver i större utsträckning analyseras och följas upp. Inriktningen är att regler och regelsystem skall förenklas utan att avsedda effekter försämras eller uteblir. skall vara effektiv och alla resurser skall utnyttjas på bästa sätt. En allt för stor del av driftskostnaderna för de statliga myndigheterna går till administrativt stöd och lokaler. I princip kan alla myndigheter minska sina kostnader genom att se över sina resurser för stödverksamheten. Särskilt gäller detta små myndigheter, som inte bör bygga upp en resurskrävande och sårbar egen administration. ESV har på uppdrag av den tidigare regeringen föreslagit hur statliga myndigheters administrativa stöd skulle kunna effektiviseras t.ex. genom samordning (s.k. shared services) eller genom entreprenadlösningar (s.k. outsourcing). Ett sätt att effektivisera myndigheternas administrativa funktioner är ett ökat samarbete myndigheterna emellan. Detta är fullt möjligt , men myndigheterna bör ges starkare incitament för samarbete och samordning. Större krav skall ställas på att besparingar genomförs och uppföljningen skall skärpas bl.a. genom ökad användning av administrativa nyckeltal. ESV skall både bistå regeringen och utveckla den ekonomiska styrningen på alla nivåer i staten. Det innebär att koncernperspektivet skall vara styrande när det gäller att skapa en effektiv statsförvaltning. När det gäller den ekonomiska styrningen, och särskilt resultatstyrningen, kommer den till uttryck dels i relationen mellan regeringen och myndigheterna, dels mellan och regeringen. Som redovisas i volym 1, kapitel 9 Förslag till statbudget, finansplan m.m. har en särskild utredare givits i uppdrag att utvärdera styrformen resultatstyrning (dir. 2006:30). Uppdraget är inriktat på relationen mellan regeringen och myndigheterna, och avrapporteras . Vidare pågår en dialog mellan regeringen () och (finansutskottet) i syfte att närmare överväga vilken resultatinformation behöver få tillgång till för att bl.a. kunna ta ställning till regeringens budgetförslag. I detta sammanhang övervägs även vilken resultatinformation som bör lämnas i budgetpropositionen respektive i särskilda resultatskrivelser. 2.9 Statlig internrevision och EU-revision Den statliga internrevisionen behöver utvecklas. ESV:s uppbyggnad av samordningsfunktionen för den statliga internrevisionen kommer att fortgå . ESV:s utvecklingsarbete gällande kompetens-, utbildnings- och metodfrågor kommer att bidra till ett förtydligande av professionen samt medföra en höjd kvalitet på internrevisionen i staten. I vid mening stärks även regeringens styrning och kontroll av den statliga verksamheten. Det är angeläget att minska antalet revisionsberättelser med invändning som föranleds av brister i den interna styrningen och kontrollen. ESV skall från vara revisionsmyndighet för och Europeiska fiskerifonden under nästa programperiod, 20072013. ESV skall också vara attesterande organ för Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling . Under innevarande programperiod har och i motsvarande revisionsansvar avseende . Det innebär att det kommer att finnas två myndighetsstrukturer för de revisionsuppgifter som följer av , en för innevarande programperiod och en för perioden 20072013. För att revisionen av programmen för perioden 20002006 skall kunna slutföras kommer ESV att låna ut revisionsresurser till och i i den utsträckning som bedöms nödvändig för att dessa myndigheter skall kunna fullfölja sin revisionsuppgift. Formerna för detta skall regleras i ett avtal mellan myndigheterna. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Regeringen gör nu bedömningen att ESV skall tillföras för den nya uppgiften. När verksamhetens omfattning har klarnat kan regeringen komma att göra en annan bedömning. 2.10Bättre information om välfärdstjänster i hela landet har valfrihet och konkurrensutsättning ökat inom viktiga välfärdstjänstområden som t.ex. utbildning och tandvård. En förutsättning för att medborgarna aktivt skall kunna välja mellan olika utförare är att de har god tillgång till information om möjligheterna att välja och om tjänsternas innehåll och kvalitet. är det ofta svårt för en enskild medborgare att ta reda på t.ex. vilka inriktningar som olika skolor erbjuder, andelen studenter som får jobb efter viss utbildning eller priser hos olika tandläkare. Den information om olika utförare av offentligt subventionerade tjänster som ges till medborgare och företag behöver bli bättre och enkelt tillgänglig i hela landet. Regeringen avser att som ett första steg kartlägga den information som tillhandhålls . 2.11Servicekontor nära medborgare och företag har de statliga myndigheterna allt mer koncentrerat sin verksamhet till större orter. Detta har kommit ur behovet av att effektivisera förvaltningen och har på så sätt varit positivt. är det viktigt att statliga myndigheter har en sådan lokal närvaro att de kan ge medborgare och företag en god service. Ett kostnadseffektivt sätt att upprätthålla servicen är att myndigheterna i högre grad samverkar. Regeringen avser att främja en ökad lokal samverkan och stimulera inrättandet av lokala servicekontor. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 2.12Bättre service för varje skattekrona genom elektronisk förvaltning Utvecklingen av elektronisk förvaltning skall göra det enklare för myndigheter att samverka och för medborgare och företag att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter gentemot förvaltningen. skall ha återtagit en ledande position när det gäller elektronisk förvaltning. Därigenom skall bidra till att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga ekonomi. Regeringen avser stärka styrningen av den förvaltningsgemensamma utvecklingen. Prioriterade insatsområden är utbyte av registerinformation, standardiserad informationshantering, säker kommunikation och dokumentation, gemensam finansiering av pilotprojekt, systematisk uppföljning och granskning. Inom insatsområdet utbyte av registerinformation kommer regeringen att uppdra åt bl.a. Verva att utveckla gemensamma principer för hur den statliga förvaltningens registerinformation enklare skall kunna utbytas. Inom insatsområdet standardiserad informationshantering kommer regeringen att föreslå ett antal åtgärder för att säkerställa att myndigheter vid övrig informationsöverföring och kommunikation använder sig av enhetliga format när det krävs. Det innebär bl.a. att gemensamma standarder, regelverk och arbetssätt skall utvecklas och att en bred tillämpning i statsförvaltningen skall säkerställas. Detta skall leda till ett effektivt informationsflöde inom och mellan myndigheter samt ge nya tjänster till medborgare och företag. Som en första åtgärd avser regeringen föreskriva att statliga myndigheter skall hantera sina inkommande och utgående fakturor elektroniskt senast från . Detta förväntas leda till besparingar på . En förordning om elektronisk fakturering bereds inom . ESV kommer att ges i uppdrag att samordna införandet. Inom insatsområdet säker kommunikation och dokumentation kommer regeringen tillse att statsförvaltningen i samverkan med kommuner och landsting utvecklar och tillämpar förvaltningsgemensamma specifikationer för elektronisk identifiering, signering, lagring samt sökning av elektroniska meddelanden och dokument. Specifikationerna kan ligga till grund för upphandling och utveckling av tekniska lösningar på marknaden. För att möjliggöra samverkan mellan olika tekniska system såväl nationellt som internationellt är det viktigt att kravspecifikationerna bygger på tillgängliga och öppna standarder. Inom insatsområdet gemensam finansiering av utvecklingsprojekt kommer regeringen att identifiera angelägna pilotprojekt som skall finansieras samordnat, utveckla former för en sådan finansiering samt fördela samordningsansvar för dessa projekt. De senaste årens IT- investeringar i den statliga förvaltningen skall kartläggas. Målet med åtgärderna är att en större andel av myndigheternas IT-investeringar skall komma andra i förvaltningen till del, varigenom en högre kostnadseffektivitet uppnås.