prop · GT03170 · 2006-03-21 00:00:00 — Samma gäller om ett avtal, som uppfyller lagens formella krav, inte har träffats när förhandlingsperioden har löpt ut. För att de särskilda bestämmelserna om medverkan skall tillämpas krävs dock att medverkan gällde på visst sätt i de deltagande juridiska personerna. Om förhandlingsdelegationen beslutat att avstå från eller avbryta förhandlingar om ett avtal skall dock referensbestämmelserna inte tillämpas. De skall inte heller tillämpas om inget avtal träffas efter nya eller återupptagna förhandlingar. Om bestämmelserna om medverkan skall tillämpas och det i de deltagande juridiska personerna finns mer än en form för medverkan, får förhandlingsdelegationen besluta vilken form som skall införas i europakooperativet. Om förhandlingsdelegationen inte fattar något sådant beslut, får de deltagande juridiska personerna besluta vilken form för medverkan som skall införas i europakooperativet. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen har berört frågan. 14 Jfr , Lagen om ekonomiska föreningar, En kommentar, tredje upplagan, 2002, s. 244. Skälen för regeringens förslag Allmänt om referensbestämmelsernas tillämplighet I direktivet, artikel 7.1 och 7.2, sägs att staterna är skyldiga att införa referensbestämmelser för arbetstagarinflytande i europakooperativ. Det följer också av direktivet i vilka fall dessa bestämmelser skall vara tillämpliga. I en bilaga till direktivet finns särskilda regler som utgör grunden för de referensbestämmelser som staterna är skyldiga att införa. Dessa regler är indelade i tre delar. Del 1 innehåller regler om hur arbetstagarrådet (i direktivet benämnt arbetstagarnas representations- organ) skall sammansättas. Del 2 innehåller bestämmelser om informa- tion och samråd och del 3 regler för medverkan. Enligt artikel 7.3 får varje medlemsstat besluta att dess referens- bestämmelser om medverkan inte skall tillämpas när europakooperativ bildas genom fusion. Regeringen kan inte finna något skäl för att undanta de europakooperativ som bildas genom fusion från systemet för med- verkan och föreslår därför att denna möjlighet inte skall utnyttjas. När det gäller innehållet i artikel 7.1 och 7.2 finns det inget alternativ till att föreslå en reglering som överensstämmer med direktivets innehåll. Referensbestämmelser om information och samråd föreslås därför och bör alltså bli tillämpliga i två fall. Parterna kan enas om att referens- bestämmelserna skall gälla. Referensbestämmelserna skall även bli tillämpliga när förhandlingsperioden har gått ut utan att parterna enats om ett avtal om arbetstagarinflytande i europakooperativet och för- handlingsdelegationen inte beslutat att avstå från dylikt inflytande. Avtalet måste uppfylla lagens formella krav. Om så inte är fallet skall referensbestämmelserna alltså tillämpas. Referensbestämmelser om medverkan föreslås också införas och bör bli tillämpliga dels om parterna enas om att tillämpa dem dels om ovan angivna referensbestämmelserna för information och samråd skall tillämpas och därutöver ytterligare förutsättningar är uppfyllda. Dessa ytterligare förutsättningar är olika beroende av på vilket sätt europa- kooperativet bildas. I fall då europakooperativ bildas genom ombildning skall reglerna om medverkan gälla om rätt till medverkan fanns i det företag som ombildas. I de fall då europakooperativ bildas genom fusion skall referens- bestämmelserna om medverkan gälla om rätt till medverkan omfattade av arbetstagarna i de deltagande juridiska personerna, eller om rätt till medverkan fanns i någon deltagande juridisk person men omfattade en mindre andel än av arbetstagarna i de deltagande juridiska personerna och förhandlingsdelegationen beslutar att rätt till medverkan skall finnas. I de fall ett europakooperativ bildas på annat sätt än genom ombildning eller fusion, är den avgörande procentsatsen 50 i stället för 25. I övrigt skall samma förutsättningar gälla. Referensbestämmelserna för medverkan bör naturligtvis bli tillämpliga när förhandlingsperioden löper ut utan att något avtal ingås även i de fall lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ blir tillämplig på ett europakooperativ efter att kooperativet har registrerats. avsnitt 5.2.5 förslagit att relevanta regler anpassas så att de blir tillämp- Prop. 2005/06:170 liga även för dylika fall. Avstående från arbetstagarinflytande enligt lagens reglering Av direktivets artikel 3.6 fjärde stycke följer att om en förhandlings- delegation tidigare beslutat att avstå från arbetstagarinflytande i europa- kooperativet, så skall detta beslut gälla så länge inte parterna enas om ett avtal om arbetstagarinflytande. Referensbestämmelserna skall alltså inte tillämpas om förhandlingarna återupptas men inget avtal träffas. En bestämmelse med denna innebörd bör införas i svensk lag. Vad som gäller om det i de deltagande juridiska personerna finns olika for- mer för medverkan Om det bland de deltagande juridiska personerna förekommer mer än en form för medverkan, skall enligt artikel 7.2 sista stycket förhandlings- delegationen besluta vilken form som skall införas i europakooperativet. En sådan bestämmelse föreslås därför. Varje medlemsstat får enligt direktivet, artikel 7.2 sista stycket, fast- ställa bestämmelser som skall tillämpas för europakooperativ registrerat inom dess territorium, om förhandlingsdelegationen inte fattar något beslut därom. Regeringen anser att denna möjlighet bör utnyttjas, efter- som det framstår som mindre lämpligt att inget beslut fattas. Det är lämpligt att parterna i de pågående förhandlingarna om ett avtal får disponera över denna fråga. För det fall förhandlingsdelegationen inte fattar ett sådant beslut, bör därför de deltagande juridiska personerna få besluta vilket system som skall tillämpas. Detta kan även vara ett på- tryckningsmedel för att förmå förhandlingsdelegationen att fatta ett beslut i frågan. Medverkan i direktivets mening kan förekomma i två olika former. Den ena formen för medverkan ger arbetstagarna rätt att välja eller utse ledamöter till något organ i bolaget. Den andra formen för medverkan ger arbetstagarna rätt att föreslå kandidater eller framföra invändningar mot befintliga kandidater inför val av ledamöter som sedan sker i annan ordning. Den senare formen för medverkan förekommer, i vart fall med utgångspunkt i de stater som var medlemsstater före utvidgningen , enbart enligt holländsk rätt. Regeringens förslag: Regler införs om fördelning av platser i arbets- tagarrådet mellan arbetstagare i de olika EES-staterna och fördelning mellan arbetstagare i i huvudsak i överensstämmelse med reglerna om förhandlingsdelegationen. Även ledamöterna från i arbetstagarrådet utses på samma sätt som till förhandlingsdelegationen dock med den skillnaden att dels enbart arbetstagare i företagen och filialerna i är valbara, dels att enbart arbetstagarorganisationer ges rätt att välja ledamöterna. Ledamöternas representativitet skall fastställas enligt samma mönster som föreslås för att fastställa representativiteten för leda- möterna till de ordinarie platserna för arbetstagare i i för- handlingsdelegationen. skall underrättas om arbetstagarrådets samman- sättning. skall själv fastställa sin arbetsordning. sammansättning skall omprövas en gång . kan utse ett arbetsutskott. Promemorians förslag: Stämmer i huvudsak överens med re- geringens. Remissinstanserna: i (LO) och () är positiva till att förslaget anknyter till den svenska arbetsmarknadsmodellen med bland annat fackliga organisationer som representanter för de anställda och efter samma modell som valdes vid regleringen för europabolag. Jämställd- hetsombudsmannen (JämO) anser att det i lagen bör finnas ett krav på att arbetstagarorganisationerna skall nominera både kvinnor och män. Skälen för regeringens förslag Geografisk fördelning av platserna i arbetstagarrådet Ett arbetstagarråd skall inrättas för att företräda arbetstagarna i förfaran- den om information och samråd. Enligt direktivet, bilagan del 1 e, skall platserna i arbetstagarrådet, på samma sätt som till förhandlings- delegationen, fördelas mellan arbetstagarna i de olika staterna med en plats för varje påbörjad tiondel som arbetstagarna från den staten utgör av den totala arbetsstyrkan i företagsgruppen. En regel med motsvarande innehåll bör införas i svensk lag. Hur ledamöterna från skall utses Sedan platserna i arbetstagarrådet fördelats mellan arbetstagare från olika stater, dvs. det fastställts hur många platser som tilldelats arbetstagare i varje stat, skall ledamöter väljas enligt nationell lagstiftning eller praxis, bilagan del 1b. Valbara är enbart arbetstagare i företag och filialer. Ledamöterna skall väljas av arbetstagarrepresentanter eller om inte sådana finns av samtliga arbetstagare, bilagan del 1 a. Den metod som används för att utnämna, utse och välja arbetstagarrepresentanter bör eftersträva en jämn könsfördelning, bilagan del 1 b. Till skillnad från vad som är fallet vid fördelning av platserna till för- handlingsdelegationen, föreskriver inte direktivet att platserna i arbets- tagarrådet skall fördelas mellan arbetstagarna vid de olika nationella företagen eller filialerna i någon särskild ordning. Det finns inte heller någon uppdelning i ordinarie platser och extraplatser. Regeringen anser därför att platserna bör tilldelas arbetstagarna i respektive företag och filialer med en plats per enhet i fallande ordning efter antalet arbetstagare i företag och filialer. Om de arbetstagarorganisationer som skall utse ledamöterna i något fall skulle anse att en annan fördelning mellan arbetstagarna i företag och filialer i skulle vara lämpligare bör organisationerna ges möjlighet att avvika från denna fördelning. Leda- möter bör sedan utses enligt i huvudsak samma metod som förordats för utseende av ledamöter för arbetstagare i till förhandlings- delegationen. På den svenska arbetsmarknaden finns av tradition ett system där arbetstagarnas kollektiva rättigheter tillvaratas genom de fackliga organi- sationerna. I detta fall är det, till skillnad mot vad som är fallet när det gäller utseende av ledamöter till förhandlingsdelegationen, inga intressen utom arbetstagarnas kollektiva rättigheter som skall tillvaratas via leda- möterna. Jämför avsnitt 5.5.4. Med tanke på den höga organisations- graden hos arbetstagare i , bör det i detta fall inte göras något av- steg från den etablerade uppfattningen att kollektiva rättigheter bör till- varatas av de fackliga organisationerna. Om kollektivavtal finns i förhållande till något eller några av företagen eller filialerna i , bör de kollektivavtalsbärande organisationerna utse samtliga ledamöter på samma sätt som till förhandlingsdelegationen. Om inget kollektivavtal finns i den del av företagsgruppen som är belägen i , bör i stället de arbetstagarorganisationer som har medlemmar i något av företagen eller filialerna välja samtliga ledamöter för arbetstagarna i . Om organisationerna inte kan enas bör den största organisationen utse ledamöterna. Valbara bör på grund av direktivets reglering i den delen, enbart vara arbetstagare i företag och filialer i . JämO anser att lagen bör innehålla ett krav på att fackföreningar som utser ledamöter till arbetstagarrådet skall nominera både kvinnor och män. Av samma skäl som regering redan anfört, se avsnitt 5.5.4, anser den dock inte att det i lagen bör anges att de svenska ledamöterna i arbetstagarrådet skall vara till lika delar män och kvinnor. I de svenska jämställdhetssträvandena ligger naturligtvis att en så jämn könsfördel- ning som möjligt skall gälla bland de ledamöter som representerar arbetstagare från . Utgångspunkten bör dock vara att de fackliga organisationer som skall utse ledamöter på frivillig väg beaktar detta. Ledamöternas representativitet bör fastställas så att de i första hand före- träder arbetstagarna i det företag eller den filial som tilldelats platsen. Om inte arbetstagarna i alla företag och filialer blir direkt representerade, bör de arbetstagare som inte blivit direkt representerade fördelas så lika Prop. 2005/06:170 som möjligt mellan antalet ledamöter. Om flera ledamöter utses för något företag eller någon filial bör dessa ledamöter företräda lika många arbetstagare var. Om antalet arbetstagare inte är jämnt delbart med an- talet ledamöter som företräder dem, får de fördelas så att fördelningen mellan ledamöterna blir så jämn som möjligt. Enligt direktivet, bilagan del 1 f, skall europakooperativet underrättas om arbetstagarrådets sammansättning. Motsvarande regel bör införas i svensk rätt. skall själv fastställa sin arbetsordning, bilagan del 1 d. Motsvarande regel bör införas i svenska rätt. Omprövning av arbetstagarrådets sammansättning Varje medlemsstat är enligt direktivet, bilagan del 1 b, skyldig att fast- ställa regler som säkerställer att antalet ledamöter och tilldelade platser anpassas med hänsyn till förändringar inom europakooperativet och dess dotterföretag och filialer. Detta bör lämpligen ske genom att arbetstagar- rådets sammansättning omprövas minst en gång för det fall inte arbetstagarrådet och europakooperativet enats om något annat. Inrättande av ett arbetsutskott Enligt direktivet, bilagan del 1 c, skall ett särskilt utskott bestående av högst tre ledamöter utses, om arbetstagarrådets storlek medger detta. Det utskott som beskrivs i direktivet brukar i svenskt språkbruk kallas arbets- utskott. Regeringen föreslår att den benämningen används i den svenska lagen. Det framgår inte av direktivet hur stort ett arbetstagarråd skall vara för att ett arbetsutskott skall inrättas. Med hänsyn till hur ett arbetstagarråd skall sammansättas måste det alltid bestå av minst tio ledamöter. I de flesta fall kommer det att bestå av fler än tio ledamöter. Ett arbetstagar- råd kan bestå av färre än tio ledamöter enbart i de fall då arbetstagarna i någon eller några delar av koncernen inte utser några ledamöter. Regeringens förslag: har rätt till information från och samråd med europakooperativet i frågor som -rör europakooperativet, -rör dotterföretag eller filialer belägna i en annan EES-stat än den där europakooperativet har sitt säte, eller -faller utanför beslutsbefogenheterna för de beslutsfattande orga- nen i en enskild EES-stat. En reglering av vad som avses med information och samråd införs. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag Enligt direktivet, bilagan del 2 a, skall arbetstagarrådets behörighet begränsas till att omfatta frågor som rör själva europakooperativet eller rör något av de dotterföretag eller filialer som är belägna i en annan medlemsstat eller faller utanför befogenheterna för de beslutsfattande organen i en enskild medlemsstat. Regeringen anser att en bestämmelse med motsvarande innehåll bör införas i den svenska lagen. Begreppet information definieras i direktivet, artikel 2 i, som information till det organ som representerar arbetstagarna och/eller arbetstagar- representanterna från europakooperativets behöriga organ, om frågor som rör själva europakooperativet eller vilket som helst av dess dotter- företag eller driftsställen belägna i en annan medlemsstat eller om frågor som faller utanför de lokala beslutsorganens befogenheter i en enda medlemsstat. Informationen skall lämnas , på ett sätt och med ett innehåll som ger arbetstagarrepresentanterna möjlighet att göra en noggrann bedömning av eventuella konsekvenser samt, när så är lämpligt, förbereda samråd med europakooperativets behöriga organ. Definitionen av information i detta direktiv överensstämmer med mot- svarande definition i europabolagsdirektivet. Definitionen är allmänt hållen och uttrycker enbart den huvudsakliga principen att information skall lämnas så att den blir meningsfull. Benämningen information används i direktivet för en av de mekanis- mer genom vilka arbetstagarrepresentanterna kan utöva ett inflytande på beslut som fattas av europakooperativet. Samma benämning används dock i en mer allmän betydelse avseende skyldigheten att lämna infor- mation eller uppgifter för att ett särskilt förhandlingsorgan eller en för- handlingsdelegation skall kunna inrättas. Det mest ändamålsenliga får därför anses vara att bland referensbestämmelserna införa en materiell regel som upplyser om de kriterier som enligt direktivet skall gälla för den information som är en del av det arbetstagarinflytande som enligt direktivet skall förekomma i europakooperativ. Begreppet samråd definieras i direktivet, artikel 2 j, som upprättande av en dialog innefattande utbyte av åsikter mellan det organ som represen- terar arbetstagarna och europakooperativets behöriga organ. Samrådet skall ske , på ett sätt och med ett innehåll som ger arbets- tagarrepresentanterna möjlighet att, på grundval av tillhandahållen in- formation, lämna synpunkter på det behöriga organets planerade åtgärder vilka kan beaktas i europakooperatives beslutsprocess. Definitionen av samråd i detta direktiv överensstämmer med mot- svarande definition i europabolagsdirektivet. Definitionen innehåller inga detaljer avseende de olika stegen i samrådsförfarandet eller avseende eventuella tidsfrister. Definitionen är i stället begränsad till att fastställa principen att samrådet skall ske på ett sätt som gör detta meningsfullt. Information och samråd har ett så nära samband att de bör beskrivas på likartat sätt och i anslutning till varandra. En materiell regel bör därför införas även för vad samråd innebär när referensbestämmelserna är tillämpliga. 5.8.4Rätt till information och samråd vid möten med europa- kooperativet Regeringens förslag: skall minst en gång sammanträffa med arbetstagarrådet och informera och samråda om företagets verksamhetsutveckling och framtidsplaner. Inför mötet skall europakooperativet förse arbetstagarrådet med vissa handlingar. Mötet skall särskilt handla om vissa uppräknade frågor. skall även lämna information till arbetstagar- rådet och i vissa fall vid möten informera och samråda om särskilda omständigheter som påverkar arbetstagarnas intressen i betydande ut- sträckning. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: har anfört att uppräkningen, av vilka frågor möten för information och samråd skall handla om, bör kompletteras med en punkt som gäller systematiskt arbetsmiljöarbete. Allmän rätt till information och samråd Enligt direktivet, bilagan del 2 b, har arbetstagarrådet rätt till minst ett möte för information och samråd med europakooperativet. Denna rätt föreligger oberoende av om det därutöver inträffar sådana Prop. 2005/06:170 särskilda omständigheter som kan ge anledning till ytterligare informa- tion och samråd enligt bilagan del 2 c. Det årliga mötet skall särskilt handla om vissa uppräknade frågor. I direktivets bilaga, del 2 b, anges att europakooperativet skall förse arbetstagarrådet med dagordningar för mötena i förvaltnings-, eller i förekommande fall, lednings- och tillsynsorganen, samt kopior av alla handlingar som förelagts föreningsstämman. Bestämmelsernas innehåll bör införas i den svenska lagen. Det årliga mötet skall särskilt handla om a)föreningsstrukturen, b)den ekonomiska och finansiella situationen, c)den förväntade utvecklingen av affärsverksamheten och av pro- duktionen och försäljningen, d)sysselsättningsläget och den förväntade utvecklingen, e)investeringar, f)betydande organisationsförändringar, g)införande av nya arbetsmetoder eller produktionsprocesser, h)produktionsöverföringar, i)fusioner, j)nedläggningar av verksamheter eller betydande nedskärningar av verksamheter, k)kollektiva uppsägningar, och l)initiativ som rör företagens sociala ansvar. har anfört att uppräkningen bör kompletteras med en punkt som gäller systematiskt arbetsmiljöarbete. Direktivet är inte något minimidirektiv och nationella regler som genomför direktivet bör därför inte avvika från de ramar som anges i direktivet. Att de särskilda reglerna för arbetstagarinflytande i europakooperativ skall gälla hindrar dock inte att även andra svenska regler t.ex. arbetsmiljölagens skall tillämpas när svensk rätt skall gälla (jämför avsnitt 6.2). Regeringen föreslår därför inte något tillägg i form av en punkt om systematiskt arbetsmiljöarbete. Rätt till information och samråd avseende särskilda omständigheter Enligt direktivet, bilagan del 2 c, skall arbetstagarrådet utöver den all- männa informationen enligt bilagan del 2 b ha rätt till information om sådana omständigheter som påverkar arbetstagarnas intressen i betydande utsträckning. eller i brådskande fall det särskilda ut- skottet skall ha rätt att sammanträffa med företaget för information och samråd i frågan. I de fall företaget överväger att inte handla i överens- stämmelse med den åsikt arbetstagarrådet framför, skall arbetstagarrådet ha rätt till ett ytterligare möte med företaget i frågan. Detta andra möte skall syfta till att nå enighet mellan parterna. En bestämmelse med mot- svarande innehåll bör införas i den svenska lagen. Regler för arbetstagarrådet och arbetsutskottet Regeringens förslag: och arbetsutskottet får biträdas av experter som de själva utser. Ledamöterna i arbetstagarrådet skall, i den utsträckning det är nöd- vändigt för att de skall kunna fullgöra sina uppgifter, ha rätt till ledig- het för utbildning med bibehållna anställningsförmåner. Ledamöterna i arbetstagarrådet skall, med beaktande av eventuell tystnadsplikt, underrätta representanter för arbetstagarna i europa- kooperativet och dess dotterföretag och filialer om innehållet i och resultatet av informations- och samrådsförfarandet. efter det att arbetstagarrådet har inrättats, skall det pröva om förhandlingar skall inledas för att sluta ett avtal om arbetstagar- Om förhandlingar inleds men inget avtal ingås skall reglerna om vad som gäller om avtal inte träffas fortsätta att tillämpas. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag Experthjälp i arbetstagarrådet och arbetsutskottet Enligt direktivet, bilagan del 2 f, får arbetstagarrådet och arbetsutskottet biträdas av experter som de själva utser. överföras i den svenska lagen. Rätt till utbildning för ledamöterna Enligt direktivet, bilagan del , skall ledamöterna ha rätt till ledighet utan löneavdrag för den utbildning som är nödvändig för att de skall kunna utföra sina uppdrag. Bestämmelsen bör införas och utformas så att ledamöterna har rätt till nödvändig ledighet med bibehållna anställnings- Av direktivet, bilagan del 2 d, följer att staterna får fastställa regler för ordförandeskapet vid informations- och samrådsmöten. förandet av europabolagsdirektivet bedömdes det inte finnas behov av några sådana regler (se prop. 2003/04:122 s. 73). att någon annan bedömning bör göras i detta ärende. Enligt direktivet, bilagan del 2 e, skall arbetstagarrådet informera före- trädare för arbetstagarna i europakooperativet, dess dotterföretag och innehållet i och resultatet av informations- och samråds- Reglerna om tystnadsplikt måste därvid beaktas. 2005/06:170 sen bör införas i den svenska lagen. rätt att påkalla avtalsförhandlingar Enligt direktivet, bilagan del , skall arbetstagarrådet efter att det har inrättats pröva om förhandlingar om ett avtal om arbetstagar- inflytande skall inledas. Om förhandlingar inleds skall arbetstagarrådet företräda arbetstagarna i dessa. Om inget avtal har ingåtts när förhand- lingsperioden har löpt ut, skall referensbestämmelserna gälla även i fort- sättningen. Bestämmelsen bör införas i den svenska lagen. 5.8.6Kostnader för arbetstagarrådets verksamhet Regeringens förslag: och arbetsutskottet har rätt att på europakooperativets bekostnad sammanträda enskilt inför möten med företaget. Därutöver har arbetstagarrådet rätt att på europa- kooperativets bekostnad sammanträda enskilt ytterligare en gång .