prop · GT031d6 · 2006-01-01 00:00:00 — Säkerhetspolisens årliga redovisning av den egna verksamheten och dess resultat har förbättrats och förtydligats jämfört . Den utvecklingen bör fortsätta eftersom karaktären på Säkerhetspolisens verksamhet ställer stora krav på redovisningen för att det skall vara möjligt att bedöma resultatet. Inom verksamhetsgrenen kontraspionage är svårigheterna att mäta och följa upp resultat tydliga. Arbetet är till stor del förebyggande till sin karaktär och det är därför svårt att värdera effekterna av Säkerhetspolisens arbete mot den olovliga och olagliga underrättelseverksamheten i landet. Säkerhetspolisens redovisning ger ändå vid handen att myndigheten har stor kunskap om de främmande nationer och individer som bedriver underrättelseverksamhet i . Genom olika insatser har Säkerhetspolisen också aktivt lyckats förebygga och avbryta olaglig underrättelseverksamhet mot och svenska intressen. Utöver dessa mer konkreta resultat redovisar Säkerhetspolisen en rad åtgärder där det antas att en förebyggande effekt på underrättelseverksamheten har uppnåtts. Här är det angeläget att Säkerhetspolisen utvecklar metoder för att kunna presentera analyser av exempelvis vilka arbetsmetoder Säkerhetspolisen bedömer har haft bäst effekt och hur man avser att utveckla dessa för att på så sätt kunna ge en mer tydlig bild av vilka resultat som uppnåtts för det brottsförebyggande arbetet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Kontraterrorism är ett fortsatt prioriterat område för Säkerhetspolisen. Verksamheten har lett till flera positiva resultat, dels i form av framgångsrika förebyggande åtgärder, dels i konkreta ärenden som lett till åtal och fällande dom. Internationella kontakter och informationsutbyte är en viktig förutsättning för ett fortsatt framgångsrikt arbete med att förhindra och förebygga terrorism, i och internationellt. Det finns också ett behov i andra länder av den kunskap Säkerhetspolisen besitter. Regeringen anser det vara prioriterat att Säkerhetspolisen även fortsättningsvis deltar aktivt i det internationella samarbetet med brottsbekämpande myndigheter och säkerhets- och underrättelsetjänster. Inom författningsskyddet har Säkerhetspolisens arbete lett till att man har en god bild av den politiska extremismens struktur och arbetssätt. Denna kunskap var exempelvis av stort värde i samband med demonstrationen i där Säkerhetspolisen framgångsrikt tillsammans med den öppna polisen och andra samarbetspartners bidrog till att evenemanget förlöpte utan våldsyttringar. Författningsskydd är en verksamhetsgren som under en följd av år fått minskade resurser till förmån för i första hand terrorismbekämpning och personskydd. Därutöver har den lagmässiga grunden för informationsinhämtning förändrats . Detta har enligt Säkerhetspolisen lett till att författningsskyddet inte kunnat bibehålla den tidigare nivån på uppföljning av inhemsk extremism. Med hänsyn till rådande omvärldsläge är det naturligt att resurser överförts från författningsskydd till terrorbekämpning. Mot bakgrund av hur Säkerhetspolisen beskriver bristerna i uppföljning av inhemsk extremism som en följd av detta är det dock angeläget att Sä- kerhetspolisen i sitt arbete med att utveckla metoder hittar vägar att säkerställa en god uppföljning även på det här området. När det gäller svårigheterna beträffande informationsinhämtning i förebyggande syfte som nämnts ovan är det en fråga som utretts inom inom ramen för ett uppdrag om preventiva tvångsmedel. Ar- betet har redovisats (Ds 2005:21) och de förslag som presenterats bereds nu i . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 De ökade resurserna till personskyddet och de organisatoriska förändringarna som genomförts innebär en betydande förstärkning av verksamheten. Den centrala statsledningens möjlighet att utföra sina uppgifter under lugna och trygga former är ytterst en förutsättning för det demokratiska styrelseskicket i och det är därför angeläget att kvaliteten i hotbildsbedömningar kan upprätthållas och att samarbete med den öppna polisen ytterligare fördjupas. Allmänt om verksamhetsområdet och mål Polisens mål för verksamhetsgrenen Utredning och lagföring var att fler brott skall leda till lagföring och kvaliteten skall höjas på den brottsutredande verksamheten. Mycket har gjorts inom polisen för att ytterligare utveckla den utredande verksamheten. Utöver det arbete som redan gjorts kommer en utökad användning av DNA-tekniken och ett fortsatt metodutvecklingsarbete inom ramen för mängdbrottsprojekt att leda till ytterligare förbättrade förutsättningar för polisen att klara upp brott. Det finns dock fortfarande utrymme att förbättra polisens brottsutredande verksamhet så att väsentligt fler brott kan upp. /05 omorganiserades åklagarväsendet. Reformen innebar att den centrala förvaltningsmyndigheten och de sex regionala åklagarmyndigheterna inom åklagarorganisationen, dvs. med undantag för , avvecklades och bildade en myndighet . När verksamhetsresultatet bedöms används därför genomgående beteckningen åklagarorganisationen. I övriga avsnitt används namnet . mål för verksamheten inom Utredning och lagföring var att lagföringen skall öka och kvaliteten på brottsutredningsverksamheten och processföringen skall höjas. har använt stora resurser till att bekämpa vålds- och narkotikabrott, ekonomisk brottslighet och miljöbrottslighet. Dessa brottstyper utgjorde sammanlagt av det totala antalet avslutade ärenden. förbrukade , eller , av de tillgängliga resurserna för att bekämpa dessa brottstyper. mål för verksamheten inom verksamhetsområdet och lagföring var att fler brott skall leda till lagföring och kvaliteten skall höjas på brottsutredningsverksamheten och processföringen. För att skapa ännu bättre förutsättningar för en vidareutveckling av ekobrottsbekämpningen har regeringen beslutat att tillkalla en särskild utredare för att genomföra en översyn av (dir. 2005:92). Kriminalvårdens mål för verksamheten inom Utredning och lagföring var att antalet intagna i häkte med verkställbar dom, s.k. verkställighetsfall skall minska samt att insatserna för att motivera intagna till olika åtgärder för att komma ifrån kriminalitet och droger, inom ramen för den möjlighet som häktesinstitutet medger, skall ha fortsatt hög prioritet. Kriminalvårdens huvuduppgifter utöver häktesverksamheten är att verkställa påföljderna fängelse, skyddstillsyn och villkorlig dom med samhällstjänst, att ansvara för övervakningen av villkorligt frigivna och de som står under intensivövervakning med elektronisk kontroll samt att utföra särskilda personutredningar i brottmål. Kriminalvården ombesörjer dessutom transporter såväl för den egna verksamheten som för vissa andra myndigheters räkning. För verksamhet utöver häktesverksamheten se avsnitt 3.5.4 Verkställighet av påföljd. Regeringen konstaterar att kriminalvården inte uppnått målet att minska antalet intagna med verkställbar dom i häkte. Det är främst bristen på slutna anstaltsplatser som fått återverkningar på möjligheten att placera ut intagna med verkställbara domar från häkte till anstalt. Regeringens särskilda satsning på att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter, för vilken avsatts ytterligare , har genom uppsökande verksamhet på landets häkten nått ett betydande antal häktesklienter. Regeringen vill dock understryka vikten av att arbetet med att bekämpa narkotikamissbruk ges fortsatt hög prioritet. En översyn av de regler som gäller för behandlingen av häktade och anhållna m.fl. har aktualiserats på grund av den översyn av lagstiftningen om verkställighet av påföljder som pågår. En sådan översyn av häkteslagstiftningen är angelägen, då det finns ett starkt behov av en enhetlig reglering av hela kriminalvårdens verksamhet. Regeringen har mot denna bakgrund tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utarbeta ett förslag till en ny häkteslag. Uppdraget skall redovisas . Regeringen har vidare under innevarande år gett en särskild utredare i uppdrag att se över placeringen av förvarstagna enligt utlänningslagen (1989:529). I uppdraget ingår bl.a. att överväga behovet av lagändringar för att förvarstagna skall placeras på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. Uppdraget skall redovisas . rättspsykiatriska verksamhet syftar till att på begäran av domstol utföra rättspsykiatriska undersökningar av misstänkta gärningsmän. Målen för den rättspsykiatriska verksamheten var följande. De rättspsykiatriska undersökningarna skall präglas av hög kvalitet. Undersökningarnas omfattning skall anpassas efter det behov av information som uppdragsgivaren har i varje enskilt fall. Undersökningsenheterna skall erbjuda god omvårdnad och tillgodose kraven på samhällsskydd. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Vid verkets rättsmedicinska avdelningar utförs bl.a. rättsmedicinska obduktioner samt kroppsundersökningar av levande personer. Målet för den rättsmedicinska verksamheten var att de rättsmedicinska undersökningarna skall präglas av hög kvalitet och anpassas efter det behov av information som uppdragsgivaren har i varje enskilt fall. Inom verkets rättskemiska verksamhet utförs alkohol- och drogbestämningar och analyser för rättsmedicin. Följande mål gällde för den rättskemiska verksamheten. De rättskemiska undersökningarna skall präglas av hög kvalitet. Undersökningarnas omfattning skall anpassas efter det behov av information som uppdragsgivaren har i varje enskilt fall. Huvuduppgiften för den rättsgenetiska verksamheten är faderskapsundersökningar. Målet för verksamheten var att de rättsgenetiska undersökningarna skall präglas av hög kvalitet och att de skall svara mot uppdragsgivarnas behov. Regeringen har för verksamhet satt upp följande mål som gällde för alla fyra verksamhetsgrenarna. Verksamheten skall bedrivas med respekt för de undersöktas personliga integritet. Till gagn för verksamheten skall bedriva och stödja ett aktivt forsknings- och utvecklingsarbete. skall vidare, där så är lämpligt och där verksamheten kan skapa särskilda förutsättningar för det, vinnlägga sig om att bidra till det brottsförebyggande arbetet. Närmare om måluppfyllelsen inom verksamhetsgrenen Utredning och lagföring Antalet brottsärenden som kommit in till polismyndigheterna har minskat något till totalt 1 222 000 ärenden jämfört med 1 228 000 ärenden . Minskningen är något tydligare när trafikbrottsärenden räknas bort. har antalet utredningstimmar ökat i förhållande till 2003. Polisens kostnader för verksamhetsgrenen utredning och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 lagföring uppgick till 2004. Antalet våldsbrottsärenden har fortsatt att öka i det närmaste linjärt medan tillgrepps- och skadegörelseärenden har minskat något. De flesta polismyndigheterna har fått en minskad ärendebalans , detta gäller även ärenden äldre än . Enligt beror de minskade balanserna främst på en minskning vid polismyndigheterna i och i . Antalet ärenden i balans har minskat från 142 2003 till 141 2004. Antalet ärenden redovisade från polisen till åklagare har ökat jämfört med . Ett ärende kan innehålla flera brottsmisstankar. Polisen överlämnade ca 490 000 brottsmisstankar till åklagarorganisationen . Det var en ökning med ca 16 750 (3,) brottsmisstankar jämfört med . totala ärendebalans ökade 2004 med till ca 55 400 ärenden. I denna balans ingår, förutom åklagarnas egna balanser om ca 6 400 ärenden, ca 22 650 ärenden hos polisen för utredning och ca 26 350 hos domstol i avvaktan på huvudförhandling och dom. avslutade åklagarna ca 8 900 fler brottsmisstankar än vad som kom in. Det ligger i stort sett i linje med utvecklingen . Polisens utredningsverksamhet har utvecklats positivt och åklagarorganisationen har på ett effektivt sätt hanterat den ökade ärendetillströmningen från polisen. Fortsatta insatser är dock viktiga för att den brottsutredande verksamheten kontinuerligt skall förbättras. har efterfrågan på rättspsykiatriska undersökningar (RPU) ökat kraftigt. ökade antalet RPU och antalet intyg enligt 7 § lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. (§ 7-intyg) . Från föregående år minskade dock antalet RPU och antalet § 7-intyg . talet RPU är tydlig men antalet § 7-intyg verkar fortfarande vara stabilt på nivån ca 1 900 intyg . Inom rättsmedicinska verksamhet har antalet rättsmedicinska dödsfallsundersökningar legat omkring 5 000 . Kroppsundersökningar av levande personer är en ärendetyp som har ökat , så även 2004. Förändringarna är enligt en följd av ett ökat antal våldsbrott och en större efterfrågan från polisen på verkets undersökningar. Sedan lagstiftning om drograttfylleri trädde i kraft har antalet ärenden inom rättskemiska verksamhet ökat kraftigt. ökade det totala antalet ärenden . Det totala antalet ärenden uppgick till närmare 87 000. handlade och besvarade rättsgenetiska avdelning 1 961 ärenden (i huvudsak faderskapsundersökningar) vilket är en marginell minskning jämfört med föregående år. Efterfrågan på undersökningar och utredningar är fortsatt hög, vilket ställer höga krav på effektivitet i verksamheten. har dock klarat av att möta den ökade efterfrågan med bibehållande av hög kvalitet och utan att handläggningstiderna har ökat i någon större omfattning. Inom vissa områden har handläggningstiderna minskat (se nedan och Kvalitetsarbete). I rättskedjan består polisens bidrag till lagföringen bl.a. av antalet gärningsmän som kan knytas till begångna brott och antalet ärenden som redovisas till åklagare. har antalet ärenden redovisade till åklagare fortsatt att öka, från 197 2003 till 202 850 ärenden. Även andelen ärenden som redovisats till åklagare i förhållande till ärenden som kommit in har ökat något, från 2004. Lagföring genom ordningsbot har fortsatt att öka till 272 000 förelägganden. Uppklaringsprocenten var , varav utgjordes av personuppklarade brott och var s.k. tekniskt uppklarade brott där ingen gärningsman lagförts för någon brottslig gärning. Benämningen teknisk uppklaring används t.ex. när det visar sig att gärningen inte varit brottslig eller att gärningsmannen inte varit straffmyndig. Ett flertal polismyndigheter har förbättrat sin personuppklaring , men är skillnaderna mellan likvärdiga polismyndigheter stora både när det gäller totalt antal uppklarade brott och när det gäller andelen personuppklarade brott. anger i årsredovisningen att lagföringen ökar för allvarliga våldsbrott och narkotikabrott. Antalet personuppklarade våldsbrott var högre 2004 jämfört med , vilket är positivt. Däremot har antalet tillgrepps- och skadegörelsebrott redovisade till åklagare minskat kraftigt . Detta har lett till en omfattande minskning av personuppklaringen och lagföring i den vidare rättskedjan för dessa brott enligt . För att effektivisera polisens hantering av mängdbrottsligheten och öka personuppklaringen arbetar med projektet utredningskoncept som bl.a. syftar till att varaktigt effektivisera utredningsverksamheten lokalt och därmed öka lagföringen. Projektet genomfördes i nära samverkan med polismyndigheterna, personalorganisationerna och Riksåklagaren. genomfördes även särskilda insatser i form av nationella utredningsdagar. Sammanlagt 7 400 vardagsbrott slutredovisades , varav 2 900 ärenden redovisades till åklagare. lagföringsandel, dvs. andelen lagförda misstänkta personer i förhållande till samtliga misstänkta med avslutade beslut, var totalt sett 2004. I begreppet lagföring ingår beslut om åtal, strafföreläggande och åtalsunderlåtelse. Resultatet är något bättre än 2003 (). Antalet lagförda misstänkta personer har ökat med 6 000 () 2004 till ca 120 000. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Det är positivt att personuppklaringen har ökat något. Regeringen anser dock att personuppklaring inte är tillräckligt. Därför är frågan om att kraftigt öka personuppklaringen av brott en av de viktigaste uppgifterna för polisen. De stora skillnaderna i personuppklaring mellan polismyndigheterna tyder på att det finns utrymme för effektiviseringar inom polisens brottsutredande verksamhet samt behov av fortsatt metodutveckling. En annan viktig åtgärd för att öka personuppklaringen av brott är att förebygga svårutredda mängdbrott som exempelvis stölder, skadegörelse och olika bilbrott. På så vis är det möjligt att frigöra utredningsresurser till brott som har bättre förutsättningar för personuppklaring. och polismyndigheterna bedriver ett omfattande metodutvecklingsarbete för att förbättra den brottsutredande verksamheten och öka lagföringen. För att ytterligare förbättra polisens förutsättningar att klara upp brott krävs att fler gör mer i den brottsutredande verksamheten, dvs. varje enskild polis som arbetar med händelsestyrd eller planlagd operativ verksamhet bör få bättre förutsättningar att genomföra fler delar i utredningsprocessen. Fler poliser bör få möjlighet att ansvara för utredningar av mängdbrottskaraktär från de inledande utredningsåtgärderna till att utredningen överlämnas till åklagare. På så vis kommer antalet överlämnanden mellan olika befattningshavare under en förundersökning att minska. En förbättrad utredningsprocess gör det möjligt att frigöra utredningsresurser som används för att korrigera felaktigheter som uppstått under förundersökningen, genom t.ex. brister i förhör eller dokumentation av skador. Det krävs i regel större resurser att åtgärda brister i efterhand än att vidta åtgärder för att arbetsuppgiften skall utföras rätt från början. lagföring har , liksom , legat . Antalet lagförda personer har dock även 2004 ökat något trots att åklagarnas arbetsbelastning ökat i form av ett högre antal ärenden. Den målsättning som regeringen ställt upp för åklagarorganisationen 2004 är uppfylld. Som regeringen tidigare uttalat är dock en lagföringsandel på ett alltför lågt resultat. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 bete med att öka lagföringsandelen måste därför fortsätta med oförminskad styrka. var medelgenomströmningstiden för polisens brottsutredningar . Det är en ökning med från föregående år. En- ligt kan ökningen förklaras med att fler våldsbrott, som generellt tar att utreda, anmäls till polisen. Polismyndigheterna har genomfört olika åtgärder för att förkorta genomströmningstiderna och för att förbättra kvaliteten på det brottsutredande arbetet. Några av de vanligaste åtgärderna, enligt , har varit satsning på inledande utredningsåtgärder och olika insatser för att utveckla samarbetet med åklagarna. Flera polismyndigheter har också utvecklat sina arbetsmetoder bl.a. med idéer från polisens nationella utredningskoncept. Andra insatser som vidtagits har varit kompetenshöjande åtgärder bl.a. avseende förundersökningsledning. För åklagarna uppgick den genomsnittliga genomströmningstiden från färdig förundersökning till beslut i åtalsfrågan 2004. Hälften av brottsmisstankarna avgjordes dock . Resultatet är bättre än 2002 och 2003 (). Det är positivt att polisen fortsätter att utveckla sin brottsutredande verksamhet för att bl.a. minska genomströmningstiderna. Det återspeglas dock inte i resultatet. Även om det skett en förskjutning mot våldsbrott som tar att utreda borde polisens effektiviseringsarbete ge ett tydligare resultat i form av bättre kvalitet och kortare genomströmningstider. Det är även positivt att åklagarna har kunnat förbättra de senaste årens goda resultat trots att ärendeinflödet från polisen ökat. Det kan inte anses ändamålsenligt att åklagarna ytterligare förkortar sina genomströmningstider. Det är dock angeläget att det goda resultatet bibehålls. Medianhandläggningstiderna för de rättspsykiatriska undersökningarna (RPU) var dagar för häktade personer och för icke frihetsberövade personer. Den som är häktad och skall genomgå rättspsykiatrisk undersökning skall utan dröjsmål och senast från det att beslutet kom in till undersökningsenheten föras över till denna. Andelen ärenden där väntetiden i häkte överstigit minskade något . Andelen låg av ärendena men minskade till . Medianhandläggningstiderna inom den rättsmedicinska verksamheten var något kortare för undersökningar av levande personer jämfört med föregående år. För dödsfallsundersökningarna ökade dock handläggningstiderna något. Handläggningstiderna bedöms av fortfarande vara för långa. Detta gäller framför allt obduktionsärendena. Förklaringen ligger delvis i att bemanningssituationen är ansträngd. Medianhandläggningstiden för rättsmedicinska undersökningar av avlidna var och för undersökningar av levande personer . Handläggningstiderna för ärenden inom den rättskemiska verksamheten har i princip varit oförändrade. Majoriteten av ärendena är klara . För trafikärenden, dvs. som rör misstänkta rattfyllerier och drograttfyllerier, har handläggningstiderna kunnat hållas i princip oförändrade trots att antalet ärenden inom kategorin har ökat . Genom effektiviseringar har också handläggningstiderna inom den rättsgenetiska verksamheten kunnat förkortas ytterligare . Medianhandläggningstiden var jämfört 2002. Trots att efterfrågan på undersökningar och utredningar har ökat kraftigt och att personalsituationen är förhållandevis ansträngd har myndigheten klarat av att möta den höga efterfrågan utan att handläggningstiderna har behövt öka i någon större utsträckning. I vissa fall har handläggningstiderna t.o.m. kunnat minskas. Regeringen ser positivt på det arbete som bedrivit i detta avseende. Det är viktigt att utvecklingen mot så korta handläggningstider som möjligt kan fortsätta. minskade andelen ärenden inom rättspsykiatrin något där väntetiden i häkte överskred den lagstadgade tiden . har vidtagit åtgärder för att de lagstadgade väntetiderna i häkte inte skall överskridas. Det är viktigt att fortsätter att prioritera detta arbete. Antalet anmälda våldsbrott har fortsatt att öka även . Det har också medfört att kostnaden och antalet utredningstimmar har ökat ytterligare jämfört med föregående år. Antalet ärenden redovisade till åklagare har ökat med 2004 till nästan 25 500. inkom drygt 97 000 våldsbrottsärenden till polisen och ökade antalet till över 106 000. Däremot är andelen ärenden redovisade till åklagare kvar på en oförändrad nivå på jämfört med föregående år. Mycket tyder på, enligt , att lagföringen av grövre våldsbrott har ökat medan det för mindre allvarliga våldsbrott skett en minskning av lagföringen. Antalet ärenden i balans ökade 2004 till ca 34 500 ärenden. Genomströmningstiden ökade något, 2003 2004. Polisens kostnader för våldsbrottslighet i verksamhetsgrenen utredning och lagföring har ökat från 2002 till 2004. Inflödet av våldsbrottsärenden till åklagarorganisationen ökade 2004 med , eller ca 1 600 ärenden. Lagföringsandelen i färdiga förundersökningar var även 2004 hög (). I förhållande till samtliga misstänkta var dock lagföringsandelen densamma som 2002 och 2003 (). Det kan konstateras att har lagföringsandelen varit i stort sett oförändrad. har som förklaring till det angett bl.a. att vålds- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 brott kan vara svåra att bevisa eftersom stödbevisning i form av t.ex. vittnesuppgifter i många fall saknas och att uppgift står ofta mot uppgift. Med anledning av att antalet våldsbrottsärenden fortsatte att öka även är det viktigt att polisen och åklagarna intensifierar sina insatser på området. I den lagrådsremiss om utvidgad användning av DNA-tekniken inom brottsbekämpningen, som regeringen beslutade ges polisen ökade möjligheter både att ta DNA-prov från misstänkta och att registrera DNA-profiler från misstänkta och dömda personer. Förutsättningarna för polisen att klara upp såväl våldsbrott som mängdbrott kommer därmed att förbättras. Mot bakgrund att polisen och åklagarna lägger ned stora resurser på att utreda våldsbrott samt att regeringen tillfört betydande ekonomiska medel finns det goda grundförutsättningar för att åstadkomma mera märkbara resultatförbättringar inom området. Det är också viktigt att myndigheterna vidtar kvalitetssäkrade åtgärder som bygger på kunskap och som riktar sig mot de bakomliggande orsakerna till våldsbrottsligheten.