prop · GT03110 · 2006-03-22 00:00:00 — ratur via Internet för personer med synskador eller andra funktionshinder. Regeringen har också uppdragit åt TPB att utreda möjligheterna till ett Skr. 2005/06:110 nationellt digitalt distributionssystem för personer med läshandikapp. Uppdraget skall redovisas . Genom att uppnå ett europeiskt informationssamhälle där alla kan delta främjas tillväxt och sysselsättning på ett sätt som överensstämmer med principen om en hållbar utveckling. Målet är ett informationssamhälle som är integrerat, tillhandahåller högkvalitativa offentliga tjänster och främjar livskvaliteten. Samarbetet inom ramen för EU är därför bety- delsefullt. Kommissionen avser att genomföra följande åtgärder för denna prioritering: -Utfärda riktlinjer om strategier för bredbandstillgänglighet och bredbandstäckning. -Föreslå ett europeiskt initiativ för e-integration. -Anta en åtgärdsplan för e-förvaltning och strategiska riktlinjer om IT-baserade offentliga tjänster. -Lansera demonstrationsprojekt för att på operativ nivå testa tekniska, rättsliga och organisatoriska lösningar i syfte att lägga ut offentliga tjänster på nätet. -Starta tre IT-initiativ för livskvalitet, som ett första steg. Regeringen stödjer kommissionens initiativ inom detta område och kommer särskilt att arbeta för att tillgänglighet och delaktighet finns med som viktiga prioriteringar i det fortsatta förhandlingsarbetet så att blir ett hållbart informationssamhälle för alla. På postområdet visar PTS utvärdering bl.a. att de tjänster som upp- handlas, utsträckt lantbrevbärarservice till äldre och till personer med funktionshinder i glesbygd samt portofri befordran av blindskrift- försändelser, är till stor nytta för brukarna. Tjänsternas kvalitet bedöms väl svara mot de uppställda kraven. Postens fortsatta arbete med att säkra funktionshindrade personers tillgång till Postens servicenät har bedrivits i dialog med () och (). har 42 serviceställen åtgärdats för att uppfylla de gemensamt formulerade kriterierna avseende fysisk tillgäng- lighet, vilket utgör ungefär en tredjedel. Det finns ett generellt behov av förbättrad information om de tjänster som PTS upphandlar och formerna för samverkan kan därför behöva utvecklas. Vidare anser PTS att en snabbare övergång till utdelning i fastighets- boxar i flerfamiljshus är önskvärd och bör vara genomförd . För de postmottagare som på grund av hög ålder eller funktionshinder inte har möjlighet att hämta sin post i entréplanet till flerfamiljshus bör den postoperatör som tillhandahåller den samhälls- omfattande posttjänsten även i fortsättningen dela ut försändelserna i anslutning till lägenheten. Sammanfattning och slutsats: Den snabba tekniska utvecklingen och den alltmer globala marknaden påverkar alla konsumenter. Ökat utbud ökar möjligheten för alla konsumenter att finna ändamålsenliga varor och tjänster. Likaså kan e-handel medföra minskat transportbehov vilket kan underlätta för personer med funktionshinder. När personlig service ersätts av tekniska lösningar kan däremot redan utsatta kon- sumenter, t.ex. personer med kognitiva funktionshinder få en för- sämrad situation. har i enlighet med handlings- planen utsetts till sektorsmyndighet för det handikappolitiska arbetet inom konsumentområdet. arbetar enligt de etappmål som myndigheten satt upp för arbetet. I den nya konsumentpolitiska propositionen Trygga konsumenter som handlar hållbart (prop. 2005/06:105) föreslår regeringen nya mål för politikområdet. Mål och åtgärder enligt handlingsplanen (prop. 1999/2000:79): utses till sektorsmyndighet. Både handikapp- och konsumentpolitik är tvärsektoriella områden som kräver insatser på många samhällsområden. Handlingsplanen för konsu- mentpolitiken åren 20012005 (prop. 2000/01:135) hade fem över- gripande mål: inflytande, hushållning, säkerhet, miljö och kunskap. Kon- sumentpolitikens långsiktiga etappmål är inriktade på Design för alla, nödvändighetstjänster och producentpåverkan. I den konsumentpolitiska propositionen Trygga konsumenter som handlar hållbart (prop. 2005/06:105) som överlämnades till föreslår regeringen en ny inriktning och nya mål för konsumentpolitiken. En konsument måste vara både kunnig och välinformerad, men det saknas ofta kunskap om de särskilda behov som personer med nedsatt funktionsförmåga har för att kunna tillgodogöra sig den information som finns. Likaså exkluderas ofta de behov och förutsättningar som konsu- menter med funktionsnedsättningar har i försäkringsvillkor, betalnings- system eller liknande. Nya åtgärder som gagnar hållbar konsumtion kan ibland försvåra del- aktigheten för funktionshindrade. Det är t.ex. svårt att känna sig delaktig i energibesparing för dem som måste använda bil till nästan alla utom- husförflyttningar, har energikrävande hjälpmedel eller behöver hög inomhustemperatur. Däremot kan personer med funktionshinder, i likhet med övriga konsumenter, göra etiska val i sin konsumtion. Den globala marknaden medför att utbudet av varor och tjänster ökar och möjligheterna för alla konsumenter att finna ändamålsenliga pro- dukter och tjänster kan öka. En större marknad kan också göra det möj- ligt att utveckla och sälja produkter som den nationella marknaden är för liten för. Valfrihet, ökat utbud och de lägre priser som den ökande kon- kurrensen leder till kan gagna många personer med funktionsnedsättning. innebär globaliseringen i vissa fall att avståndet mellan kon- sument och producent ökar vilket kan försvåra anpassningen av utbudet till konsumentens individuella behov. Den snabba teknologiska utveck- lingen påverkar alla konsumenter. Den frihet och rum som t.ex. e- handel tillåter och det minskade transportbehovet det kan medföra, är gynnsamt för många som lever med funktionsnedsättningar. Å andra sidan försvinner en möjlighet till sociala kontakter. Nya tekniska system är snabba och praktiska för dem vars behov och förmåga överensstäm- mer med systemens syften och utformning och som dessutom behärskar tekniken. När personlig service ersätts med tekniska lösningar, kan redan utsatta konsumenter, t.ex. personer med kognitiva och psykiska svårig- heter, dock få en försämrad situation. etappmål för handikappolitiken syftar till fysisk till- gänglighet, att kunna ta del av information samt tillgänglig service (se bilaga 1). Det pågående arbetet är inriktat på Design för alla och de nya marknader som personer med funktionshinder och äldre innebär. Inom ramen för sitt sektorsansvar på handikappområdet har tillsatt två arbetsgrupper; en för utvecklingen av ver- kets utåtriktade arbete och en för det interna tillgänglighetsarbetet. () konstaterar i sin uppföljning att arbete fortskrider i enlighet med den handlingsplan som myndigheten tagit fram för sitt arbete. HO ser en styrka i att verkets arbete med etappmålen är kopplade till den konsumentpolitiska hand- lingsplanen. har bildat ett handikappråd med repre- sentanter för handikapp- och konsumentorganisationer. Rådet diskuterar aktuella konsumentfrågor ur funktionshindersperspektiv. har rådet träffats . En genomgång av det finansiella området har lett till förslag om hur konsumenter med funktionshinder skall ges en starkare ställning. Sam- verkan har skett med handikapporganisationer i samband med fram- tagande av föreskrifter rörande den nya prisinformationslagen. har även genomfört en prisundersökning för att kart- lägga hur mycket mer konsumenter med särskilda kostbehov måste betala för sin mat (PM 2005:09 Merkostnader för livsmedel vid sex specialkoster). har vidare påbörjat en systematisk utbildning av kommunala konsumentvägledare och personal på medbor- garkontor om funktionshindrades möjligheter och förutsättningar att agera som konsumenter. Upp till 100 vägledare har utbildats. För att öka medvetenheten om hur hinder för personer med funktions- nedsättning kan avhjälpas ute i handeln har arbetat fram en självinstruerande digital utbildning. Den har presenterats för dagligvarubranschen och konsumentvägledare. Likaså har en film med tillhörande studiematerial (Människor med konsumtionshinder) tagits fram om vilka problem människor med någon typ av funktionshinder kan mötas av när man handlar i en butik. har vidare verkat för att integrera handikap- perspektivet i sitt arbete med konsumentinflytande i standardiserings- arbetet. Till exempel bistår myndigheten löpande () i arbetet med att utverka europeisk standard inom post- området. har även tagit initiativ till att starta en arbetsgrupp för hanterbarhet inom standardiseringen IEC TC59 för hushållsapparater. Arbetsgruppen har deltagare från åtta länder och metod är utgångspunkten för arbetet. Verket är också medfinansiär till ett nystartat nationellt standardiseringsprojekt, Bild- symboler för många fler, där målsättningen är att arbeta för att det skall finnas enhetliga och funktionella bildsymboler inom samhällets olika sektorer. Funktionshindrades möjlighet att hantera avfall har analyserats och diskuterats tillsammans med handikapporganisationerna och Avfalls- rådet. har bl.a. fått gehör för att man behöver ta hänsyn till personer med funktionshinder vid utformningen av insamlings- systemen. Samlad bedömning och fortsatta insatser I den nya konsumentpolitiska propositionen Trygga konsumenter som handlar hållbart (prop. 2005/06:105) anger regeringen att konsument- politiken i ökad utsträckning bör bidra till ett mer tillgängligt samhälle där alla kan delta som aktiva konsumenter. Alla konsumenter skall ha samma möjlighet att ta del av varor och tjänster, information och kun- skap samt råd och stöd. I lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering påpekas särskilt att diskriminering p.g.a. etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder är för- bjuden vid yrkesmässigt tillhandahållande av varor, tjänster eller bo- städer (9 §). En viktig aspekt av fysisk tillgänglighet i konsumentsektorn är tillgängligheten till service i serviceglesa områden. Utöver ordinarie stöd till kommersiell service har regeringen inom den regionala utveck- lingspolitiken initierat en rad insatser för att öka medborgarnas tillgång till kommersiell service, bl.a. genom att utveckla den s.k. Service- databasen. arbete med att öka tillgängligheten för konsumenter med funktionshinder inom ramen för sitt sektorsansvar för handikappoli- tiken är betydelsefullt och bör fortsätta att utvecklas. Att delta i arbetet inom Design för alla är en viktig del av sektorsansvaret. Konceptet bygger på att alla typer av konsumentprodukter ska utformas för att mot- svara behovet hos så många olika brukare som möjligt, utan att behöva anpassa eller specialutforma varan eller tjänsten. specialkompetens när det gäller konsumenternas behov och efterfrågan är ett viktigt bidrag i det arbetet. fortsätter sitt arbete med att integrera handikapp- perspektivet i sin verksamhet i enlighet med sektorsansvaret. Arbetet kommer dock att påverkas av den pågående omlokaliseringen av från till . Den konsumentpolitiska propositionen tar upp frågan om tillgänglighet och det som berör människor med funktionshinder i deras roll som kon- sumenter. Sammanfattning och slutsats: arbetar strukturerat och framgångsrikt med de handikappolitiska målen inom sitt sektors- ansvar och har disponerat särskilda medel för att göra kulturen mer tillgänglig för personer med funktionshinder. Även , med sektorsansvar för handikappolitiskt per- spektiv inom kulturmiljösektorn, har bedrivit ett aktivt förändrings- arbete med huvudsyfte att förnya kulturarvsarbetet. Denna nya inrikt- ning har haft en positiv inverkan på kulturmiljösektorns attityd till och arbete med tillgänglighetsfrågor. När det gäller teckenspråket har flera insatser gjorts. Bl.a. kommer en särskild funktion för vården av teckenspråket att inrättas inom . Teckenspråkets ställning ses för när- varande över bland annat avseende kultur och medier och möjligheten till eget skapande. Talboks- och samt information och litteratur har fortsatt att vidareutveckla sina verksam- heter så att personer med funktionshinder kan ta del av litteratur och en lättläst nyhetstidning. Tillgängligheten till film och video har ökat och stödet för syntolk- ning och textning uppgick till . Stödet har bl.a. använts till svensktextning av svensk film på biograf, video och DVD, liksom syntolkade filmvisningar och syntolkad film på video och DVD. När det gäller Radio och TV är hälften av SVT:s sändningstid av förstagångssändningar med svenskt ursprung textad. Ett nytt tillstånd för TV4 för perioden innebär en skärpning av kraven på tillgänglighet för funktionshindrade. En kommitté har följt och utvärderat tillgänglighetsarbetet som bedrivs inom public servicebolagen och en utredning har i uppdrag att över- väga behov av lagändringar för att förbättra tillgängligheten till TV- program för personer med funktionshinder. Mål och åtgärder enligt handlingsplanen (prop. 1999/2000:79): Statens insatser för ökad tillgänglighet till kultursektorn med målet att verka för allas möjligheter till kulturupplevelser och eget skapande förstärks. och utses till sektorsmyndig- heter. Kultur för att minska fördomar om personer med funktionshinder. Ett av den statliga kulturpolitikens främsta mål är att verka för att alla medborgare skall ha möjlighet till kulturupplevelser och eget skapande. Emellertid har personer med funktionshinder ett lägre deltagande i kulturlivet än övriga befolkningen. framgår dock att ett systematiskt arbete pågår inom kulturinstitutionerna för att öka tillgängligheten till kulturen. lyfter i sin omvärldsanalys fram att kulturmiljö- sektorn har i uppgift att förena bevarande med tillgänglighet och del- aktighet. Av tradition har fokus legat på bevarande och initiativ till handikappanpassningar har sällan kommit från kulturmiljösektorn. har dock en förändring skett och kulturarvs- och kulturmiljöarbetet blir alltmer inriktat på tillgänglighet och allas för- ståelse, delaktighet och ansvarstagande för kulturmiljön. genomförde en enkät bland kultur- miljösektorns aktörer. Slutsatserna från enkäten visar att kulturmiljö- sektorn är mer positiv till arbetet med tillgängligheten nu än . Bl.a. har antalet ärenden som rör tillgänglighet ökat när det gäller kyrkor och byggnadsminnen. Av nära 330 tillstånd till ändringar av byggnadsminnen rörde 17 beslut olika tillgänglighets- frågor. De län som har arbetat med utvecklingsprojekt är mer positiva till tillgänglighetsarbetet än övriga. har stöttat flera framgångsrika utvecklingsprojekt i , och län. bedömer att länsmuseerna har kommit långt med sitt tillgänglighetsarbete. De har eller håller på att ta fram strategiska planer. Länsstyrelserna har inte kommit lika långt. Ett önskemål som framkom i enkäten var att skulle verka för att fler hjälpmedel, utformade efter principen Design för alla, tas fram som är särskilt anpassade för kulturhistoriska miljöer. Enkätsvaren visar också på behovet av ökad kunskap om handikapp- frågor. kommer framöver att jobba för ökad kun- skapsnivå och tätare samverkan med handikapprörelsen. Målgruppen för arbete omfattar bl.a. länsbibliotek, läns- och region museer, länsteatrar, länsmusiken m.fl. har inrättat ett handikappråd med representanter från Handikappförbundens samarbets- organ (HSO) och , (SRF) som medverkar i arbetet med tillgänglighetsfrågorna. Av omvärldsanalysen framgår att vid utgången av har 260 av 290 huvudbibliotek med stöd från genomfört arkitekt- inventeringar och tagit fram handlingsplaner. Tio av länsmuseerna har genomfört inventeringar och tagit fram handlingsplaner . Resterande kommer att genomföras . På scenkonstområdet har utvecklingen inte kommit lika långt, men har informerat institutionerna om mål och tidsplaner för handikappolitiken. Scenkonsten är positiv till erbjudande om hjälp i arbetet. genomför, i samarbete med nyhetsinformation och litteratur, utbildningar för institutionerna i konsten att skriva lättläst. Utbildningarna kommer att fortsätta . har bemötandeutbildningar genomförts vid samtliga länsbibliotek och 16 länsmuseer. Utbildningar planeras även för scenkonstområdet. Handikapporganisationerna har ofta medverkat i dessa utbildningar. framhåller att den yngre publiken, med sina självklara krav som kulturkonsumenter, kan vara en pådrivande faktor i tillgänglighets- arbetet . Tal- och punktskriftsböcker samt litteratur och nyhetsinformation Talboks- och (TPB) arbetar för att göra litteratur tillgänglig för personer med funktionshinder. Målet är att produktionen av talböcker skall uppgå till av den årliga utgivningen. TPB:s bestånd består av 32 000 digitala titlar, (i DAISY-format) och 65 000 analoga titlar. Arbetet med att överföra analoga titlar till digitala titlar fortgår. framställs inga analoga titlar längre. Använd- ningen av talböcker ökar. En viktig förutsättning för talbokens spridning är bl.a. att landstingen tillhandahåller s.k. DAISY-spelare i tillräcklig omfattning. Högskolor och universitet kan numera, tack vare bredband, själva ladda ner talböcker direkt från TPB. Antalet studenter som lånar tal- och punktskriftsböcker har fördubblats från 900 studenter studenter . har TPB även verkat för att bl.a. förnya tekniken för att framställa taktila bilder. I regleringsbrevet för har TPB bl.a. fått i uppdrag att arbeta med talsyntes, strömmande läsning och ett nationellt digitalt distributionssystem. TPB skall även återkomma med redovisning till regeringen om hur verksamheten påver- kas i och med att lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk ändrades . nyhetsinformation och litteratur producerar en lättläst tidning (8 SIDOR) som läses av omkring 130 000 personer som bl.a. har vissa lässvårigheter eller andra funktionshinder. På litteratursidan har drygt 750 titlar givits ut. Stiftelsen skall vara ett i frågor som rör lättlästhet och begriplighet. I regleringsbrevet för har Stiftelsen lättläst även fått i uppdrag att ge ut minst två titlar ur serien Alla tiders Klassiker för skolbruk. Utgivningen och distributionen av taltidningar är ett viktigt bidrag till målet om jämlika levnadsförhållanden samt målet att alla skall kunna medverka i utvecklingen av samhället och vara delaktiga i samhälls- gemenskapen. Vid sidan av radion är taltidningen ett av de viktigaste medierna för synskadade när det gäller att kunna ta del av samhälls- information, debatt, kulturbevakning m.m. ökar betydelsen av Internet i takt med att alltfler sajter görs tillgängliga för personer med synskador och den tekniska utrustningen och distributionsnäten blir mer anpassade till överföring av ljud. Taltidningarna täcker i det närmaste hela landet och mer än hälften av landets alla dagstidningar ges ut även som taltidningar. Det totala antalet abonnenter var 8 328 vilket innebär att abonnentantalet minskat jämfört med föregående år och att en svagt vikande trend fortsätter. Det statliga stödet via , är en förutsättning för utgivning av taltidningar eftersom det är mycket svårt att uppnå lönsamhet för denna typ av produkter. Målet med det statliga stödet är att förbättra tillgången till innehållet i dagstidningar för synskadade, afatiker, dyslektiker samt personer med funktionshinder som inte kan hålla i eller bläddra i en tidning. fattade regeringen beslut om sändningstillstånd för programbolagen (), () och () för tillståndsperioden 20022005. har sedan förlängts t.o.m. utgången av . Riktlinjerna i sändningstillstånden lades fast genom riks- dagens beslut om propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 20022005 (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). gällande sändningstillstånd anger att vid utgången av tillstånds- perioden skall minst hälften av SVT:s sändningstid för förstagångssänd- ningar med svenskt ursprung vara textad. Detta mål har uppnåtts. SVT prövar även nya tekniker för att förbättra kvaliteten på direkttextningen. Vidare anger sändningstillståndet att uppläst textremsa skall kunna erbjudas . För UR skall andelen textade program öka påtagligt . God hörbarhet i radiosändningar skall eftersträvas. SVT:s programverksamhet för döva skall främst sända nyheter, infor- mation och kulturprogram på teckenspråk. Barn och ungdomar skall sär- skilt prioriteras. När det gäller program om och för personer med funk- tionshinder får SVT, SR och UR sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser. Sektorsmyndigheterna och for- mulerade etappmål för sina respektive sektorsansvar (se bilaga 1). Myndigheternas sektorsansvar har regeringen lagt fast i respek- tive instruktion medan mål och återrapporteringar återfinns i reglerings- breven. I omvärldsanalys framgår att myndigheten ser som sitt uppdrag att förankra ett förhållningssätt som innebär att den offentligt stödda kulturen skall vara tillgänglig för alla. Detta mål skall genomsyra all kulturverksamhet. Av omvärldsanalys framgår vidare att två av de fem etappmålen redan är uppfyllda medan arbete återstår för övriga, bl.a. avseende handikapplaner och bemötandeutbildningar för aktörer inom sektorsansvar. Vidare anser att sektorsansvaret bör ses över. Regeringen har därför i regleringsbrevet för upp- dragit åt myndigheten att se över för- och nackdelar med nuvarande sektorsansvar och etappmål. gör i rapporten fortsätter vi! (dnr 2005/3112), bedömningen att arbetar strukturerat och mycket framgångsrikt med de handikappolitiska målen inom sin sektor. har särskilda medel för att göra kulturen mer tillgänglig för flickor och pojkar samt kvinnor och män med funktions- hinder. En samlad utvärdering av verksamhet för handi- kappolitiken har ännu inte genomförts. Regeringen avser därför att initiera en sådan . har, enligt omvärldsanalys, kulturmiljösektorn bedrivit ett aktivt förändringsarbete med huvudsyftet att förnya kulturarvsarbetets inriktning, demokratiska förankring och slagkraft. Ett resultat av förändringsarbetet är att människan, i högre utsträckning än tidigare, satts i centrum. bedömer att denna fokusförflyttning har mycket positiv inverkan på kulturmiljö- sektorns attityd till tillgänglighet och därmed möjligheterna att bidra till att de handikappolitiska målen uppnås. Regeringen anser att det är angeläget att ta tillvara de positiva processer som beskriver. föreslår en ny formulering av sektorsuppdraget i syfte att markera en ambitionshöjning avseende kulturmiljösektorns möjlighet att ta egna initiativ inom handikappområdet. Frågan om en eventuell ny definition av sektorsuppdraget kommer att beredas inom . () bedömer att arbetar offensivt med sitt sektorsansvar och att arbetet utvecklats på ett positivt sätt. Kulturarvs- och kulturmiljöarbetet är alltmer orienterat mot frågor som handlar om tillgänglighet och delaktighet. Övriga myndigheter inom kulturområdet Förutom det generella målet för den nationella kulturpolitiken om att alla skall få möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande, har regeringen formulerat mål om förbättrad till- gänglighet i flertalet av de regleringsbrev som styr verksamheterna inom kulturområdet. Detta gäller bl.a. de centrala museerna, Operan, samt . Merparten av myndigheterna har tagit fram handikapplaner enligt förordningen (2001:526) om myndig- heternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. () har i uppdrag att förvalta statens byggnader så att det nationella kulturarvet finns tillgängligt för allmänheten och att kulturvärden vårdas och bevaras. Många av är ett levande inslag i det svenska samhället såsom teatrar, museer, slott, samt fästningar och försvarsverk. SFV förvaltar också alla byggnader som svenska staten äger i utlandet. Förutom byggnader förvaltar SFV mycket stora markarealer främst i nordvästra . Det rör sig om skyddsvärd skog och produktiv åkerbruks- och skogsmark. SFV har aktivt arbetat för att göra det svenska kulturarvet tillgängligt för funktionshindrade. Verket driver tillgänglighetsarbetet med målsätt- ningen att arbeta gränsöverskridande mellan enheter och distrikt, externt berörda konsulter, organisationer och myndigheter.