prop · GT0395 · 2006-03-14 00:00:00 — kommer personen i fråga också att omfattas av förmåner i form av hälso- Skr. 2005/06:95 och sjukvård och socialt bistånd. I lagrådsremissen föreslås ändringar i den nya utlänningslagen (2005:716) till följd av rådets direktiv /81/EG av om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och som samarbetar med myndigheterna. Ändringarna innebär en tydligare reglering av vilka kriterier som skall gälla för beviljande och återkallelse av tidsbegränsat uppehållstillstånd för en utlänning som medverkar vid förundersökning eller huvudförhandling i brottmål. Det föreslås också att det tidsbegränsade uppehållstillståndet för sådan medverkan inte skall få ha en kortare giltighetstid än . Om utlänningen vill ha betänketid för att återhämta sig och för att kunna ta ställning till om han eller hon vill samarbeta med de brottsutredande myndigheterna skall ett särskilt tidsbegränsat uppehållstillstånd meddelas. Dessa lagändringar föreslås träda i kraft . I sammanhanget bör nämnas att vistelsen här i landet i sig innebär en rätt till stöd enligt socialtjänstlagen (2001:453). För personer som vistas här med ett tidsbegränsat uppehållstillstånd, som meddelats efter ansökan av förundersökningsledare, finns också en särskild överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting som ger samma möjligheter i fråga om hälso- och sjukvård som för dem som är bosatta i . Utöver nämnda möjlighet till tidsbegränsat uppehållstillstånd efter ansökan av förundersökningsledare har offer för människohandel möjlighet att själva ansöka om ett permanent uppehållstillstånd enligt de grunder som anges i utlänningslagen. Frågan om permanent uppehållstillstånd för offer för människohandel har tagits upp i samband med riksdagsbehandlingen av regeringens proposition Flyktingskap och förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning (prop. 2005/06:6). I socialförsäkringsutskottets betänkande (bet. 2005/06:SfU4) anges att utskottet anser att det bör införas en särskild bestämmelse i den nya utlänningslagen som anger att den som aktivt medverkat i rättsprocessen som målsägande eller vittne skall kunna beviljas permanent uppehållstillstånd i om personen till följd av detta är i behov av skydd. Utskottet anser att regeringen skall återkomma med ett lagförslag som innebär att den som utsatts för människohandel under vissa förutsättningar skall kunna beviljas permanent uppehållstillstånd i . biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2005/06:71). Beredning av denna fråga pågår inom . Inom avslutades ett arbete med att ta fram en ny europeisk konvention mot handel med människor. beslutade regeringen om direktiv till en utredare som bland annat skall analysera frågan om tillträde till konventionen och vilka lagändringar som i så fall kan krävas (dir. 2005:152). 4.6.1Myndigheters användning av våld och tvångsmedel, m.m. Såsom närmare beskrivs i kartläggningen av situationen för de mänskliga rättigheterna i (del II, avsnitt 3.6.1) har internationella organ i sina yttranden om rekommenderat att ett särskilt organ inrättas med uppgiften att utreda misstankar om övervåld från polis. Frågan har också tagits upp av företrädare för referensgrupperna. Det har också framförts av internationella organ, liksom av företrädare för referensgrupperna, att utbildningen i frågor om de mänskliga rättigheterna bör förstärkas för poliser och personal vid andra myndigheter inom rättsväsendet. Utredning om oberoende utredningsorgan vid misstanke om övervåld Åtgärd 79: Frågan om oberoende utredningsorgan vid misstanke om övervåld av polis är under utredning. Uppdraget skall redovisas . Regeringen kommer därefter att överväga utredarens förslag. beslutade regeringen att en särskild utredare skulle tillkallas med uppdrag att analysera regleringen, organisationen och handläggningsrutinerna för brottsanmälningar mot anställda inom polisen och mot åklagare (dir. 2004:180, tilläggsdir. Utredaren skall presentera ett förslag på hur ett från polisen och åklagarväsendet fristående och oberoende utredningsorgan skulle kunna vara utformat och organiserat. Utredaren skall vidare utreda formerna för och lägga fram förslag på ett särskilt obligatoriskt utredningsförfarande för fall där någon avlidit eller skadats allvarligt i samband med ett polisingripande men där det inte finns misstanke brott. Uppdraget skall redovisas . Regeringen kommer därefter att överväga utredarens förslag. Polisens hantering av större demonstrationer Åtgärd 80: Ett nationellt taktikprojekt bedrivs av för att bland annat minska användningen av våld vid större demonstrationer. finns 1 200 poliser som är utbildade i denna I kartläggningen av situationen för de mänskliga rättigheterna i 2005 (del II) nämns att överlämnade sitt betänkande (SOU 2002:122) till justitieministern . Kommitténs betänkande och den kritik som framfördes där mot polisens arbetsmetoder vid stora folksamlingar utmynnade i att polisen påbörjade arbetet med en s.k. särskild polistaktik. från där man framgångsrikt arbetat enligt en metod som mer syftar till dialog än konfrontation med batonger och sköldar. Den särskilda polistaktiken innehåller flera beståndsdelar, varav utbildning av personalen är den mest centrala. Det handlar bland annat om mental förberedelse, kommunikation, juridik, att se faror och att förhindra skador utan användning av sköldar och batonger. Etik går som en röd tråd genom hela utbildningen. Utöver utbildning kommer polisen, vid denna typ av situationer, att använda en rad olika specialfordon, bland annat i syfte att vara bättre skyddade mot exempelvis stenkastning och annat våld. Sådana fordon har tidigare inte funnits, vilket medfört att poliserna utsatts för stora risker. finns också, fördelade över de tre storstadslänen, 1 200 poliser som är utbildade i denna nya taktik. Dessa poliser utgör en nationell förstärkningsorganisation som kan användas över hela landet. Förstärkt granskning av användningen av hemliga tvångsmedel Åtgärd 81: Regeringen avser att förstärka granskningen av användningen av hemliga tvångsmedel. Hur den förstärkta granskningen skall utformas kommer att övervägas närmare . Såsom närmare beskrivs i kartläggning av situationen för de mänskliga rättigheterna i (del II, avsnitt 3.6.5 om rätten till privatliv) har flera företrädare för referensgrupperna uttryckt oro för den ökade tvångsmedelsanvändningen och betonat vikten av rättssäkerhetsgarantier och skydd för den personliga integriteten. Ju större integritetsintrång ett tvångsmedel medför, desto större krav bör ställas på den granskningsapparat som omgärdar tvångsmedlet. Den domstolsprövning som regelmässigt görs inför varje användande av hemliga tvångsmedel utgör därvid den viktigaste kontrollmekanismen. Förutsättningarna för att domstolsprövningen innefattar en tillfredsställande kontroll har förbättrats ytterligare genom den ordning med offentliga ombud som infördes . I enlighet med önskemål redovisar regeringen i en skrivelse till hur reglerna om hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning har tillämpats. JO och JK har till uppgift att övervaka att domstolar och andra myndigheter samt tjänstemän vid myndigheterna följer lagar och andra författningar samt att de även i övrigt uppfyller sina skyldigheter. Såvitt gäller den helt fristående kontrollen av reglerna om hemliga tvångsmedel är därför den extraordinära tillsyn som utförs av JO och JK av särskild vikt. Både JO och JK kan agera efter klagomål eller på eget initiativ. De har haft synpunkter på myndigheternas tillämpning av tvångsmedelsbestämmelserna, och i några fall har åtal väckts. De föreslagna lagarna om hemlig rumsavlyssning och om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott innebär ett betydande integritetsintrång för den som utsätts för åtgärderna. Det finns därför ett legitimt intresse av en förstärkt granskning av användandet av hemliga tvångsmedel. En sakkunnig person har på uppdrag av utrett hur den parlamentariska kontrollen när det gäller de brottsbekämpande myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel lämpligen kan Skr. 2005/06:95 stärkas. Denne överlämnade promemorian Hemliga tvångsmedel m.m. under en stärkt parlamentarisk kontroll (Ds 2005:53). I promemorian föreslås att en särskild nämnd, , inrättas under regeringen. Nämnden skall, enligt promemorian, ha till uppgift att granska användningen av hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning, hemlig kameraövervakning, postkontroll och överskottsinformation enligt regleringen i , lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning, lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål, lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll och lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. Granskningen skall enligt förslaget i promemorian syfta till att säkerställa att tvångsmedlen och överskottsinformation används i enlighet med gällande författningar. Granskningsarbetet föreslås resultera i allmänna omdömen om hur de hemliga tvångsmedlen har använts och hur författningarna har efterlevts. Nämnden skall ha en viss ärendeinsyn i enskilda, pågående fall för att kunna utöva en principtillsyn men skall inte kunna ingripa i enskilda fall mot vad den anser vara en felaktig tillämpning av regelverken. Den skall vidare verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. I promemorian föreslås att nämnden skall bestå av högst åtta ledamöter som utses av regeringen för en bestämd tid. Vid nämnden skall finnas en sekreterare. Med hänsyn till de uppgifter som nämnden avses få föreslås det i promemorian att det parlamentariska inslaget i denna nämnd skall vara bredare än det är vid (av vars sex ledamöter två har parlamentarisk anknytning). Nämnden skall före lämna en berättelse till regeringen om sin egen verksamhet och den verksamhet som har granskats under det närmast föregående kalenderåret och i övrigt lämna redovisningar till regeringen när den finner skäl för det. Förslagen i promemorian har remitterats. Regeringen avser att förstärka granskningen av användningen av hemliga tvångsmedel. Hur den förstärkta granskningen skall utformas kommer att övervägas . Det är regeringens avsikt att denna förstärkta granskning även skall omfatta bland annat tvångsmedelsanvändning enligt de förslag till lag om hemlig rumsavlyssning och till lag om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott som bereds inom . Åtgärd 82: Regeringen avser att senast ge Rikspolis- styrelsen i uppdrag att rapportera vilka åtgärder som vidtagits avseende utbildning om mänskliga rättigheter samt avge en lägesrapport för hur den utbildning om mänskliga rättigheter som bedrivs inom ramen för polisutbildningen fortgår. De övergripande målen för polisen är att försäkra den enskilde rättstrygghet och rättssäkerhet, förebygga och upptäcka brott samt se till att den som har begått brott identifieras och lagförs. För att kunna utföra sitt uppdrag har polisen tilldelats omfattande befogenheter, bland annat att använda våld mot enskilda för att genomföra en tjänsteåtgärd. Detta ställer självfallet mycket stora krav på den enskilda polismannen när det gäller omdöme och förmåga att hantera svåra situationer där våld kan komma att användas. Utbildning om de mänskliga rättigheterna är ett inslag i den grundläggande polisutbildningen och ingår också som delmoment i vidareutbildning. För att ytterligare understryka vikten av att respekten för de mänskliga rättigheterna genomsyrar all verksamhet i staten aviserade regeringen i den förra handlingsplanen (skr. 2001/02:83) uppdrag till en rad myndigheter, varav polisen var en, att förstärka utbildningen av personalen i frågor om de mänskliga rättigheterna. För polisens del gavs uppdraget i regleringsbrevet . I redovisningen lämnas en utförlig beskrivning av åtgärder som vidtagits samt en redogörelse för vilka åtgärder som planeras därefter. Regeringen avser nu att följa upp detta uppdrag med att senast lägga ut ett krav på återrapportering avseende de fortsatta åtgärder som aviserat i redovisningen . Regeringen kommer i samband med detta även att begära en lägesrapport för hur den utbildning om mänskliga rättigheter som bedrivs inom ramen för polisutbildningen fortgår. Internationella organ har vid sin granskning av efterlevnad av konventioner om mänskliga rättigheter framfört flera kritiska synpunkter som rör frihetsberövanden. Dessa rör bland annat de fysiska förhållandena vid häkten och fängelser och användningen av restriktioner i samband med frihetsberövanden. Vidare har rekommendationer framförts om bättre möjligheter till vård för intagna med allvarliga psykiska problem. Från referensgruppernas sida har man bland annat betonat statens ansvar för att för att skydda de personer som är frihetsberövade från övergrepp från andra intagna. De synpunkter som framförts i dessa frågor beskrivs närmare i kartläggningen av situationen för de mänskliga rättigheterna i (del II, avsnitt 3.6.2). Åtgärd 83: Regeringen arbetar med en proposition med förslag till ny kriminalvårdslag, där även frågor om de mänskliga rättigheterna kommer att beaktas. överlämnade sitt betänkande Framtidens kriminalvård (SOU 2005:54). Kommittén föreslår en ny kriminalvårdslag med regler om verkställighet av fängelsestraff, skyddstillsyn och samhällstjänst. Som en allmän utgångspunkt för kommitténs arbete har gällt att individens egen motivation till förändring Skr. 2005/06:95 skall tas till vara utan att kravet på samhällsskydd eftersätts. rekommenderar att det i lagen tas in en allmän proportionalitetsregel som innebär att kontroll- och tvångsåtgärder får användas endast om de står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. När mindre ingripande åtgärder bedöms tillräckliga skall dessa användas. I betänkandet beskrivs även vilka internationella åtaganden om mänskliga rättigheter som är av relevans för kriminalvården samt vilken kritik som riktats mot angående bristande efterlevnad av dessa åtaganden (se även kartläggningen av situationen för de mänskliga rättigheterna i , del II). Regeringen arbetar med en proposition med förslag till ny kriminalvårdslag med utgångspunkt i betänkandet. I lagförslaget kommer frågor om de mänskliga rättigheterna att beaktas, bland annat den kritik som riktats mot av (). Utredning om ny häkteslag Åtgärd 84: Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till en ny häkteslag. Utredningen skall beakta internationella åtaganden avseende de mänskliga rättigheterna, inklusive kritiken från . Uppdraget skall redovisas . Regeringen kommer att därefter överväga vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av utredningens förslag. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till en ny häkteslag. I direktiven (2005:5) till utredningen anges att utredaren särskilt skall beakta hur det kan säkerställas att häktade nås av information om sina rättigheter, t.ex. om rätten till en offentlig försvarare. När det gäller häktades möjligheter till gemenskap med andra intagna har , såsom beskrivs i kartläggningen (del II, avsnitt 3.6.2), fått kritik av , trots de lagändringar som genomfördes . Kommittén, som senast besökte 2003, hade bland annat synpunkter på möjligheten för häktade med restriktioner att vistas tillsammans med andra häktade. Kommittén ansåg även att restriktioner används alltför ofta. Förekomsten av restriktioner påverkar möjligheterna att bedriva en human kriminalvård. Det är alltså av vikt att reglerna om restriktioner bygger på en lämplig avvägning mellan en human behandling, den personliga integriteten och möjligheterna att utreda och lagföra brott. Utredaren skall mot denna bakgrund och mot bakgrund av internationella åtaganden avseende de mänskliga rättigheterna, inklusive kritiken från , liksom mot bakgrund av tillkännagivande, särskilt se över och utvärdera effekterna av de lagändringar som genomfördes . Utredaren skall också göra en översyn av de regler som gäller för behandlingen av häktade som är intagna vid rättspsykiatriska undersökningsenheter. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen kommer att därefter överväga vilka åtgärder som bör vidtas Skr. 2005/06:95 med anledning av utredningens förslag. Åtgärder mot våld mellan intagna vid anstalt eller häkte Åtgärd 85: Kriminalvården har i regleringsbrevet givits uppdraget att sammanställa omfattningen av våld eller hot om våld mellan intagna vid anstalt eller häkte och redovisa vilka åtgärder som vidtagits i syfte att förebygga denna typ av händelser. Mot bakgrund av Kriminalvårdens redovisning kommer regeringen att överväga vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas. I kartläggningen av situationen för de mänskliga rättigheterna i (del II) nämns att () har rekommenderat att genomföra mer effektiva strategier för att motverka våld mellan intagna. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) har också understrukit att staten har ett tungt ansvar för att skydda de personer som är frihetsberövade och hänvisat till homosexuellas utsatta situation i fängelser. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att sammanställa omfattningen av våld eller hot om våld mellan intagna vid anstalt eller häkte och att redovisa vilka åtgärder som vidtagits i syfte att förebygga denna typ av händelser. Mot bakgrund av Kriminalvårdens redovisning kommer regeringen att överväga om ytterligare åtgärder behöver vidtas. 4.6.3Rätten till domstolsprövning och rätten till effektivt rättsmedel Åtgärd 86: Regeringen har lämnat en proposition med förslag om en moderniserad rättsprövning. Ändringarna föreslås träda i kraft . har vid ett antal tillfällen fällts av för brott mot krav på domstolsprövning och en rättvis rättegång. Enligt artikel 6 i konventionen måste medlemsstaterna ge var och en möjlighet till domstolsprövning av bland annat civila rättigheter och skyldigheter. Några av domar angående efterlevnad av rätten till domstolsprövning och en rättvis rättegång beskrivs närmare i kartläggningsdelen av skrivelsen (del II, avsnitt 3.6.3). För att rätten till domstolsprövning skulle uppfyllas infördes lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut. Enligt denna lag kan vissa beslut av regeringen rättsprövas av Regeringsrätten och vissa beslut av förvaltningsmyndigheter av kammarrätt i första instans. Rättsprövning innebär att domstolen kan upphäva, men inte ändra, ett felaktigt beslut. Efter rättsprövningslagens tillkomst har vissa saker förändrats. 2005/06:95 annat har tolkning av begreppet civila rättigheter och Kravet på domstolsprövning omfattar därför fler ärenden än när rättsprövningen kom till. Dessutom har ratificerat en som bland annat behandlar tillgång till överprövning i miljöfrågor (konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, Århuskonventionen). Enligt denna konvention måste miljöorganisationer ges rätt till domstolsprövning av vissa tillståndsbeslut som fattas av regeringen. Någon sådan möjlighet finns inte . Regeringen har lämnat en proposition med förslag om en moderniserad rättsprövning. Åtgärderna, som föreslås träda i kraft , innebär sammanfattningsvis att: -regeringsbeslut som innefattar en prövning av enskildas civila rättigheter eller skyldigheter skall kunna rättsprövas och beslut av förvaltningsmyndigheter som innefattar en sådan prövning skall kunna överklagas hos länsrätten i vanlig ordning och att -miljöorganisationer ges rätt att ansöka om rättsprövning av sådana tillståndsbeslut av regeringen som omfattas av Århuskonventionen. Åtgärd 87: Regeringen avser att på nytt låta utvärdera rättshjälpslagen i syfte att undersöka vilka effekter lagen har haft för enskilda och för att säkerställa att de som bäst behöver rättshjälp får den. Utvärderingen kommer att innefatta frågan om att småföretagare i vissa fall skall ha rätt till rättshjälp under samma förutsättningar som fysiska personer. Utvärderingen skall påbörjas . Företrädare för referensgrupperna har i anslutning till frågan om rätten till domstolsprövning framfört synpunkter om möjligheterna till rättshjälp och rekommenderat att systemet ses över (se närmare kartläggningen av situationen för de mänskliga rättigheterna i , del II, avsnitt 3.6.3). I samband med införandet av den nya rättshjälpslagen utlovade regeringen en uppföljning och utvärdering när lagen varit i kraft . fick regeringens uppdrag att göra en utvärdering av rättshjälpslagen och föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som borde vidtas. Uppdraget redovisades i rapporten av rättshjälpslagen (2001:6). Utvärderingen visade att den nya rättshjälpsreformen i allt väsentligt fallit väl ut. Inga ändringar i rättshjälpslagen föreslogs. Regeringen har i propositionen 2004/05:41 Förbättrad kontroll av rättsliga biträdens ersättningsanspråk, m.m., gjort bedömningen att det bör göras en ny utvärdering av rättshjälpslagen i syfte att skapa ett fylligare underlag för att ge svar på vilka effekter rättshjälpslagen har haft för enskilda och för att säkerställa att de som bäst behöver rättshjälp får den, samt att en sådan utvärdering bör påbörjas . har givit till känna som sin mening att småföretagare i vissa Skr. 2005/06:95 fall skall ha rätt till rättshjälp under samma förutsättningar som fysiska personer och att en översyn av rättshjälpssystemet därför bör göras (se rskr. 2005/06:119). Frågan kommer att tas om hand i den utvärdering av rättshjälpslagen som kommer att påbörjas . Åtgärd 88: Regeringen har i regleringsbrev förtydligat den skyldighet som domstolarna har att upprätta handlingsplaner för hur lokalerna, verksamheten och informationen skall bli tillgänglig för personer med funktionshinder. När dessa handlingsplaner kommit in, senast , bör en översyn göras av eventuella problemområden i syfte att därefter vidta behövliga åtgärder för att förbättra tillgängligheten vid domstolarna för personer med funktionshinder. HO har framfört att rättssäkerheten för personer med funktionshinder äventyras på grund av att de inte får del av domar och andra handlingar i tillgängligt format (se del II, avsnitt 3.6.3). I regleringsbrev sägs att skall redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att verka för en ökad tillgänglighet med hög servicenivå och en utveckling mot en s.k. 24-timmarsmyndighet. Denna allmänt hållna serviceskyldighet syftar till att göra domstolarna tillgängliga för den rättssökande allmänheten och omfattar således även personer med funktionshinder. I begreppet 24-timmarsmyndighet ligger att allmänheten skall få tillgång till en myndighets tjänster dygnet runt via Internet. I en fullt utvecklad 24-timmarsmyndighet skall personer med funktionshinder ha möjlighet att tillgodogöra sig informationen på myndigheternas hemsidor genom t.ex. större textstorlek och lättläst format. I regleringsbrevet anges vidare att , domstolarna samt hyres- och arrendenämnderna är skyldiga enligt förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken att upprätta handlingsplaner för hur lokalerna, verksamheten och informationen skall bli tillgänglig för personer med funktionshinder. De som ännu inte har upprättat en sådan handlingsplan skall göra det och redovisa den till Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) . Detta förtydligande fördes in i regleringsbrevet för att klargöra den skyldighet som domstolarna har att upprätta handlingsplaner för hur lokalerna, verksamheten och informationen skall bli tillgängliga för personer med funktionshinder. När dessa handlingsplaner kommit in bör en översyn av eventuella problemområden genomföras. Därefter kan eventuella åtgärder vidtas för att förbättra tillgängligheten. Regler om förfarandet vid resning Åtgärd 89: avser att ge en sakkunnig person i uppdrag att göra en översyn av vissa frågor när det gäller