prop · GT03175 · 2006-05-29 00:00:00 — De ideella ledarna i ska samarbeta med teamet i skolan för att försöka involvera eleverna i sin verksamhet. Skolan ska parallellt med detta projekt utbilda övrig skolpersonal för att kunna utveckla samarbetet och sprida erfaren- heterna till andra skolor. Projektet mot förslavande manipulation av ungdomar för år 1 av 2 beskriver att ungdomar är en stor målgrupp för olika rörelser med manipulativa destruktiva förtecken. Lockelsen hos vissa ungdomar att närma sig dessa rörelser kan vara stor men svårigheterna att lämna dem Ofta upplever de unga som kommit loss ur dessa rörelser stor psykisk ohälsa; depression skam och skuld m.m. att sprida kunskap om manipulativa och destruktiva rörelser samt hur ungdomar kan försvara sig mot dessa. Metoden att förmedla denna kun- skap är via ett inledande föredrag och därefter forumspel. besöka alla gymnasieskolor i . för år 1 av 3 KFUKKFUM har bedrivit KIOSK verksamhet i begränsad skala bland sex mellanstadieskolor i . KIOSK står för KFUM Idrott Och Social Kompetens. Verksamheten består i att en person från KFUM besöker en klass /vecka. Denne leder barnen i fysiska aktiviteter, samarbetsövningar samt kost- och samhällskunskap (trafikregler, moral, etik). jektets har visat att barnen har starkt uppskattat KIOSK och lärt sig om fysisk hälsa, samarbete, kommunikation och självkännedom. KFUM vill utveckla och sprida denna modell som ett pedagogiskt verk- tyg till alla Malmös skolor samt ideella organisationer, lokalt och natio- De vill utveckla modellen så att den kan användas med högstadie- elever, dels med de elever som tidigare deltagit i KIOSK under mellan- stadiet, dels med "nya" högstadieelever. fokusera på liknande teman, anpassat till åldersgruppens intressen och Projektet och nya samhället i har uppmärksammat att många kurdiska ungdomar, främst flickor, upplever en stark och dubbel negativ stress i vardagen som har att göra med skillnader mellan familjens värde- ringar och samhällets. sändningar, seminarier, översättningsarbete och samarbete med skolor och ungdomsmottagningar förbättra informationen om dessa problem inom den kurdiska och persiska gruppen invandrare i . Bildningsverksamhet (NBV) i för år 1 av 3 Projektet ska informera ungdomar om spel och dess konsekvenser. ungdomar ska utbildas till kamratstödjare och meningen är att ungdo- marna ska bilda nätverk för att förebygga spelmissbruk. att medvetandegöra vuxna om spelberoendets konsekvenser, så att åtgär- der kan vidtas. Projektet kommer att erbjuda stödsamtal samt anhörig- samtal till personer som är i behov av det och även erbjuda ungdomar med spelproblematik att delta i självhjälpsgrupper. sprida kunskap om spelproblematik till politiker och andra beslutsfattare. Som hjälp kommer det att tas fram ett förslag till handlingsplan rörande ungdomars spelvanor för projektets kommuner. att delta i uppbyggnaden av kompetensen inom spelproblematik i pro- jektets kommuner Målgruppen är ungdomar i , , och samt vuxna i elevernas närhet (även föräldrar). åt narkotika och läkemedelsberoende (RFHL) Riks Självhjälp - Inflytande - Aktivitet RFHL och ARIBIS (research and information ) har påbörjat ett samarbete för att utveckla nätverksbyggande och utbild- Inom detta samarbete vill man utveckla en modell för att minska droganvändningen bland gruppen unga afrikaner i . Projektet vill starta och vidareutveckla självhjälpsgrupper och nät- verk för ungdomarna och deras föräldrar. Dessutom vill de erbjuda utbildning i form av föreläsningar inom ovan nämnda områden. ningen är att sprida erfarenheter av problem och lösningar för dessa ung- domar till andra grupper inom . inkluderar informationssändningar i i olika närradiosta- tioner där ungdomarna tillsammans med vuxna får producera egna Träffar med konfliktlösningsövningar, läxläsning och annan studiehjälp ingår, liksom sommarläger med friluftsliv, diskus- sioner om könsroller, rollspel och andra gemensamma aktiviteter. har ett samarbete med i , där man även planerar att förlägga lägerverksamheten. Projektets syfte är att utbilda informatörer som både själva är HBT-ung- domar, men också föräldrar eller släktingar till HBT-ungdomar. nå de tänkta aktörerna ska man jobba i team med en ungdom och en vuxen i varje team. Dessa skall gå ut och informera: Nattvandrarna, Friends, olika invandrarföreningar, grundskola och gymnasium, lärare, kommunpolitiker, ungdomsmottagningens - och vårdens personal. viktig del i projektet är att skapa och upprätthålla nätverk. inom olika arenor såsom hemmamiljön, skolan, vården, omsorgen, sociala myndigheter, , politiska partier, frivilliga organisa- tioner och ungdomsorganisationer. Viktiga aktörer i detta samverkans- arbete är föräldrar, skolsköterskor, lärare, socionomer och beteende- vetare, m.fl. som finns i ungdomarnas närhet. minska den psykiska ohälsan hos HBT-ungdomar. Det nya med detta projekt är att föräldrar tillsammans med ungdomarna informerar både ungdomar och vuxna om HBT. för Social Hälsa (RUS) för år 1 av 3 för Social Hälsa (RUS) ska starta gruppverk- samhet, mötesplatser och informationsverksamhet för ungdomar med Projektet har två övergripande mål: 1) Att sprida infor- mation om psykisk ohälsa för att avdramatisera fenomenet och motverka utanförskap för unga som drabbats av psykisk ohälsa. 2) Att skapa mötesplatser och verksamheter där dessa ungdomar kan träffa andra i samma situation och delta i gruppverksamheter med ledare. samheten ska inledningsvis bedrivas i samarbete med de lokala RSMH- föreningarna i län och län. vill man sprida pro- jektidén till andra . Målsättningen är att få igång 79 för år 1 av 3 har Röda Korset, med stöd från Allmänna arvsfonden, arbe- tat med barn och ungdomar som drabbats av tortyr- och krigstrauman. Erfarenheterna från detta projekt var att det finns ett behov av ökad till- gänglighet till behandling och stöd samt att samverkan mellan olika pro- fessioner och aktörer skulle underlätta för barn och ungdomar att hitta en väg tillbaks till ett normalt liv. Röda korset vill med detta projekt vidare- utveckla sitt arbete inom målgruppen genom en satsning baserat på dessa Projektet omfattar arbetet vid fem behandlingscenter i ; , , , och . för år 1 av 2 Gym Atlet klubb vill hjälpa 50 ungdomar med psykiska funk- tionshinder som bor i gruppboende att ta till sig ett Programmet ska utformas i studiecirkelform och innehålla kost rådgivning, hälsokunskap och idrottsaktiviteter. konkreta inslagen i projektet ska vara regelbunden träning på föreningens gym och matlagning i gruppboendet. För att öka effekten av dessa akti- viteter kommer personalen vid gruppboendet delta i alla delar av projek- tet samt erhålla utbildning i hälsokunskap. Projektet erhåller även pro- jektmedel från satsning Handslaget. Projektet somaliska ungdomars psykiska hälsa för år 1 av 3 Somaliska Hälsoteamet vill genomföra riktade insatser mot de barn, ungdomar och föräldrar inom den somaliska populationen i som riskerar psykisk ohälsa. Man vill inrikta insat- serna på föräldrar respektive ungdomar, uppdelade i följande gruppe- ringar: Psykiskt sjuka, kriminellt belastade, krigsdrabbade samt flickor som löper risk att hamna i prostitution. Man räknar med att minst 250 ungdomar ska ingå i projektet. Gaystudenterna vill etablera kontakt med ett par mottagningar och till- sammans med personal på mottagningarna utveckla metoder för att för- bättra hjälpinsatserna för HBT-studenter med fokus på identitet, psykisk ohälsa och diskriminering. Projektet ska även sammanställa student- hälsans kunskaper inom HBT-området för att kunna utveckla nya rutiner vid mottagningarna vad gäller kunskapsinhämtande och behandling. Projektet i leken - Tillgängliga lekplatser för barn med funk- tionshinder för år 2 av 2 skall i samarbete med hindrade Barn och Ungdomar (RBU), störda Barn, Ungdomar och Vuxna (FUB), () och , Hörselskadade och Språkstörda Barn (DHB) samt Kommuner och Landsting genomföra ett projekt med syfte att bidra till att lekplatser utformas så att de är tillgängliga för barn med funktionshinder. Målsättningen för projektet är att utarbeta en intresseväckande skrift med praktiska råd och goda exempel samt att ordna ett seminarium om tillgängliga lekplatser. Skriften ställer frågorna och ger svar på: Vad utmärker lekplatser med bred tillgänglighet, vad är viktigt att beakta vid anläggning av nya lekplatser och hur kan befintliga lekplatser förändras och kompletteras för att bli tillgängliga i vid bemär- kelse. Man kommer att ha kontakter med , , samt andra berörda myndigheter och organisationer. Under det första projektåret har man genom projektledare och en styrgrupp samlat erfarenheter och tagit fram ny kunskap. Man har anordnat ett seminarium för att diskutera och byta erfarenheter inom området. Samarbetet med Kommuner och Landsting har öppnat för nya möjligheter att åstadkomma nya insatser. Projektet har t.ex. kunnat erbjuda stöd till kommuner och andra intres- senter inom området lekplatser för barn med funktionshinder. två kommer marknadsföringsinsatser att göras och skriften att färdig- ställas. Man kommer också att komplettera den databas som finns på . Man kommer att samla information om lekredskap, utrustning och tillverkare. , hörselskadade och språkstörda barn (DHB) Anpassningar i praktiken för elever med hörselnedsättning en utvärde- ring av hinder och möjligheter för år 1 av 3 Olika utredningar visar att ett stort antal barn med hörselnedsättning har svårt att nå upp till skolans mål. I verksamhet behövs det mycket information från habiliteringsansvariga och det krävs särskilda insatser från hörselvårdsingenjörerna eftersom skollokaler oftast behöver akustikbehandlas. Det saknas studier som fokuserat på barn med hörsel- nedsättning och deras möjligheter att fungera i skolmiljö. Projektet inne- håller två olika delarbeten som är beroende av varandra. Den första delen består av att ta fram ett statistiskt material på akustikmätningar gjorda i samtliga 19 kommuner i forna . ningar och nya mätningar görs i de skolor som fått påpekanden om att den akustiska miljön inte är acceptabel. Delarbete två utgörs av en kva- litativ studie där ett femtiotal barn och föräldrar intervjuas. för skolledning och ansvariga för skolfastigheterna i kommunerna kom- mer även att intervjuas i denna del av projektet. Fördjupningsstudie angående bostadsanpassning för personer med funk- tionshinder för år 2 av 2 , Neurologiskt Handikappades Riksför- bund, , och Ungdomar samt upplever stora problem när det gäller bostadsanpassning. Det tar mycket att få beslut och därefter att få den genomförd. Det är många instanser och tjänstemän inblandade, tillämpningen varierar kraftigt och det saknas en helhetssyn. Kommunerna gör olika prioriteringar när det gäller att ordna förvaringsutrymmen, ramper, hårdgöring av ytor utom- hus m.m. Förbunden gör tillsammans med , Handikappförbundens samarbetsorgan, , och en fördjupningsstudie angående bostadsanpass- ning för personer med funktionshinder för att utifrån resultaten utarbeta förslag till förbättringar. Resultat och förslag sammanställs till en hand- bok. Design för Alla från teori till praktik En nationell kraftsamling för år 1 av 3 Projektets mål på lång sikt är att all planering och utformning av fysiska och virtuella miljöer som IT, byggnader, publika verksamheter, arbets- och utbildningsmiljöer och produkter (varor och tjänster) bör utgå från att människor är olika med avseende på fysiska och andra förutsättningar, inte från en föreställning om normalmänniskan. I målet ingår att göra Design för Alla till en ledstjärna för allt fler planerare, designers och arkitekter och att därigenom skapa en positiv utgångspunkt och atmosfär för arbetet med att uppnå den nationella handlingsplanens ambitiösa han- Design för Alla är design för mänsklig mångfald, social delaktighet och jämlikhet (The EIDD Declaration ©). Design för Alla fokuserar på att göra rätt från början i en planerings- eller designprocess som inkluderar krav på både form och funktion. kännetecknas av att alla slags brukare sätts i fokus och bygger på kvalifi- Disability), Stiftelsen Svensk Industridesign, och Handikappförbundens samarbetsorgan ska samverka kring konceptet Design för Alla för att visa Design för Alla-filosofins tillämpbarhet inom olika samhälls- och yrkesområden. Förbundet och Skrivsvårigheter (FMLS) Projektet skärmläsare och pedagogisk marknadsföring av alternativa läsmöjligheter för år 3 av 3 Bakgrunden till projektet är att i stort sett all inläsning av litteratur som sker genom Talboks- och övergått från band till CD-R skivor i Daisyformat. Man lyssnar på dem i speciella Daisyspelare som är dyra med det är också möjligt att lyssna med hjälp av läsprogram i datorn (Playback 2000) som är gratis men främst producerad för blinda och synskadade. Man måste därför anpassa programmen för personer med läshinder. Projektet genomförs i nära samarbete med Tal- och , , Specialpedagogiska Insti- tutet och Myndigheten för Skolutveckling m.fl. Projektets syfte är tvåfal- digt, dels att utveckla en digitalboksläsare i DAISY-format, fullt anpas- sad för målgruppen seende och normalbegåvade med läshandikapp, dels en pedagogisk marknadsföring av läsaren och arbetssättet med en bok om cd. Projektet - smart boende för dövblinda för år 2 av 3 Det senaste årtiondets snabba utveckling på ITK-området (informations- och kommunikationsteknik) ger bättre förutsättningar än någonsin tidi- gare för dövblinda personer att leva ett mer självständigt och rikt liv. finns tekniken för att dövblinda personer skall kunna styra och kon- trollera många av de funktioner som finns i ett hem. Med hjälp av dato- rer, bredband och anpassade användargränssnitt kan dövblinda männi- skor läsa, kommunicera och få tillgång till information i databaser och Internet för sina studier, sitt arbete och sina hobbies men det återstår mycket att göra när det gäller det praktiska genomförandet. Det har varit svårt att anpassa boendet till dövblindas behov, det dubbla handikappet synskada och hörselskada/dövhet delas upp på olika samhällsorgan och behandlas var för sig vilket innebär att de som har kompetens inom syn- skadeområdet inte känner till hörselskadeområdet och vice versa. Före- ningen Dövblinda samarbetar i detta projekt med Föreningen och för att utrusta en visnings- och träningslägenhet med olika IT-lösningar speciellt anpassad för dövblinda i anslutning till folkhögskolan. Dövblinda folkhögskoleelever ska kunna bo i och där kunna pröva utrustningar som bäst ger ökat oberoende och självständighet för varje individ och som sedan kan efterfrågas i den egna bostaden på hemorten. Målgrupper för projektet är dövblinda brukare och deras anhöriga, hjälpmedelsverksamhet, bygg- och hjälpmedelsföretag, arbetsmarknad, personalutbildningar, landsting, kommuner och politiker m.fl. Inom Fruktträdet finns dövblinda med expertkompetens inom datorområdet som kan kommunicera med ele- verna utan tolkar. Projektet ska genomföras i samarbete med , och Syncentralen i m.fl. Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) ) Projektet tillgänglighetsgranskning för år 3 av 3 Ett mål i regeringens nationella handlingsplan för handikappolitiken är att alla offentliga byggnader och allmänna platser skall vara tillgängliga för alla människor oavsett funktionshinder . Det finns ett intresse bland kommuner och fastighetsägare att vidta tillgänglighetsåt- gärder men alltför ofta saknas kunskaper och en helhetssyn. Insatserna blir då isolerade och otillräckliga och dessutom felaktiga. Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) ska därför utveckla regio- nala eller lokala centra för tillgänglighetsrådgivning och granskning. HSO arbetar i detta projekt tillsammans med berörda utarbeta och uppdatera normer och riktlinjer som bygger på med- lemmarnas uppfattning om vad som krävs för att göra samhället tillgäng- ligt för alla. I projektet ingår att informera om dessa samt utbilda hand- läggare i tillgänglighetsfrågor i myndigheter och företag, tillhandahålla checklistor och annat arbetsmaterial och utbilda tillgänglighetsgranskare, tillgänglighetsrådgivare och tillgänglighetskonsulter, i huvudsak personer som själva har funktionshinder och erbjuda dessa tjänster till planerare och byggare över hela landet. Det finns nu upparbetade kanaler för påverkansarbete om tillgänglighet med särskilt fokus på de 14 sektors- myndigheterna. Under det tredje året kommer man att försöka ta fram indikatorer som gör det möjligt att konkretisera, mäta och utvärdera om/hur tillgängligheten utvecklas inom några områden, t.ex. arbetsliv och konsumtion. HSO skall också ta fram ett strategidokument för han- dikapprörelsens fortsatta tillgänglighetsarbete. Informations- och i tillgänglighets- och bemötande- frågor för år 1 av 3 För att erbjuda myndigheter kunskap om funktionshinder behöver sam- arbetsorganet bygga upp en informations- och kunskapsorganisation i tillgänglighets- och bemötandefrågor. Syftet är att myndigheter, men även privata och offentliga arbetsgivare, ska kunna vända sig till centret för att få information, råd och praktisk hjälp vid tillgänglighetsgransk- ning av miljöer och kompetensutveckling av personal i bemötandefrågor. HSO har i en förstudie analyserat behovet av att utveckla en resurs i tillgänglighets- och bemötandefrågor. Resultatet av förstudien visade att det finns ett behov hos myndigheterna i regionen av ett kom- petenscentrum kring bemötande och tillgänglighet i arbetet för att för- verkliga den nationella planen på länsnivå. Utbildningar har påbörjats i samarbete med och ett trettiotal informatörer rekryterade från handikapprörelsen har inlett sina utbildningar i bemö- tande och tillgänglighet. Informatörerna kommer att vidareutbildas inom projektets ram och erbjuda sina tjänster av projektet. Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i län för år 1 av 3 Handikapprörelsen på lokal och regional nivå förväntas vara pådrivande för att samhället ska bli anpassat för alla, men behöver en större medve- tenhet och kunskap samt redskap för driva detta arbete systematiskt. Underlaget till detta projekt är kunskap som kommit fram i olika projekt, såväl pågående som avslutade. Projektet ska arbeta för att sprida denna kunskap till olika handikappföreträdare lokalt och regionalt, kunskapen och erfarenheterna ska systematiseras så att de blir lätta att använda och förses med diskussionsfrågor, checklistor, strategier och modeller för skrivelser m.m. Materialet ska användas i arbetsgrupper som ska foku- sera på ett antal konkreta handikappolitiska mål som t.ex. hälso- och sjukvård, social omsorg, arbetsliv och tillgänglighet. Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i Projektet skolgård för alla för år 2 av 2 Kommun-HSO i med 28 medlemsföreningar har mot bak- grund av ett seminarium som hölls under EU:s handikappår i arbetat fram denna projektansökan som uppmärksammar brister i den fysiska miljöns tillgänglighet och användbarhet för personer Eftersom det saknas kunskap vill man ta fram ett program tillsammans med elever och personal på en skola för att man tillsammans ska kunna reflektera över vad det innebär att ha olika funktionsnedsättningar såväl praktiskt som när det gäller delaktighet. Kommun-HSO har förankrat idén i stadsdelsförvaltning och i en av skolorna där. Projektets syfte är att ta fram ett program för att elever och personal ska kunna forma skolgårdar som inte hindrar elever med olika funktionsnedsättningar att delta på samma villkor som andra. sättningen är att det program som ska bli resultat av projektet ska för- Programmet ska dock utformas så det blir generellt tillämp- ska föreningen ställa samman dokumentatio- nen dels genom en video dels genom barnens arbete i text och bild. för år 1 av 3 Projektets syfte är att sprida kunskap om funktionshindrades syn på till- gänglighet och förbättra tillgängligheten. Projektledare samt medlemmar och personal i HSO och personal från FABU (fastighetsbolaget ) kommer tillsammans att gå igenom alla allmänna platser och lokaler i kommun. Man ska använda en checklista med utgångspunkt från en lathund som producerat. Projektet och krav på den fysiska miljön och den tekniska utrustningen för bra tillgänglighet för hörselskadade () har sammanställt en kunskapsbank/en bok; Bra tillgänglighet bättre kommunikation för Hörselskadade. Boken vänder sig till HRF:s medlemmar och till kommunala och lands- tingskommunala handikappråd. Materialet vänder sig också till besluts- fattare och tjänstemän ansvariga för tillgänglighetsfrågor inom offentlig förvaltning samt till projektörer för byggnation och installation. För att få större spridning och för att tillgodose dem som söker information via Internet, vill HRF utveckla och producera kunskapsbanken till en sökbar databas. HRF vill också knyta projektet som startade , till denna databas. Hörsellinjens syfte är att ge information via tele- fon och e-post till alla som söker svar om hörselskador, hjälpmedel och hörselskadades rättigheter m.m. Projektet klokt - enkelt avhjälpta hinder för år 1 av 3 Neurologiskt , De Handikappades Riksför- bund, , och Ungdomar, och genomför detta projekt. Enligt ska enkelt avhjälpta hinder mot tillgänglighet och användbarhet undanröjas i byggnader som innehåller lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser. har utarbetat föreskrifter för vad som är enkelt avhjälpta hinder. Exempel på enkelt avhjälpta hinder kan vara nivåskillnader, bländande belysning, bristande skyltning eller dåligt mar- kerade trappor. Ett av projektets syften är att stärka lokala representanters kunskaper om lagstiftningen om enkelt avhjälpta hinder för att kunna fylla en konkret roll som stöd och pådrivare på lokal nivå. Ett utbild- ningsmaterial som ska vara mycket konkret och innefatta relevant lag- stiftning, tolkningsmöjligheter och goda exempel på funktionella lös- ningar ska sammantällas och en checklista ska utarbetas som kan ligga till grund för vilka åtgärder som bör genomföras och vad som bör priori- teras. 12 personer ska utbildas (två från varje medverkande förbund) och 100 lokala utbildningsdagar genomföras med hjälp av utbildningsmate- rialet, checklistan och de utbildade resurspersonerna. Lokalföreningarna ska starta arbetet vid kommunernas skolor eftersom skolan är viktig för alla barn och ungdomar, men också för kommunens invånare. Lättöppnade förpackningar för år 2 av 2 Människor med funktionsnedsättning kan ha svårt att hantera förpack- ningar för läkemedel, dagligvaror och hälsokost m.m. När konsumenter kräver bra förpackningar blir det också en konkurrensfördel att utveckla sådana. Kring detta vill , Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO), (), Sveri- ges () och Konsumentråd samarbeta och genomföra aktioner på lokal, regional och nationell nivå. Under projek- tets första år har ett nätverk byggts upp med kontaktpersoner och infor- mationsmottagare samt lokala arbetsgrupper. Projektet har mobiliserat deltagare från partners i ett lokalt samarbete med 450 kontaktpersoner och informationsmottagare samt bildat lokala arbetsgrupper på 20 pilot- orter. Projektet har genomfört ett flertal centrala och lokala aktiviteter för att belysa frågan och skapa tryck på den externa målgruppen. Man har genomfört två konsumentundersökningar samt blivit uppmärksammade i riks- och lokalpress. Projektet har också etablerat ett nordiskt samarbete samt påbörjat att undersöka möjligheterna till ett europeiskt samarbete. I samband med har projektet utlyst en designtävling med uppdraget att formge ett märke som skall användas för märkning av lätt- öppnade förpackningar. Under projektets andra år ska aktiviteterna fort- sätta på lokal, regional och nationell nivå. 68 regionala konferenser är inplanerade, centrala marknadsundersökningar ska genomföras och i samarbete med SIS () ska arbetet för att skapa riktlinjer för tillgängliga förpackningar i fortsätta. Projektet toaletten till delaktighet i samhället för år 2 av 2