prop · GT03205 · 2006-05-30 00:00:00 — Rådsslutsatser om EU:s tematiska strategi om luftföroreningar har antagits och eventuellt tas ett beslut om ett nytt direktiv om luftkvalitet . kommer även att driva att EG:s avgaskrav för bilar och arbetsmaskiner skärps i enlighet med de positioner som aviserades i Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150). En mycket viktig insats blir även de internationella förhandlingarna inom ramen för Förenta Natio- nernas (FN:s) luftvårdskonvention (CLRTAP). Nationellt har kombinationer av juridiska, ekonomiska och informativa Skr. 2005/06:205 styrmedel visat sig framgångsrika. I strategin för effektivare energi- användning och transporter, avsnitt 21.2 i Miljömålen ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) redovisade regeringen åtgärder som kan bidra till att utsläppen av luftföroreningar minskar så att delmålen till miljökvalitetsmålen luft och Bara Naturlig försurning infrias. Ett viktigt förslag för att minska utsläppen av hälsofarliga partiklar innebär att ägare till nya lätta dieselbilar med effektiva partikelfilter erhåller en skattesänkning om sammanlagt , se propositionen Skatte- lättnad för bilar i vissa miljöklasser (prop. 2005/06:167). Åtgärden kommer att kraftigt minska utsläppen av hälsofarliga partiklar från nya dieselbilar. Regeringens förslag är att det nya systemet skall träda i kraft . I propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160) aviserade regeringen att den avser att ge i uppdrag att utreda möjliga åtgärder för att minska partikelemissioner från dubbdäcksanvänd- ning och väghållning. slutredovisade ett regeringsuppdrag om hur kontrollen av miljökvalitetsnormerna för utomhusluft kan ske på ett enklare och mer kostnadseffektivt sätt som rapporteringen av mätdata underlättas och förbättras (dnr M2005/1863/Mk). Förslaget inne- bär att länsstyrelserna får en skyldighet att i samråd med kommunerna upprätta ett regionalt luftövervakningsprogram inkluderande luftkvaliteten i tätorter. Kommunerna får fortsatt ansvar för kontrollen av miljökvalitets- normerna men genomför det inom ramen för det regionala luftövervak- ningsprogrammet. Befintliga väl fungerande samarbeten, till exempel luftvårdsförbund, kan vara en lämplig form för genomförande av det regionala luftövervakningsprogrammet. Förslaget bereds nu av regerings- kansliet. Regeringen har fastställt åtgärdsprogram för att minska halterna av kvävedioxid och partiklar i och kvävedioxid i samt givit uppdrag till de berörda länsstyrelserna om upprättande av åtgärds- program för bl.a. , , , , och (partiklar). Syftet är att minska luftföroreningarna i omgivnings- luften för att förbättra människors hälsa. För att uppfylla miljökvalitets- för kvävedioxid behövs bl.a. åtgärder för att utveckla och tillämpa särskilda miljökrav vid upphandling av tunga transporter och persontrans- porter, inom parkeringspolitiken för att minska personbilstrafiken och öka framkomligheten, begränsa genomfartstrafiken av tunga fordon på vissa vägar och öka framkomligheten för bussar. För att uppfylla miljökvalitets- för partiklar krävs bl.a. information om hälsoeffekterna av höga partikelhalter och hur halterna påverkas av dubbdäcksanvändning samt ökad forskning och utveckling kring olika beläggningsmaterials benägen- het att bilda partiklar och olika metoder för markrenhållning. - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa I Folkhälsopolitisk rapport fokuserar FHI på långlivade organiska ämnen. Gruppen är viktig, särskilt som dessa ämnen inte bryts ner i miljön och i många fall ansamlas i levande organismer. dock att det finns flera grupper av ämnen som har minst lika stor betydelse Skr. 2005/06:205 från folkhälsosynpunkt. Därför bör bestämningsfaktorn omfatta även dessa. Kemikalieinspektionen (KemI) framhåller i sitt remissvar att ämnen som är cancerframkallande, mutagena och reproduktionsstörande, samt allergi- framkallande och neurotoxiska ämnen är betydelsefulla. Dessa har för- modligen på kort sikt större inverkan på folkhälsan och yrkesrelaterad hälsa än de långlivade organiska ämnena. Dessutom anser både KemI och att farliga metaller som t.ex. kadmium, kvicksilver och bly bör ingå i bestämningsfaktorn. KemI pekar också på att det finns skäl att rikta uppmärksamheten mot ytterligare potentiella problemämnen som inte tillhör de farligaste. Bland dessa finns ämnen med hög akut eller kronisk giftighet samt allergiframkallande och mutagena ämnen. Ett skäl till detta är att flera av dessa kategorier används i relativt stor omfattning och att exponeringen för ämnena är sådan att den har betydelse ur folk- hälsoperspektiv. Regeringen delar myndigheternas uppfattning. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Exponering för kemiska ämnen sker bl.a. via föda, olika typer av pro- dukter, i arbets- och inomhusmiljön. Förekomsten av organiska miljögifter och metaller är skälet till att utfärdar kostrekommenda- tioner gällande bl.a. kvinnors konsumtion av fisk från vissa områden. Halterna av kända miljögifter i fisk från har, liksom halterna i modersmjölk, i de flesta fall minskat . Sammantaget minskar de numera endast långsamt. Dioxiner är en grupp av långlivade organiska ämnen som är förknippade med konsumtion av vissa animaliska livsmedel, bl.a. fet östersjöfisk. Vuxnas intag av dioxiner är i genomsnitt ungefär hälften av vad som anses tolerabelt. av befolk- ningen anses dock ha ett för högt intag av dioxiner. Det finns skillnader mellan kvinnor och män när det gäller risker vid exponering för kemiska ämnen. Bland annat löper kvinnor generellt sett större risk för skador som orsakas av vissa organiska miljögifter och tungmetaller. Barn är särskilt känsliga eftersom de har en snabbare ämnesomsättning och deras kroppar är under utveckling. KemI har regeringens uppdrag att till redovisa en kunskapssammanställning om kvinnors och mäns olika känslighet för kemikalier och föreslå åtgärder för att förbättra skyddet. Av statistik framgår att kemiska eller biologiska faktorer misstänkts orsaka knappt en tiondel av rapporterade arbetssjukdomar. De vanligaste symptomen är besvär från andningsorgan och hud. uppger att allergener är den viktigaste kemiska faktorn. Åtgärder för att minska exponeringen för farliga kemikalier ger i många fall effekter först på relativt lång sikt. Figuren nedan visar att halten av det bromerade flamskyddsmedlet PBDE i modersmjölk minskar . och 1997 minskar även halterna av PCB i bröstmjölk kontinuerligt. När det gäller dioxin i fet östersjöfisk tycks haltminskningen helt ha avstannat . I det fallet finns det troligen fortfarande okända källor. Figur 4.4 Halter av PBDE i svensk modersmjölk 19722000. PBDE ingår Skr. 2005/06:205 i bromerade flamskyddsmedel och finns bl.a. i elektroniska apparater PBDE ng/g fett Källa: Folkhälsopolitisk rapport . Grundläggande problem i nuvarande hantering av kemikalier är bristen på kunskap om de ämnen som finns på marknaden och bristen på system för att begränsa riskerna med hantering av farliga ämnen, bl.a. i varor. Till detta kommer kunskapsbristen gällande ämnen som oavsiktligt bildas eller sätts i cirkulation i miljön. Denna generella kunskapsbrist om kemikaliers hälsoeffekter gäller särskilt effekter på barn. Den nya kemikalielagstiftning (REACH) som utarbetas inom EU har särskilda bestämmelser för cancerframkallande, mutagena och reproduktionsstörande ämnen liksom för långlivade organiska ämnen och sådana som ansamlas i levande organismer. Dessa kommer att prio- riteras i den registrering av ämnen som följer av REACH och kommer senare att bli föremål för tillståndsprövning eller restriktioner. Dessutom kommer REACH att ställa krav på vissa grundläggande data och en risk- bedömning vid registreringen av alla ämnen som tillverkas eller importe- ras i kvantiteter över ett ton . För de ämnen som hanteras i kvantite- ter större än per tillverkare eller importör och år kommer REACH att kräva en kemikaliesäkerhetsrapport. Därmed kommer kunskapen om och möjligheten att förebygga risker med kemiska ämnen att förbättras, även för de ämnen som inte tillhör de farligaste kategorierna. REACH kommer sannolikt att kunna antas för att träda i kraft . Flera studier har gjort uppskattningar av vilka hälsovinster genom för- bättrad kemikaliekontroll som REACH kommer att kunna medföra. I dessa studier bedöms symptom från luftvägarna, hudåkommor, cancer och neurologiska åkommor vara de viktigaste hälsoeffekterna av exponering från för kemiska ämnen. Studierna visar att REACH leder till betydande samhällsekonomiska vinster genom förbättrad hälsa. Exempelvis pekar en studie som Kommissionen genomfört på samhällsekonomiska vinster motsvarande 17,654,genom för- Skr. 2005/06:205 bättrad arbetsrelaterad hälsa. I propositionen Svenska Miljömål ett gemensamt uppdrag redovisa- des arbetet med att minska de negativa miljö- och hälsoeffekterna för- knippade med kemiska ämnen (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48). Frågan behandlas främst i kapitel 8 om miljökvalitets- målet Giftfri miljö. Regeringen pekade på behovet av samarbete på EU- nivå och internationellt för att miljökvalitetsmålet skall kunna uppnås och REACH framhålls som den enskilt viktigaste processen. Även den kom- mande revideringen av för växtskyddsmedel är högt prio- riterad. antogs också en global kemikaliestrategi (SAICM) under FN:s miljöprogram. SAICM lägger bl.a. grunden för ett internationellt informationssystem för farliga ämnen i varor. Utsläpp av farliga kemiska ämnen påverkar bland annat dricksvattnets kvalitet. Denna fråga behandlades i den ovan nämna propositionen under miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Grundvatten av god kvalitet och Levande sjöar och vattendrag. Till de åtgärder som minskar användningen av farliga kemiska ämnen hör en ökad ekologisk produktion som regeringen har behandlat i skrivelsen Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010 (skr. 2005/06:88). - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa dör ca 400 personer i malignt melanom där solning (UV-strål- ning) framför allt i barn- och ungdomsåren är en viktig orsak. Dödligheten kan minskas om man tidigt upptäcker och behandlar malignt melanom. Andra behandlingsbara cancerformer, som också hänger samman med UV-strålning, är skivepitelcancer och basalcellscancer. Ökad solexpone- ring kan även trefaldiga risken för ytliga former av grå starr samt leda till att huden åldras . - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Den allvarligaste formen av hudtumörer, malignt melanom, har ökat tiofalt . har antalet fall tredubblats medan antalet fall av övriga hudtumörer mer än fyrdubblats. Jämfört med övriga tumörformer är detta en mycket kraftig ökning. Den viktigaste orsaken är solning, till stor del under solresor och i solarier. Utvecklingen och åtgärdsarbetet redovisades utförligare i Svenska miljömål ett gemen- samt uppdrag (prop. 2004/05:150, s. 8687) under miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. De direkta sjukvårdskostnaderna antas uppgå till mellan en halv och som de indirekta kost- naderna för sjukdomsfallen uppgår till ett par miljarder kronor . Nationella kampanjer som har genomförts har ökat medvetenheten om problemen med solning och UV-strålning. Det har skapat förutsättningar för tidig diagnostik, vilket bidragit till att över- levnaden ökat. Flertalet av de åtgärder som kan bidra till att minska antalet fall av hudtumörer berör livsstilsfrågor. För barns del gäller att lekplatser, parker och andra utomhusmiljöer, utformas att det blir en balans mellan sol och skugga. Därför framhöll regeringen i den ovan nämna proposi- Skr. 2005/06:205 tionen att fortsatta informationsinsatser är viktiga. De nordiska strål- skyddsmyndigheterna har till exempel generellt avrått från solning i En åtgärd som kan bidra till att minska antalet fall av hudtumörer är att utöka tillsynen av solarier. Efter förslag i propositionen Finansieringen av kärnavfallets slutförvaring (prop. 2005/06:183) kan Statens strålskydds- institut utfärda föreskrifter som innebär att kommunerna övertar ansvaret för tillsyn av solarier. - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa Radon i byggnader är på grund av markförhållanden och blåbetong i byggnader ett stort folkhälsoproblem i . Enligt Statens strålskydds- instituts bedömning misstänks radon bidra till ca 500 dödsfall i lungcancer . Till allra största delen drabbas rökare. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Saneringen av byggnader med radonproblem går långsamt. finns i byggbestämmelserna ett gränsvärde om /m3 för radon i nya byggnader. kan bevilja statliga bidrag till radonsanering av småhus och avsikten med åtgärderna är att halterna skall understiga /m3. har fastställt ett riktvärde för radon i befintlig bebyggelse. sänktes riktvärdet från /m3 till /m3 inomhusluft. Kommuner kan ålägga fastighetsägare att vidta åtgärder mot för höga radonhalter. Rege- ringen har i en proposition (prop. 2005/06:145) med förslag om bl.a. lag om energideklarationer enligt EG:s direktiv (2009/91/EG) om byggnaders energiprestanda föreslagit att dessa även skall omfatta uppgifter om radon- mätning har gjorts. Avsikten är bl.a. att höga radonhalter skall uppmärk- sammas. Sådana deklarationer skall finnas när en byggnad uppförs, säljs och hyrs ut. Vidare genomför en omfattande radonkampanj för att öka medvetenheten och antalet radonsaneringar. Antalet byggnader med för höga radonhalter är dock osäkert. Rege- ringen avser att med början låta genomföra en undersökning av byggnaders tekniska status, där bl.a. radonfrågan ingår. Den låga sane- ringstakten beror ofta på okunskap om hälsoriskerna och avsaknad av ekonomiska incitament. För att minska hälsopåverkan från radon i byggnader behövs det enligt Folkhälsopolitisk rapport ett fortsatt ekonomiskt stöd på nivå för arbetet med att kartlägga och åtgärda radonförekomsten. - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa Samhällsbuller är ett utbrett miljöproblem och är den störning som berör flest antal människor i . Trots att inte bullret uppfattas som livs- hotande betyder det mycket för vår hälsa och möjligheter till en god livs- Buller påverkar människor på olika sätt beroende på typ av buller, Skr. 2005/06:205 vilken styrka och vilken frekvens det har, hur det varierar över tiden och Lågfrekvent ljud är mer störande än annat ljud. Samhälls- buller kan innebära störning av sömn och vila, stress, svårigheter att höra vad andra säger och att lyssna till radio/TV och i telefon, försämrad upp- märksamhet genom att buller maskerar varningssignaler, koncentrations- svårigheter och försämrad inlärning samt hörselskada. forskning har visat på ökade halter av stresshormoner och ökad risk för hjärt- och kärlsjukdomar hos människor som bor intill flygplatser. Vissa studier visar också på att hjärt- och kärlsjukdomar kan orsakas av buller från vägtrafik. Mycket höga ljudnivåer kan, förutom hörselnedsättning, orsaka öron- susningar (tinnitus) förvrängningar av hur ljud upplevs och ökad ljud- känslighet (hyperacusis). Studier på musiker har visat att av klassiska musiker och av rock- och jazzmusiker hade tinnitus eller annan ljudkänslighet. Barn kan utgöra en riskgrupp eftersom de har en kortare och smalare hörselgång, vilket gör att förstärkningen av ljudet sker högre upp i diskanten, där ljudet lättare orsakar skador. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Huvudsakliga källor till samhällsbuller är väg-, spår- och flygtrafik, indu- strier, byggnadsarbeten och grannskapet (restauranger, diskotek, musik- och sportevenemang mm. Beräkningar visar att ca 2 miljoner människor i landet är utsatta för bullernivåer från vägtrafik, tåg eller flyg över riktvärdet (Laeq, ) utanför bostaden. Vägtrafik är den dominerande bullerkällan. 400 000900 000 personer är mycket besvärade av trafikbuller. Hur män- niskor upplever störningen när de exponeras för buller från de olika trafikslagen är i stort sett okänd, men situationen förekommer på många håll i landet. I svenska förskolor har så höga ljudnivåer uppmätts att de i vissa fall överskridit gränsen för när hörselskydd måste bäras enligt arbetsmiljö- lagstiftningen. Även i andra miljöer där barn vistas förekommer mycket höga ljudnivåer bl.a. från musikanläggningar (se avsnitt 3). Barn boende intill flygplatser har visats prestera sämre i bl.a. läsförståelse och förmåga att minnas. Att störas av trafikbuller är ett av de största och mest svåråtgärdade miljöproblemen. Vägtrafiken står för av störningarna. har antalet störda legat på ungefär samma nivå. Trots åtgärder för att få ner bullernivåerna ökar trafiken och därmed också bullret. - Insatser som påverkar bestämningsfaktorn Arbetet för att få ner bullernivåerna i samhället, speciellt bullret från tra- fiken, måste fortsätta. Problemen med höga ljud är mera uppmärksam- made hos såväl verksamhetsutövare som tillsynsmyndigheter. För att förbättra situationen när det gäller höga ljud är det nödvändigt att verk- samhetsutövarna tar ansvar för att de ljudnivåer som spelas inte är hörsel- skadande. Det är också angeläget att de operativa tillsynsmyndigheterna fortsätter att prioritera tillsyn inom det här området. Genom att verksamheter där det spelas musik på höga ljudnivåer blir Skr. 2005/06:205 anmälningspliktiga enligt förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd (1998:899) kan man tidigt etablera en kontakt mellan den operativa tillsynsmyndigheten och verksamhetsutövaren, och på så sätt ge tillsynsmyndigheten möjlighet att tidigt informera om krav. Det saknas underlag som ger information om förekomst och orsak till hörselskador i olika åldrar. Det bör undersökas om EHLASS-registrering kan kompletteras med ett sådant underlag. antog långsiktiga riktvärden för trafikbuller (prop. 1997/98:56). Dessa riktvärden bör normalt inte överskridas vid nybyggnad av bostäder eller vid nybyggnad eller väsentlig ombyggnad av trafikinfrastruktur. Riktvärdena överskrids ofta vid planering av bostäder i storstäder. Cirka en och en halv miljoner personer exponeras för väg- trafikbuller utomhus vid sin bostad som överstiger 55 dBLAeq (ekviva- lentnivå) och ca en kvarts miljon som överstiger 65 dBLaeq. Cirka en halv miljon exponeras för spårtrafikbuller utomhus vid bostaden som överstiger 55 dBLaeq. Nära 1 miljon människor är besvärade av buller i sin bostad minst en gång . fastställde ett delmål för buller som innebär att antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överskridande de riktvärden för buller i bostäder som ställt sig bakom skall ha minskat jämfört med . EU-direktivet om bedömning och hantering av omgivningsbuller antogs (direktiv /49/EC). Direktivet innefattar gemensamma defini- tioner och mätmetoder och ställer krav på kartläggning, handlingsplaner och information till allmänheten om problem och prioriteringar av åtgär- der. Kartläggning i form av bullerkartor och handlingsplaner skall utar- betas för tätbebyggelse, större vägar, större järnvägslinjer och större flyg- platser. Insatser som visat sig ge effekt mot högt trafikbuller är en god fysisk planering, bulleravskärmning, fasadåtgärder, lägre hastigheter och tystare vägbeläggning. Ofta räcker dessa åtgärder inte till för att få ner buller- nivåerna. har begreppet tyst sida använts inom bostads- planeringen för att åtminstone ett, eller flera rum i bostaden har en tyst sida som inte har trafik utanför fönstret. Bullret från trafiken upplevs inte lika plågsamt. Den tysta sidan skall dock vara tyst för att upplevelsen av bullret i bostaden skall uppfattas som mindre störande. Ljudmiljön bör i större omfattning beaktas i samhällsplaneringen och ett större fokus bör läggas på åtgärder som dämpar bullret vid källan (fordon, hastigheter, däck och vägbeläggning). har () utvärderat ljudnivåerna på disko- tek och musikevenemang i en landsomfattande uppföljning. En fjärdedel av de mätningar som gjordes överskred riktvärden. Flest ljudnivåmätningar genomfördes på festivaler och konserter och av ljudnivåmätningarna överskred riktvärdet. av arrange- som riktade sig till vuxna och barn överskred riktvärdet. Insatser som visat sig ge effekt mot högt trafikbuller är en god fysisk planering, bulleravskärmning, fasadåtgärder, lägre hastigheter, utform- ningen av tyst sida och tystare vägbeläggningar. Ett problem är att det allt oftare görs avsteg från riktvärdena för trafikbuller när nya bostäder Ljudmiljön bör i större omfattning beaktas i samhällsplaneringen Skr. 2005/06:205 och större fokus bör läggas på åtgärder som dämpar bullret vid källan (fordon, däck och vägbeläggning) samt insatser i befintlig miljö. har föreslagit att verksamheter där det spelas musik på höga ljudnivåer bör bli anmälningspliktiga enligt 38 § förordningen om hälsoskydd och miljöfarlig verksamhet. Därigenom kan man tidigt eta- blera en kontakt mellan den operativa tillsynsmyndigheten och verksam- hetsutövaren, och på så sätt ge tillsynsmyndigheten möjlighet att tidigt informera om krav. har framfört att det behövs en indikator för hörselskadande buller för att kunna kartlägga om- fattningen och utvecklingen av hörselskador hos bl.a. barn och ungdomar. Miljöer och produkter som kan relateras till skador I detta avsnitt behandlas två bestämningsfaktorer: miljöer som kan rela- teras till skador och produkter som kan relateras till skador. - Samband mellan bestämningsfaktorerna och hälsa Av de drygt 4 500 personer som dör av skador omkommer till följd av olycksfall. Cirka 1 200 begår självmord och ca 100 dör till följd av våld. av olycksfallen sker i hem- och fritidsmiljö, övriga i trafik- och arbetsmiljö. Ungefär 100 barn i åldrarna dör till följd av skador. De äldre är starkt överrepresen- terade bland dödsfallen i nästan alla olyckstyper, dör över 1 000 personer till följd av fallolyckor, som till allra största delen inträffar i bostaden. Särskilt för medelålders och äldre kvinnor är halk- olyckor utomhus ett allvarligt problem. För vissa grupper är våld och hot om våld en faktor som påtagligt påverkar personernas liv. Det gäller bl.a. kvinnor som av olika skäl lever under hot från män (se även avsnitt 4.11). - Utvecklingen av bestämningsfaktorerna Uppskattningsvis inträffar ca 520 000 hem- och fritidsskador i . Det skadeförebyggande arbetet inom arbets- och trafikmiljöerna har varit framgångsrikt. I propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160) har regeringen redovisat utvecklingen inom trafikområdet. dödades 480 personer i den svenska väg- trafiken. Det är det lägsta dödstalet . Antalet döda minskade ytterligare , preliminär statistik visar att 440 personer omkom i vägtrafiken. Motsvarande goda utveckling har inte skett inom bostads- och fritidsmiljöerna. Två tredjedelar av dem som dör genom olycksfall, inklusive trafik- olyckor, är män. En förklaring till mäns mer riskfyllda beteenden är att mansrollen är förenad med större risktagande, fler vålds- uttryck, en obenägenhet att söka vård samt att män dricker mer alkohol. Att ta risker i exempelvis trafiken kan vara ett sätt att uttrycka masku- linitet. FHI anser att skolan mer aktivt bör diskutera den riskfyllda, domi- nerande mansrollen i vårt samhälle och visa på alternativa förhållningssätt för pojkarna. En särskild form utgör de skador som uppstår genom avsiktligt våld. 2005/06:205 Andelen individer i åldern som anger att de utsatts för något våld med kroppsskada har inte förändrats och . I denna åldersgrupp har andelen som anger att de utsatt någon annan för våld i stort varit oförändrad . Även i detta fall är mäns beteende den i särklass viktigaste orsaken. I avsnitt 4.11 behandlas frågan om könsrelaterat våld. Andelen barn som dör genom olycksfall halverades . Trots det är skador fortfarande den vanligaste dödsorsaken bland barn och ungdomar. I de flesta länder är olycksfallsskador betydligt vanligare i socialt mindre gynnade grupper. Därför är det anmärkningsvärt att de sociala skillnaderna för skador för de minsta barnen () har eliminerats i . En viktig orsak kan vara det arbete som barnavårds- centraler, och bedriver i form av ett aktivt informationsarbete om skaderisker i hemmet, om produkter och i trafiken.