prop · GT031d20 · 2006-01-01 00:00:00 — uppgick den relativa ungdomsarbetslösheten till av arbetskraften, vilket är en ökning jämfört med då den relativa ungdomsarbetslösheten uppgick till . Arbetslösheten bland unga män är högre än arbetslösheten bland unga kvinnor. Ökningen i arbetslöshet var också 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 större bland de unga männen. Den relativa ungdomsarbetslösheten har successivt ökat då ungdomsarbetslösheten uppgick till . Arbetslöshetsnivån bland ungdomar varierar också i hög grad mellan län och kommuner. Antalet ungdomar i konjunkturberoende program uppgick till i genomsnitt 19 600 personer vilket är en ökning med 6000 personer jämfört med . De särskilda ungdomsinsatserna kommunalt ungdomsprogram och ungdomsgarantin utgjorde 9 400 ungdomar eller av de arbetsmarknadspolitiska insatserna för ungdomar. Resterande deltog i övriga arbetsmarknadspolitiska program där den vanligaste insatsen för ungdomar var arbetspraktik. Ungdomsinsatserna är under översyn och utvärdering (IFAU) har i en rapport visat att det var vanligast att deltagarna i kommunalt ungdomsprogram (KUP) och Ungdomsgarantin (UG) hamnade i arbetslöshet efter avslutat program. Därefter har andelen som gått till arbete ökat till som har gått vidare till studier. fortsatte AMS intensifierade arbete med att aktivera långtidsarbetslösa ungdomar. Målet att halvera antalet långtidsarbetslösa ungdomar nåddes och det andra målet att antalet långtidsarbetslösa inte skulle överstiga målnivån under den resterande delen av året nåddes vid utgången av 2004. har AMS satt mål om att antalet långtidsarbetslösa ungdomar i genomsnitt inte ska överstiga 3 000 individer. När det gäller ungdomar med inskrivningstider längre än har nivån legat på en låg och stabil nivå på omkring 1 000 individer . startades 36 771 nya företag i vilket motsvarar en minskning jämfört med . Av de nystartade företagen uppgick andelen företag med en ung företagare, högst , till (Nyföretagandet i och 2003, , 2004). I och var andelen unga personer bland de nya företagarna störst. med ung företagare i dessa båda län. Det är vanligare att ungdomar försörjer sig genom ekonomiskt bistånd än vad som gäller för befolkningen i stort. biståndsmottagare i åldern till 70 142 personer och uppgick därmed till en fjärdedel av alla biståndsmottagare i åldern . hade antalet biståndsmottagare i samma åldersgrupp ökat till 74 429 och utgjorde därmed av alla biståndsmottagare i åldern 18 . Bostadssituationen för ungdomar har förbättrats i en del kommuner jämfört med föregående år. Enligt bostadsmarknadsenkät redovisade av kommunerna bostadsbrist för ungdomar jämfört med att detta redovisades i av kommunerna 2004. Huvudområdet omfattar kulturpolitiken, folk och idrottspolitiken. Inom kulturpolitiken gäller bl.a. att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande. För folkrörelsepolitiken är målet att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Målet för idrottspolitiken är bl.a. att ge alla människor möjlighet att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa. Huvudområdet fokuserar på målen om att ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och att ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. Ungdomar värderar sin fritid högt. genomförde en undersökning av ungdomars fritids- och kulturvanor, vilken redovisades . (Arenor för alla En studie om ungas kultur- och fritidsvanor, 2005:1). Undersökningen genomfördes på fyra olika platser i såväl storstad som glesbygd och omfattade totalt 2 200 ungdomar dels , dels . Undersökningen visade att fritiden ansågs som mycket viktig för av dessa ungdomar. För 16-åringarna var det viktigast att umgås med kompisar vilket av flickorna anser jämfört av pojkarna. Även vid var att umgås med vänner den viktigaste aktiviteten som att vara med flick/pojkvän, läsa böcker och resa hade betydligt större betydelse för 22-åringar än 16-åringar. Utövandet av fysiska aktiviteter hade minskat i jämförelse med . Av 16-åringarna var det som inte idrottade alls medan det var som inte idrottade alls . var det en fjärdedel av 16- åringarna som rörde på sig ganska lite eller så lite att de aldrig blev andfådda och svettiga. På kulturens område är det vanligast att lyssna på musik och se på film. Av 16-åringarna spelar något musikinstrument. hade av ungdomar i åldern tillgång till internet. Ungdomar i åldern använde genomsnittligt till att surfa på internet i hemmet. undersökning visar vidare att bland 16-åringarna var det av flickorna och av pojkarna som surfade på internet minst en gång medan av flickorna och av pojkarna spelade data- eller TV-spel med denna frekvens. Bland 22-åringarna var det av kvinnorna och av männen som surfat på nätet medan av kvinnorna och av männen spelat data- eller TV-spel. Antalet fritids- och ungdomsgårdar minskade . fanns ungefär 1 500 fritids- och ungdomsgårdar jämfört med cirka 1 300 gårdar 2000. av fritids- och ungdomsgårdarna drivs av föreningar. Enligt uppgift från Kommuner och Landsting fanns dessutom 150 200 ungdomshus i nästan lika många kommuner . Ungdomars organisering i föreningslivet har utvecklats genom det nya statsbidragssystemet. Ett antal nya organisationer får statsbidrag och antalet medlemmar i ungdomsorganisationerna har ökat . fördelade statsbidrag i form av struktur-, utvecklings- eller etableringsbidrag till 66 ungdomsorganisationer med totalt 587 071 medlemmar i åldern . Av medlemmarna var flickor. uppgick antalet medlemmar som fick grundbidrag till 530 999 och 2002 till 535 227. Vidare fördelade särskilt bidrag till 61 organisationer samt projektstöd till 33 organisationer. Som stöd för ungdomsorganisationernas verksamhet fördelade . Därtill fördelade den större delen av de av överskottet från AB som myndigheten fördelar som stöd till ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 hade 41 anställda i tjänst . personal har lägre medelålder jämfört med staten i övrigt. Vid uppgick medelåldern till jämfört med för samtliga anställda i staten. Av anställda var 2004 kvinnor och män. uppskattar att en fjärdedel av personalen hade utländsk bakgrund 2004. Sjukfrånvaron vid myndigheten är låg, . är också förhållandevis ung. Medelåldern uppgick till jämfört med att medelåldern i samtliga statliga styrelser uppgick till . har ägnats åt att lägga grunden för genomförandet av den nya ungdomspolitiken, som beslutade om i och med beslutet om den ungdomspolitiska propositionen. Regeringen har genomfört eller påbörjat de flesta av de åtgärder som föreslagits i den ungdomspolitiska propositionens handlingsprogram. förbereds fastställandet av vilka indikatorer som skall följas upp i syfte att få en klar bild av utvecklingen av ungdomars levnadsförhållanden. Av de ungdomar som börjar gymnasieskolan är det ca en fjärdedel som inte fullföljer utbildningen. Denna grupp ungdomar bör i första hand erbjudas insatser som möjliggör att de kan fullfölja en gymnasieutbildning. De ungdomar som ändå inte lyckas fullfölja en gymnasieutbildning bör stödjas med olika andra insatser i form av t.ex. praktik. har en ändring i skollagen (1985:1100) trätt i kraft som innebär förtydligat ansvar för kommunerna att hålla sig informerade om hur ungdomar som inte fyllt är sysselsatta i syfte att kunna erbjuda lämpliga åtgärder till dem som så behöver. Regeringen avser att i en ny förordning ge riktlinjer för hur kommunerna skall behandla de personuppgifter som samlas in. Det är angeläget att kommunerna finner bra och effektiva former för denna uppföljning och att kommunerna erbjuder åtgärder som är anpassade till ungdomarnas olika situation. Regeringen har för avsikt att följa denna fråga. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I syfte att stärka ungdomars förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden kommer gymnasieskolan att utvecklas. Bland annat kommer en gymnasial lärlingsutbildning att införas genom beslut om propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140, bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4). har fått regeringens uppdrag att lämna förslag på utformning och reglering av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Ungdomar är kraftigt underrepresenterade i statliga myndighetsstyrelser och kommittéer. En fortsättning av arbetet med att föryngra myndighetsstyrelser och kommittéer bör ske för att styrelser och kommittéer skall få en mer allsidig representation och förnya sina kunskaper och erfarenheter. Karakteriserande för ungdomars arbetsmarknad är att tillströmningen av nya arbetslösa är stor och att ungdomar i stor utsträckning har tillfälliga jobb. Detta påverkar arbetslöshetsnivån och kan skapa stora fluktuationer. I perioder med svag efterfrågan på arbetskraft parallellt med stora inflöden av nya arbetslösa ungdomar uppstår därför omfattande arbetslöshet bland ungdomar. har ungdomar korta arbetslöshetsperioder och en hög relativ ungdomsarbetslöshet behöver inte innebära ett problem om ungdomar inte går arbetslösa . Forskning från IFAU har påvisat långsiktiga effekter av tidig ungdomsarbetslöshet. De ungdomar som slutade gymnasiet och därefter blev arbetslösa hade betydligt större sannolikhet att vara arbetslösa än de ungdomar som inte blev arbetslösa på en gång. Forskningsrapporten visar att ungdomsarbetslöshet, trots att den i allmänhet är relativt kortvarig, har kraftiga långvariga effekter för de individer som hamnar utanför arbetsmarknaden. Det viktiga är att ungdomar inte fastnar i öppen arbetslöshet utan aktiveras och söker arbete på ett tidigt stadium. Regeringen kommer noga att följa hur ungdomsarbetslösheten utvecklas och ha beredskap för att föreslå ytterligare åtgärder bl.a. utifrån de förslag koordinatorn för snabbare etablering på arbetsmarknaden för ungdomar redovisar. Det är angeläget att ungdomar erbjuds varierade möjligheter att kombinera arbete och studier. för avsikt att ta initiativ för att stimulera fler branscher och fler företag att ta emot s.k. kollektivavtalslärlingar, i syfte att ungdomar snabbare skall kunna etablera sig på arbetsmarknaden efter gymnasieskolan. Vidare kommer lärlingsplatser med arbetsplatsförlagd yrkesutbildning i kombination med studier i kärnämnen och yrkesanpassade ämnen att införas . Lärlingsplatserna riktar sig till arbetslösa i åldern . förstärktes ungdomsinsatserna inom arbetsmarknadspolitiken. Bland annat sänktes det allmänna anställningsstödets villkor på 12 månaders inskrivningstid på arbetsförmedlingen till 6 månaders inskrivningstid för arbetslösa ungdomar i åldern . Regeringen bedömer att det finns behov att även kunna använda det allmänna anställningsstödet för ungdomar från 6 månaders inskrivningstid. Vidare avser regeringen att tillfälligt förstärka resurserna för feriearbeten med . lämnar den arbetsgrupp som ser över statens roll i bostadsfinansieringen sina förslag. Det är viktigt att förbättra förutsättningarna för de svagare grupperna på bostadsmarknaden, varav ungdomar utgör en stor och utsatt del. Förutom grundläggande behov som hälsa, arbete och bostad är fritiden av stor betydelse för ungdomars sociala utveckling och deras psykiska välmående. Ungdomars val av en konstruktiv fritid ökar även möjligheterna till etablering i vuxenlivet, bl.a. när det gäller att etablera sig på arbetsmarknaden och att skaffa sig inflytande i samhällets utveckling. Det är därför viktigt att ungdomar oberoende av kön, social och etnisk bakgrund, funktionshinder, sexuell läggning och ekonomiska resurser har tillgång till en varierad fritid med bra kvalitet. Det är särskilt angeläget att de fritidsverksamheter som finns attraherar ungdomar och att ungdomar själva har inflytande i verksamheterna. Regeringen bedömer att fritidsverksamheterna för ungdomar kan utvecklas genom satsningar på kvalitet och kompetens. Ungdomars fritidsverksamheter kan utvecklas genom att nya former och metoder prövas samt genom att ta till vara och utveckla erfarenheterna från olika försöksverksamheter. Det är vidare av stor vikt att fritidsledare och annan personal i fritidsverksamheterna får större möjligheter att utveckla sin yrkesroll och kompetens samt att samverkan mellan olika personalgrupper kan förstärkas. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att genomföra satsningar på ungdomars fritidsverksamheter med särskild inriktning på ungdomar i riskmiljöer. Det finns vidare skäl att fördjupa kunskaperna om hur ungdomar ser på sin fritid, hur de väljer fritidssysselsättning. och vilka möjligheter till och former för fritidssysselsättning som det råder brist på. finns vidare inte någon samlad kunskap om vilka fritidssysselsättningar som ungdomar erbjuds att delta i eller själva skapar. Regeringen avser mot denna bakgrund att ge i uppdrag att genomföra en tematisk analys inom huvudområdet fritid och kultur En sådan analys är viktig som underlag för bedömning av behovet av insatser inom området Kultur och fritid. Att ungdomar ges möjligheter att ägna sig åt kulturella aktiviteter och ökat eget skapande är fortsatt viktigt. Ungdomars kulturella utövande kan stärka identitetsutveckling och livsbalans. Den ökande omfattningen av att vara ute på nätet kan innebära ett ökat behov av att kunna gå på kulturella arrangemang där man möter människor, t.ex. teater, konserter. Av vikt är också att ungdomars skapande förmåga tas till vara. Skolan och de olika kulturinstitutionerna har ett gemensamt ansvar för att stödja ungdomar med intresse för konstnärligt utövande. Arbetet med att ta fram indikatorer som en grund för uppföljningen av ungdomspolitiken visar på ett behov av en mer systematisk statistik på ungdomsområdet. På vissa områden som t.ex. arbetsmarknadsområdet finns kontinuerlig statistik som är uppdelad på olika variabler. På andra områden tas statistik fram enstaka år utan möjlighet att följa utvecklingen över åren och på andra områden finns ingen rikstäckande statistik utan enbart lokala undersökningar att tillgå. Regeringen avser att se över befintlig ungdomsstatistik och hur denna kan utvecklas till att ge en kontinuerlig och systematisk kunskap om ungdomars levnadsförhållanden. Översynen sker i samverkan med barnpolitiken. Regeringen har i den ungdomspolitiska propositionen bedömt att forskningen om ungdomars villkor kan ge viktiga bidrag till samhällets utformning. Området skulle därför kunna gynnas av att olika samordningsaktiviteter genomförs på nationell nivå. FAS samordningsansvar för såväl barn- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 som ungdomsforskningen ger bättre förutsättningar för överblick av pågående forskning och vilka områden som eventuellt är eftersatta . Regeringen har vidare när det gäller det nordiska samarbetet tagit initiativ till anordnandet av det nionde nordiska ungdomsforskningssymposiet, vilket genomförs på . Regeringen har uppdragit åt att ta fram underlagen för två nationella rapporter om uppföljningen av EU:s gemensamma mål för ungdomars delaktighet respektive information för ungdomar. Re- geringen skall lämna rapporterna till Europeiska kommissionen . Medlemsstaterna skall vidare lägga fram rapporter till kommissionen om genomförandet av de två nästföljande prioriterade områdena, volontärverksamhet och bättre kunskap om unga, senast . Samarbetet är ett led i uppföljningen av vitboken för ungdom och bygger på den s.k. öppna samordningsmetoden. Den öppna samordningsmetoden innebär för ungdomsområdet att prioriterade teman, mål och gemensamma riktlinjer fastställs samt att uppföljningsmekanismer genomförs. Vidare omfattas metoder för samråd med ungdomar. Inom ramen för verksamhet planeras en europeisk ungdomskampanj All DifferentAll Equal under 20062007. Kampanjen, som är ett resultat av stats- och regeringschefernas beslut under toppmötet , skall främja deltagande, mänskliga rättigheter och mångfald i alla medlemsstater. har inte haft några invändningar i sin revisionsberättelse för 2004. Den nationella ungdomspolitiken skall verka för att alla ungdomar skall ges verklig tillgång till välfärd och makt. För att uppnå dessa övergripande mål krävs dels att denna vilje- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 inriktning genomsyrar berörda politikområden, myndigheter och kommuner, dels en utökad kunskap om olika ungdomsgruppers villkor och möjligheter. De områden som regeringen särskilt prioriterar i arbetet med att förbättra ungdomars tillgång till makt och välfärd är att öka sysselsättningen, stärka ungdomars tillgång till utbildning och att göra fler bostäder tillgängliga för ungdomar. Regeringen prioriterar också särskilt ungdomars tillgång till kultur och fritid. En utgångspunkt är att särskilt de ungdomar som har sämre förutsättningar skall få det stöd som de behöver. Lärande och personlig utveckling Att ha slutfört en gymnasieutbildning är en av de viktigaste grunderna för att få förvärvsarbete. Regeringen verkar för att fler ungdomar skall slutföra sin gymnasieutbildning och att de som ändå inte fullföljer sin gymnasieutbildning skall kunna få stöd genom individuellt anpassade åtgärder. Regeringen eftersträvar vidare en bra arbetsmiljö för eleverna bl.a. genom att diskriminering och kränkande behandling skall motverkas samt genom att verka för stärkt elevinflytande i skolverksamheten. På högskoleområdet är det långsiktiga målet om att av en årskull skall ha börjat studera på högskolan nära att uppnås, vilket stärker ungdomars tillgång till välfärd och makt i samhället. Undersökningar visar att ungdomars psykiska hälsa har försämrats och det har vidare framkommit att ungdomars levnadsvanor har försämrats så att fler drabbas av övervikt och de hälsoproblem som följer av detta. ()Regeringen verkar för en förbättrad psykisk och fysisk hälsa bland ungdomar. Det är viktigt att främja utvecklingen av sunda levnadsvanor bland ungdomar och att ungdomars egna initiativ tas till vara i detta främjande arbete. Regeringen prioriterar vidare arbetet med att öka ungdomars inflytande i politiken på både central och lokal nivå. Ungdomars åsikter och förslag bör tas till vara i både etablerade och nya former för att politiken skall föryngras och för att ungdomar skall få en demokratisk skolning. Det är vidare angeläget att de statliga styrelserna och kommittéerna kan föryngras genom att antalet ledamöter under utökas. Det finns skäl att regeringen fokuserar på de styrelser och kommittéer som hanterar frågor av betydelse för ungdomar i sina ambitioner att utöka antalet unga ledamöter. Regeringen prioriterar frågor som rör ungdomars försörjning. Ungdomstiden omfattar främst åren , som gränsen mellan barn, ungdom och vuxen är flytande och varierar i olika avseenden. Ungdomstiden tenderar också att tänjas ut eftersom barn tidigare intresserar sig för ungdomskultur som åldern för etablering på arbetsmarknad och bostadsmarknad successivt höjs. Den förlängda ungdomstiden innebär många konstruktiva möjligheter men kan innebära ökad risk för att ungdomar hamnar i sysslolöshet och därmed inte kan utveckla sina möjligheter att etablera sig i vuxenlivet. Den statliga utredningen utanför (SOU 2003:92) tydliggjorde att det finns en inte negligerbar grupp ungdomar i storleksordningen 30 000 personer som har betydande problem att etablera sig på arbetsmarknaden eller i studier. Utredningen visade vidare att många av dessa ungdomar anser att det stöd som samhället ger i syfte att de skall kunna få ett arbete eller ägna sig åt studier är otillräckligt. Regeringen har genomfört en rad olika åtgärder för att främja ungdomars sysselsättning mot bakgrund av det handlingsprogram som redovisades i den ungdomspolitiska propositionen. Regeringen prioriterar också området ungas boende. Allt fler ungdomar bor längre kvar i föräldrahemmet eller bor i tillfälliga boenden av olika slag. Det har blivit allt svårare att få ett eget boende till rimligt pris p.g.a. bostadsbristen i tillväxtregionerna. Dessutom har utvecklingen av den disponibla inkomsten för unga varit sämre än för övriga och . Kultur- och fritidsaktiviteter har stor betydelse för unga människors vardag och uppväxt. En aktiv och berikande fritid utgör en viktig grund för utveckling av identitet och intressen. Kultur- och fritidsverksamheter fungerar vidare förebyggande när det gäller att förhindra utanförskap, missbruk och kriminalitet. Ungdomars möjligheter att tillgå kultur- och fritidsaktiviteter varierar i hög grad mellan olika kommuner och stadsdelar. Ungdomar har vidare olika ekonomiska förutsättningar för en bra och innehållsrik fritid. De kommunala och föreningsdrivna fritidsverksamheterna är viktiga dels genom att de utgör mötesplatser för ungdomar, dels genom att ungdomar kan utöva sina fritidsintressen inom dessa verksamheter. Regeringen vill skapa goda möjligheter för alla ungdomar att såväl delta i som att skapa kultur- och fritidsaktiviteter på egna villkor. Regeringen anser att det är viktigt att kommunerna kan erbjuda ungdomar tillgång till varierade och utvecklande fritidsverksamheter. Det är vidare angeläget att ungdomar själva ges tillfälle att delta i utformningen av fritidsverksamheter och mötesplatser. Mot bakgrund av det ökande antalet ungdomar, fritidsverksamheternas personals stora utvecklingsbehov samt det minskande antalet mötesplatser för unga bedömer regeringen att det behöver göras mer på området. Regeringen avser i ett första steg att främja utvecklingen av fritidsverksamheter och drogfria ungdomslokaler i riskmiljöområden . I satsningen ingår även stöd för att utveckla dokumenterat framgångsrika verksamheter som bedrivs av ideella aktörer. Satsningen utformas närmare bl.a. mot bakgrund av det förslag till genomförande som presenterade i en rapport . Regeringen avser att noga följa utvecklingen inom fritidssektorn. får av denna anledning i uppdrag att genomföra en tematisk analys för huvudområdet Kultur och fritid. Det är även fortsatt angeläget att stödja ungdomsorganisationernas verksamhet och utvecklingen av ungdomars organisering. Att ungdomar har möjligheter att mötas under utövandet av gemensamma intressen är av stor betydelse för såväl ungdomars lärande som deras sociala och demokratiska utveckling. Detta är färdigheter och erfarenheter som i hög grad bidrar till en positiv samhällsutveckling. fördelar statsbidrag samt bidrag genom medlen från AB Svenska Spels överskott för att stärka ungdomsorganisationernas verksamheter. Ungdomars utövande av idrottsverksamhet är särskilt viktigt för deras fysiska hälsa men har även betydelse 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 för deras sociala utveckling. Regeringen stödjer idrotten genom statsbidrag och medel från AB Svenska Spels överskott. Det bedrivs ett brett internationellt samarbete på det ungdomspolitiska området, i första hand inom ramen för EU, FN, , , och Östersjöstaternas råd. verkar i det internationella samarbetet för att ungdomspolitikens sektorsövergripande karaktär skall synliggöras, att ungdomar skall tas till vara som en resurs, att ungdomars egna samarbete skall stärkas och för att särskild prioritet skall ges åt ungdomar som har begränsade möjligheter att få internationella erfarenheter. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 19 055 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 055 tkr prisnivå. är den centrala myndigheten inom ungdomspolitikens område med uppgift att verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken uppnås. Regeringen bedömer att bedrivit en ändamålsenlig och effektiv verksamhet. präglades framförallt av förberedelser för den omorientering och fokusering av den ungdomspolitiska verksamheten som genomförandet av den ungdomspolitiska propositionen innebar. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion med 0,6 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 procent av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till och till .