prop · GT031d25 · 2006-01-01 00:00:00 — skall avveckla viss verksamhet (personal, miljöärenden m.m.), förvalta leasing- och leaseholdåtaganden och förvalta fordon som används i statligt upphandlad trafik. Verksamhetsgrenarna Avveckling av verksamhet respektive Förvaltning av leasing- och leaseholdåtaganden har inget avkastningskrav medan verksamhetsgren Förvaltning av järnvägsfordon skall över en konjunkturcykel ge 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 en räntabilitet på sysselsatt kapital5 som motsvarar räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet. ger i sin verksamhetsplan för åren 20052008 följande prognos för resultaten per verksamhetsgren (tabell 5.20). Prognosen utgår från att erhåller full kostnadstäckning för den leasingadministration som affärsverket tillhandahåller genom avgiftsuttag och antaganden om externa räntor på . VG Avveckling av verksam- 1 Alla intäkter exklusive offentligrättsliga avgifter, upplösningar av reserver, jämförelsestörande poster och finansiella intäkter. 2Alla kostnader exklusive jämförelsestörande poster och finanskostnader Tabell 5.22 Offentligrättslig verksamhet Regeringen anser att nuvarande räntabilitetskrav, avseende verksamhetsgrenen förvaltning av järnvägsfordon, innebärande en räntabilitet 5 Räntabilitet på sysselsatt kapital: Resultat efter finansiella poster plus finansiella kostnader i procent av genomsnittligt sysselsatt kapital. I används det i fordonen bundna kapitalet som sysselsatt kapital. på sysselsatt kapital motsvarande räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet är motiverad. Regeringen anser att det är en rimlig utgångspunkt i det ekonomiska antagandet ovan att full kostnadstäckning för administration av leasing- och leaseholdåtaganden skall gälla och att detta skall ske genom avgiftsuttag från de företag som utnyttjar tjänsterna. För att säkerställa att dagens förvaltning av betydande värden i leasing- och leaseholdåtaganden sker med en tryggad finansiering föreslår regeringen att en avgift tas ut för denna förvaltning. Intäkterna från avgiften beräknas bli och regeringen föreslår att får disponera även dessa intäkter (tabell 5.22). Med avgiftsintäkter från verksamhetsgrenarna Förvaltning av leasing- och leaseholdåtaganden och Förvaltning av järnvägsfordon gör regeringen bedömningen att det är möjligt att balansera resultatet mellan räkenskapsåren som kapitalförsörjningsförordningen ger möjlighet till (tabell 5.21). I och med att Statens järnvägars verksamhet och organisation är det som kvarstår efter att andra delar avskiljts från affärsverket såsom t.ex. och så styrs Statens järnvägars verksamhet av de ramar och bemyndiganden som tidigare givits affärsverket innan bolagiseringen. Regeringen anser att den verksamhet som bedriver i princip förutsätter avgiftsuttag för sin finansiering och därför föreslår regeringen att även fortsättningsvis får ta ut avgifter och att intäkterna från dessa avgifter får disponeras för att täcka kostnaderna för verksamheten. förvaltar leasing- och leaseholdåtaganden avseende finansiell och operationell leasing till betydande belopp. Genom att är en del av staten ansvarar staten för dessa åtaganden. För att fullfölja åtagandena tecknar efter tidigare bemyndiganden från underuthyrningsavtal och placerar medel enligt antagen finanspolicy. För att finansiera dessa åtaganden och affärsverkets andra åtaganden hade vid utgången av 2004 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 långfristiga skulder om . Regeringen föreslår att bemyndigas att ikläda sig långfristiga skulder, inbegripet Statens järnvägars finansiella leasing- och leaseholdåtaganden, inom en total låneram av . Regeringen föreslår att bemyndigas att förvalta de leasing- och leaseholdåtaganden som förvaltar . I denna förvaltning ingår bl.a. rätten att teckna underuthyrningsavtal avseende leasingkontrakt, teckna lån och inlösa leasing- och leaseholdavtal. Regeringen föreslår att bemyndigas att placera överskottslikvid enligt en finanspolicy som utgår från principen om minsta möjliga kreditrisk. får tillhandahålla lok och vagnar till den av staten upphandlade interregionala persontrafiken. De fordon som finns för detta uppdrag behöver renoveras och utrustas med ny teknik. Vidare är vissa av vagnarna som används i dagens upphandlade trafik till så gamla och i sådant skick att det inte är ekonomiskt effektivt att renovera. I stället är det bättre att anskaffa begagnade vagnar av senare tillverkningsår. avser att finansiera dessa investeringar med hyresintäkter. Investeringarna förväntas ge positiv avkastning. Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för för perioden 20062008 (tabell 5.23). Köp av begagnade vagnar 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 5.9Transeuropeiska nätverk för transporter Grunden för det transeuropeiska nätverket (TEN) finns i , artiklarna 154 och 155. Orsaken till att TEN finns är att en väl utbyggd infrastruktur gör det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i hög utsträckning utnyttja fördelarna med ett område utan inre gränser. TEN finns för trans- portinfrastruktur-, energi- och telekommunikationsnätverk. TEN-T nätverket integrerar nationella infrastrukturnätverk och trafikslag, skall länka perifera regioner till och öka säkerheten och effektiviteten på nätverket. För att kunna söka medel ur budgeten för TEN-T måste infrastrukturen återfinnas på de kartor som finns i riktlinjerna för TEN-T. Medel kan sökas för studier och projekt. Studier kan högst beviljas medel av de totala kostnaderna och projekt med maximalt . antogs revideringen av riktlinjerna för TEN-T nätverket (beslut 884/2004, revidering av 1692/96). I riktlinjerna återfinns 30 projekt som skall ha hög prioritet. För del återfinns två projekt som direkt berör . Dessa är den nordiska triangeln (multimodal korridor mellan KöpenhamnOslo StockholmHelsingfors) och sjömotorvägar. För perioden 20012006 är redan av budgeten för TEN-T fördelad enligt den s.k. Multiannual Indicative Programme (MIP). Följande projekt ingår i det femåriga 20012006 i miljoner euro. Tabell 5.23 Projekt som ingår i MIP 20012006 Södra och Västra stambanorna (trafikledning och trafikinformation Programme NUP (fas 2 luftfart, andel är MIP är indikativt, dvs. om ett projekt fortskrider snabbare eller långsammare än planerat påverkas den årliga bidragsgivningen. har fått beviljat följande projektbidrag från MIP:en i miljoner euro. Tabell 5.24 Bidrag MIP 2004 Södra och Västra stambanorna av budgeten för TEN-T allokeras för projekt som inte ingår i MIP. har erhållit bidrag för följande projekt i miljoner euro. Tabell 5.25 Övriga bidrag 2004 STM (ombordutrustning ERTMS) regional (secondary/low desity) lines EU-stödet till har underlättat finansiering av projekt som är prioriterade ur ett europeiskt och svenskt perspektiv. Regeringen anser att det är viktigt att trafikverken aktivt deltar i sökandet av bidrag från budgeten för TEN-T och även slutredovisar projekt så att bidraget kan betalas ut så fort som möjligt från EU-kommis- sionen. 5.9.136:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar bidrag som Europeiska Unionen beviljar till projekt och studier som ingår i det transeuropeiska transportnätverket för investeringar i transportinfrastruktur. Det innebär att bidrag från EU betalas in på statsbudgetens inkomstsida. Sedan utbetalas beviljade bidrag från statsbudgetens utgiftssida till de aktuella projekten. , , och disponerar anslagsposter under anslaget. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Målsättningen har varit att försöka erhålla så mycket bidrag som möjligt för året. Att utfallet är lägre än beräknat beror på att kommissionen varit sen med att revidera och slututbetala projekt. bedöms att eftersläpningen betalas ut varför det är angeläget att behålla anslagsnivån på . Tabell 5.27 Härledning av anslagsnivån 20062008, för anslag 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar bl.a. sjöfartsnäring, sjösäkerhets- och miljöarbete och den sjöfartsinfrastruktur som inte faller under hamnarnas ansvar. Ansvarig sektorsmyndighet inom verksamhetsområdet är . Andra myndigheter som verkar inom området är , och (). skall på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning ansvara för att sjöfarten har tillgång till farleder med god framkomlighet och hög säkerhet året runt på samtliga svenska hamnar av betydelse. Verksamheten skall huvudsakligen bedrivas med inriktning på handelssjöfarten. Fritidsbåtstrafikens, fiskets och marinens intressen skall beaktas. är även ansvarig myndighet för i . Chefen för inom ansvarar för, meddelar föreskrifter och fattar beslut i enskilda fall i frågor om sjösäkerhet, skydd mot förorening från fartyg, arbetsmiljö, vilotider och sjöfartsskydd i den mån det ankommer på . Vidare ansvarar chefen för för tillsynen över efterlevnaden av ovanstående beslut och föreskrifter. ingår i samverkansområdena Transporter och Skydd, undsättning och vård. Samverkansområdena redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. HKF:s uppgift är att planlägga, samordna och genomföra kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. Målet är att såväl svenskt som utländskt sjöfolk skall få tillgång till kultur- och fritidsak- tiviteter som på ett rimligt sätt överensstämmer med samhällets ordinarie utbud. Verksamhetsutbudet skall så långt möjligt kompensera för den service som sjöfolket går miste om på grund av tjänstgöring till sjöss. skall medverka till att den svenska handelsflottan får rimliga konkurrensvillkor, som leder till en hög transportkvalitet för näringslivet. svarar för sjötrafikövervakning riktad mot såväl handelssjöfarten som fritidsbåtstrafiken på svenskt territorialvatten och i viss utsträckning på internationellt vatten. Myndigheten bedriver vidare sjösäkerhetstillsyn i enlighet med den överenskommelse som finns mellan och och svarar för vissa delar inom sjöfartskyddet. Målet för verksamhet inom politikområdet är att antalet allvarliga olyckor samt sjöfartens negativa miljöpåverkan skall minska. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till 36:6 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. 36:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Totalt för verksamhetsområde Sjöfart3 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Avser endast den del av TEN-anslaget som kan disponeras av . 3Kustbevakningens beräknade utgifter redovisas under utgiftsområde 6, Försvar samt beredskap mot sårbarhet, anslag 7:1 KBV. presenterade en särskild förhandlingsman den s.k. Väneröverenskommelsen vars syfte var att presentera olika åtgärder som sammantaget skulle sänka Vänersjöfartens kostnader och öka dess effektivitet vilket skulle skapa förutsättningar för en fortsatt utveckling av handelssjöfarten på . hade uppdraget att följa genomförandet av överenskommelsen och lämnade en rapport till både regeringen och parterna om resultatet. konstaterade i rapporten att flertalet punkter i överenskommelsen hade fullföljts och att kvarvarande punkter skulle komma att genomföras. Ett viktigt åtagande som har genomförts efter rapporten är övertagande av Seglationsstyrelses verksamhet vilket skedde . initierade en kompletterande uppföljning av Väneröverenskommelsen och har konstaterat att de återstående åtgärderna, nämligen borttagandet av hamns passageavgifter och omstruktureringen och rationaliseringen av , kommer att genomföras och därmed är också Väneröverenskommelsen fullföljd. tillkännagav uppfattningen att en översyn av farledsavgifterna borde genomföras i syfte att skapa ett avgiftssystem som ger ett konkurrensneutralt förhållande mellan transportslagen och som motsvarar marginalkostnadsprincipen. 2001/02:TU1) presenterade en översyn av farledsavgifterna och ett förslag till nya farledsavgifter (Nya farledsavgifter, Ds 2003:41). Rapporten omfattade analyser av hur skatter och avgifter påverkar konkurrenssituationen mellan skilda trafikslag, dvs. om vissa trafikslag i högre omfattning än andra kan sägas täcka de samhällsekonomiska marginalkostnaderna genom de skatter och statliga avgifter de betalar. Analysresultatet visade sig känsligt bl.a. för hur skilda utsläpp till luft värderas. Utredningens samlade slutsats var att sjöfartsavgifterna sannolikt var måttligt snedvridande vid en analys på trafikslagsnivå. konstaterades att färjor och passagerarfartyg i mindre omfattning 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 täckte sina marginalkostnader genom de statliga sjöfartsavgifterna än övriga fartyg. I linje med denna slutsats föreslogs att farledsavgifterna skulle höjas för passagerarfartyg och färjor men sänkas för övriga fartyg. Förslaget innehöll också ökad miljödifferentiering och en närmare koppling mellan avgifter och trafikens samhällsekonomiska marginalkostnader. gavs i uppdrag att utveckla systemet för farledsavgifter med utgångspunkt i förslaget och regeringens bedömningar med anledning av remitteringen. Det nya systemet infördes . även investera ca i förbättrade kajanläggningar och andra infrastrukturförbättringar i hamn. Parterna skulle även bedöma behovet av att genomföra en andra etapp av projektet, alltså förbättringar av den s.k. Böttöleden. Dessa kostnader skulle helt åvila staten. Då behov ansågs föreligga fattades beslut om att genomföra den andra etappen. Arbetena med de båda farlederna slutfördes och kommuns hamninvesteringar var genomförda . Genom en gynnsam upphandling blev utgiften för de bägge etapperna densamma som för den beräknade utgiften för den första etappen. Frågorna om registrering av fritidsbåtar och om obligatorisk ansvarsförsäkring för ägare av fri- tidsbåtar behandlades senast i budgetpropositio- 2003 regeringens uppdrag att se över förutsätt- ningarna för ett fritidsbåtsregister. kets slutsats var att en obligatorisk ansvarsför- säkring och ett därtill hörande register bör Isvintern 2003/04 var mild och sjöfart kunde betänkandet att det fanns skäl ur sjösäkerhets- bedrivas i samtliga svenska hamnar av betydelse. synpunkt att vidare utreda frågan om att införa Den maximala isutbredningen i var åldersgräns och behörighetskrav för framförande Antalet assisterade fartyg var 642 av snabbgående båtar. jämfört med föregående säsong då 2 040 fartyg flesta instanser var positiva till införandet av ett Det finns en lång tradition av internationellt register men när det gällde frågan om en obliga- samarbete inom isbrytningen. torisk ansvarsförsäkring var remissutfallet splitt- drivande i det internationella isbrytningssamar- antogs en policy och nya ende frågor i den kommande transportpolitiska isklasser på fartyg och trafikrestriktioner inom Investeringar i farleder till hamn (HELCOM).6 betet mellan och är särskilt väl Staten, genom , kom- mun och hamn AB träffade 2001 en har liksom övriga trafikverk i överenskommelse om gemensam finansiering av uppdrag att öka tillgängligheten i transportsy- investeringar i farleder till och från stemet för funktionshindrade och andra med Syftet var att öka säkerheten och tillgäng- Av de funktionshindrade säger ligheten för fartyg i farlederna samt även miljö- sig aldrig resa med fartyg. Avtalet innebar att parterna med kontrollgruppen med resenärer utan funk- enades om att genomföra en första etapp, den s.k. Torshamnsleden, till en beräknad kostnad om ca av vilken staten Commission ett samarbetsorgan för miljöfrågor för länderna 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 tionshinder är andelen som aldrig reser med fartyg högre. Att skillnaden ändå är så blygsam, kan ses som ett tecken på att tillgängligheten inte är enda orsaken till att en sjöresa inte blir av. Totalt beräknas av de funktionshindrade kunna resa med fartyg utan besvär, som kan resa med vissa besvär. Återstående uppger att de inte alls kan resa med fartyg. Skillnaderna är små mellan grupper med olika funktionshinder. Det är något högre andel bland synskadade som inte kan resa () och det är denna grupp som svarar för ökningen för samtliga funktionshindrade . har identifierat ett antal förbättringsåtgärder som kan vidtas för att öka tillgängligheten till sjötransportsystemet för funktionshindrade. trädde nya föreskrifter från i kraft för handikappanpassning av svenskregistrerade passagerarfartyg. Ett utvecklingsarbete pågår för att kvalitetssäkra och utveckla farlederna. Kvalitetssäkringen bygger på att kontroll-, underhålls- och rapporteringsrutiner utarbetas för farlederna. Målet är att svenska farvatten skall vara sjömätta i enlighet med internationellt antagen standard (S-44). Detta arbete fortskrider och av de svenska farvattnen är sjömätta enligt denna standard. De prioriterade farlederna är sjömätta till enligt denna standard. Produktionen av elektroniska sjökort som täcker HELCOM-farlederna har prioriterats och beräknas slutföras . Målsättningen är att övriga sjökort skall vara leveransklara som elektroniska sjökort . Regeringens mål är att halvera antalet allvarliga olyckor inom handelssjöfarten och för fiske- och fritidsbåtar . Vidare skall inga allvarliga olyckor ske inom kategorin färje- och passagerarsjöfart. Sjösäkerheten kan mätas som dels säkerhet i svenska farvatten för all sjöfart oavsett fartygens nationalitet och som säkerhet för svenska fartyg oberoende av var trafiken sker. Genom flaggstatsansvaret har större möjligheter att påverka fartygssäkerheten på svenska fartyg än de fartyg inspektionen inspekterar som hamnstat. har genom aktivt arbetat inom den internationella sjöfartsorganisationen (IMO) med att ta fram instrument som särskilt syftar till att underlätta flaggstaternas enhetliga och effektiva införlivande och tillämpning av internationella regler. Sjösäkerheten påverkas främst genom det normerings- och tillsynsansvar som åligger . Grunden för tillsynsarbetet utgörs av sjösäkerhetsregler. är genom aktivt inom de många fora där internationella regler om sjösäkerhet utvecklas. Att ändamålsenliga regler antas i rätt tid är av största vikt för att ge förutsättningar för en effektiv tillsyn. hamnstatskontroller regleras dels genom hamnstatskontrolldirektivet (95/21/EG), dels genom samförståndsavtalet mellan 22 flaggstater om hamnstatskontroll (MoU). har genom denna reglering åtagit sig att utföra kontroller på av de utländska fartyg som kommer till . Detta mål har uppnåtts 2004. har 731 (2003) kontroller genomförts. Av dessa hade 227 (291) en eller flera anmärkningar och i 10 (7) fall var bristerna så allvarliga att fartygen belades med nyttjandeförbud som en följd av de kontroller som genomförts i . De ca 400 svenska fartygen med en bruttodräktighet om minst 100 bruttoregisterton har vid en internationell jämförelse klarat sig relativt väl vid hamnstatskontroller. genomfördes 302 (319) hamnstatskontroller av svenska fartyg och av dem belades 9 (5) med nyttjandeförbud medan 119 (134) hade en eller flera anmärkningar i kontroller genomförda utanför . Nyttjandeförbudsstatistiken ger vid handen att de svenskregistrerade fartygen klarar sig väl vid en internationell jämförelse. Detta bör ses som ett tecken på att ligger långt framme sett i ett internationellt perspektiv vad gäller sjösäkerhet. En studie över tiden visar att antalet olyckor med personskador inom sjöfarten varierar starkt mellan åren. Det finns dock en tendens att antalet allvarliga olyckor för svenska fartyg minskar i alla sjötrafikkategorier . gäller olyckor med fritidsbåtar är något mer oklart. Statistiken visar ingen tydlig minskning, men detta beror delvis på att definitionen av fritidsbåtsolyckor vidgades till att inkludera dykolyckor, vissa olyckor vid kaj, samt olyckor med kanot. Sjöfartsskydd är ett nytt prioriterat område för att uppnå sjösäkerhetsmålet. kommer EU att anta regler som innebär att hela hamnområdet omfattas av regler som syftar till att skapa ett skydd mot terrorism och andra grova våldsbrott. har uppfyllt det uppställda sjöräddningsmålet . Enligt det skall ett fartyg ha anlänt till olyckplatsen efter larm om att en olycka har inträffat på svenskt territorialhav och om olyckan inträffat på internationellt vatten som ingår i överenskommen svensk sjöräddningsregion. redovisade , efter uppdrag från regeringen, en utredning huruvida neddragningar i Försvarsmakten kan komma att påverka genom indragningar av helikopterverksamheten i vissa delar av landet. har slutfört en upphandling för av helikopterkapacitet för även fortsättningsvis att trygga kvalitet. En positiv regional utveckling har delat in den svenska kusten i sju sjötrafikområden och har anställd personal i dessa områden. arbetar för att sjöfart skall kunna bedrivas året runt på samtliga hamnar av betydelse. Gällande den regionala fördelningen av sjötrafiken ses en ökning av godsvolymen i 5 sjötrafikområden (och Ostkusten visar en mindre nedgång). Trenden är ökad färjetrafik och större lastfartyg. Vidare kan nämnas att de 10 största hamnarna i står för ca 2/3 av den totala godshanteringen. Isbrytningen är också en viktig del i sjöfartens bidrag till en positiv regional utveckling. Målet är att alla hamnar av betydelse oavsett geografiskt läge skall vara tillgängliga för sjöfart året runt, vilket uppnåtts även . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 har miljödifferentierade farleds- och hamnavgifter. Farledsavgiften är differentierad med avseende på svavelhalt i fartygsbränsle och minskning av kväveoxidutsläpp. Åtgärderna har resulterat i en beräknad reduktion med omkring svaveldioxid och kväveoxider inom Östersjö- och . arbete med att utforma, kvalitetssäkra och fastställa rutiner för planering, genomförande och uppföljning av miljöarbetet har intensifierats och ett fullständigt miljöledningssystem, som har integrerats i nuvarande övergripande ledningssystem, förväntas kunna fastställas . Systemet utformas enligt standarden ISO 14001, men beslut har ännu inte fattats om systemet skall certifieras. bedriver ett omfattande nationellt och internationellt arbete för att minska sjöfartens negativa miljöpåverkan. Sjöfarten är en i hög grad internationell näringsgren och många viktiga miljöåtgärder måste därför arbetas fram inom ramen för internationella fora. Verket har bedrivit ett framgångsrikt miljöarbete inom internationella fora som IMO, EU, och . Genom att vara drivande i dessa fora har i många fall lyckats påskynda införandet av internationella regler. Det gäller inte minst det miljöarbete som driver gemensamt med övriga EU-stater. Klassningen av inom ramen för IMO som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA) kan framhållas som ett exempel på framgångsrikt internationellt arbete. återstår flera viktiga frågor, till exempel tillämpningen av kraven på mottagningsanordningar i hamnar runt och målet om att utsläppen av olja och kemikalier från fartyg skall minimeras och vara försumbara till 2010. har i samarbete med övriga trafikverk och () medverkat till att en undersökning genomförts om hur könsfördelningen inom hela sjöfartsnäringen ser 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ut, såväl inom beslutande organ som bland anställda i svensk sjöfart och inom utbildning till olika sjöfartsyrken. Undersökningen visar i korthet på att kvinnor är underrepresenterade på samtliga nivåer inom sjöfartsnäringen. Baserat på detta har ett arbete påbörjats med att ta fram strategier för hur jämställdheten inom sjöfartssektorn kan förbättras. Då frågan är trafikslagsövergripande bedrivs detta arbete tillsammans med och övriga trafikverk. omsättning uppgick till , en ökning med jämfört med föregående år. vilket är en ökning med jämfört med . Antalet anlöp minskade .