prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — ökar tillväxten i svensk ekonomi och näringsliv. Sammantaget kommer detta att leda snabbare till målet om ett ekonomiskt och ekologiskt långsiktigt hållbart energisystem. arbete sker i nära samverkan med de nationella, regionala och lokala aktörer som främjar innovationer och investeringar. har arbete påvisat att dessa insatser har mycket stor potential och att verksamheten fyller en lucka i det svenska innovationssystemet. Det redan påbörjade arbetet inom funktionen Affärsutveckling & Kommersialisering bidrar till att fylla ett stort behov av stöd i de tidiga, förkommersiella faserna. Arbetet utgår från myndighetens möjligheter att stödja utveckling och demonstration enligt gällande förordningar. Enligt förordning (1998:654) om energiteknikbidrag får bidrag lämnas för att främja utvecklingen av teknik baserad på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar (energiteknikbidrag). Bidraget får uppgå till högst av kostnaden för projektet och får lämnas för projekt avseende industriell forskning. För utveckling innan varan introduceras på marknaden får bidrag lämnas med högst av kostnaden för projektet. Om stödet lämnas till små och medelstora företag får stödnivån höjas om stödet avser utveckling innan varan introduceras på marknaden. Förordningen (1998:653) om statligt stöd till energiteknik ger möjlighet att främja utvecklingen av ny energiteknik genom stöd i form av bidrag eller lån för att utveckla, prova eller demonstrera ny energiteknik i fullskale- eller försöksanläggningar, eller utveckla, praktiskt prova eller demonstrera system där ny energiteknik utnyttjas. Stöd till grundforskning och industriell forskning får lämnas med högst av kostnaden för projektet. Stöd till utveckling innan varan introduceras på marknaden får lämnas med högst av kostnaden då det utgår som bidrag och med högst då det skall återbetalas. Även i detta fall får stödnivåerna höjas med 10 procent- enheter om det lämnas till små och medelstora företag. inkom med en skrivelse där man ser över behovet av ökade möjligheter till statligt stöd för ökat nyttiggörande och kommersialisering av energirelaterade tekniker (M2005/6384/E). Myndigheten framhåller i skrivelsen teknikupphand- ling som en verksamhet som kan bidra till att skapa efterfrågan på nya och bättre produkter. Inom sådan verksamhet finns särskilda stöd utformade så att konsumenten får bidrag för att köpa t.ex. ny energi- effektiv teknik. En användning av sådana stödformer inom eller i nära samverkan med de långsiktiga energipolitiska insatserna kan enligt bidra till att öka efterfrågan på nya tekniker och produkter genom att stödja den initiala produktionen vars kostnader kan vara mycket höga. framhåller att en förutsättning för stöd till kommersialisering är att myndigheten har resurser och kompetens för bl.a. rådgivning och nätverksbyggande. Myndigheten ser det som viktigt att stöd kan lämnas både för att utveckla och nyttiggöra teknik, resultat och metoder, för att undersöka de marknadsmässiga och finansiella förutsättningarna samt för marknadsanpassning. Det kan enligt myndigheten vara verkningsfullt också om stöd kan lämnas för idétävlingar och utbildning som främjar nyttiggörande och kommersialisering och att det är möjligt att genom att genom stöd till konsumenter/slutanvändare bidra till produktion i det initiala stadiet. Stöd bör enligt kunna ges i form av bidrag, lån, konvertibla skuldebrev, garanti och projektförsäkring till såväl små- och medelstora företag som andra juridiska personer samt fysiska personer. Genom beslut om budget (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:NU3, rskr. 2005/06:95) togs flera initiativ för att stärka näringslivets förmåga till innovation. Ett av dessa initiativ är ett för att stödja forskning och utveckling i små och medelstora företag. skall detta stöd kunna ges i form av en skattenedsättning för små och medelstora företag som satsar på forskning och utveckling. För detta ändamål avsätts en ram på . Syftet med stödet är att bidra till att öka andelen forskning och utveckling i små och medelstora företag och därmed förbättra företagens förmåga att öka kunskapsinnehållet i sina processer och produkter och genom produktutveckling öka sin konkurrenskraft och affärsnytta. Frågan om stödets utformning bereds inom . Ett antal bedömningskriterier kring relevans, kvalitet, genomförbarhet och exploaterbarhet kommer att tas fram och redovisas för att rangordna de olika förslag som inkommer. Enligt ett förslag som remissbehandlas skall besluta om storleken på eventuellt stöd och lämna uppgifter till för kreditering på företagets skattekonto. Eftersom forsknings- och utvecklingsverksamheten i många små och medelstora företag är svag bör företagen kunna få hjälp med projektutformning och ansökningsförfarandet av aktörer med relevant kompetens såsom och . Skälen för regeringens förslag: Det är enligt regeringens bedömning nödvändigt att resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatser på energiområdet i ökande utsträckning omsätts i kommersiella produkter som kan bidra till såväl omställningen till ett hållbart energisystem som till ekonomiska tillväxt. Regeringen anser att åtgärder för att förbättra innovationssystemets prestanda på energiområdet bör utgå från en helhetssyn på detta system och dess brister. Insatser bör bygga på aktörernas ansvars- och intresse- områden och inriktas mot en konstruktiv samverkan kring befintliga resurser och aktiviteter. Generella åtgärder för innovationssystemet som helhet bör enligt regeringen bilda basen för de ytterligare insatser specifikt riktade mot energiområdet som eventuellt kan behövas. Enligt regeringens bedömning föreligger dock just på energiområdet vissa omständigheter som skulle kunna motivera särskilda statliga insatser. I dessa sammanhang är kompetens kring energiteknik och energisystemet av stor vikt, liksom kopplingen till insatserna kring myndighetens insatser kring forskning, utveckling och demonstration. I avsnitt 5.3 behandlas målen för de långsiktiga energipolitiska insatserna och i avsnitt 5.45.6 beskrivs den prioritering och koncentration av resurserna som är önskvärd för att öka effekterna av insatserna för forskning, utveckling och demonstration. Det är mot bakgrund av dessa förslag enligt regeringens bedömning uppenbart att framgent vid prioritering och utformning av insatserna skall beakta möjligheten av att resultaten kan nyttiggöras på marknaden, samt att bör ges ett särskilt ansvar för att idéer och projekt som bedöms ha kommersiell potential ges ett sådant stöd att deras tekniska och marknadsmässiga förutsättningar kan prövas. I avsnitt 5.3 behandlas målen för de långsiktiga energipolitiska insatserna och i avsnitt 5.45.6 beskrivs den prioritering och koncentration av resurserna som är önskvärd för att öka effekterna av insatserna för forskning, utveckling och demonstration. Det är mot bakgrund av dessa förslag enligt regeringens bedömning uppenbart att framgent vid prioritering och utformning av insatserna skall beakta möjligheten av att resultaten kan nyttiggöras på marknaden. Enligt regeringens syn är möjligheterna att stödja utvecklingen, provning och demonstration av ny energiteknik i fullskale- eller försöksanläggningar av mycket stor betydelse vid introduktion av ny teknik för storskaliga tillämpningar, exempelvis kring utnyttjande av biomassa för produktion av drivmedel och kraftvärme. I budget- propositionen gjorde regeringen bedömningen att sammanlagt skall användas för att främja utvecklings- och demonstrationsprojekt inom området produktion av biodrivmedel och förgasning av biomassa, svartlut eller avfall. Det finns dock enligt regeringens bedömning behov av ytterligare möjligheter att stödja verksamhet i området mellan det att resultat av forskning och utveckling föreligger och det att en ny tjänst eller produkt etablerats på marknaden. I denna fas kan projektägaren vara en forskare som har underlag för en innovation men som inte har förmåga eller intresse av att driva den till kommersialisering på egen hand eller ett företag som saknar tillräckliga egna resurser att testa marknads- möjligheterna för en innovation. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att de tre förordningar som styr verksamheten kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet bör ses över i syfte att skapa en enda förordning för ett samlat anslag, eftersom det skulle öka flexibiliteten i genomförandet av programmet. Mot bakgrund av ovanstående gör regeringen bedömningen att möjligheterna att införa någon form av innovationsstöd som möjliggör stöd i ett tidigt utvecklingsskede, i första hand för småföretag, också bör undersökas. Regeringen avser att mot bakgrund av rapporte- ring och utifrån erfarenheter från andra myndigheters erfarenheter av liknande uppgifter genomföra en översyn av de förordningar som styr verksamheten och införa ökade möjligheter för myndigheten att stödja kommersialiseringen av idéer och forskningsresultat på energiområdet. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Ett generellt stöd för att stärka små och medelstora företags forskning och utveckling bör även kunna komma företag och projekt på energiområdet till del. För att säkerställa att projekt på energiområdet får en rättvis bedömning och ett rimligt stöd behöver dock kompetens kring energisystemet och energiteknik tillföras processen. bör även kunna tillföra kompetens och erfarenhet för bedömnings- Prop. 2005/06:127 processen vid beslut om stöd. Det ökade ansvaret kring kommersialisering innebär delvis nya uppgifter för och ett ökat behov av konstruktiv sam- verkan med innovationssystemets aktörer. bör därför i särskild ordning redovisa hur insatserna utvecklas. Regeringens bedömning: Det är angeläget att förbättra riskkapital- försörjningen i tidiga kommersiella faser på energiområdet. Insatserna för tillförsel av sådant riskkapital bör ges högre prioritet och därmed förstärkas såväl organisatoriskt som finansiellt, utöver de insatser som Industrifonden genomför. Regeringen avser ge uppdraget att i samråd med skyndsamt utreda hur sådana insatser kan utformas i samverkan med övriga aktörer och övriga insatser för kommersialisering av ny teknik och nya tjänster på energiområdet. förslag: Utredningen bedömer att en statligt initierad riskkapitalfond på energiområdet kunde vara ett lämpligt initiativ, och anser att det finns skäl att fortsatt studera frågan. Remissinstanserna: anför att vid sidan av EU:s konkurrensrättsliga regler måste också WTO:s avtal om subventioner och utjämningsåtgärder beaktas vid utformningen av såväl statlig stöd till forskning, utveckling och demonstration på energiområdet som andra stöd, exempelvis riskkapital. pekar på att frågan om riskkapital bör diskuteras vidare och att frågan redan uppmärksammats inom myndighetens s.k. framhåller också att nödvändig- heten av systemsyn och kunskapsöverblick är faktorer som förstärker argumenten för en roll för myndigheten när det gäller riskkapital- försörjning inom energiområdet. menar att statens roll bör vara att dels identifiera problem och dels överväga insatser för att komplettera marknaden när det gäller kapitalförsörjning för nya innovativa lösningar gällande omställning på Utgångspunkten bör dock i första hand vara att tydliggöra utvecklingspotentialen och stimulera befintliga aktörer, inte minst privata, att agera på energimarknaden. varnar för att skapa nya smala aktörer vilket leder till en fragmenterad marknad till förfång för nya idéer, inte minst sådana som är av systemkaraktär. LO menar att ett övervägande om en statlig satsning på en venture- capital fond är rimligt. menar att den offentliga finansieringen för kommersialisering av forskningsbaserade affärsidéer är oproportionerligt låg i jämförelse förespråkar att det inrättas ett nationellt system med inkubatorer och såddfinansiering för att öka framväxten av med stor tillväxtpotential. föreslår att överväger att tillsammans med genomföra en insats, liknande det amerikanska SBIR-programmet (Small ) där av FoU-medlen från nationella statliga finansiärer riktas till småföretag. lyfter fram att statens motiv för ett ingripande i venture capital-branschen är att bygga upp kompetens om energiteknik hos venture capital-företagen, samt att stimulera förnyelse inom energisektorn i avsaknad av drivande marknadsförhållanden. Skälen för regeringens förslag: Bristen på riskvilligt kapital för utveckling och kommersialisering av ny teknik är ett av de hinder som kan begränsa innovationssystemets prestanda. Det finns goda skäl för staten att ta ett ökat ansvar för sådan finansiering inom energiområdet. Energiområdet är särskilt eftersatt då det gäller tillgång på riskvilligt kapital för investeringar i tidiga kommersiella skeden. Endast ett fåtal aktörer investerar inom energiområdet och då företrädesvis i senare, inte fullt så riskfyllda faser. Industrifonden genomför ett fåtal investeringar inom energiområdet men ser en potential till att detta kan öka om staten kan hjälpa till med riskdelningen i dessa tidiga skeden. Fler aktiva statliga satsningar på energiområdet gör också att intresse väcks hos övriga aktörer, nationellt såväl som internationellt, för att investera i energiprojekt. Utredaren av det långsiktiga energipolitiska programmet har inte närmare analyserat vilka förutsättningar som i praktiken finns för inrättandet av en riskkapitalfond för såddfinansiering på energiområdet men anser att det finns skäl att fortsatt studera frågan. Genom att på energiområdet öka tillgången till riskkapital skulle möjligheterna att kommersialisera ny teknik på energiområdet förbättras avsevärt. roll kan vara att tillföra den tekniska sakkunskap och branschkännedom som finns inom . Denna kunskap kan komma övriga investerare till godo och ge möjlighet till bättre underlag inför investeringsbeslut. I takt med att fler investeringar görs på energiområdet etableras kompetens kring energiområdet hos fler investerande aktörer vilket gör det lättare att bedöma värdet i kommande investeringsförslag. Investeringar görs på grundval av bättre beslutsunderlag och avsättningsmöjligheter för resultat från forskning och utveckling ökar. En starkare koppling av till marknadsaktörer ger också möjlighet att föra affärsmässigt tankesätt närmare forskning och utveckling vilket kommer att gynna arbete med att öka kommersialiseringen inom energiområdet. Ett tätare samarbete ger också möjlighet att styra investeringar till projekt som har potential att bli såväl ekonomiskt som energimässigt gynnsamma. Genom att på energiområdet förstärka insatserna för riskkapital- försörjningen i tidiga kommersiella faser på energiområdet i samverkan mellan och andra aktörer, som komplement till Industrifondens insatser, skulle möjligheterna att kommersialisera ny teknik på energiområdet förbättras avsevärt. Med en tät koppling mellan och denna nya aktör kan den tekniska sakkunskap och branschkännedom som finns inom komma övriga investerare till godo och ge möjlighet till bättre underlag inför investeringsbeslut. I takt med att fler investeringar görs på energiområdet etableras kompetens kring energiområdet hos fler investerande aktörer vilket gör det lättare att bedöma värdet i kommande investeringsförslag. Investeringar görs på grundval av bättre beslutsunderlag och avsättningsmöjligheter för resultat från forskning Prop. 2005/06:127 och utveckling ökar. En starkare koppling av till marknadsaktörer ger också möjlighet att föra affärsmässigt tankesätt närmare forskning och utveckling vilket kommer att gynna Energi- myndighetens arbete med att öka kommersialiseringen inom energi- området. Ett tätare samarbete ger också möjlighet att styra investeringar till projekt som har potential att bli såväl ekonomiskt som energimässigt gynnsamma. som en koppling till alltså är önskvärd för att säkra tillgången till energiteknisk kompetens och marknads- kännedom är det också nödvändigt med en organisation som möjliggör långsiktigt engagemang i bolagen. En utgångspunkt bör därför vara att riskkapitalverksamhet bör hållas organisatoriskt åtskild från Energi- myndighetens och dess övriga verksamhet. Mot bakgrund av de ofta långa utvecklingstiderna vore det önskvärt med en finansieringsaktör på energiområdet med mandat och resurser att verka över längre investeringshorisonter än vad som är brukligt. Regeringens bedömning är att en ökning av riskkapitalinvesteringarna i utvecklingsskedena som har en kompetensmässig koppling till har en central betydelse för utveckling av produkter, tjänster och näringsliv på energiområdet samt skulle innebära den nödvändiga riskdelning som krävs för att stimulera intresset från övriga investerare att engagera sig inom energiområdet. Enligt regeringens bedömning bör man även överväga om den vid pågående verksamheten med att stödja utveckling och exploatering av affärsidéer bör brytas ut och integreras med en tillkommande investeringsverksamhet. Det är angeläget att förbättra riskkapitalförsörjningen i tidiga kommersiella faser på energiområdet. Insatserna för tillförsel av sådant riskkapital skall förstärkas såväl organisatoriskt som finansiellt, utöver de insatser som Industrifonden genomför. skall i samråd med ges i uppdrag att skyndsamt utreda hur sådana insatser skall utformas i samverkan med övriga aktörer och övriga insatser för kommersialisering av ny teknik och nya tjänster på energiområdet. Regeringens bedömning är att insatser upp till högst inom befintlig ram skulle kunna förbättra riskkapitalförsörjningen väsentligt och bidra till ökad kommersialisering på energiområdet. 6.3 Samverkan med andra aktörer Regeringens bedömning: En samrådsgrupp med representanter för olika aktörer med uppdrag att främja innovationssystemet bör tillskapas vid för att säkerställa att innovativa förslag till utveckling av nya produkter och tjänster inom energiområdet kan bedömas på ett rättvisande sätt ur såväl affärsmässigt som energimässigt perspektiv. och kraftföretagen kan som stora beställare av elkraftsteknisk respektive energiteknisk utrustning bidra väsentligt till att ny teknik vinner insteg på marknaden. En nära samverkan mellan och kring forsknings-, utvecklings- och demonstrationsinsatser bör öka möjligheterna till marknads- introduktion av ny teknik och kunskap. förslag: Utredningen poängterar att en genomgripande omställning av energisystemet generellt sett förutsätter näringslivets medverkan. roll att beakta nyttig- görandet av forsknings-, utvecklings- och demonstrationsresultat på marknaden bör vara att driva på kommersialiseringsprocessen och fungera som länk till andra aktörer. Bakgrund: Inom innovationssystemet finns en rad statliga aktörer med angränsande ansvarsområden och som ibland tangerar energiområdet. Förutom finns finansiärer som , Industrifonden, , , m fl. Aktörer som och kraftföretagen kan också som stora beställare av elkraftsteknisk respektive energiteknisk utrustning bidra väsentligt till att ny teknik vinner insteg på marknaden. Regeringen uppdrog åt att utreda i vilken omfattning och på vilket sätt verket kan medverka i och stödja teknisk forskning, utveckling och demonstration i syfte att åstadkomma en samverkan med forskningsmiljöer och tillverkningsindustri och därmed främja ekono- misk och industriell tillväxt i . Skälen för regeringens bedömning: Det kan som tidigare nämnts (se avsnitt 6.1) finnas viss anledning att särskilt stödja kommersialisering av ny teknik på energiområdet. En bidragande orsak är att det kan krävas särskild kompetens och erfarenhet för att kunna bedöma potentialen för ny energiteknik. En tätare samverkan mellan och andra aktörer skulle därmed kunna bidra till att stärka innovations- systemets funktion inom energiområdet. För att stärka samverkan mellan de statliga aktörerna på området föreslår regeringen att en samrådsgrupp med representanter för olika aktörer med uppdrag att främja innovationssystemet skall tillskapas för att säkerställa att innovativa förslag till utveckling av nya produkter och tjänster på energiområdet kan bedömas på ett rättvisande sätt ur såväl affärsmässigt som energimässigt perspektiv. Möjlighet till regional samverkan skall beaktas så att befintliga innovationsmiljöer och näringsliv kan stärkas. Samrådsgruppens uppgift är att utveckla och stärka samarbetet så att utveckling och marknadspenetration av nya produkter och tjänster inom energiområdet underlättas. Samrådsgruppen skall därvid tillse att kunskap om parternas olika rutiner, urvalskriterier och arbetssätt görs kända inom gruppen. Samrådsgruppen skall även tillse att på bästa sätt tillgodogöra sig kunskap om varandras områdeskompetens och skapa rutiner för samverkan. Regeringens bedömning är att roll för att främja energiinnovationer är central och avser därför att ge i uppdrag att vara sammanhållande för samrådsgruppens arbete. För att tydliggöra nyttiggörande och kommersialisering i mycket tidiga delar av innovationskedjan föreslås även att inbjuds till samrådsgruppen. Regeringen inrättade miljöteknikråd (SWENTEC, ). SWENTEC:s uppgift är att stärka svenska företags affärsmöjligheter och konkurrenskraft på den svenska och internationella marknaden inom området miljöteknik samt miljöanpassade varor, tillverkningsprocesser och tjänster genom att samla de aktörer som är engagerade i att främja svensk miljöteknik i denna vida bemärkelse. SWENTEC har uppgifter över hela värdekedjan från forskning och utveckling till export av varor och tjänster. Även SWENTEC bör knytas till samrådsgruppen. Regeringen framhöll i budgetpropositionen att ambitionen skall ökas när det gäller insatser för att omsätta resultaten från forskning och utveckling inom energiområdet i kommersiella produkter, vilka kan bidra till såväl omställningen till ett hållbart energisystem som till ekonomiska tillväxt. Det finns anledning att överväga om staten kan spela en mer aktiv roll för att främja forskning, utveckling, demonstration och tillverkning av produkter och system inom viktiga teknikområden. Ett sådant område är det elkrafttekniska, inom vilket samverkan med kraftföretagen och med är av stort intresse. Regeringen uppdrog därför åt att utreda i vilken omfattning och på vilket sätt verket kan medverka i och stödja teknisk forskning, utveckling och demonstration inom dels allmänna elkrafttekniska områden, dels teknikområden av direkt betydelse för kraftöverföring och distribution. Målet bör vara att åstadkomma en samverkan med forskningsmiljöer och tillverknings- industri för att främja ekonomisk och industriell tillväxt i vårt land. inkom med rapporten (dnr M2005/5339/E). I rapporten görs en genomgång av svensk forskning inom området överföring och distribution av el samt en översiktig omvärldsanalys. konstaterar i rapporten att det finns grundläggande förutsättningar för en framgångsrik utvecklings- verksamhet inom området kraftöverföring och eldistribution i , men att omreglering och internationalisering gör att detta inte automatiskt leder till forsknings-, utvecklings- och demonstrations- verksamhet. föreslår därför att de ges möjlighet att medverka i en förstärkt forsknings-, utvecklings- och demonstrations- verksamhet inom elkraftteknikområdet. Därigenom skulle dels kunna förstärka kompetensuppbyggnad och antal seniora forskare vid högskolorna, dels medverka till att ny teknik utvecklas och Prop. 2005/06:127 demonstreras till gagn för såväl kraftsystemet som tillverkande industri. Svenska kraftnäts rapport remissbehandlas . Regeringen avser återkomma i denna fråga. Energiföretagen som verkar på den svenska marknaden genomför nu stora investeringsprogram. Stora beställare av elkraftteknisk respektive energiteknisk utrustning kan bidra väsentligt till att ny teknik vinner insteg på marknaden. , vars huvuduppgift är att producera och leverera el, är en stor aktör på marknaden.