prop · GU031d16 · 2006-10-16 00:00:00 — Det är regeringens bedömning att flexibiliteten på arbetsmarknaden och anpassningen till lokala och regionala behov förbättras om arbetsmarknadspolitiken byggs upp kring lokala och regionala arbetsmarknader i stället för att begränsas till indelningen i län. Det är viktigt att det förs en dialog mellan den centrala myndigheten och aktörer på de lokala arbetsmarknaderna. Den tidigare regeringen gav 2001 Statskontoret i uppdrag att följa upp länsarbetsnämndernas nya ledningsform samt att lämna förslag på hur AMV borde organiseras. I Statskontorets rapport Det nya (2004:16) har föreslagits att AMV bör ombildas till en enda, rikstäckande myndighet genom att AMS och länsarbetsnämnderna avvecklas som egna myndigheter. Statskontoret konstaterar att dagens organisation med två myndighetsnivåer inom samma verk (totalt 21 myndigheter bestående av chefsmyndigheten och 20 länsarbetsnämnder) inte är ändamålsenlig, vilket får konsekvenser för effektiviteten i verksamheten. Den föreslagna förändringen syftar bl.a. till att undanröja hinder som hämmar verksamhetsutveckling. Målet är att skapa bättre förutsättningar för rättsenlighet, effektivt resursutnyttjande och ökad flexibilitet i organisationen. Motsvarande sammanslagningar har skett inom flera andra myndigheter, t.ex. , och . Statskontorets rapport har remissbehandlats och förslaget bereds inom . Regeringens bedömning är att inrättandet av en enhetlig myndighetsorganisation kommer att innebära en mer effektiv, flexibel och mindre kostsam organisation. Regeringens bedömning: En individuell och åtgärdsinriktad handlingsplan bör upprättas för varje arbetssökande . bör alla arbetssökande få en personlig coach. Skälen för regeringens bedömning: Arbetsmarknadspolitiken skall bidra till att göra det lättare för arbetssökande att söka arbete. Det är viktigt att den arbetslöse får stöd i sitt sökande efter arbete. Erfarenheten tyder på att anställningsbarheten sjunker snabbt. har konstaterat (RiR 2004:3) att arbetsförmedlingar som engagerar sig i de arbetssökande, har aktiva kontakter med potentiella arbetsgivare och snabbt upprättar individuella handlingsplaner lyckas bättre med att hitta arbete som passar de arbetssökande. I dagens system finns krav på att en handlingsplan skall upprättas . Kraven på att arbetsförmedlingarna måste upprätta handlingsplanen måste bli tydligare. Därför bedömer regeringen att en åtgärdsinriktad hand- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 lingsplan skall upprättas senast . Det är viktigt att den arbetssökande får kontinuerligt stöd i att hitta ett arbete. I processen att söka arbete behövs ett kontinuerligt stöd till den arbetssökande. skall alla arbetslösa få en personlig coach som känner den sökande och har goda kontakter med potentiella arbetsgivare. Ändringarna påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Regeringens bedömning: En subvention som motsvarar arbetsgivaravgifterna bör införas för att öka möjligheterna för dem som inte har arbetat att komma tillbaka till arbete, s.k. nystartsjobb. Ny- startsjobben bör även omfatta asylsökande som beviljats uppehållstillstånd, kvotflyktingar samt dessa gruppers anhöriga efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Subventionen bör lämnas via en kreditering av arbetsgivarens skattekonto och regeringen avser att återkomma till med ett lagförslag som möjliggör en sådan kreditering. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen avser att införa nystartsjobb för att öka möjligheterna för dem som står långt utanför arbetsmarknaden att komma tillbaka till arbete. Nystartsjobben innebär att ett belopp motsvarande arbetsgivaravgifterna, inklusive ålderspensionsavgiften, krediteras arbetsgivarens skattekonto för de personer som kvalificerar till ett nystartsjobb. Nystartsjobben skall gälla för personer som varit arbetslösa, deltagit i arbetsmarknadspolitiska program eller fått sin försörjning från sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning, på heltid . Subventionen lämnas som vederbörande varit arbetslös, deltagit i arbetsmarknadspolitiska program alternativt fått sin försörjning från sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning, dock högst . För personer skall subventionen ges under dubbelt så som personen varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Ungdomar () som varit arbetslösa eller deltagit i arbetsmarknadspolitiska program skall om- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 fattas av nystartsjobben. För dem gäller dock subventionen i högst . Nystartsjobben skall även omfatta asylsökande som fått uppehållstillstånd, kvotflyktingar samt dessa gruppers anhöriga efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Subventionen ges till nystartsjobb i det privata näringslivet och till offentliga arbetsgivare när dessa bedriver affärsverksamhet. Lagen om anställningsskydd (LAS) skall gälla för nystartsjobben. Det är angeläget att subventionen kan komma arbetsgivarna till del . Det är därför nödvändigt att använda sig av administrativa rutiner som redan finns hos myndigheterna eller som relativt lätt kan byggas upp. Metoden med kreditering av arbetsgivarens skattekonto används redan för vissa arbetsmarknadsstöd och rederistöd. Regeringen anser mot den bakgrunden att ett belopp motsvarande den subvention som arbetsgivaren är berättigad till för nystartsjobb och som beslutats av handläggande myndighet bör betalas ut till arbetsgivaren genom att krediteras på sådant skattekonto som har upprättats för mottagaren enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Den handläggande myndigheten, inledningsvis AMV, bör lämna de uppgifter det behöver för att kunna utföra krediteringen. Regeringen avser att återkomma i frågan om den framtida administrationen av nystartsjobben. Kreditering på skattekonto är en sådan form för tillgodoförande av ett belopp som behöver framgå av lag. Lagen bör utformas så att den kan användas för nystartsjobb oberoende av vilken kategori arbetstagare det är fråga om. Regeringen avser att återkomma med förslag om en sådan lag. De närmare avgränsningarna som är nödvändiga bör regleras i en förordning. De uppgifter som krävs för att avgöra om anställningen av en person kvalificerar för nystartsjobb är samlad på flera myndigheter och vanligen föremål för sekretess. Ett system för att ge AMV tillgång till sådan information måste således säkerställas. Nystartsjobben beräknas omfatta 10 000 personer i genomsnitt . Införandet innebär att skatteutgifterna beräknas öka med 2007. Regeringens förslag: Särskilt anställningsstöd i form av plusjobb, det allmänna anställningsstödet och det förstärkta anställningsstödet avskaffas . Skälen för regeringens förslag: Anställningsstöden i sin nuvarande form har funnits då de ersatte beredskapsarbetena. Det finns tre typer av anställningsstöd; det allmänna, det förstärkta och det särskilda anställningsstödet. Dessutom finns tidsbegränsade varianter för nyanlända invandrare, ungdomar och sjukskrivna. Plusjobb är en tidsbegränsad variant av det särskilda anställningsstödet med högre subvention. Villkor för anvisning finns från tre till 24 månaders arbetslöshet. Anvisningstid finns från , undantaget cirka 150 personer som fått plusjobb upp till fram till . Regeringen kan komma att senare föreskriva en begränsad tidsgräns för de plusjobb som kan löpa upp till . Stödnivåer finns per dag. Alla stöd ges i form av kreditering på arbetsgivarens skattekonto. För vissa av stöden utbetalas dessutom merkostnadsersättningar till arbetsgivare på per dag. Resultatet mätt som andel i jobb efter avslutad anställningsstöd varierade 2005 från för det allmänna anställningsstödet till för det särskilda anställningsstödet. är cirka 40 000 personer anvisade anställningar med anställningsstöd. Därmed upptar anställningsstöden en tredjedel av den totala volymen för de arbetsmarknadspolitiska programmen. Skatteutgifterna för samtliga anställningsstöd beräknas till 2006. Enligt utvärderingar (t.ex. IFAU 2004:17) ger anställningsstöd kortare genomsnittlig tid i arbetslöshet. Anställningsstöden har trots detta och många års tillämpning till höga kostnader under varierande konjunktur inte lyckats med att varaktigt bryta utanförskap för alla. Anställningsstödens regelverk är komplicerat och svårt att tillämpa på ett likformigt och rättssäkert sätt i alla delar av landet. Detta gör att regeringen föreslår att merparten av anställningsstöden avskaffas och ersätts med nystartsjobb och riktad efterfrågestimulans, bland annat genom sänkta arbetsgivaravgifter för tjänstejobb samt satsningar för unga, äldre och nyanlända. Regeringen kommer i regleringsbrevet för AMV att föreskriva att anvisningar till anställningar med särskilt anställningsstöd i form av plusjobb inte får ske . För dem som då är anvisade anställning med anställningsstöd bör fortsatt stöd få lämnas till anvisningsperiodens slut. För dem som står längst från den reguljära arbetsmarknaden behålls det särskilda anställningsstödet. Likaså behålls anställningsstödet för långtidssjukskrivna med den högre stödnivån. Regeringen kommer i samband med överväganden om jobb- och utvecklingsgarantin och aktivitetsgarantin m.m. att återkomma med förslag till förändringar av reglerna för stöden. Avskaffandet innebär att skatteutgifterna minskar med under . Vidare minskar utgifterna för merkostnader under anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader med under . Regeringens bedömning: Regeringen avser att införa en jobbgaranti för ungdomar . I jobbgarantin kan utbildning och praktik ingå. Skälen för regeringens bedömning: Ungdomsarbetslösheten är hög i och mer än var tredje ung människa har en mycket svag anknytning till arbetsmarknaden. Regeringen avser att vidta flera åtgärder för att minska den höga ungdomsarbetslösheten och göra det lättare för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Det är viktigt att ungdomar får det stöd som behövs på ett tidigt stadium så att utslagning motverkas. Regeringen avser att införa en jobbgaranti för ungdomar . Inom ramen för jobbgarantin kan utbildning och praktik ingå. Jobbgarantin ersätter kommunalt ungdomsprogram (KUP) och ungdomsgarantin (UG). Ungdomar kommer även att omfattas av nystartsjobben. Ungdomar bör även ges möjlighet till en individuell coach och få en handlingsplan 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen avser att återkomma med förslag om hur jobbgarantin för ungdomar skall utformas. Regeringens förslag: Interpraktikstipendierna avskaffas . Skälen för regeringens förslag: Den möjlighet till arbetspraktik utomlands som den dåvarande regeringen införde (prop. 1994/95:100 bilaga 11, bet. 1994/95:AU11, rskr. 1994/95:233) avskaffas . Europapraktik som senare döptes om till interpraktik är en form av utlandsstipendier för arbetslösa ungdomar företrädesvis till dem som har yrkesutbildning. De ungdomar som är anvisade arbetspraktik i form av interpraktikstipendiet bör få fullfölja sin praktik. Interpraktiken har haft en mycket begränsad omfattning. Omkring 443 ungdomar deltog i interpraktik . De nystartsjobb som införs bör på ett effektivare sätt hjälpa dessa ungdomar till ett arbete. Förslaget innebär att utgifterna under anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskar med under . Regeringens bedömning: Regeringen avser att avskaffa de statligt finansierade feriearbetena . Skälen för regeringens bedömning: Den tidigare regeringen har tilldelat AMS medel för att skapa feriearbeten för gymnasieungdomar. Cirka 31 000 ungdomar fick feriearbeten med den statliga finansieringen . uppgick medlen till . förstärktes medlen tillfälligt med ytterligare till för detta ändamål. Den nya regeringen avser att effektivisera arbetsmarknadspolitiken och omfördela resurser till mer efterfrågestimulerande insatser. Verksamheten med statligt finansierade 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 feriearbeten avvecklas därför . Detta innebär att utgifterna under anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskar med under . Regeringens bedömning: Regeringen avser att avskaffa akademikerjobben . Skälen för regeringens bedömning: Den tidigare regeringen gav AMS i uppdrag att upprätta ett samarbete mellan arbetsförmedlingen och bemanningsföretag i syfte att skaffa arbetslösa akademiker jobb. har endast 12 personer beviljats akademikerjobb. Avsatta medel bör kunna användas mer effektivt genom en omfördelning av resurserna till mer efterfrågestimulerande insatser. Insatsen avskaffas därför . Regeringen kommer i regleringsbrevet för AMV föreskriva att inga nya anvisningar får ske till akademikerjobb . De som är anvisade akademikerjobb bör få fullfölja jobbet. Avskaffandet innebär att utgifterna under anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskar med under . Regeringens bedömning: Regeringen avser att avskaffa utbildningsvikariat . Skälen för regeringens bedömning: Utbildningsvikariat, som infördes av den tidigare regeringen syftar till att anställda inom offentlighetsfinansierad verksamhet erbjuds kompetensutveckling inom vård och omsorg som arbetslösa vikarierar i deras ställe . tigt subventionerad trots att den riktas mot personer som varit arbetslösa . Detta talar för att effekterna av undanträngning blir omotiverat stora. Regeringen bedömer att den verksamhet som bedrivs inom ramen för Kompetensstegen (dir. 2004:162) tillsammans med övrig vuxenutbildning inom utbildningspolitikens område fyller behoven av kompetensutveckling för personal inom vård och omsorg. Regeringen avser därför att avskaffa utbildningsvikariaten . Regeringen kommer att i regleringsbrevet för AMV föreskriva att inga nya anvisningar får ske till utbildningsvikariat . Den som då är anvisad utbildningsvikariat och den för vilken han eller hon vikarierar bör få fortsätta i åtgärden under resten av anvisningstiden. Avskaffandet innebär att skatteutgifterna minskar med under . Arbetsmarknadsutbildning i det reguljära utbildningsväsendet Regeringens förslag: Arbetsmarknadsutbildningen i det reguljära utbildningsväsendet som inte är upphandlad upphör . Skälen för regeringens förslag: Arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning kan ges i det reguljära utbildningsväsendet utan att den är upphandlad. Regeringens bedömning när det gäller arbetsmarknadsutbildningen är att den skall vara kort och tydligt inriktad mot aktuell efterfrågan på arbetsmarknaden som inte kan tillgodoses via det reguljära utbildningsväsendet. Det ger därför felaktiga incitament om arbetslösa kan anvisas till arbetsmarknadsutbildning som ges i det reguljära utbildningsväsendets ordinarie kursutbud och inte är upphandlad. Flertalet av dem som anvisas till dessa utbildningar är invandrade personer som behöver komplettera sin akademiska utbildning på högskolan för att kunna söka arbete inom sitt yrkesområde. Det är viktigt att den möjligheten finns, men regeringens bedömning är att dessa utbildningar skall bedrivas inom utbildningspolitikens område och avser därför att ge ett antal lärosäten i uppdrag att anordna vissa kompletterande utbildningar för invandrade akademiker. Genom denna ändring markeras en tydligare skillnad mellan utbildningspolitikens och arbetsmarknadspolitikens uppgifter . Ändringen påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Regeringens förslag: Datorteken avskaffas . Skälen för regeringens förslag: Datortek infördes med syftet att arbetslösa personer skall få möjlighet att lära sig arbeta med informationshantering och datorer. Datortek bedrivs i nära samverkan genom avtal mellan länsarbetsnämnderna och kommunerna. Kommunerna är huvudmän för datorteken och länsarbetsnämnden svarar för ersättning till deltagare samt bidrag till kommuner för verksamheten. I praktiken är det en mycket liten del av nuvarande datorteksverksamhet som innehåller utbildning i grundläggande datorkunskap, vilket var ursprungsidén med datortek. Verksamheten har på en rad håll i landet utvecklats till renodlade aktivitetscentra där deltagarna i huvudsak erbjuds olika arbetsmarknadsinriktade aktiviteter i form av jobbsökaraktiviteter, yrkesvägledning och praktik. Datorteken bör därför avskaffas . Liknande åtgärder bör även fortsättningsvis kunna anordnas inom ramen för de förberedande insatserna. Dessa bör kunna anordnas av aktörer inom alla sektorer. Även fortsättningsvis kommer aktivitetsstöd att utgå till deltagarna som deltar i en förberedande insats. Syftet med förändringen är att möjliggöra för fler aktörer än kommuner att anordna aktiviteter för arbetslösa i enlighet med vad gett regeringen till känna (bet. 2005/06:AU1, rskr. 2005/06:109). Den som är anvisad datortek bör dock få fullfölja sin anvisningsperiod. Ändringen påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Regeringens bedömning: Individernas egenfinansiering av arbetslöshetsförsäkring bör öka. Det sker genom att en förhöjd finansieringsavgift för arbetslöshetskassorna införs 2007. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 avgiften görs beroende av nivån på arbetslösheten och utgifterna inom kassans verksamhetsområde. Vidare avskaffas utjämningssystemet för avgifter mellan arbetslöshetskassor. Regeringen avser att i särskild proposition återkomma till i denna fråga. Skälen för regeringens bedömning: betalar staten i genomsnitt av utgifterna för arbetslöshetsersättningen. På marginalen subventioneras i princip arbetslösheten fullt ut av staten. Den statliga subventioneringsgraden bör minska och arbetslöshetsförsäkringen bör vara mer försäkringsmässig. Därigenom ökas incitamenten för arbetstagarna och parterna på arbetsmarknaden att hålla arbetslösheten på en låg nivå inom sitt verksamhetsområde. Regeringens bedömning: Arbetslöshetsförsäkringen bör vara obligatorisk och omfatta alla som förvärvsarbetar. Regeringen avser att tillsätta en utredning med uppgift att utreda och föreslå formerna för en sådan reform. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att det skyddsnät som arbetslöshetsförsäkringen utgör bör vara heltäckande och gälla alla som en del av den generella välfärdspolitiken. står många personer utanför arbetslöshetskassan, trots att de har arbete och via arbetsgivaravgifter bidrar till av ersättningen från arbetslöshetskassorna. Regeringen anser att alla som uppfyller arbetsvillkoret skall få samma ersättning som de skall vara med och betala för kostnaderna för försäkringen. Regeringens bedömning: Regeringen avser att i proposition till föreslå ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring i huvudsak enligt följande: -arbetsvillkoret skärps till minst , -det alternativa arbetsvillkoret skärps till arbete av 6 månader och vardera månad minst 50 timmars arbete, 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 -studerandevillkoret tas bort, -den överhoppningsbara tiden begränsas som huvudregel till högst , -arbetslöshetsersättningen baseras på de senaste 12 månadernas inkomster, -arbetslöshetsersättning skall lämnas under högst , -arbetslösa med försörjningsansvar för barn kan dock få ersättning under högst , -ersättningen skall vara av förlorad inkomst och och därefter, , . Skälen för regeringens bedömning: Utformningen av arbetslöshetsförsäkringen påverkar arbetsmarknaden. En generös arbetslöshetsförsäkring vid kortvarig arbetslöshet kan enligt regeringens mening öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. En alltför generös arbetslöshetsförsäkring riskerar däremot att motverka människors vilja att hitta ett nytt arbete. Enligt dagens regelverk lämnas arbetslöshetsersättning som huvudregel av den förlorade arbetsförtjänsten . De ekonomiska drivkrafterna att bryta arbetslösheten är därmed svaga. Enligt regeringens mening skall arbete alltid löna sig mer än arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen bör därför enligt regeringens uppfattning reformeras. För att en reform skall ge så positiva effekter som möjligt på sysselsättningen måste flera faktorer i arbetslöshetsförsäkringen övervägas. Dit hör t.ex. ersättningsperiodens längd, ersättningsnivåerna och beräkningsgrunden för ersättningen. Förändringarna innebär att utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskar med . Regeringens bedömning: Regeringen avser att besluta om - att den högsta nivån på dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen skall vara per dag med följdändringar för nivåer på aktivitetsstödet, - att avskaffa rätten till arbetslöshetsersättning under ferieuppehåll i studier. Skälen för regeringens bedömning: Högsta nivån på dagpenningen bestäms av regeringen. Re- geringen avser att avskaffa den förhöjda ersättningen och införa en enhetlig högsta nivå för ersättningen på per dag. Kopplingen mellan nivåerna på arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd medför en ändring även av aktivitetsstödsnivåerna. lämnas i vissa fall arbetslöshetsersättning under ferieuppehåll i studier. Regeringen avser att avskaffa den möjligheten dels för att den är orättvis, dels för att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring vid arbetslöshet. Förändringarna innebär att utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskar med . Minskat fusk och färre felaktiga utbetalningar inom arbetslöshetsförsäkringen Regeringens bedömning: För att säkerställa arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring krävs en strikt tillämpning av regelverket och effektiv kontroll av att den arbetslöse står till arbetsmarknadens förfogande. Med en korrekt och likartad tillämpning av regelverket kommer utgifterna att minska för arbetslöshetsförsäkringen. Skälen för regeringens bedömning: IAF, och Statskontoret har redovisat ett mycket stort antal rapporter som gäller bl.a. hur AMV utför sina uppgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. Det har kunnat konstateras att det finns avsevärda skillnader mellan innehållet i regelverket på området och hur det i praktiken tillämpas av arbetsförmedlingarna. Även stora regionala variationer i tillämpningen har kunnat konstateras. Detta strider mot principerna om rättssäkerhet och likabehandling. Regeringen avser att tillse att arbetsförmedlingarna tillämpar regelverket korrekt. Regeringen skall även se till att AMV i högre grad prioriterar den s.k. kontrollfunktionen i arbetslöshetsförsäkringen i syfte att korta arbetslöshetstiderna men också för att minska fusket i försäkringen. Regeringen utgår från att AMV omgående ser till att meto- der och rutiner kring regelverket implementeras i organisationen. Det är också viktigt att AMS omgående tar till vara goda erfarenheter av t.ex. försöket med en mer centraliserad beslutsfattande på arbetsförmedlingarna. Vidare att AMS bör ta tillvara erfarenheterna av ARENA-mo- dellen för att minska utbetalningarna från arbetslöshetsförsäkringen för dem som är deltidsarbetslösa och ofrivilligt timanställda. Regeringen kommer även i övrigt att vidta åtgärder för att säkerställa att utgiftsminskningar realiseras. I samband med detta avser regeringen att komplettera nuvarande sanktionsregler inom arbetslöshetsförsäkringen på ett sätt som i vissa fall kan innebära mildare sanktioner. Syftet är att öka benägenheten hos arbetsförmedlingen att tillämpa sanktionerna. En striktare tillämpning bör enligt regeringens bedömning innebära att utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskar med . Regeringens förslag: Friåret avskaffas . Skälen för regeringens förslag: Friåret är ett relativt nytt arbetsmarknadspolitiskt program. pågick en försöksverksamhet med friår i tolv kommuner. utvidgades reformen till att omfatta hela landet. AMS fördelar platserna i friårsprogrammet till länsarbetsnämnderna, som i sin tur fördelar dem vidare till arbetsförmedlingarna i respektive kommun. Åtgärden friår har krävt stora arbetsförmedlingsinsatser. Den är jämfört med andra åtgärder mer resurskrävande. Programmet tar betydande administrativa resurser i anspråk på landets arbetsförmedlingskontor och har därmed skapat mindre tid över till arbetsförmedlarnas egentliga 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 jobb, att förmedla arbeten till arbetssökande. Vi- dare har friåret inneburit att arbetsutbudet hållits tillbaka i ett läge där arbetskraftsefterfrågan ökar.