prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — visas realekonomisk fördelning för respektive utgiftsområde . Tabell 5.34 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten -0,2 -12,1 Fortsättning på Tabell 5.34 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten -2,8 -4,3 -34,3 -38,0 -2,1 Diagram 5.3 Procentuell fördelning av statsbudgetens utgifter , realekonomiskt fördelade Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas även internationellt bistånd och bidrag till EG-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksamhet. också avse omfördelningar för individen över tiden. utgjorde transfereringarna av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsom- råden. Diagram 5.4 visar transfereringarna per mottagargrupp 2005. Diagram 5.4 Statsbudgetens transfereringar fördelade efter mottagarkategorier 2005 Hushållen erhöll av de totala trans- fereringarna. De största anslagen i denna grupp var 16:8 Kostnader för assistansersättning inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. samt 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 20:1 Garantipension till ålderspension, 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna och 20:3 Bostadstillägg till pensionärer inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 21:1 Allmänna barnbidrag och 21:2 Föräldraförsäkring inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 13 Arbets- marknad (se tabell 5.35). Från dessa anslag var transfereringarna till hushållen sammantaget . Kommunerna var den näst största mottagaren av transfereringar 2005. Den kommunala sektorn omfattar kommuner, landsting och kommunalförbund. erhöll kommunerna av de totala trans- fereringarna. Anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner utgjorde av transfereringarna till den kommunala sektorn. I tabell 5.34 minskar transfereringarna till den kommunala sektorn 2005. Det nya utjämningssystemet för kommuner och landsting innebär att det inte går att göra en direkt jämförelse mellan åren. Bidrag för läke- medelsförmånerna var en betydande trans- fereringsutgift till landstingen. Den tredje största kategorin avser transfereringar till utlandet, dvs. de totala transfereringarna. internationella transfereringarna indelas i trans- fereringar till EU och transfereringar till övrig internationell verksamhet. Transfereringar till EU bestod av Avgiften till Europeiska gemen- skapen och utgjorde av de inter- nationella transfereringarna. Transfereringar till övrig internationell verksamhet utgjordes till största delen av anslaget 8:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Dessa transfereringar ökade med eller . Transfereringar till företagssektorn uppgick till av de totala transfereringarna. Företagssektorn omfattas enligt nationalräken- skaperna (NR) av privata företag, ekonomiska föreningar, kommunala bolag, statliga bolag och statliga affärsverk. De största anslagen var 22:9 Bidrag till och 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, 44:2 Från EG-budgeten finan- sierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgiftsområde 23 Jord- och skogs- bruk, fiske med anslutande näringar samt 31:2 Räntebidrag m.m. inom utgiftsområde 18 Sam- hällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Tillsammans utgjorde dessa anslag av transfereringarna till företagssektorn. Posten transfereringar till företag ökade , främst på grund av för- ändrade utbetalningstidpunkter för vissa EU- stöd. Transfereringar till ålderspensionssystemet består av statliga ålderspensionsavgifter som ingår i vissa anslag som är förenade med ålders- pensionsrätt. Exempel på sådana anslag är 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. samt 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar inom utgifts- område 10, 21:7 Pensionsrätt för barnår inom utgiftsområde 12 samt 22:2 Bidrag till arbetslös- hetsersättning och aktivitetsstöd inom utgifts- område 13. Organisationer och ideella föreningar tillhörande den statliga sektorn får bidrag från staten. Transfereringar till organisationer och föreningar utgjorde en procent av de totala transfe- reringarna. I denna grupp ingår bl.a. , Stiftelsen högskolan i , , Operan och . Statlig konsumtion avser förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer samt försvarets inköp av krigs- materiel som inte kan användas för civilt bruk. I konsumtionsbegreppet ingår även myndigheters köp av varor och tjänster som produceras utan- för myndigheten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Detta gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbetsmarknads- utbildning och privat tandläkarvård. Utgifterna för konsumtion uppgick av utgifterna inom stats- budgetens utgiftsområden. Drygt hälften av utgifterna för konsumtion utgjordes av löner inklusive sociala avgifter. Ökningen av löner inklusive sociala avgifter var mellan åren. Sociala avgifter inkluderar för avtalsförsäkringar för statsanställda. Löner exklusive sociala avgifter ökade . Ungefär 400 av statsbudgetens drygt 500 anslag innehöll helt eller delvis konsumtionsutgifter. De tio största konsumtionsanslagen svarade för av de samlade utgifterna för konsum- tion. De två stora anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet hade var för anslaget 4:1 Polisor- ganisationen, för anslaget 4:6 Kriminalvården och för anslaget 4:5 Domstolsväsendet inom utgifts- område 4 Rättsväsendet och för anslaget 19:6 inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och handikapp. För anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag och 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter var konsumtionsutgifterna 8,0 respektive inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som data- program, värdeföremål, finansiella tillgångar och lagerinvesteringar som är ämnade att användas i produktion. Av utgifterna inom statsbudgetens utgifts- områden uppgick investeringarna till . De anslagsfinansierade investeringarna bestod främst av investeringar i infrastruktur, vägar och järnvägar. Utgiftsområde 22 Kommunikationer var det utgiftsområde som hade den största delen () av de totala investeringarna inom statsbudgetens utgiftsområden (se tabell 5.35). Investeringarna inkluderar korttids- investeringar enligt definition i nationalräken- skaperna. Statliga investeringar finansieras även med lån i () och finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår därför inte i utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden utan redovisas under Riksgälds- kontorets nettoutlåning (avsnitt 5.4.29). Statliga investeringar omnämns även i avsnitt 4.4.2 Investeringar. Räntor och övrigt finansiellt Den realekonomiska gruppen räntor avser räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. räntesubventioner för studielån. Räntorna upp- gick till av utgifterna inom stats- budgetens utgiftsområden . De två största anslagen var 92:1 Räntor på statsskulden och 25:3 Dessa svarade till- sammans för av de totala ränte- utgifterna. Under posten övrigt finansiellt finns bl.a. amorteringar, utlåning och utgifter för upplåning och låneförvaltning. Anslaget 26:2 Väghållning och statsbidrag inom utgiftsområde 22 står för under posten Finansiella transaktioner 2005. Utgifterna avser amortering av lån. Lån för de s.k. närtidssatsningarna 2002 2004 började amorteras 2005. Dessutom tidi- garelades amorteringar som skulle ske till . Dessa uppgick till . Tillsammans förklarar dessa faktorer ökningen av de finansiella transak- tionerna. Tabell 5.35 Statsbudgetens utgiftsområden realekonomiskt fördelade 2005 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen I följande avsnitt redovisas utfallet per utgiftsområde och större skillnader mot stats- budgeten på anslagsnivå. Även större föränd- ringar i förhållande till föregående år kommen- teras. Tabellerna visar utfallet per politikområde inom respektive utgiftsområde. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden som de tillhör i statsbudgeten . I vissa fall kommenteras skillnaderna mot tilldelade medel. Med tilldelade medel avses summan av ingående reservationer eller ramöverföringsbelopp, anvisade medel på statsbudget och tilläggsbudget, medgivna över- skridanden samt indragningar. Dessutom redo- visas nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen, som ingår på stats- budgetens utgiftssida. I bilaga 6 redovisas en specifikation av utfallet för samtliga anslag på statsbudgeten samt skillnader bl.a. jämfört med statsbudgeten. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Demokrati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. I utgiftsområdet ingår även anslagen 90:1 Kungliga hov- och slotts- staten, 90:2 ledamöter och partier m.m,. 90:3 förvaltningskostnader, 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen, 90:5 m.m., 90:6 Stöd till politiska partier och 90:7 Expertgruppen för EU- frågor Tabell 5.36 UO 1 Utfallet uppgick till och var därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna hänför sig främst till anslaget 90:5 m.m. vars utfall blev lägre än anvisat i statsbudgeten. gjordes en indrag- ning på . Anslaget minskades även med bl.a. för att bidra till att täcka kostnader i samband med flodvågs- katastrofen men även till följd av valuta- kursvinster för utrikesrepresentationen . har dock utfallet blivit högre på grund av valutakursdifferenser jämfört med budgeterade kurser. blev utgifterna för utgiftsområdet (1,) högre än 2004. Utgifterna på anslaget 90:5 m.m. ökade med (3,). 5.4.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning samt Finansiella system och tillsyn. Här ingår ett antal centrala myndig- heter, bl.a. , Stats- kontoret, , , , och . Vidare finns anslag som inte ingår i något politikområde, dels det på förslag av uppförda anslaget 90:1 , dels anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i . Det största anslaget inom utgiftsområdet är 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 5.37 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utfallet uppgick till och var därmed (4,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslagssparandet ökade med . På tilläggsbudget minskades anvisade medel med . Indragningarna uppgick till . Det lägre utfallet hänför sig till största delen till det nya anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i . I statsbudgeten anvisades . Utfallet blev , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget får användas bl.a. för investeringar, administra- tion och extra satsningar på kollektivtrafik med anledning av försöket. I statsbudgeten var försöket planerat att genomföras och 2006. Upphandlingen av det tekniska systemet för försöket prövades rättsligt, vilket försenade starttidpunkten. Försöket med trängselskatt startade och avslutas . På tilläggsbudget minskades anslaget med . Vidare gjordes en indragning på på anslaget. För anslaget 2:1 blev utfallet , vilket är (8,) lägre än anvisat i statsbudgeten. För anslaget 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. blev utfallet , vilket är (0,) lägre än anvisat i statsbudgeten. På tilläggsbudget minskades anslaget med , vilket beror på att pensionsersättningar för inte skulle ingå i anslaget. För utgiftsområdet blev utfallet (19,) högre än 2004. Av detta belopp hänför sig till anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i , som är ett nytt anslag . Anslaget 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. ökade med (6,). Det beror främst på att personalen på inordnades i det statliga tjänstepensionssystemet. 5.4.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. Tabell 5.38 UO 3 Skatt, tull och exekution Skatt, tull och Utfallet uppgick till och blev därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgiftsområdets utgående överföringsbelopp blev , högre än det ingående överföringsbeloppet. De lägre utgifterna förklaras till största delen av att utfallet för anslaget 3:1 blev lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslaget minskades med i tilläggsbudget bl.a. för att finansiera en ökning av anslaget 3:2 Krono- fogdemyndigheterna med för omställningskostnader i samband med omlokali- sering. På anslag gjordes därutöver en indragning med . Vid beräkning av anslag ingick en varaktig förstärkning med i syfte att ge myndigheten bättre möjlighet att bevaka statens fordringar till följd av förändrade förmånsrättsregler när det gäller skatter. Därut- över ingick en förstärkning med för att kompensera myndigheten för ökade insatser för hantering av ärenden om skattereduktion till följd av utgifter för byggnadsarbeten (). Utfallet för anslaget 3:2 Kronofogdemyndigheterna blev lägre än anvisat i statsbudgeten och lägre än totalt anvisade medel. Utfallet för anslaget 3:3 blev lägre än anvisat. För utgiftsområdet blev utgifterna högre än 2004. och utgifter ökade med 18 respektive och Kronofogdemyndig- heternas utgifter minskade med jämfört med . Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rätts- väsendet. Här ingår bl.a. polisväsendet, åklagar- väsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och rättshjälpen. Tabell 5.39 UO 4 Rättsväsendet Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades . Indragningarna uppgick till . Anslagssparandet ökade med . De lägre utgifterna jämfört med statsbudgeten hänför sig i huvudsak till anslaget 4:1 Polis- organisationen där utfallet blev , vilket är (2,) lägre än vad som anvisats i stats- budgeten. Anslaget minskades med genom en indragning. Utfallet på anslaget 4:5 Domstolsväsendet kronor (4,7 anvisat i statsbudgeten. med jämfört med för att myndigheterna skall kunna fullfölja statsmak- ternas intentioner för utvecklingen av rättsväsen- kostnader för förberedelserna inför de nya arbetsuppgifterna med den nya instans- och processordningen med anledning av att lades ned och att överprövningen av utlännings- och medborgarskapsärenden därefter sker i särskilda migrationsdomstolar. I tilläggsbudget tillfördes anslaget engångsvis som kompensation för ökade kostnader till följd av förändrad lagstiftning om offentlig upphandling. Utfallet för anslaget 4:6 Kriminalvården blev , vilket är (4,) högre än anvisat i stats- budgeten. Det beror på att beläggningen vid anstalter och häkten ökat kraftigt . Kriminalvården tillfördes därför ökade resursförstärkningarna minskade utnyttjandet av anslagskrediten till vid utgången av 2005. Jämfört med ökade utgifterna för utgiftsområdet med (2,). Utgifterna för anslaget 4:1 Polis- organisationen ökade med (3,) och för anslaget 4:6 Kriminal- vården ökade utgifterna med (2,). 5.4.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Tabell 5.40 UO 5 Internationell samverkan Utfallet uppgick till och var därmed (10,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet blev högre än beräknat i statsbudgeten. Flodvågskatastrofen i ledde till kraftigt ökade utgifter för att bistå svenskar i regionen. Anslaget höjdes med på tilläggsbudget till följd av de högre utgifterna. blev utgifterna för utgiftsområdet (7,) högre än 2004. Utfallet för anslaget 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet blev högre än 2004. Ökningen förklaras av utgifterna för flod- vågskatastrofen. 5.4.6Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utgiftsområdet omfattar politikområdet Total- försvar och politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Politik- området Totalförsvar består av verksamhets- området Det militära försvaret och verksamhets- området Det civila försvaret. Tabell 5.41 UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. blev , vilket är (4,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det beror dels på att övningar genomförts på lägre nivå än vad som ursprungligen planerats till följd av begräns- ningar i utnyttjandet av anslagssparandet, dels på att reformarbetet inom försvaret inneburit att besparingar uppkommit tidigare än beräknat. Utfallet för anslaget 6:2 Materiel, anläggningar vilket är 958 miljoner kronor högre än vad som anvisades i stats- budgeten. förbrukades därmed delar av det anslagssparande som uppstod till följd av utgiftsbegränsningar . Förbrukningen av anslagssparande låg dock inom ramen för den begränsning som regeringen beslutade om . I statsbudgeten anvisades på 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Utfallet på detta anslag blev noll. Orsaken är att förseningar uppstått på grund av överklagande av upphandlingen av ett gemen- samt radiokommunikationssystem. Utfallet för anslaget 7:5 Krisberedskap blev , vilket är lägre än vad som anvisades i stats- budgeten. Orsaken är dels beslut att i tilläggsbudget minska anvisade medel med , dels regeringens beslut om utgiftsbegränsningar. blev utgifterna för utgiftsområdet (1,) högre än 2004. Utgifterna på anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Ökningen beror främst på förskjutningar av leveranser och betalningar av materiel . Utgifterna för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. minskade med jämfört med . Minskningen beror främst på besparingar till följd av reformarbetet inom försvarsmakten. 5.4.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområdet omfattar politikområdet Inter- nationellt utvecklingssamarbete. I detta ingår ett nytt anslag 8:7 värdering av internationellt utvecklingssamarbete. Tabell 5.42 UO 7 Internationellt bistånd Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet uppgick till , vilket är lägre än anvisat i stats- budgeten. Anslaget minskades med 184 miljoner Utgifterna för äldreanslaget 9:1 Samarbete med blev 51 miljoner 2005 blev utgifterna för utgiftsområdet (11,8 procent) högre än Utfallet för anslaget 8:1 Biståndsverk- (14,). Redovisning av utfallet för biståndet Tabell 5.43 Utfall för bistånd 19972005 procent av BNI 2 1Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom de budgeterats i budgetpropositionen, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC. 2Den senaste prognosen för BNI används vid rapporteringstillfället till DAC. Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats (procent av bruttonationalin- komsten, BNI) som beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av bistånds- ramen i budgetpropositionen används den senast tillgängliga BNI-prognosen, varför ramens storlek kan förändras mellan den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen samt mellan åren. Det totala svenska biståndet rapporteras till bistånds- kommitté DAC (). DAC ansvarar för att sammanställa medlemsändernas biståndsstatistik. Rapporteringen till DAC görs efter avslutat budgetår. I rapporteringen ingår samtliga kostnader, inklusive avräkningar, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s definitioner. Avräkningar avser t.ex. kostnader för flyktingar från biståndsländer, administration av bistånd på och delar av EU-biståndet. Biståndsrelaterade utgifter finns således inom ett flertal utgiftsområden. Även vid rapporteringstillfället används senast tillgängliga redovisas DAC-rapporteringen för åren 1997 2005. Det preliminära utfallet är av BNI enligt DAC:s redovisnings- principer. Procentandelen för det preliminära utfallet har beräknats med stöd av den senaste prognosen för BNI. 5.4.8Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar politikområdena Inte- grationspolitik, Storstadspolitik, Migrations- politik och Minoritetspolitik. Tabell 5.44 UO 8 Invandrare och flyktingar Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 10:3 Kommun- ersättningar vid flyktingmottagande blev , vilket är lägre än i statsbudgeten. Antalet mot- tagna flyktingar fortsatte att minska . Utfallet för anslaget 12:2 Mottagande av asyl- högre än anvisat i stats- budgeten. Trots att antalet asylsökande fortsatt minska under större delen av året har antalet personer, som är registrerade i mottagandesystemet, varit fortsatt högt. Riks- dagen beslutade om ändringar i nuvarande utlänningslag (2005/06:SfU5, rskr. 2005/06:10). Genom lagändringarna infördes en tillfällig ordning, inför den nya utlänningslagens ikraftträdande , med vidgade möjligheter att bevilja uppehållstillstånd. Den tillfälliga ordningen avser möjligheter att få till stånd en ny prövning för vissa grupper som kommit att vistas i och vars avvisnings- eller utvisningsbeslut av olika anled- ningar inte har verkställts. Till följd av det fortsatt höga antalet flyktingar i mottagande- systemet och den tillfälliga ordningen för prövning av avvisnings- och utvisningsbeslut anvisades på tilläggsbudget. Av anslagskrediten på utnyttjades vid utgången av budgetåret. Utgifterna på anslaget 12:3 Migrationspolitiska åtgärder blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Av det ingående överförings- beloppet drogs in. blev utgifterna för utgiftsområdet (7,) lägre än 2004. Utfallet för anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev (7,) lägre än 2004. Mottagande av asylsökande blev utgifterna (9,) lägre än 2004. Förklaringen till det lägre utfallet är att antalet asylsökande och mottagna flyktingar i kommunerna fortsatt att minska . 5.4.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik och Socialtjänstpolitik samt del av Forskningspolitik inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Tabell 5.45 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. vid utgången av 2005. För anslaget 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. blev utfallet , vilket är 1 060 (30,) lägre än vad som anvisats i statsbudgeten. Det beror främst på ökade genomströmningstider i samband med Försäk- ringskassans förhandsprövning av stödet, men även på ett minskat antal ansökningar om hög- kostnadsskydd för protetik för personer . Vidare försköts en del utgifter jämfört med tidigare beräkningar beroende på att ändrat redovisnings- princip för avräkning av anslaget från utgiftsmässig till kassamässig redovisning. Av anslagssparande vid ingången av 2005 drogs in. Utfallet för anslaget 13:2 Bidrag för läke- medelsförmånerna uppgick till enligt gällande avtal mellan staten och , vilket var i enlighet med anvisat belopp i statsbudgeten. Från anslaget utbetalas det särskilda statsbidraget till lands- tingen för deras kostnader för läkemedels- förmånerna. Utgifterna för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till , vilket var (1,) lägre än anvisat i