prop · GT031d8 · 2006-01-01 00:00:00 — Arbetet med att säkerställa snabba och adekvata informationsåtgärder i händelse av en kris bör fortsätta. Regeringens bedömning av GotSam är att verksamheten i stort har genomförts som planerat. Regeringen anser det angeläget att försöksverksamheten uppnår de uppsatta målen inom den givna tidsramen. 4.6.2.7Samverkansområdet Skydd, undsättning och vård De åtgärder som genomförts har bl.a. syftat till att förbättra ledningsförmågan hos aktörerna. Vidare har helikopterberedskapen utretts. Ett nytt manöversystem förutomhusvarning anpassat för fredstida olyckor har installerats. Redundansen i sjukhusens elförsörjning har stärkts. Kunskapen inom krishanteringsområdet har förbättrats genom utbildning. har bedömt att samhällets förmåga inom samverkansområdet Skydd, undsättning och vård att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred inte är Detta gäller främst förmågan vid mycket personalintensiva insatser, t.ex. polis- och sjukvårdsinsatser. Regeringen delar bedömning av förmågan inom samverkansområdet. Arbetet med att skapa reservalternativ för ordinarie elektroniska kommunikationer och elförsörjning vid prioriterade funktioner bör fortsätta. Möjligheten att i högre utsträckning skapa extra fredstida personalresurser för polisen genom avtal bör övervägas. Byggandet av räddningscentraler skall ske med något begränsad ambition. Skyddsnivån bör vara hög i hela landet, men bör prioriteras särskilt i tättbefolkade storstadsområden. Förmågan att leda och genomföra insatser i områden som är eller tros vara kontaminerade skall förbättras. Räddningstjänsterna i storstäderna bör bli bättre på att arbeta i miljöer där det finns oexploderad ammunition. Landstingens katastrofmedicinska beredskap bör stärkas och redundansen i flygräddningens ledningssystem bör tillförsäkras. 4.6.2.8Viss internationell fredsfrämjande och humanitär verksamhet Regeringen fastslog i prop. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap att utgiftsområdet även skulle kunna finansiera åtgärder som avser möjligheter att med civila resurser stötta andra länder som befinner sig i tillstånd av svår påfrestning på samhället i fred. Det skall då endast avse insatser i länder som inte kategoriseras som biståndsmottagande länder av Sida. har anslaget 7:5 Krisberedskap finansierat stöd efter översvämningar i och , efter det att länderna begärt hjälp genom EU:s Gemenskapsmekanism för räddningstjänst. Efter begäran om hjälp finansierades hjälpinsats till landet med akut vattenrening, regnkläder samt vattenreningsaggregat. Som svar på begäran om hjälp finansierades en hjälpsändning från bestående av bland annat tält, gummibåtar och sandsäckar. 4.7.1Inriktning Verksamhetsområdet mot olyckor Regeringen anser att arbetet med det riskanalysbaserade systemet för sjösäkerhetstillsynen har utvecklats positivt och att samverkan med kommer att kunna bidra till en effektivare inspektionsverksamhet. Sjötrafiken i vårt närområde har ökat markant och kommer enligt bedömningar fortsätta öka och det finns prognoser som anger en fortsatt ökning . Navigationsförhållandena i innebär särskilda svårigheter för stora fartyg samt att det kan råda svåra isförhållanden. Dessutom finns risker som är förknippade med undermålig sjöfart Vidare används större fartyg än tidigare och i vårt närområde återfinns en omfattande trafik med handelsfartyg, som i sig kan innehålla bunkerolja. Regeringen kan konstatera att de riskreducerande och sjösäkerhetshöjande åtgärder som successivt införs inte helt kan kompensera den ökande risken för fartygsolyckor. Denna utveckling ställer krav på kompletteringar av räddningstjänstförmågan. För att säkerställa en nödvändig räddnings- och nödbogseringsberedskap beslutade regeringen att skall genomföra ett flertal investeringar i syfte att stärka den svenska förmågan avseende bl.a. nödbogsering och miljöräddningstjänst till sjöss. Målsättningen är att säkerställa en adekvat räddningsberedskap i syfte att ha förmåga att förhindra att olja kommer ut i vattenmassan då det föreligger risk för oljeutsläpp vid en fartygsolycka. I andra hand bör det finnas en förmåga att begränsa konsekvenserna av en olycka. Regeringen gör bedömningen att de planerade investeringarna avsevärt kommer att öka den svenska förmågan att förhindra och begränsa konsekvenserna av ett större oljeutsläpp till sjöss. Vidare är utvecklingen av flygresurser av avgörande betydelse för framgångsrika bekämpningsoperationer till sjöss. Det internationella samarbetet är av stor betydelse för den gemensamma förmågan i vårt närområde att möta ett större utsläpp av olja eller andra skadliga ämnen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 utvecklat internationellt samarbete, både genom regionala avtal, som t.ex. HELCOM för och Bonn-överenskommelsen för samt inom ramen för det nordiska samarbetet. Regeringen gör bedömningen att en hög beredskap och en nationell förmåga tillsammans med ett väl utvecklat internationellt samarbete inom miljöräddningstjänstens område är en förutsättning för att skydda våra hav och kuster mot avsiktliga eller oavsiktliga oljeutsläpp. Det är därför angeläget att och även fortsättningsvis medverkar till att utveckla det internationella samarbetet inom området miljöräddningstjänst både vad avser räddningsinsatser till sjöss som bekämpning av olja i strandzonen. Inom ramen för HELCOM pågår arbete med att utveckla komplementära förmågor i ett regionalt perspektiv. Detta arbete bör påskyndas eftersom det kan komma att bli ett viktigt komplement till den nationella förmågan. Regeringen gör vidare bedömningen att det är angeläget att utveckla samarbetet inom strandsaneringsområdet framförallt inom ramen för det nordiska samarbetet och inom HELCOM. För att kunna möta och begränsa konsekvenserna av ett påslag av olja på stränder från ett större utsläpp av olja är det av särskild betydelse att förmågan att begränsa effekterna av ett eventuellt utsläpp i den strandnära miljön stärks, t.ex. bör svårsanerade eller särskilt skyddsvärda områden kunna skyddas genom användningen av länsor eller annan materiel. arbete med att förbättra förmågan vad avser strandbekämpning bör mot denna bakgrund utvecklas. För den nationella förmågan att möta ett större påslag av olja på land är det av stor vikt att denna risk beaktas i det arbete som genomförs i kommunerna med att ta fram sårbarhetsanalyser respektive handlingsplaner. Vidare är det av central betydelse att nationellt ta tillvara de frivilliga krafter som bl.a. vid tidigare oljeutsläpp visat ett stort engagemang och en vilja att medverka vid saneringen. Regeringen vill understryka vikten av att myndigheterna fortsätter arbetet med att utveckla och bygga upp såväl den nationella förmågan avseende miljöräddningstjänst till sjöss som förmågan att ta hand om utsläppet i strandzonen. Särskild vikt bör läggas vid att se över om frivilliga krafter och resurser, som finns hos andra offentliga aktörer, 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 kan utnyttjas under ledning av de ansvariga myndigheterna. Vid världskonferensen om riskreduktion och förebyggande av naturkatastrofer, 18 - , uppmanades länderna att etablera nationella plattformar som ett led i att förebygga naturolyckor. När det gäller implementeringen av de nationella plattformarna arbetar International Strategy for Disaster Reduction (ISDR) inom FN med att ta fram mål och indikatorer för dessa plattformar. Såväl i det svenska samhället som internationellt utgör personskador till följd av olyckor ett stort folkhälsoproblem. Det är av stor vikt att tar till vara den kompetens som finns vid den egna myndigheten såväl som hos andra myndigheter i arbetet med det Nationella skadeförebyggande programmet. För att kunna utveckla det framtida säkerhetsarbetet fordras en bred samsyn på samhällsutveckling, olycksbild, riskbild och säkerhetsarbete. Regeringen avser, som ett led i sitt arbete att ytterligare stärka det internationella humanitära biståndet, med finansiering från anslaget för internationellt utvecklingssamarbete (UO 07), från upprätta en förstärkt internationell verksamhet vid . Verksamheten förläggs till och skall huvudsakligen hantera verkets internationella katastrof- och biståndsinsatser, återuppbyggnadsarbete samt kapacitetsuppbyggnad i katastrofbenägna utvecklingsländer. När det gäller humanitär minröjning är målet att skall bidra till att utveckla svensk kompetens inom området, samt även stödja FN och andra organ vid humanitära minröjningsinsatser med ledning, kvalitetssäkring och utbildning. skall, som operativa aktör inom humanitär minröjning till lands fortsatt bidra till att utveckla SWEDEC, som svenskt för ammunitions- och minröjning. skall även bidra med kompetens till det internationella minröjningscentret for Humanitarian (GICHD). Med anledning av flodvågskatastrofen i har regeringen uppdragit åt att skapa beredskap att kunna bistå till följd av en allvarlig olycka eller katastrof i utlandet då många människor med hemvist i drabbas. Verket skall i sådana situationer kunna bistå med förberedda insatsteam i samverkan med berörda myndigheter och organisationer. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätter det arbete som påbörjats kring jämställdhetsintegrering av hela myndighetens verksamhet. Målet är att genusperspektivet skall inkluderas i myndighetens olycksförebyggande verksamhet, i arbetet med myndighetens stöd till räddningsinsatser, i utbildningsverksamheten vid och säkerhetsutbildning, i tillsynsverksamheten, samt i de internationella insatserna. Den så kallade Gemenskapsmekanismen för räddningstjänst inrättades inom EU . Dess syfte är att underlätta för medlemsländerna att hjälpa varandra med insatsgrupper, experter och andra resurser som ett drabbat land efterfrågar och behöver för att klara konsekvenshanteringen vid större olyckor och katastrofer. Vid en akut krissituation där de nationella resurserna inte räcker till för att klara en räddningstjänstinsats kan det bli nödvändigt att begära hjälp genom Gemenskapsmekanismen. Principen är att det land som begär och erhåller bistånd genom Gemenskapsmekanismen också står för kostnaderna för assistansen. Det är angeläget att det finns en färdig finansieringslösning i händelse av situationer där det finns behov av att snabbt kunna begära och erhålla stöd för räddningstjänstinsatser genom Gemenskapsmekanismen. Regeringen föreslår därför att ändamålet med anslaget 7:3 även bör omfatta utgifter för sådant stöd. Anslaget skall endast tillfälligt täcka de utgifter som uppstår (se avsnitt 4.9.3). Den aktör som begärt hjälpen skall sedan betala motsvarande belopp till . Regeringen avser att återkomma i frågan om finansiering av hjälp genom Gemenskapsmekanismen i propositionen om samhällets säkerhet och krisberedskap som kan behandlas av . Gemenskapsmekanismen omfattar följande funktioner och resurser, varav alla ännu inte är fullt implementerade: ett övervaknings- och informationscenter, kallat (Monitoring and ); ett gemensamt kommunikations- och informationssystem, kallat CECIS (and ); en förteckning eller databas över tillgängliga insatsgrupper, experter och andra resurser som skall kunna användas för hjälpinsatser i andra 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 medlemsländer; mindre expertgrupper som kan skickas ut för att på plats bedöma arten och graden av hjälpbehov, så kallade assessment team; ett utbildningsprogram som omfattar kurser, övningar och expertutbyte; ett program för tillvaratagande av erfarenheter från insatser. För kommunikation vid användning av gemenskapsmekanismen har varje land utsett en kontaktpunkt för . Detta innebär att , för räkning, informerar vilka svenska insatsgrupper, experter och andra resurser som kan göras tillgängliga i händelse av en begäran från ett drabbat medlemsland. Kravet är att hjälp skall kunna vara på iväg efter begäran. utser och utbildar även experter som skall kunna ingå i assessment teams. skall inom ramen för det säkerhetsfrämjande arbetet i , inklusive , vidmakthålla och utveckla samarbetet med länderna i regionen på räddningstjänstområdet såväl när det gäller operativa aspekter såsom inom utbildnings- och förebyggande området. skall införa, förvalta och utveckla radiokommunikationssystemet för skydd och säkerhet, . Verksamheten skall bedrivas i nära samverkan med företrädare för användare av systemet. Den internationella utvecklingen på området, särskilt inom de nordiska grannländerna, skall följas. skall sprida kunskap om RAKEL-systemet och verka för en stor anslutning till systemet. Inriktningen skall vara att den första etappen av skall vara i drift och hela systemet i drift 2010. kunskap är forskning, omvärldsanalys och metodutveckling. Ett annat prioriterat område för att verka inom är krishantering. skall verka för att utveckla krisberedskapsarbetet och stärka krishanteringsförmågan på lokal, regional och nationell nivå. Myndigheten skall stödja berörda aktörer på lokal, regional och central nivå så att kompetensen och kunskapen inom området krisberedskap är tillräcklig i förhållande till aktörernas roller och så att de har tekniska förutsättningar för att kunna leda och samverka vid en kris. har uppgiften att samordna den planeringsprocess som är kopplad till anslaget 7:5 Krisberedskap. Regeringen anser att processen fungerar på ett godtagbart sätt. Dock kan konstateras att processen är resurskrävande, administrativt tung och tar tid från annan verksamhet i krishanteringssystemet. Regeringen ser därför ett behov av att utvecklar planeringsprocessen så att den blir mindre administrativt tung samt att fokus på planering minskar i förhållande till inriktning och uppföljning. I den försvarspolitiska proposition anförde regeringen att det är nödvändigt att eftersträva en generell förmåga att förebygga och hantera händelser som kan leda till en svår påfrestning på samhället i fred. Detta betyder framförallt att förmågan till krisledning måste stärkas. Övnings- och utbildningsinsatser får därför ökad betydelse. bör vidare åtgärder vidtas som förbättrar samhällets krishanteringsförmåga att leda, samordna, samverka och informera under en kris, åtgärder som stärker insatsberedskapen och förmågan att genomföra operativa insatser 4.7.2Inriktning Verksamhetsområdet inom främst polis, hälso- och sjukvård och I avsnitt 4.3.1 har regeringen angett målet för verksamhetsområdet. Nedan bedömer regeringen vad som i övrigt bör gälla . Regeringen anser att ny kunskap som stärker samhällets krisberedskap är en viktig del i samhällets förmåga att hantera en kris. Regeringen ser därför att utvecklingen inom detta område som en viktig del i arbete med att stärka samhällets totala krishanteringsförmåga. räddningstjänst samt åtgärder som minskar samhällets sårbarhet och ökar robustheten i samhällsviktiga system. När det gäller krishanteringsförmågan bör det finnas en tillräcklig uthållighet och tillgänglighet inom sektorerna och hos de områdesvisa organen så att insatser kan genomföras och upprätthållas under ett utdraget krisförlopp motsvarande svåra påfrestningar på samhället i fred. För att åstadkomma en tillräcklig förmåga inom ovanstående områden bör åtgärder prioriteras som syftar till att öka säkerheten 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 inom områdena elförsörjning och elektroniska kommunikationer. Även fortsatt bör arbete bedrivas för att kunna säkerställa elförsörjningen i hela landet, oavsett störningstyp. Vid långvariga och omfattande störningar i elsystemet bör samhällsbehovet av el prioriteras. Försörjningen med bränsle måste fungera även under elavbrott. Förutom de åtgärder som vidtas för att öka säkerheten i produktion och distribution av el bör användarna av dessa tjänster beakta och överväga åtgärder som minskar skadeverkningarna om ett långvarigt och omfattande avbrott i elförsörjningen inträffar. Den nära kopplingen mellan elförsörjning och elektroniska kommunikationer, och dess betydelse för att leda arbetet under kriser, innebär att området även fortsatt måste prioriteras. De viktigaste insatserna bedöms vara krav på åtgärder som vidtas av infrastrukturens ägare och operatörer i syfte att höja deras förmåga att motstå de kriser som ligger mellan de vardagliga incidenterna och en svår påfrestning på samhället i fred. Säkerheten vid användande av Internet bör utvecklas och IT-incidenthanteringen stärkas. Möjligheten att hantera störningar i den kommunala vattenförsörjningen bör förbättras. Regeringen vill här betona att frågan om att åstadkomma en tillräcklig förmåga inom den samhällsviktiga infrastrukturen delvis är av mycket långsiktig natur. Vidare bör förmågan att möta CBRN-risker och -hot stärkas liksom förmågan att hantera större utbrott av smittsamma sjukdomar hos människor och djur, oavsett spridningsorsak, samt förutsättningarna för att hantera en kris i vatten- och livsmedelsförsörjningen. De samverkansansvariga myndigheterna bör etablera samverkan med kommuner, landsting och näringslivet, både ur ett användar- och ett producentperspektiv, och på lämpligt sätt involvera dessa när det gäller att genomföra risk- och sårbarhetsanalyser. Samtliga områdes- och sektorsansvariga organ bör ha en egen grundläggande lednings- och handlingsberedskap inklusive informationsförmåga. Detta innebär bland annat att ha personal som är utbildad och övad, ändamålsenliga lokaler samt ett lämpligt tekniskt ledningsstöd. bör myndigheterna vidta åtgärder för att inom en rimlig tid uppnå en godtagbar förmåga. Detta innebär att myndigheterna bör identifiera de åtgärder som ger störst effekt för att snabbt öka samhällets beredskap mot svåra påfrestningar på samhället i fred. I arbetet måste respektive myndighet arbeta aktivt för att engagera de aktörer som är vitala för att uppnå en godtagbar förmåga inom respektive myndighets ansvarsområde. En icke godtagbar förmåga inom ett område innebär större krav på övriga aktörers förmåga att kunna leda, samordna, samverka och informera under en kris. har lämnat revisionsberättelser för både och och gör bedömningen att årsredovisningarna i allt väsentligt är rättvisande. För huvuddelen av myndigheterna som vidtagit åtgärder med stöd av bidrag från anslaget 7:5 Krisberedskap utgör denna verksamhet endast en del av myndigheternas totala verksamhet. iakttagelser redogörs för under det politik- eller verksamhetsområde där myndigheterna hör hemma. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 781 792 tkr prisnivå. 3Motsvarar 852 385 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet med att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget finansierar även kostnader för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. Verksamheten som finansieras från anslaget är hänförligt till politikområdet Totalförsvar, verksamhetsområdet Det civila försvaret och politikområdet Skydd och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Anslaget finansierar även verksamhet inom politikområdena Skatt, tull och exekution, Rättsväsendet, Miljöpolitik, Livsmedelspolitik, samt Kommunikationer. Anslagssparandet beror främst på den utgiftsbegränsning som regeringen beslutade för anslaget . Prognosen innebär att ett anslagssparande uppstår. Detta beror i huvudsak på regeringens beslut om utgiftsbegränsningar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Intäkterna avser oljeskadeersättning som påförs fartygsägare för uppkomna oljeskador. Intäkterna för denna inkomsttitel är svåra att prognostisera. För att få ut avgiften krävs ibland att skadevållaren förs inför domstol, vilket gör att det kan dröja innan statens fordran säkrats. Mot inkomsttiteln redovisas även vattenföroreningsavgifter som redovisas av för räkning (se vidare utgiftsområde 3, anslaget 3:3 ). (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter samt andra uppdragsgivare och avnämare. Myndigheten får disponera intäkterna. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för för godkänns (tabell 4.5). Skälen för regeringens förslag: Regeringen har tidigare redovisat behovet av investeringar hos . Investeringsplanen ligger i linje med tidigare redovisad inriktning. Regeringen har i förhållande till 2005 beräknat anslaget enligt följande. Anslaget har genom överföring från andra anslag inom utgiftsområdet ökats för att dels finansiera utgifter för räntor och amorteringar, dels finansiera utgifter för att bemanna och driva plattformarna enligt ovanstående investeringsplan (tabell 4.5). har anslaget ökats till den nivå som långsiktigt krävs med hänsyn till investeringsplanen. Till följd av den generella begränsningen av anslagen har anslaget genom beslut minskats med . Dessutom har anslaget ökats med för finansiering av nya uppgifter till följd av nya regler avseende farligt gods. Beloppet har tidigare beräknats med under anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor och med under utgiftsområde 3, anslaget 3:3 . Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 7:1 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4.9.27:2 Förebyggande åtgärder mot anslaget som disponeras av Statens räddjordskred och andra naturolyckor ningsverk utbetalas ersättning till kommuner för 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Verksamheten som finansieras från anslaget är hänförligt till verksamhetsområdet mot olyckor. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2006 (tabell 4.8). Tabell 4.8 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet avser bidrag till kommunernas verksamhet att förebygga jordskred och andra naturolyckor för att stimulera sådana åtgärder. Kommunerna kan ansöka om statsbidrag för åtgärder som de har utfört eller avser att utföra. Ansökan ställs till tillsammans med erforderligt tekniskt underlag. Grundprincipen är att utbetalningen sker när åtgärderna, för vilka bidrag beviljats, är genomförda och slutbesiktigade. För att stimulera kommunerna att utföra förebyggande åtgärder kan hälften av bidraget för planerade men ännu inte utförda åtgärder betalas efter att slutligt beslut har fattats. Resterande del utbetalas när åtgärderna utförts och är slutbesiktigade. Efter det att projektet godkänts har kommunen på sig att genomföra åtgärderna. Principen att det slutliga bidraget inte betalas ut förrän projektet är slutbesiktigat medför ofta förskjutningar i utbetalningarna och anslagssparande kan därför uppkomma. I utredningen om Effekterna av klimatförändringar och hur samhällets sårbarhet för dessa kan minskas (dir. 2005:8) skall bl.a. föreslås hur systemet för statliga bidrag till förebyggande åtgärder, översvämningar, ras och skred kan effektiviseras. Regeringen har i förhållande till 2005 beräknat anslaget enligt följande. Till följd av den generella begränsningen av anslagen har anslaget genom beslut minskats med . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag