prop · GT03151 · 2006-03-21 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2005/06:151 Kvalitet och samverkan om utbildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning Regeringen överlämnar denna skrivelse till . (Utbildnings- och ) I skrivelsen redovisar regeringen sin syn på vilka förbättringar som bör göras när det gäller utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med ut- vecklingsstörning. Särskolan och vuxenutbildningen för utvecklings- störda (särvux) kvarstår för de elever som på grund av en utvecklings- störning har behov av anpassade kunskapsmål. bedömer regeringen att det är angeläget att kontakterna mellan elever med och utan utvecklingsstörning ökar. Detta förutsätter att samverkan mellan särskolan respektive särvux och övriga skolformer förstärks. Elever i olika skolformer bör ha samma rättigheter och valmöjligheter. Regelverket bör därför så långt det är möjligt vara likalydande för grund- skolan och den obligatoriska särskolan, gymnasieskolan och gymnasie- särskolan och för vuxenutbildning (komvux) och särvux. Barn, ungdomar och vuxna med autism eller autismliknande tillstånd bör endast tas emot i särskolan och särvux om de konstaterats ha en ut- vecklingsstörning. Vidare bör mottagandet i särskolan föregås av en all- sidig utredning. Detta bör normalt gälla även inför mottagandet i särvux. Vårdnadshavarna bör ha större insyn och delaktighet i utrednings- processen. De allmänna råden om mottagande i särskolan bör ses över bl.a. för att uppmärksamma att huvudmannen kontinuerligt måste pröva om en elev är mottagen i rätt skolform. Vidare gör regeringen bedömningen att flexibiliteten och valmöjlig- heterna bör öka i utbildningen för elever med utvecklingsstörning. Elever med utvecklingsstörning bör normalt inte tas emot i den obligatoriska särskolan mot vårdnadshavarnas vilja. Kvaliteten i utbildningen bör stärkas t.ex. genom ökad samverkan mellan skolformerna och ökade specialpedagogiska kunskaper på alla nivåer i skolan. En nationell utvecklingsinsats bör initieras för att ge skolhuvudmännen stöd i detta arbete. Kvaliteten inom särvux bör utvär- Skr. 2005/06:151 deras, bl.a. med hänsyn till de nationella styrdokumentens ställning och Regeringen gör också bedömningen att yrkesutbildningen inom gymnasiesärskolan och särvux bör stärkas. Gymnasiesärskolans program bör ses över i syfte att förstärka kopplingen till yrkeslivet, och eleverna bör ges möjlighet att genomgå lärlingsutbildning. Med utgångspunkt i bl.a. de bedömningar som görs i denna skrivelse avser regeringen att i kommande lagförslag om såväl skolväsendet för barn och ungdomar som skolväsendet för vuxna lämna fullständiga förslag till lagreglering som avser särskolan och särvux. Ärendet och dess beredning............................................................... Särskolan och vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) Den framtida inriktningen för särskolan och vuxenutbildningen för utvecklingsstörda (särvux)......................................................... Särskolan och särvux kvarstår 4.2Elever i olika skolformer bör ha samma rättigheter och Särskolan blir två skolformer............................................ Rätten till utbildning i särskola och vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux)............................................................... 5.1Vilka elever skall ha rätt till utbildning i särskolan och 5.2Utredning inför beslut om mottagande i särskolan och Allmänna råd om mottagande i särskolan och särvux ...... Rätt till grundläggande utbildning i särvux ...................... 5.5Särskild uppmärksamhet av utbildning för vuxna invandrare med utvecklingsstörning................................. Ökad flexibilitet och ökade valmöjligheter i utbildningen.............. Ökat föräldrainflytande över elevers skolgång ................. Ökad flexibilitet i den obligatoriska särskolan ................. Särskilda skäl för att gå i skola utanför hemkommunen... Valmöjligheter inom gymnasial utbildning ...................... 6.5Ökade valmöjligheter att läsa nationella program i en annan kommun är hemkommunen.................................... Ökad flexibilitet i gymnasiesärskolan............................... 6.7Flexibilitet och valmöjligheter inom utbildningar för vuxna med utvecklingsstörning ........................................ Individuella studieplaner och beslut om studiegång......... Kunskap och kvalitet i utbildningen................................................ 7.1Ökad samverkan mellan skolformerna leder till ökad Kompetens och utbildning ................................................ Ökad kvalitet i särvux ....................................................... Övergången till yrkeslivet och vuxenlivet....................................... Möjligheter till en mer yrkesinriktad gymnasiesärskola... 8.2Yrkesutbildning viktig för vuxna med 8.4Insatser för att stödja möjligheten för personer med utvecklingstörning att få ett arbete.................................... Sammanfattning av betänkandet För oss tillsammans om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:98)................... Förteckning över remissinsatser avseende tillsammans om utbildning och uvecklingsstörning (SOU 2004:98).................... Förteckning över remissinstanser avseende för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) ................................................. Förteckning över remissinstanser avseende utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. .................................................. Förteckning över remissinstanser avseende (Ds 2005:33) ....................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade dåvarande skolministern att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över utbild- ningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning (dir. 2001:100). Kommittén antog namnet . Uppdraget skulle delredovisas och slutredovisas . Genom beslut fastställde regeringen tilläggsdirektiv för kommittén, varvid tidpunkten för delredo- visningen fastställdes till (dir. 2002:162). beslöt regeringen att kommitténs fortsatta arbete främst skulle avse den del av uppdraget som syftade till att förbättra kvaliteten i utbild- ningen för elever med utvecklingsstörning. Kommitténs författningsför- slag skulle endast avse det alternativ som innebar att särskolan och sär- vux kvarstod som egna skolformer (dir. 2003:32). överlämnade delbetänkandet För den jag är om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2003:35). överlämnades slutbetänkandet För oss tillsammans om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:98). En sammanfattning av slutbe- tänkandet finns i bilaga 1. Slutbetänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Utbildnings- och kulturdeparte- mentet (U2004/3850/S). Regeringen tillsatte en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att göra en översyn av skollagstiftningen (dir. 1999:15 och 2002:9). Översynen avsåg såväl lagstiftningens struktur som hur målstyrningen kunde förtydligas och förstärkas. Kommittén antog namnet skollagskommitté (). överlämnade kommittén sitt slutbetänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121). Betänkandet omfattar i vissa delar sär- skolan. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Utbildnings- och (U2002/4776/S). remitterade ett utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. I vissa delar omfattar utkastet sär- skolan. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Utbildnings- och (U2005/5584/S). har det inom Utbildnings- och utarbetats ett förslag till en vuxenutbildningslag (Ds 2005:33) i vilken det bl.a. föreslås att en rätt till vuxenutbildning för utvecklingsstörda (sär- vux) skall införas vad gäller den del av särvux som motsvarar den obligatoriska särskolan. Departementspromemorian har remissbehand- lats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En samman- ställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Utbildnings- och kultur- departementet (U2005/6671/SV). Denna skrivelse omfattar i huvudsak frågor som har behandlats av Carlbeck-komittén, men i vissa fall omnämns även förslag som lagts av och förslag som redovisats i ovan nämnda departe- mentspromemoria. Regeringen avser att återkomma till med förslag till lagbe- Skr. 2005/06:151 stämmelser för särskolan och särvux. Ett sådant lagförslag bereds för Avsikten är att de bedömningar som görs i denna skrivelse i förekommande fall skall ligga till grund för de förslag som lämnas i kommande propositioner. Regeringen har denna dag tagit beslut om propositionen Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. (2005/06:148). I propositionen förslås bl.a. att en rätt till grundläggande särvux skall införas. Alla skolor skall vara bra skolor. Elever skall ges en likvärdig utbildning oavsett var i landet de bor och oavsett vilka förutsättningar de har. För barn, ungdomar och vuxna med eller utan funktionshinder är det viktigt att skolan både kunskapsmässigt och på annat sätt rustar dem för vardagen och yrkeslivet. För att klara detta uppdrag måste skolan hålla hög kvalitet och ge eleverna möjlighet att utvecklas utifrån sina olika förutsättningar. Alla människors lika värde skall genomsyra skolans verksamhet. Skolan skall vara en arena där barn och unga möts, där det skall finnas en acceptans och tolerans gentemot människors olika förutsättningar, er- farenheter och bakgrund. Skolan måste kunna hantera och inte minst värdesätta barns och ungdomars olikheter. För att nå dit krävs ett ömse- sidigt samspel mellan elever och personal där alla elever bidrar på sina egna villkor till en helhet. Att skapa miljöer som främjar denna utveck- ling är en stor utmaning för alla skolformer framöver. Särskolan och vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) kvarstår tillbaka har det förts en diskussion om det skall finnas särskilda skolformer för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstör- ning. Regeringen anser att särskolan och särvux skall finnas kvar för de elever med utvecklingsstörning, som har behov av anpassade kunskaps- mål. Det finns många bra exempel på skolor som tillämpar ett arbetssätt som inkluderar alla elever i undervisningen där alla elever deltar på likvärdiga villkor och lärandemiljön anpassas efter den variation som råder i gruppen. har dock särskolan och särvux ofta större möjligheter att anpassa miljön och undervisningen till den enskilda elevens behov och förutsättningar. Särskilda skolformer med anpassade kunskapsmål innebär dock inte att särskolan och särvux skall vara separata verksamheter, som organisatoriskt, geografiskt eller på annat sätt blir skilda från övrig skolverksamhet. Både elever och personal har mycket att vinna på att samverkan mellan skolformerna ökar. Flera reformer som har bidragit till ökade förutsättningar för sam- verkan har genomförts . Kommunaliseringen av sär- skolan och särvux är en viktig sådan reform. Den har i de flesta kommu- ner inneburit ett närmande mellan skolformerna såväl lokalmässigt som organisatoriskt. Genom att läroplanerna är gemensamma med övriga skolformer finns också en plattform för samverkan. Ytterligare insatser behöver emellertid vidtas som undanröjer de hinder för samverkan som kan ligga i skillnader i regelsystem och därmed onödiga gränsdragningar inom och mellan skolformerna. Samverkan och ett inkluderande arbets- sätt kan dock inte åstadkommas enbart genom föreskrifter, utan måste växa fram i den praktiska verkligheten. Därför är stödjande och stimule- rande insatser minst lika viktiga som regelförändringar. En grundläggande princip för skolan är att utbildningen skall vara lik- värdig. Detta innebär bl.a. att elever så långt det är möjligt skall ha samma rättigheter och valmöjligheter oavsett skolform. Att vuxna med utvecklingsstörning, till skillnad från övriga vuxna, inte har rätt till grundläggande utbildning är enligt regeringens mening inte förenligt med Skr. 2005/06:151 en likvärdig utbildning. Regeringen har därför denna dag i propositionen (2005/06:148) Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. bl.a. föreslagit att en rätt till grundläggande särvux skall införas. Stärkt kvalitet i utbildningen Den svenska skolan skall vara en kunskapsskola för alla. Skolan skall ge eleverna möjlighet att utvecklas utifrån sina behov och förutsättningar, med tydligt fokus på de nationella målen för utbildningen. Utvärderingar har visat att utbildningen för elever med utvecklingsstörning ofta håller hög kvalitet, men också att undervisningen tenderar att vara allt för om- sorgsorienterad med för lite fokus på kunskaper. Det ena utesluter själv- fallet inte det andra. Trygghet och välbefinnande är en grund för elevens sociala och kunskapsmässiga utveckling, men det är viktigt att särskolan även medför kunskapsutmaningar för eleverna. För att stärka kvaliteten i särskolan och särvux är det viktigt att kommunernas systematiska kvalitetsarbete även omfattar dessa skolfor- mer. utvärderingar och inspektioner visar att så inte alltid är fallet. En annan viktig aspekt för ökad kvalitet är att skolan har tillgång till lärare med god kunskap om elevernas olika förmågor och behov för att kunna ge adekvat stöd till varje elev. Skolans ledning bör ha kun- skaper om funktionshindrets betydelse för elevernas lärande och utveck- ling för att kunna organisera verksamheten med utgångspunkt i elevernas möjligheter att utvecklas. Med hänsyn till att elever med utvecklingsstörning är en heterogen elevgrupp med skilda förutsättningar och behov är det viktigt att utbild- ningen görs mer flexibel så att den kan anpassas efter den enskilde eleven. Valmöjligheterna bör öka så att barn, ungdomar och vuxna i större utsträckning kan få en utbildning som svarar mot deras önskemål. Genom regeringens proposition Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140), som antogs av , beslutades åtgärder för att höja kvaliteten i ut- bildningen i gymnasieskolan så att fler elever skall nå målen. Med hän- syn till det utredningsarbete som då pågick avseende särskolan och sär- vux omfattade propositionen inte gymnasiesärskolan. Flera av de förslag och bedömningar som propositionen innehåller är dock relevanta även för gymnasiesärskolan, bl.a. de som syftar till att stärka yrkesutbild- ningen. Inom Utbildnings- och pågår ett arbete med att ut- arbeta lagförslag som rör såväl skolväsendet för barn och ungdomar som skolväsendet för vuxna. Utgångspunkterna är bl.a. att skolan skall ge alla elever nödvändiga kunskaper , att trygghet och studiero skall råda i skolan samt att det skall finnas kompetenta och behöriga lärare. Vuxnas lärande behöver stärkas genom en mer anpassad och funktionell lagstiftning som tar hänsyn till behovet av en flexibel utbildning och vuxnas behov. Lagförslagen kommer att ha stor betydelse för bl.a. kvaliteten i utbildningen för elever med utvecklingsstörning. Rätten till utbildning i särskolan och särvux bör förtydligas Antalet elever i särskolan har ökat kraftigt . Det har framkommit att en del av elevökningen beror på att elever skrivs in i särskolan på tveksamma grunder. Detta är inte acceptabelt. Det är därför angeläget att beslut om mottagande i särskolan är välgrundat eftersom ett sådant beslut har vittgående konsekvenser för den enskilde, t.ex. när det gäller möjligheter till fortsatta studier. Elever skall inte tas emot i sär- skolan om de inte tillhör särskolans personkrets. Det åligger kommu- nerna att styra resurserna till de elever som mest behöver stöd oavsett om de går i eller särskolan. Förstärkt yrkesutbildning i särskolan och särvux Arbete är viktigt för alla människor. Att ha en roll i arbetslivet och att få känna tillhörighet och delaktighet är något fundamentalt, som bland annat handlar om behovet av gemenskap och sociala relationer. Det är viktigt att utbildningen i gymnasiesärskolan och särvux ger sådan utbild- ning att eleverna i möjligaste mån kan få ett arbete och att skolan i sam- verkan med andra kommunala verksamheter stödjer elevernas inträde på arbetsmarknaden. I denna skrivelse har regeringen valt att fokusera på fem områden som är centrala för att förbättra utbildningen för elever med utvecklingsstörning. De områden som lyfts fram i skrivelsen är särskolans och särvux fram- tida inriktning (avsnitt 4), rätten till utbildning i särskolan och särvux (avsnitt 5), ökade valmöjligheter och ökad flexibilitet (avsnitt 6), kvalitet och kunskap (avsnitt 7) samt övergången till yrkeslivet och vuxenlivet (avsnitt 8). Skrivelsen omfattar därmed inte alla de områden och frågor som behandlar i sitt slutbetänkande. Med utgångspunkt i bl.a. de bedömningar som görs i denna skrivelse avser regeringen att i kommande lagförslag om såväl skolväsendet för barn och ungdomar som skolväsendet för vuxna lämna ett fullständigt förslag till lagreglering för särskolan och särvux. Särskolan och vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) Skolformerna särskola och särvux är till för elever med utvecklingsstör- ning (se 6 kap. 1 § och 12 kap. 1 § skollagen [1985:1100]). Även barn, ungdomar och vuxna som har fått ett betydande och bestående begåv- ningsmässigt funktionshinder på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom samt elever med autism eller autismlik- nande tillstånd har under vissa förutsättningar rätt till utbildning i sär- skola och särvux (se 1 kap. 16 § skollagen). I skrivelsen används be- greppen elever med utvecklingsstörning och "barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning" även för dessa elever. Särskolan som skolform omfattar den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan. Bestämmelserna om särskolan finns framför allt i 6 kap. skollagen. Utbildningen i särskolan syftar till att ge barn och ung- domar med utvecklingsstörning en till varje elevs förutsättningar an- passad utbildning som så långt möjligt motsvarar den som ges i grund- skolan och gymnasieskolan. Särskolan har samma läroplan som , respektive gymnasieskolan. Däremot har särskolan egna kursplaner som är anpassade till elever med utvecklingsstörning. I den obligatoriska särskolan går elever som bedöms inte kunna nå kunskapsmål därför att de har en utvecklingsstörning. Den obligatoriska särskolan är uppdelad i grundsärskola och träningsskola. I grundsärskolan går elever med lindrig utvecklingsstörning. Eleverna undervisas ungefär i samma ämnen som elever. Ämnenas innehåll och omfattning anpassas dock till varje elevs förutsättningar. Eleverna i träningsskolan har en begåvningsnedsättning som gör att de inte kan tillgodogöra sig undervisningen i grundsärskolan. I stället för enskilda ämnen rymmer kursplanerna i träningsskolan fem ämnesområ- den som tillsammans skall ge individen förutsättningar för en god hel- hetsutveckling. De fem områdena är estetisk verksamhet, kommunika- tion, motorik, vardagsaktiviteter och verklighetsuppfattning. Elever i den obligatoriska särskolan har en nioårig skolplikt. Därutöver har eleverna rätt till ett tionde, frivilligt skolår för att komplettera utbild- ningen. pågår en försöksverksamhet som innebär att skolplik- tiga barn inte kan tas emot i den obligatoriska särskolan utan vårdnads- havarnas medgivande. Detta innebär att barn med utvecklingsstörning, om vårdnadshavarna önskar det, har rätt att gå i en grundskola och följa mål och kursplaner även om eleverna inte bedöms ha för- måga att nå upp till kunskapsmålen i . Försöksverksamheten regleras i lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrain- flytande över utvecklingsstörda barns skolgång. Försöket gäller t.o.m. . Enligt statistik från deltog /05 omkring 14 700 elever i undervisningen i den obligatoriska särskolan, varav ca 10 450 i grundsärskolan och knappt 4 300 i träningsskolan. Andelen elever i obli- Skr. 2005/06:151 gatoriska särskolan som fick sin utbildning integrerad i en grundskole- klass, dvs. de gick minst halva tiden tillsammans med elever i grund- skolan, var /05. Lärartätheten är förhållandevis hög i den obligatoriska särskolan drygt 25 heltidslärartjänster per 100 elever. Detta kan jämföras med där det är 8 heltidslärartjänster per 100 elever. var kostnaden för en elev i den obligatoriska särskolan jäm- fört med för en elev i . Gymnasiesärskolan bygger på den obligatoriska särskolan och vänder sig till ungdomar som inte bedöms kunna gå i gymnasieskolan därför att de har en utvecklingsstörning. Gymnasiesärskolan skall utifrån varje elevs förutsättningar fördjupa och utveckla elevernas kunskaper som en förberedelse för ett meningsfullt vuxenliv i arbete, boende och fritid. I gymnasiesärskolan anordnas nationella, specialutformade och individu- ella program, vilka alla är fyraåriga. Det finns åtta nationella program. Inom det individuella programmet får eleverna antingen yrkesträning eller verksamhetsträning. Ungdomar med utvecklingsstörning som har gått i den obligatoriska särskolan har även möjlighet att tas emot på ett individuellt program i gymnasieskolan, om de bedöms kunna gå i gymnasieskolan. Enligt statistik från gick drygt 7 100 elever i gymnasiesär- skolan /05. Av dessa gick knappt 2 700 på individuella program, varav 1 700 i yrkesträning och ca 1 000 i verksamhetsträning. Övriga elever gick på ett nationellt eller specialutformat program. Av samtliga elever i gymnasiesärskolan var individ- eller gruppintegrerade i gymnasieskolan. Även inom gymnasiesärskolan är lärartätheten förhållandevis hög drygt 24 heltidslärartjänster per 100 elever. För gymnasieskolan är mot- svarande uppgift drygt 8 heltidslärartjänster per 100 elever. var snittkostnaden för en elev i gymnasiesärskolan jämfört med för en elev i gymnasieskolan. I nedanstående diagram sammanfattas särskolans organisation. Enligt läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) skall sär- vux med elevernas tidigare utbildning och erfarenheter som utgångs- punkt samt utifrån varje elevs förutsättningar fördjupa och utveckla elevernas kunskaper som grund för deltagande i samhällsliv och yrkesliv. Utbildningen inom särvux, som bedrivs i form av fristående kurser, syftar till att ge kunskaper motsvarande de som ungdomar kan få i den obligatoriska särskolan och på nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskolan. Eleverna kan välja att studera en enda kurs, eller olika kombinationer av kurser. Utbildningen i särvux kan därför ge kompetens i såväl enstaka ämnen som kompetens motsvarande den obli- gatoriska särskolan och gymnasiesärskolans yrkesutbildning. Tim- planerna i särvux anger endast riktvärden. En studerande kan behöva mer eller mindre tid för att nå ett utbildningsmål och har alltid rätt att fullfölja kursen. Förutsättningen är dock att den enskilde bedöms ha förmåga att nå ett bestämt utbildningsmål. Bestämmelser om särvux finns framför allt i 12 kap. skollagen. /05 hade särvux nära 4 800 elever enligt stati- stik. Målgruppen för särvux är sannolikt större. I delbetänkande Vuxenutbildning för alla Andra året med (SOU 1999:39) beräknas målgruppen för särvux uppgå till ca 45 000 personer. I genomsnitt fick varje elev i särvux undervisning motsvarande . Snittkostnaden för en elev i särvux är . Utbildningen i särskolan och särvux bedrivs i huvudsak i regi. Därutöver finns det omkring 50 fristående särskolor med knappt 800 elever samt nio särskolor som drivs i regi med drygt 200 elever. i anordnar enligt avtal med staten riksrekryterande utbildning för vissa ungdomar med utvecklingsstörning. Dessa ungdomar kan på grund av svåra beteendestörningar inte bo och utbildas inom hemkommunernas reguljära verksamhet. Enligt ett avtal med staten anordnar kommun i sin gymnasiesärskola utbildning för ungdomar från hela landet som är döva eller hörselskadade och har en utvecklingsstörning. För döva eller hörselskadade barn med utvecklingsstörning finns en