prop · GT031d23 · 2006-01-01 00:00:00 — Eftersom det inte finns någon närmare beskrivning av hur åtgärdsprogrammen förhåller sig till planering och den kommunala planeringen har stor betydelse för den totala miljösituationen skall utredaren också klarlägga förhållandet mellan åtgärdsprogram och kommunala översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser samt överväga behovet av en starkare koppling mellan dessa instrument. Vidare avser att under innevarande år publicera en skrift för att belysa frågor om miljökvalitetsnormer i den fysiska planeringen. Arbetet med en översyn av byggregler och med att utveckla mer verifierbara funktionskrav fortsätter. Ett förslag till reviderade byggregler har remissbehandlats och förväntas presentera ett färdigt förslag . (M2002:05) har när det gäller byggande och förvaltning arbetat med att analysera och klargöra olika parters roller och ansvar i byggprocessen. Kommittén skall lämna sitt slutbetänkande . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild byggsamordnare för att tillsammans med företrädare för bygg-, fastighets- och anläggningssektorn bygga upp och samordna ett utvecklingsprogram för bygg-, fastighets- och anläggningssektorn. En första delrapport har redovisats som presenterar hur det inledande uppbyggnadsarbetet har gått till, vilka aktiviteter som genomförts samt vilka slutsatser som kan dras efter det inledande arbetet. I rapporten beskrivs även hur det kommande arbetet skall bedrivas, vilka fokusområden som identifierats, på vilka olika fronter som förbättringsarbetet bör bedrivas, hur arbetet bör organiseras samt vilka nyckelaktörerna är. fick i regleringsbrevet i uppdrag att ta fram en plan för komplettering av fastighetsregistret med en miljödel samt en detaljerad analys av kostnader för uppbyggnad, införande, förvaltning och eventuella användaravgifter. Syftet med en sådan miljödel skall vara att sprida miljöinformation och information om olika former av områdesskydd till användare som efterfrågar information om t.ex. miljöpåverkan och skyddsrestriktioner på fastigheter och byggnader. Uppdraget redovisades (jfr. dnr M2004/4142) och bereds inom . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Europeiska kommissionen antog förslag till ett direktiv om upprättande av infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE). Syftet med INSPIRE är att tillgängliggöra relevant, harmoniserad och kvalitativ geografisk information för att formulera, genomföra, övervaka och utvärdera EU:s miljöpolitik. En politisk överenskommelse träffades i . Rådet och väntas fatta ett gemensamt beslut och direktivet förväntas träda i kraft . Vid WHO:s fjärde ministermöte om miljö och hälsa i antogs en deklaration där medlemsstaterna förband sig att ta fram nationella handlingsplaner för barns miljö och hälsa. Regeringen har givit i uppdrag att ta fram ett förslag till en sådan handlingsplan, i samråd med berörda myndigheter. Uppdraget skall redovisas till regeringen , med delrapportering . har föreslagit en ny strategi för miljö och hälsa (SCALE) för de kommande sex åren. I strategin ingår att bland annat utveckla hälsoindikatorer, att få analyser av miljön att bli bättre anpassade till människors exponering och hälsa samt att skapa en bättre europeisk samordning inom miljöhälsoområdet. redovisade rapporten från läkemedel samt kosmetiska och hygieniska produkter. Rapporten, som bl.a. ger förslag till åtgärder inom området, har remissbehandlats och bereds inom . 3.5.2Verksamhetsområde 2 Bevara och restaurera natur och miljö Målet för verksamhetsområdet är att effektivt genomföra insatser för att bevara, skydda och vårda miljö samt restaurera och återställa skadad miljö för att nå miljökvalitetsmålen. 3.5.2.1 Insatser inom politikområdet Sanering och återställning av förorenade områden Det uppskattade antalet förorenade områden i landet uppgår till drygt 50 000. 1 500 riskklass 1 och cirka 10 000 tillhör risklass 2. I stort sett alla riskklass 1-objekt är identifierade och införda i länsstyrelsernas register. Riskklassningen ligger till grund för länsstyrelsernas och styrning av arbetsinsatser och bidragsmedel. Länsstyrelserna börjar ha god överblick vilket underlättar prioriteringen vid bidragsfördelningen. I syfte att minska arbetsbördan och tydligare koncentrera verksamheten till de allvarligaste branscherna har givit ut förnyade riktlinjer för identifierings- och inventeringsverksamheten. Förordningen om statsbidrag till åtgärder för utredning och efterbehandling av förorenade områden (SFS 2004:100) trädde i kraft . Förordningen innehåller bestämmelser om hur statligt bidrag får lämnas för sanering och återställning. Enligt förordningen skall bidrag främst avse förorenade områden som utgör ett direkt hot mot människors hälsa, naturområden med stora skyddsvärden eller betydande vattenföroreningar, eller avse objekt som innehåller skadliga halter av föroreningar. Statligt bidrag får lämnas endast om ansvar enligt eller äldre lagstiftning inte kan utkrävas eller om den eller de som är ansvariga för att bekosta sådan verksamhet inte kan betala. Bidrag får lämnas med högst av kostnaden. Vägledningsmaterial och en kvalitetsmanual för den bidragsfinansierade verksamheten har utvecklats. har samarbete med Geologiska Undersökning (SGU) och () som påbörjades fortsatt. Samarbetet innebär att stödet till länsstyrelser och kommuner ökar. har också startat ett tillsynsprojekt i syfte att öka antalet privatfinansierade efterbehandlingsåtgärder. Regeringen har i propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) lämnat ett förslag till om att inrätta ett sextonde miljökvalitetsmål om biologisk mångfald. Tre nya delmål föreslås; i) hejda förlusten av biologisk mångfald , ii) andelen hotade arter skall minska samt iii) ett hållbart nyttjande skall säkerställas . Regeringen aviserar även en rad åtgärder för att nå dessa mål. Bland dessa kan nämnas att ta fram nationella handlingsprogram för bevarande av genetisk variation respektive för traditionell och lokal kunskap, att påbörja ett arbete med regionala landskapsstrategier, samt ett åtgärdspaket som syftar till att hantera det växande problemet med främmande arter. Fortsatt arbete med åtgärdsprogram för hotade arter och särskilda livsmiljöer och med områdesskydd är också viktiga åtgärder, liksom att utveckla operativa definitioner och kriterier för ett hållbart nyttjande med fokus på de areella näringarna. Vidare skall sammanställa erfarenheter av att bedöma det ekonomiska värdet av biologisk mångfald. har ca värdefull natur säkrats genom köp eller intrångsersättningar till markägare och bidrag till kommuner. Av denna yta utgör ca produktiv skogsmark. och har presenterat en gemensam strategi för arbetet med naturreservat, biotopskydd och naturvårdsavtal på skogsmark. Inom ramen för naturvårdsarbetet har samarbetet med kulturmiljövården och friluftslivet fördjupats. och länsstyrelser har även satsat på att utveckla arbetsformerna i syfte att nå bättre lokal delaktighet och dialog med berörda aktörer, främst genom olika strategiska projekt. Nya Naturum som syftar till att visa upp värdefulla natur- och kulturmiljöer har också invigts . har vidare presenterat programmet vårda visa, som handlar om förbättrad och förstärkt skötsel av de skyddade områdena. har vidare arbetat med en vägledning för skydd av skogs- och myrmosaikområden. i har lämnat en lägesrapport om arbetet med regeringsuppdraget att, tillsammans med nyckelaktörerna, ta fram ett program för förvaltning, skötsel och utveckling av vår enda nationalstadspark i och . Regeringen avser att återkomma till frågan om och dess framtida förvaltning när uppdraget har slutredovisats . Effekterna för naturmiljön av den svåra storm som drabbade södra och är ännu inte fullt överblickbara. har tilldelat berörda länsstyrelser särskilda medel för återställande av naturreservat m.m. I ansökan om bidrag ur har kostnaderna för återställande av naturområden efter naturkatastrofen preliminärt uppskattats. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 samt fastställdes, i form av gemensamma beslut inom EU, två av de tre s.k. biogeografiska listor över Natura 2000-områden som berör ; nämligen listorna för boreal respektive kontinental region. Listan över alpina regionen fastställdes . Samtliga områden utom ett, som föreslagit till Natura 2000 i enlighet med art- och habitatdirektivet, accepterades som områden av gemenskapsintresse. För vissa naturtyper och arter konstaterades att hittillsvarande bidrag av områden, inom respektive biogeografisk region, inte är helt tillfredsställande och att har uppgiften att för dessa typer och arter inkomma med förslag om ytterligare områden till Natura 2000. Arbetet med att fullgöra den uppgiften har på regeringens uppdrag pågått , genom och länsstyrelserna. har deltagit i det utvecklingsarbete som sker i och under Habitatkommitten. Här bör särskilt nämnas arbetet om tillämpning av artikel 12 i art- och habitatdirektivet (om generellt skydd för vissa växter och djur) samt om hur EU:s två naturvårdsdirektiv skall tillämpas i den miljön, inklusive i havsområden som omfattas av ekonomisk zon. Av särskild betydelse i arbetet med att skydda de miljöerna är inrättandet av reservat. Regeringen har beslutat att fem reservat ska bildas till . I miljömålspropostionen föreslår regeringen att ytterligare 14 områden skall skyddas som naturreservat. I det nationella arbetet ligger fokus nu på att ta hand om alla de Natura-områden som pekats ut till detta gemensamma nätverk av värdefulla naturområden. Arbetet med att ta fram bevarandeplaner för vart och ett av dessa områden pågår vid länsstyrelserna. Resultatet av dessa planer avses redovisas till . Bevarandeplanerna är viktiga ur flera aspekter, framför allt för att på ett bra sätt skall kunna ta hand om och förvalta de värden som legat till grund för utpekandet till Natura 2000, men också för att regeringen i enlighet med skall kunna förklara respektive Natura-område som ett särskilt bevarandeområde. Arbetet med artvist utformade åtgärdsprogram har fortsatt och börjar ge resultat i naturmiljön. Lövgrodan och lökgrodan är två arter som har haft en mycket positiv utveckling . Totalt anvisades 38 miljoner 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 kronor till artvisa åtgärdsprogram och arbete med att ta fram 34 nya program har inletts. har ett åtgärdsprogram för arter tagits fram (tumlare) och två program är under utarbetande (havsörn och vikare). Inom ramen för åtgärdsprogrammet för tumlare, har sammanställt tillgängliga data för att utreda tumlarens populationsstruktur i svenska och angränsande vatten. Ökad kunskap om tumlaren är viktig med tanke på framtida förvaltning av bestånden. Dessutom pågår åtgärdsprogram för tre sötvattensanknutna arter som förekommer i kust- eller havsmiljöer. Det fortsatta arbetet med åtgärdsprogram för självreproducerande lax sker delvis inom ramen för den beslutade internationella handlingsplanen för lax i . Den nya rödlistan över hotade arter innehåller flera kommersiellt nyttjade arter, t.ex. ål och torsk, och skall fungera som en prioriteringslista för arbetet med åtgärdsprogram och förvaltningsplaner. Inventeringar av rovdjursförekomsten har genomförts i främst länsstyrelsernas regi. En databas rovdjursforum har utvecklats av som används för att rapportera observationer, inventeringsresultat, rovdjurskador och ersättning för förebyggande åtgärder. Inventeringarna visar att föryngringarna av lodjur och järv har ökat under det allra av minskande antal. Även tillväxten i vargstammen har återgått till ungefär samma ökningstakt som gällde för stammen . Regeringen anser att det är angeläget att följa utvecklingen. Av de fyra stora rovdjuren är det endast björnstammen som överstiger de miniminivåer och etappmål som beslutade om . Beträffande vargstammen bedömer regeringen att det finns förutsättningar att det uppsatta etappmålet om 20 föryngringar i kan uppnås . Genom Life har fått bidrag till dels ett projekt om vattendrag med flodpärlmussla (art som är listad i art- och habitatdirektivet), dels till fågellokalen i . Hotade arter berörs även nedan i vattenavsnittet. har den särskilda satsningen på lokala och kommunala naturvårdsprojekt fortsatt. Den genomförs som ett program (20042006) i form av statsbidrag om högst till olika lokala och Grundtanken med programmet är att stimulera lokal och naturvård till att genom bra naturvårdsprojekt bidra till att nå de naturvårdsanknutna miljömålen. Bra lokala projekt, lokal drivkraft och perspektiv, partnerskap, tätortsnära natur och tillgänglighet till denna har lyfts fram som utgångspunkter för satsningen. Länsstyrelserna prövade ett stort antal ansökningar från kommunerna och beslöt om totalt ca i statsbidrag till 418 projekt i sammantaget 174 kommuner. En stor del av projekten innehåller åtgärder som rör information, folkbildning och kunskapsspridning. Ca 160 projekt har huvudinriktning på friluftsliv. har fördelat till länsstyrelserna inför dessas beslut om 2005 års medel till olika projekt. En arbetsgrupp inom har arbetat fram en departementsskrivelse Ett förnyat strandskydd (Ds2005:23) med förslag om lättnader av bestämmelserna i vissa områden och skärpning av bestämmelserna i vissa avseenden. Skrivelsen har remitterats och regeringen avser att lämna en proposition till beträffande ett förnyat strandskydd . Kalkningen av försurade vatten fortsätter i enlighet med den fastställda kalkningsplanen. har fördelat ca till länsstyrelserna för kalkning av sjöar och vattendrag för att mildra effekterna av försurningen. Regionala åtgärdsprogram har tagits fram på länsstyrelsenivå. har Vattenportalen () skapats, med information om svenskt vattenarbete och en , som successivt utvecklas. Den kommer bl.a. att innehålla vägledning till vattenmyndigheterna m.fl. för det fortsatta arbetet med genomförandet av ramdirektivet för vatten. För genomförandet av ramdirektivet för vatten har fem vattenmyndigheter etablerats. Dessa svarar för förvaltningen enligt ramdirektivet inom respektive vattendistrikt och är förlagda till länsstyrelserna i (), (vattendistrikt), (Norra vattendistrikt), län (Södra vattendistrikt samt (vattendistrikt). Till förvaltningen av vattendistrikten hör bland annat att ansvara för beskrivning, analys av mänsklig påverkan, ekonomisk analys, övervakningsprogram, kontakter med allmänheten, åtgärdsprogram och förvaltningsplaner. Regeringen har utsett ledamöter i de särskilda delegationer som beslutar inom vattenmyndigheternas ansvarsområden. Övriga länsstyrelser har särskilda beredningssekretariat för att bistå vattenmyndigheterna, samt för att svara för visst underlag och hantering av vattenfrågorna. och har genomfört en första kartläggning, beskrivning och analys av förhållandena när det gäller svenska vattenförekomster. Denna så kallade karakterisering omfattar kvalitativa och kvantitativa förhållanden, miljöpåverkan samt samhällsekonomiska aspekter. arbetar tillsammans med och för att redovisa skyddsvärda vattenmiljöer och lägga fram nationella åtgärdsprogram för skydd och restaurering. En projektplan för detta beslutades , med inriktningen att ta fram riktlinjer för genomförande, samt komma överens om hur delmålen bör kvantifieras och vilka åtgärder som krävs. pågår i länen en sammanställning av underlag om de kända värdefulla vattenmiljöerna med avseende på natur- och kulturmiljö, fisk och fiske. Underlaget skall användas för att planera och prioritera åtgärder, följa upp och utvärdera genomförandet, bedöma behov av resurser samt omfattningen av intressekonflikter. Syftet för arbetet med åtgärdsprogram för restaurering är att ta fram gemensamma kriterier för att identifiera restaureringsbehov, metoder för att väga olika bevarandeintressen mot varandra, strategier för hur restaurering av vattendragen kan genomföras och för hur samverkan mellan myndigheter bör ske samt metoder för dokumentation och uppföljning av genomförda åtgärder. Restaurering för biologiska värden syftar till att återställa fysiska och ekologiska förutsättningar för naturligt förekommande arter och livsmiljöer. De åtgärder som genomförts, finansieras i huvudsak genom fiskevårdsmedel och kalkningsanslaget. har flera län inventerat stormusslor. I län har fem nya lokaler av flodpärlmussla och en lokal med den sällsynta 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 tjockskaliga målarmusslan påträffats. Båda arterna skall skyddas enligt Habitatdirektivet (Natura 2000). Beträffande havsmiljön genomförs flera olika åtgärder. I regi pågår arbetet med att framställa landskapskartor, som visar utbredningen av naturtyper, för hela . biologiska inventeringar av de utsjöbankarna beräknas vara klara . Flera länsstyrelser har genomfört inventeringar inför bildandet av naturreservat. Skyddsvärda kust- och skärgårdsområden har pekats ut i flera utredningar. När det gäller buller och andra störningar så har flera myndigheter, i ett pilotprojekt i testat ett förslag till inventeringsmetodik för buller i natur-, kultur- och friluftsområden. ändrades vattenskoterförordningen (1993:1053) så att körning med vattenskoter nu är tillåten i allmänna farleder, samt i de områden som särskilt föreskriver om. Lokala investeringsprogram och klimatinvesteringsprogram anvisades som statligt bidrag till de lokala investeringsprogrammen (LIP). Det totala bidraget förväntas bli fördelat på 211 investeringsprogram i 161 kommuner och två kommunalförbund. Totalt har stöd beviljats till mer än 1 800 åtgärder. Den totala miljörelaterade investeringsvolymen uppskattas till ca . Omkring en tredjedel av medlen har gått till projekt för energiomställning och energieffektivisering. Trafik-, avfalls- och VA-åtgärder samt åtgärder för att bygga om och miljöanpassa bostäder och fastigheter har fått ungefär en tiondel vardera. Regeringen bedömer att LIP på olika sätt har bidragit till en omställning i en mer hållbar riktning. har 119 program med totalt 863 olika åtgärder slutredovisats. har i ett regeringsuppdrag återrapporterat effekterna av investeringsprogrammen (jfr. dnr M2005/3997/Hm). Sammanställningen visar att effekterna varit större än de förväntade effekter som angetts i samband med ansökan. Ca hälften av bidragen har gått till klimatrelaterade åtgärder inom energi- och transportområdena och de projekt som fått LIP-bidrag bedöms ha bidragit till att minska utsläppen av koldioxid med ca . Genom bl.a. utbyggnad av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 fjärrvärmesystem har en energiomställning på från el- och oljeuppvärmning till förnybara bränslen gjorts. Därutöver har åtgärder genomförts som effektiviserar och minskar energianvändningen med . Mängden avfall till deponi har också reducerats med närmare genom att det i stället utnyttjas till biogasframställning, återbruk eller kompostering. LIP har utvärderats från en rad olika aspekter, bl.a. med avseende på bidragseffektivitet (5453, LIP ur ett samhällsekonomiskt perspektiv). Enligt utvärderingens beräkningar är kostnaden för minskningen låg även om man låter koldioxidminskningen bära hela kostnaden för åtgärderna som i många fall också haft andra miljöfördelar och sysselsättningseffekter. Den statliga investeringskostnaden beräknas, med hänsyn tagen till projektets livslängd och ränta, till per kilo minskat koldioxidutsläpp. Med hänsyn till att man når andra relevanta mål menar utvärderingen att investeringsprogrammens resultat är goda. Det är dock svårt att bedöma i vilken utsträckning som projekten skulle ha genomförts även utan bidrag. Regering och riksdag har anslagit sammanlagt för stöd till klimatinvesteringsprogram (Klimp) åren 20022006. I de två första bidragsomgångarna 2003 och 2004/05 har fördelats till 47 program med 389 olika åtgärder inom framför allt transport- och energisektorerna. Dessutom har sex särskilda projekt beviljats bidrag (s.k. guldklimpar). Sammanlagt har gått till investeringar i transportsektorn där merparten avser fortsatt introduktion av biogasfordon. har fördelats på energiprojekt, främst utbyggnad av fjärrvärme och konvertering till biobränslen. Dessutom gick av bidraget till olika informationsprojekt, där en stor andel är kopplad till trafikområdet. Till detta kommer att av bidragen går till avfallsområdet, huvudsakligen till främjande av biogasproduktion. De projekt som beviljats stöd bedöms minska utsläppen av växthusgaser motsvarande koldioxidekvivalenter och leda till minskad energianvändning med varav el-besparing utgör ca . Investeringarna leder i många fall även till minskade utsläpp av andra ämnen, vilket bidrar till att uppnå bl.a. miljökvalitetsmålen luft, Ingen över- gödning, Bara naturlig försurning och En god bebyggd miljö. 3.5.2.2 Insatser utanför politikområdet Insatser beträffande miljöåtgärder inom de areella näringarna redovisas närmare under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Här ges en översiktlig redovisning av viktigare insatser. Biologisk mångfald och naturvård och samarbete med den nationella strategin för områdesskydd har föranlett att se över sina regionala strategier och mål så att dessa är bättre integrerade med miljökvalitetsmålet Levande skogar. har bl.a. beslutat om s.k. skogliga sektorsmål för skogspolitiken. har bildat ytterligare 10 s.k. ekoparker, bland dem , - Hunneberg och . Parkerna utgör större sammanhängande landskapsområden där minst hälften av den produktiva skogsmarken används för naturvård. Parkernas fortbestånd bekräftas genom ett juridiskt bindande naturvårdsavtal mellan och . Planen är att bilda ett trettiotal ekoparker spridda över hela landet. För att förebygga konflikter mellan rovdjur och tamdjursägare har speciella insatser gjorts för att förebygga rovdjursskador på tamdjur framförallt i form av rovdjursstängsel. Av de som gått till förebyggande åtgärder och ersättningar har för att förebygga rovdjursskador och betalats som ersättning för rovdjursskador på tamdjur förutom ren. Därtill har lämnat ersättning med för rovdjursförekomst inom renskötselområdet och för samebyarnas medverkan i inventeringarna av de stora rovdjuren. Jaktsäsongen 2004/05 löste 286 000 personer jaktkort vilket är något färre än säsongen innan. Detta skapade en intäkt på ca till Viltvårdsfonden. Regeringen har preciserat allmänna uppdrag om information, utbildningsinsatser etc. angående vilt och jaktliga frågor. Betydande miljöinsatser som berör odlingslandskapet görs inom ramen för politikområdet Via Miljö- och landbygdsprogrammet (LBU) lämnas bl.a. ersättning för olika skötselinsatser som syftar till att bevara värdefulla natur- och kulturmiljövärden. Genom programmet för den odlade mångfalden (POM) har medel gått till uppbyggnaden av en nationell samling för frukt, bär och nötter samt en samordningsfunktion för bevarandet av dessa. En nationell inventering av kulturväxter pågår där arbetet med inventeringen av perenner startat i full skala . Som ett stöd för detta arbete har resurser satts av till att utveckla en svensk kulturväxtdatabas () samt att göra den tillgänglig för externa användare. Arbete pågår med att ta fram en strategi för bevarandet och nyttjandet av de kulturväxter inventeringen lyfter fram samt vilka rättigheter och skyldigheter som gäller för hanteringen av dessa. Regeringen lade fram en skrivelse till om husdjursgenetiska resurser. Den genetiska variationen hos husdjuren är en viktig del av den biologiska mångfalden och bevarandet av husdjurens variation en viktig del av arbetet med att genomföra konventionen om biologisk mångfald. tillstyrkte regeringen en ansökan från kommun om att utse det s.k. som biosfärområde, i enlighet med de kriterier m.m. som lagts fast inom samarbetet i . Denna ansökan tillstyrktes av i . () har initierat en studie, vars syfte är att sammanställa kända, värdefulla natur- och kulturmiljöer. Statens maritima museer har tagit fram ett åtgärdsförslag med syftet att förbättra kunskapen om nedbrytning av kulturarvet under vatten. Ämbetet fortsätter arbetet med att formulera en strategi för hur kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap kan bevaras och brukas.