prop · GT03145 · 2006-03-22 00:00:00 — Paragrafens första stycke innebär ett strikt ansvar för staten, då någon lider skada på grund av ett tekniskt fel i energideklarationsregistret. Vad som avses med tekniskt fel är sådana fel i såväl maskinvaran som pro- gramvaran. Ersättningen kan jämkas om den skadelidande medverkat till skadan. Enligt paragrafens tredje stycke skall den myndighet som regeringen bestämmer företräda staten i ärenden om ersättning för tekniskt fel i energideklarationsregistret. Förordningen (1995:1301) om handläggning av skadeståndsanspråk mot staten gäller anspråk på ersättning för skador som riktas mot staten. Regeringen avser att genom en ändring i den nämnda förordningen utse den myndighet som skall handlägga anspråk i anledning av tekniskt fel i registret. Genom paragrafens uttryckliga hänvisning till personuppgiftslagens (1998:204) bestämmelser om skadestånd slås det fast att dessa även gäller vid behandling av personuppgifter som skett i strid med denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, i den mån skade- ståndsskyldighet inte följer av 21 §. Genom paragrafen införs ett särskilt krav beträffande byggnader under uppförande, vars användbara, totala golvarea är större än 1 000 kvadrat- meter. Innan byggandet inleds skall den som för egen räkning uppför eller låter uppföra byggnaden göra en särskild utredning och redovisning av om alternativa energiförsörjningssystem är tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbara beträffande byggnaden. Exempel på sådana system är decentraliserade energiförsörjningssystem som baseras på för- nybar energi, kombinerad värme- och elproduktion, fjärr- och närvärme eller fjärr- och närkyla om sådan finns tillgänglig samt värmepumpar. Till alternativa energiförsörjningssystem hör även mer ovanliga slag av system som exempelvis förser byggnader med elektricitet genom lokala anläggningar för vind- eller solkraft. Redovisningen skall lämnas till till- synsmyndigheten. Enligt en bestämmelse i 9 kap. 12 § plan- och bygg- lagen (1987:10) får byggnadsarbetena inte påbörjas innan en sådan redo- visning har visats upp för tillsynsmyndigheten. Tillsynen omfattar de skyldigheter som följer av 11 § första stycket och 13 §, dvs. att se till att byggnaders luftkonditioneringssystem besiktigas och att besiktningsprotokoll upprättas samt att energideklarationer hålls tillgängliga i sådana byggnader som avses i 5 §, dvs. i vissa specialbygg- nader och byggnader som upplåts med nyttjanderätt. Genom paragrafens första stycke får tillsynsmyndigheterna meddela de förelägganden som behövs för att ägare till byggnader skall fullgöra sådana skyldigheter som anges i 11 § första stycket och 13 §, dvs. till att byggnaders luftkonditioneringssystem besiktigas och att besikt- Prop. 2005/06:145 ningsprotokoll upprättas och att energideklarationer hålls tillgängliga i sådana byggnader som avses i 5 §, dvs. i vissa specialbyggnader och byggnader som upplåts med nyttjanderätt. Ett sådant föreläggande skall få förenas med vite. Enligt paragrafens andra stycke har tillsynsmyndigheten på begäran rätt att få tillträde till sådana byggnader som avses i 13 §, dvs. vissa spe- cialbyggnader och byggnader som upplåts med nyttjanderätt. Rätten till tillträde gäller inte bara byggnaden, utan även utrymmen och områden som hör till sådana byggnader. Rätten till tillträde begränsas av att den skall föregås av myndighetens begäran och att tillträdet bara få ske i den utsträckning som det behövs för tillsynen. Med detta avses att tillträdet är nödvändig för att kontrollera att byggnadens ägare fullgör en sådan skyldighet som följer av 13 §, dvs. att kontrollera att en energideklaration finns anslagen i eller i anslutning till en byggnad. Av integritetsskäl får rätten till tillträde inte omfatta bostäder. Om villkoren för tillsynsmyndighetens tillträdesrätt enligt andra stycket är uppfyllda, men byggnadens ägare ändå vägrar tillträde, kan myndig- heten enligt bestämmelserna i tredje stycket ta hjälp av kronofogdemyn- digheten för att få tillträde till byggnaden samt utrymmen och områden som hör till byggnaden. Enligt paragrafens första stycke får en tillsynsmyndighets beslut om föreläggande som förenats med vite enligt 25 § och beslut om rättelse i energideklarationsregistret överklagas hos allmän förvaltnings- domstol. Enligt 22 § förvaltningslagen får ett beslut överklagas av den som beslutet angår, om det har gått honom emot och beslutet kan över- klagas. Enligt paragrafens andra stycke krävs prövningstillstånd vid över- klagande till kammarrätten. Genom bestämmelsen införs en övergångslösning för byggnader som vid lagens ikraftträdande omfattas av bestämmelsen i 5 § 1, vilka skall vara energideklarerade . Detta gäller således be- fintliga byggnader som vid lagens ikraftträdande är indelade som special- byggnader enligt 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och som har en total användbar golvarea som är större än . Genom bestämmelsen införs en övergångslösning för byggnader som vid lagens ikraftträdande omfattas av bestämmelsen i 5 § 2 och som är så kallade flerbostadshus, vilka skall vara energideklarerade . Detta gäller befintliga byggnader som vid lagens ikraftträdande helt eller till viss del upplåts med nyttjanderätt och som är inrättade för bostadslägenheter. Genom bestämmelsen införs en övergångslösning för byggnader som omfattas av bestämmelsen i 5 § 2 och som inte är flerbostadshus. Be- stämmelsen gäller byggnader som helt eller till viss del upplåts med nyttjanderätt och som innehåller lokaler, eller endast en eller två bostäder. Sådana byggnader skall energideklareras första gången efter . Genom bestämmelsen införs en övergångslösning för byggnader som omfattas av bestämmelserna i 4 eller 6 §. Bestämmelsen gäller byggnader som uppförs och byggnader som säljs i sin helhet eller såvitt avser en an- del i byggnaden. Sådana byggnader skall energideklareras första gången efter . Genom bestämmelsen införs en övergångslösning för luftkonditione- ringssystem som omfattas av bestämmelserna i 11 § första stycket. Sådana system skall besiktigas och besiktningsprotokoll skall upprättas första gången efter . Genom bestämmelsen införs en övergångslösning för byggnader under uppförande , som omfattas av bestämmelserna i 4 §. Sådana byggnader skall inte energideklareras, om en bygganmälan gjorts före . Genom bestämmelsen införs en övergångslösning för byggnader under uppförande , som omfattas av bestämmelserna i 23 §. För sådana byggnader skall inte en redovisning av alternativa energi- försörjningssystem göras, om en bygganmälan gjorts före . 28.2Förslaget till lag om ändring i (1987:10) 9 kap. 12 § Genom paragrafens nya lydelse får ett byggnadsarbete inte påbörjats förrän en redovisning av alternativa energiförsörjningssystem enligt 23 § lagen om energideklaration för byggnader har visats upp för byggnads- nämnden. En övergångsbestämmelse finns i punkten 3 i övergångsbe- stämmelserna till lagen om energideklaration för byggnader, som innebär att en sådan redovisning inte krävs om bygganmälan har gjorts före . Sammanfattning av betänkandet Byggnadsdeklarationer - Inomhusmiljö och energianvändning SOU 2004:78 A. analysera ändamål och utformning av en obligatorisk eller frivillig byggnadsdeklaration, som innehåller uppgifter om radon, ventilation och energianvändning. B belysa utformning och uppbyggnad av ett nationellt register, med byggnadsanknutna uppgifter som ger underlag för uppföljning av rele- vanta delmål till de nationella miljökvalitetsmålen samt utreda alternativ till nationellt register. Det skall vara obligatoriskt för en byggnadsägare att upprätta en bygg- nadsdeklaration innan en byggnad tas i bruk, säljs eller hyrs ut. En särskild lag om byggnadsdeklarationer för inomhusmiljö och energi- användning föreslås därför. Vid försäljning och uthyrning får deklara- tionerna inte vara äldre än . Vilka uppgifter skall vara obligatoriska att redovisa i deklarationen? Utredningen anser att uppgifter som krävs enligt gällande lagstiftning är obligatoriska att redovisa. Uppgifter om den obligatoriska ventilations- kontrollen skall redovisas och uppgift om radonhalten är mätt eller inte. Vidare skall uppgifter om energianvändningen redovisas. Nämnda upp- gifter är obligatoriska i den meningen att de måste lämnas. Utredningen föreslår dock inte nya lagkrav på mätningar och besiktningar av bygg- naders funktioner. Vilka byggnader bör deklareras? Utredningen föreslår att alla byggnader som omfattas av den obliga- toriska ventilationskontrollen skall deklareras (dvs. praktiskt taget alla byggnader utom processindustrins, men väl deras kontorsbyggnader). Uppgifterna som skall deklareras varierar dock. Ägare till byggnader skall anslå deklarationen på synlig plats. Vid försäljning och uthyrning skall en deklaration tillhandahållas kö- paren. Kommunen (, BN eller motsvarande) skall ha ansvaret för att övervaka att skyldigheterna beträffande deklarationerna fullgörs. Byggnadsägaren är därför skyldig att sända ett exemplar av deklarationen till BN. Sändningen skall kunna ske elektroniskt. Den som i en byggnadsdeklaration uppsåtligen eller genom grov oakt- samhet lämnar oriktiga eller vilseledande uppgifter skall dömas till böter. Utredningen gör bedömningen att byggnadsdeklarationerna i sig knap- past t.ex. vid en försäljning kan anses som en utfästelse om ett visst för- hållande (jämför Jordabalken). Beroende på uppgiftens karaktär i dekla- rationen och på vad som i övrigt förekommit mellan parterna kan det Prop. 2005/06:145 medföra att köparens undersökningsplikt utökas eller i vissa fall minskas. Byggnadsdeklarationer och ändringar av lagstiftning Utredningen föreslår ändring i sekretesslagen (1980:100) som bl.a. inne- bär att sekretess inte gäller för uppgift i byggnadsdeklarationer. 8 kap.7 §. Vidare föreslås ändringar i fastighetsmäklarlagen (1995:400) som inne- bär att en mäklare skall verka för att säljaren före överlåtelsen tillhanda- håller en byggnadsdeklaration och att det i en objektsbeskrivning skall hänvisas till den upprättade byggnadsdeklarationen. Förslag om nationellt register Utredningen gör bedömningen att ett nationellt register bör införas i vilket tas in de uppgifter som redovisas i en byggnadsdeklaration. Ett sådant register bör kunna förenkla och effektivisera kommunernas arbete med tillsyn, kontroll och planering. Vidare bör registret vara av betydelse vid uppföljning av de nationella miljömålen samt användas för de syften som EG- direktivet om byggnaders energiprestanda ställer upp. Upp- gifterna i byggnadsdeklarationerna bör knytas till befintliga fastighets- registrets byggnadsdel. Ekonomiska konsekvenser - nationellt register Införandet och driften av förslaget att knyta ett nationellt register till be- fintligt byggnadsregister inregistrering av uppgifter i byggnadsregistret(kommunerna) 35,6 milj.kr utvecklingskostnader () 1,5 milj.kr information och utbildning () 1,4 milj.kr ökning i förhållande till nuv. kostnader betr. tillsyn av OVK (kommu- nerna) 5,4 milj.kr kontinuerlig registrering i registret (kommunerna) 5,5 milj.kr driftkostnader () 0,75 milj.kr får ta ut avgifter av dem som vill använda registret, dvs. myndigheter, kommuner, fastighetsägare m.fl. Kommunerna får inte ta ut avgifter av byggnadsägarna i anledning av deklarationsskyldigheten. Byggnadsägarna får dock svara för sina egna kostnader. Utredningen be- dömer att Lantmäteriets intäkter sannolikt inte kommer att täcka verkets egna eller kommunernas kostnader för registret varför staten bör svara för de engångskostnader som uppstår. betänkande Byggnadsdeklarationer, Inomhusmiljö och energianvändning SOU 2004:78 , Kammarrätten i , Kammarrätten i , , , , , , (), , (skap), (Byggd Miljö), , , , , , , Kemi- kalieinspektionen, (), , Fonden för fukt- och mögelskador, , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), , Sta- tens energimyndighet, Verket för näringslivsutveckling (), Sve- riges (), kommun, kommun, , kommun, kom- mun, , , kommun, kommun, kommun, (), , , Svensk Han- del, , , , Svensk Teknik och Design, , Astma- och allergi- föbundet, Rådet för byggkvalitet, BQR, Byggherreforum, Fastighets- ägarna , Föreningen , Föreningen , Funktionskontrollanterna i , Funkis, , , , , , och Ungdomar, Samverkansforum för statliga byggherrar, , , Byggindustrier, Konsumenter i samverkan, Konsumentråd, Villaägarnas riks- förbund och rådets direktiv /91/EG Sammanfattning av Energideklarationens delbetänkande SOU 2004:109 och Europeiska unionens råd antog direktivet 2002/91/EG om byggnaders energiprestanda. Direktivet syftar till att effektivisera energianvändningen i bebyggelsen och därigenom bidra till ett minskat utsläpp av klimatpåverkande växthusgaser. På så sätt kan EU:s importberoende av energi minska och försörjningstrygghe- ten avseende energi öka. Direktivet fastställer krav i fråga om beräkningsmetodik för byggnaders integrerade energiprestanda, minimikrav avseende energiprestanda för nya byggnader och byggnader som genomgår större renovering, energicertifiering av byggnader, regelbundna kontroller alternativt rådgivningsinsatser avseende värmepannor, och regelbundna kontroller av luftkonditioneringssystem. Utredningen har haft i uppdrag att lämna förslag till hur direktivet kan I detta har även ingått att se över tillämpningen av byggregler (BFS 1993:57). Enligt kommittédirektiven för vårt uppdrag skall vi analysera alternativa sätt att genomföra direktivet med beaktande av dess syfte och behovet av att skapa ett kostnadseffektivt system för de berörda aktörerna. Intresset av att begränsa de administ- rativa bördorna för tillsynsmyndigheter, certifieringsorgan, fastighets- ägare och hyresgäster skall också beaktas. Vad är energiprestanda? Begreppet energiprestanda är centralt i direktivet. Enligt direktivets de- finition är energiprestanda den faktiska eller beräknade energimängd som används för att uppfylla de behov som är knutna till normalt bruk av en byggnad. Förenklat kan man säga att energiprestanda är ett mått på hur energieffektiv en byggnad är. Faktorer som har betydelse i det avseendet är bl.a. byggnadens isolering, typ av fönster och värmesystem. Enligt direktivet skall energiprestanda återges i en eller flera numeriska indikatorer som har tagits fram med beaktande av isolering, tekniska egenskaper och typ av installation, byggnadens utformning och placering ur klimatperspektiv, exponering för sol och påverkan av närliggande byggnader, egen energiproduktion och andra faktorer. Två principiellt olika metoder kan användas för att ta fram en bygg- nads energiprestanda. Den ena metoden utgår från uppgifter om den köpta energin i en byggnad. Eftersom metoden är beroende av om- ständligheter vid mätögonblicket i den specifika byggnaden och energi- prestanda enligt direktivet skall anges för normalt brukande, bör först denna inverkan korrigeras för att sedan ersättas med ett värde för normaliserat/genomsnittligt brukande. Den andra metoden bygger på att en beräkning genomförs på grundval av den specifika byggnadens förutsättningar beträffande klimatskal, installationer, areor m.m. Data om byggnadens system matas då in i ett beräkningsprogram, som med hjälp av matematiska och erfarenhets- baserade modeller beräknar byggnadens energiprestanda. Därefter läggs normaliserade uppgifter på, vilka motsvarar brukarnas normala be- teende. Valet av metod är bl.a. beroende av kostnaderna för arbetet ställda mot kravet på precision i resultatet med avseende på vilket syfte uppgiften om energiprestanda har. Direktivet fordrar att alla medlemsstater i EU skall ha en metodik för att beräkna energiprestanda i byggnader. Utifrån metodiken skall minimi- krav på energiprestanda fastställas för nya byggnader. Minimikrav skall även gälla för befintliga byggnader som genomgår större renovering, om byggnadens totalt användbara golvarea överstiger . Minimi- kraven skall uttryckas klart och tydligt och får innehålla en indikator för koldioxidutsläpp. Kraven skall ses över minst och vid behov uppdateras för att återspegla den tekniska utvecklingen inom byggsektorn. Syftet med minimikraven är att öka energieffektiviteten och främja en förbättring av energiprestanda i byggnader. Vid nyproduktion av byggnader gäller byggregler. Dessa innehåller föreskrifter och råd beträffande bl.a. en utformning, brandskydd, hygien, hälsa och miljö samt energihushållning och värme- isolering. Genom byggreglerna finns redan ett underlag för energi- beräkning. För att underlaget helt skall uppfylla direktivets krav när det gäller de faktorer som skall ingå i en sådan, behöver det kompletteras och förbättras, framför allt beträffande energihushållningskrav för komfort- kyla, transport av ventilationsluft och fast belysning. Dessutom krävs, när det gäller minimikraven för byggnader som genomgår större reno- vering, att utfärdar föreskrifter vad avser energianvändning vid ändringsarbeten. Det krav i direktivet som har mest långtgående verkningar utifrån svenska förhållanden är kravet på att ägaren till en byggnad skall göra ett energicertifikat tillgängligt för presumtiva köpare eller hyresgäster när byggnader byggs, säljs eller hyrs ut. Liknande bestämmelser finns i främst och . Enligt direktivet får inte certifikatets giltighetstid överskrida . Vissa kategorier av byggnader får undantas, nämligen byggnader med ett särskilt kulturhistoriskt eller liknande värde, byggnader som används för industriella ändamål, kyrkor och andra byggnader som används för religiösa ändamål, byggnader som används inom jordbruket och liknande näringar, byggnader som avses att användas i högst , och byggnader vars totala golvarea understiger . Direktivet innehåller dessutom en särskild regel för byggnader med en total golvarea på och som inhyser offentliga myndigheter och institutioner som tillhandahåller offentliga tjänster för ett stort antal personer och därför ofta besöks av dessa personer. I sådana byggnader skall, även om inte det inte rör sig om en nyuppförd byggnad, eller en byggnad som säljs eller hyrs ut, ett energicertifikat anslås på väl synlig plats. Vi beslutade under ett tidigt skede av vårt arbete att ersätta direktivets term energicertifikat med energideklaration. Skälet till det är att energicertifikat lätt kan förväxlas med elcertifikat, och att termen deklaration är en bättre benämning av det dokument som avses utifrån de uppgifter som det skall innehålla. Ett annat ställningstagande har varit att inte begränsa kravet på energi- deklaration till enbart hyresrätter, utan även låta sådana nyttjande- rättsformer som bostadsrätt och arrende omfattas av det föreslagna regel- verket. Vi har därför ersatt termen hyra ut med upplåta med nyttjan- derätt. Syftet med att upprätta energideklarationer för byggnader är att konsu- menter presumtiva köpare eller nyttjanderättshavare skall kunna jäm- föra och bedöma olika byggnaders energiprestanda. EG-direktivet har i det avseendet ett tydligt konsumentperspektiv, som har avgörande bety- delse för de krav som bör ställas på hur energideklarationer skall upp- rättas. Tanken bakom det särskilda kravet på att en deklaration skall an- slås i större byggnader, som inhyser offentliga myndigheter och institu- tioner vilka tillhandahåller offentliga tjänster, är att dessa skall tjäna som förebilder genom att hänsyn där tas till miljö- och energifaktorer. Vilka uppgifter skall ingå i en energideklaration? Direktivet är relativt allmänt hållet i den delen. De krav som ställs är att deklarationen skall innehålla uppgift om byggnadens energiprestanda, ett eller flera referensvärden och ett förslag till kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra byggnadens energiprestanda. Standardiseringsorganet arbetar med att ta fram standarder som omfattar ett 40-tal olika dokument för tillämpning av direktivet. Förslag till sådana standarder förväntas vara tillgängliga . Dessutom har Europeiska kommissionen initierat en s.k. Concerted Action i syfte att underlätta genomförandet av direktivet. Initiativet innebär att samtliga medlemsstater är representerade inom ett nätverk, som kontinuerligt träffas för att utbyta erfarenheter. , när deklarationernas närmare utformning i hög grad är beroende av det pågående europeiska arbetet, har vi valt att inte ange den detaljerade utformningen av de obligatoriska uppgifter som skall ingå i deklarationen och hur dessa skall tas fram. När skall en energideklaration upprättas? I finns det inte några krav på att en byggnadsägare skall energideklarera sin byggnad. För att genomföra direktivet har vi utformat ett förslag till en lag om energideklaration av byggnader. Lagen föreslås omfatta alla byggnader i vilka energi används för att påverka byggnadens inomhusklimat. Kravet på att energideklarera sådana byggnader skall gälla när de uppförs, säljs eller upplåts med nyttjanderätt. För en byggnad som uppförs åvilar skyldigheten att upprätta en byggnadsdeklaration den som skall utföra eller låta utföra byggnadsarbetena, dvs. Om en energideklaration inte har upprättats, eller en tidigare upp- rättad energideklaration är giltig, skall ägaren till en byggnad som säljs eller upplåts med nyttjanderätt se till att en deklaration upp- rättas och tillhandahålls presumtiva köpare eller nyttjanderättshavare. Kravet gäller även om en del av en byggnad, t.ex. en lägenhet eller lokal, upplåts med nyttjanderätt. I flerbostadshus och i byggnader med lokaler skall deklarationen tillhandahållas presumtiva boende genom att den an- slås på väl synlig plats. Deklarationen skall även ges in till en myndighet, som vi benämner registermyndigheten, för registrering. Vi föreslår att skall vara registermyndighet. Specialbestämmelse för byggnader i vilka offentliga tjänster tillhandahålls En särskild fråga har varit vilka byggnader som skall omfattas av den särskilda regel i direktivet som gäller för större byggnader i vilka offent- liga tjänster tillhandahålls. Vi har valt att sätta likhetstecken mellan den kategorin och de byggnader som enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152) är indelade som specialbyggnader. Att en byggnad är indelad som spe- cialbyggnad innebär att den har ett allmännyttigt ändamål och därmed är skattebefriad. Till sådana byggnader hör bl.a. sjukhus, skolor, muséer, bad- och idrottsanläggningar, förvaltningsbyggnader, domstolar och bib- liotek. För en byggnad, vars golvarea överstiger och vilken är indelad som specialbyggnad, skall en energideklaration upprättas, anslås på väl synlig plats och ges in till registermyndigheten för registrering. Detta krav gäller även om inte någon av de andra situationer som utlöser krav på energideklarering föreligger, dvs. att byggnaden uppförs, säljs eller upplåts med nyttjanderätt. En energideklaration skall enligt vårt förslag vara giltig från det att den har upprättats, såvida inte regeringen eller registermyndigheten har föreskrivit en kortare giltighetstid. Det fall som vi framför allt har haft i åtanke för en kortare giltighetstid är när en byggnad genomgår en omfattande om- eller tillbyggnad. I ett sådant fall är det värdefullt om en ny deklaration upprättas för att deklarationen skall avspegla de verkliga förhållandena. Frågan har dock överlämnats till regeringen eller den s.k. registermyndigheten. Byggnader som får undantas från kravet på energideklarering Såsom har nämnts ovan ger direktivet möjlighet att undanta vissa bygg- nader från kravet på energideklarering. Vi anser att de undantag som direktivet medger i huvudsak bör tillämpas inledningsvis. När det gäller de byggnader som har ett kulturhistoriskt eller annat särskilt värde anser vi dock att ett särskilt förfarande bör gälla, som innebär att ägaren skall kunna ansöka om undantag från kravet på att upprätta en energideklara- tion om det finns särskilda skäl. Sådana skäl kan vara att det med hänsyn till byggnadens bevarandevärde inte går att utföra några energieffektivi- serande åtgärder i den.