prop · GT03158 · 2006-03-21 00:00:00 — ett enkelt sätt har tillgång till uppgifter om vilka priser och villkor som de olika elleverantörerna tillämpar. informerar Konsumentver- ket om elpriser på sin webbplats. Denna information bygger emellertid på att elleverantörerna frivilligt lämnar sina uppgifter till Konsument- verket. webbplats ger därför inte någon heltäckande information om vilka elleverantörer som finns på marknaden och vilka priser dessa tillämpar. För att underlätta för elanvändarna att erhålla täckande och enhetlig in- formation bör det införas en skyldighet för de elleverantörer som verkar på den svenska elmarknaden att regelbundet rapportera de priser (för olika typer av leveranser, tillsvidare pris, rörligt pris, bundet pris etc.) och övriga villkor som de tillämpar för sina elleveranser. Denna information bör lämnas till nätmyndigheten. För att säkerställa att den information som lämnas blir såväl enhetlig som användbar bör reger- ingen eller den myndighet regeringen bestämmer meddela närmare före- skrifter om när, på vilket sätt och vilka uppgifter som skall lämnas. Genom detta förslag kommer priser och villkor att kunna redovisas på ett och samma ställe t.ex. på nätmyndighetens hemsida. Kunderna får därmed nödvändig tillgång till prisjämförelser vilket kommer att stärka konkurrensen på elmarknaden. Det bör observeras att den nu föreslagna skyldigheten för elleverantörer att informera om de priser och villkor som man tillämpar inte fråntar elleverantören skyldigheten att informera sina befintliga kunder om förändringar i priser och villkor. 6.2Krav på information om när ett avtal om elleverans upphör Regeringens förslag: En ny bestämmelse införs i ellagen som innebär att en elleverantör som har ett tidsbestämt avtal med en kund skall vara skyldig att meddela kunden om när avtalet löper ut. El- leverantören skall vid samma tillfälle även informera kunden om kon- sekvenserna därav. Utredningens förslag överensstämmer i stort med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som särskilt yttrat sig i frågan har varit positiva till förslaget. har särskilt pekat på att ökad information skulle kunna leda till att problemet med att elkunder av misstag tecknar dubbla elavtal minskar. förutsätter att det i föreskrifter närmare kommer att regleras hur informationsskyldig- heten kommer att gå till. Oberoende elhandlare stödjer förslaget att el- leverantören ska vara skyldig att ange när avtal om elleverans upphör på kundens faktura. Skälen för regeringens förslag: Enligt El- och naturgasmarknads- utredningen förekommer det att elanvändare skriver avtal om leverans av el med en ny elleverantör innan leveransen enligt det gamla tidsbundna avtalet har gått ut. När så sker har den gamla elleverantören rätt att få er- sättning av kunden för eventuella ekonomiska förluster p.g.a. kontrakts- Enligt utredningen har sådana situationer medfört rättsliga tvister Prop. 2005/06:158 vilka i sin tur krävt resurser såväl från elleverantörer och elanvändare som från nätföretag och samhället. Regeringen anser att det är angeläget att så långt som möjligt minska risken att en kund tecknar avtal om elleverans med en ny elleverantör innan ett äldre tidsbundet avtal gått ut. Elleverantörerna bör därför åläg- gas att informera sina kunder med tidsbestämda avtal, om när deras avtal löper ut. Denna information bör lämpligen kunna lämnas på ett enkelt sätt t.ex. genom att det på fakturan till kunden anges när leveransen en- ligt det gällande avtalet upphör. Informationen bör ges så att kunderna får en faktisk möjlighet att dels undersöka marknaden, dels teckna ett nytt avtal innan det gamla löper ut. För att kunderna skall för- stå när det är dags att agera bör informationen inte sändas ut för . Regeringen föreslår därför att den aktuella informationen skall lämnas kunden tidigast och senast före det att avtalet upphör att gälla. När ett tidsbestämt avtal löper ut för en elanvändare som inte har bytt elleverantör är huvudregeln att elleveransen löper tills vidare med ett s.k. tillsvidarepris. Denna avtalsform innebär att elleverantören har möjlighet att sänka eller höja elpriset utan att teckna nytt avtal med elanvändaren. Elleverantören måste dock informera elanvändaren om kom- mande ändring av priset. De kunder som har tillsvidarepris betalar i regel betydligt mer för sina elleveranser än de kunder som har bytt elleverantör eller omförhandlat sitt elpris med sin elleverantör. Genom att kontakta sin elleverantör kan elanvändaren i de flesta fall relativt omgående ändra avtalsformen till ett tidsbegränsat avtal med t.ex. fast pris. För att säkerställa att kunderna får vetskap om att de får elleveranser med tillsvidarepris om de inte tecknar ett nytt elavtal, när deras tids- bundna avtal löper ut, bör elleverantörerna åläggas en skyldighet att också informera sina kunder om vad som händer om de inte tecknar ett nytt avtal om elleverans när det gamla avtalet löper ut. 6.3Krav på information vid anvisning av elleverantör Regeringens förslag: Ett nätföretag som anvisar en elanvändare en elleverantör skall underrätta kunden om vilken elleveran- tör som anvisats honom. Nätföretaget skall vid samma tillfälle också informera kunderna om ellagens bestämmelser om byte av elleveran- tör. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som särskilt yttrat sig i frågan har varit positiva till förslaget. Skälen för regeringens förslag: trädde den s.k. schablonreformen i kraft. Då tillkom funktionen anvisad elleverantör, dvs. en elleverantör med skyldighet att leverera el till den elanvändare som inte själv aktivt skaffat sig en sådan. Skyldigheten att anvisa en elleverantör vilar på nätföretaget. Nätföretaget noterar i sina register för varje uttagspunkt vem som är el- leverantör respektive balansansvarig. Om en elanvändare saknar elleve- rantör skall denne anvisas en elleverantör av nätföretaget. I praktiken fungerar det så att nätföretagen tecknar avtal med en eller flera elleve- rantörer som åtar sig att vid behov träda in som elleverantör. Den anvi- sade elleverantören skall underrätta elanvändaren om de vill- kor för leveransen som leverentören avser att tillämpa och om den dag då leverantören avser att påbörja leveransen enligt avtalet. För förbruk- ningen av den el som inte levererats enligt ett leveransavtal med en elle- verantör skall elanvändaren betala till den anvisade elleverantören enligt de villkor som denne tillämpar. sker närmare 200 000 sådana anvisningar. Flertalet hänför sig till elanvändare som byter bostad. Endast ett fåtal av dem som flyttar in i en ny bostad har tecknat avtal om elleverans med en elleverantör inför inflyttningen. Andra situationer när anvisning förekommer är när elanvändaren är dålig betalare av elräkningar och då elleverantören går i konkurs eller upphör att leverera el av liknande orsaker. Det sistnämnda förhållandet har inträffat fyra gånger i . I dessa fall har det handlat om relativt stora kundgrupper cirka 20 00025 000 elanvändare som drabbats. Det finns ingen samlad bild av vilka priser de anvisade elleveran- törerna använder gentemot de kommande elanvändarna. Elleverantörerna kan fritt sätta priset men mycket talar dock för att elanvändaren får betala elleverantörens tillsvidarepris, dvs. samma pris som elleverantören tilläm- par för sina samtliga elanvändare som inte tecknat särskilt avtal om el- leverans. Detta pris är emellertid vanligen högre än de priser som man kan få om man tecknar avtal med elleverantören om leverans under en viss bestämd tidsperiod. Priset kan vara en drivkraft för den elanvändare som anvisats elleverantör att byta leverantör. En elanvändare som anvisats en elleverantör kan byta sådan enligt de normala rutinerna, dvs. vid det månadsskifte som inträffar en och en halv efter anvisningen. För att säkerställa att de kunder som har anvisats en elleverantör snabbt får besked om detta bör nätägarna åläggas att omgående underrätta el- användaren om vilken elleverantör som anvisats. I en sådan situation är det dessutom viktigt att kunderna får kunskap om de regler som gäller för byte av elleverantör. Skyldigheten att lämna informationen bör läggas på nätföretaget, som är den som har information om vad som skett och vem som kommer att bli elanvändarens nya leverantör i samband med anvisningen. Det åligger sedan den anvisade leverantören att informera om sina priser och villkor till kunden enligt de regler som gäller. 7.1Tillsyn vid felaktiga uppgifter m.m. Regeringens förslag: Den tidsfrist nätmyndigheten har att utöva till- syn över en nätkoncessionshavares nättariff förlängs i vissa fall med . Den längre tidsfristen skall gälla i de fall ett nätföretag lämnat felaktiga eller vilseledande uppgifter vilka legat till grund för nätmyn- dighetens bedömning att inte utöva tillsyn mot företagets nättariff. skall utöva tillsyn över efterlevnaden av elleveran- törernas skyldighet att dels lämna uppgifter om priser och leverans- villkor, dels informera sina elkunder om när ett avtal om elleverans upphör och konsekvenserna därav. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. Remissinstanserna: Två remissinstanser har yttrat sig över förslaget. stödjer utredningens förslag och menar att förslaget är väsentligt för att kunna säkerställa en effektiv tillsyn. delar inte helt utredarens bedömning utan förutsätter att skälen för försla- get utvecklas ytterligare i det fortsatta arbetet. Skälen för regeringens förslag: Om nätmyndigheten avser att utöva tillsyn över en nätkoncessionshavares nättariff skall koncessionshavaren underrättas om detta (12 kap. 3 a § ellagen). får inte meddela ett föreläggande som avser en nätkoncessionshavares nättariff för ett visst räkenskapsår om myndigheten inte senast efter ut- gången av detta räkenskapsår har underrättat nätkoncessionshavaren om att man avser att utöva tillsyn av nättarifferna för . En viktig del i underlaget för bedömningen av företagens nättariffer är de uppgifter som nätmyndigheten begär in i enlighet med Statens energi- myndighets föreskrifter och allmänna råd om lämnande av vissa upp- gifter för bedömning av nättariffers skälighet (STEMFS 2003:3). När nätmyndigheten avgör om man skall utöva tillsyn eller inte mot ett en- skilt företags nättariffer grundas detta beslut i huvudsak på de uppgifter som nätkoncessionshavaren själv lämnat till myndigheten. Om en nätkoncessionshavare lämnat felaktiga eller vilseledande upp- gifter och dessa uppgifter legat till grund för nätmyndighetens bedöm- ning att det inte finns anledning att inleda tillsyn gentemot nätkonces- sionshavaren, har myndigheten inte någon möjlighet att agera om det efter det att tidsfristen i 12 kap. 3 a § ellagen gått ut uppdagas att beslutet grundats på en felaktig uppgift. Av det underlag som Energimarknads- inspektionen lämnat till El- och gasmarknadsutredningen framgår att så- dana situationer har förekommit. Enligt utredningen innebär detta för- hållande ett hinder för nätmyndigheten att kunna bedriva en effektiv tillsyn. Regeringen anser att det inte är godtagbart att ett nätföretag som läm- nar felaktiga eller vilseledande uppgifter till nätmyndigheten, vilka leder till att myndigheten beslutar att inte inleda tillsyn mot företaget, skall kunna klara sig från att få skäligheten i sina nättariffer prövade. självklart att kunderna i dessa fall inte skall behöva finna sig i att eventu- ellt betala högre avgifter än vad som skulle ha befunnits skäligt vid en tillsyn. Regeringen bedömer därför, i likhet med El- och gasmarknads- utredningen, att den nuvarande tidsgränsen för att inleda ett tillsynsärende skall kunna förlängas om myndigheten grundat sitt övervägande eller be- slut om tillsyn på felaktiga eller vilseledande uppgifter från nätkonces- sionshavaren. Det bör därför införas en ny bestämmelse i ellagen som innebär att nätmyndigheten kan inleda ett tillsynsärende över nättariffen efter den i 12 kap. 3 a § angivna tidsfristen om nätföretaget lämnat felak- tiga eller vilseledande uppgifter som varit av avgörande betydelse för nätmyndighetens beslut om att inte utöva tillsyn. El- och gasmarknadsutredningen har föreslagit att det bör sättas en bortre tidsgräns för att meddela föreläggande till följd av den nu före- slagna möjligheten att inleda tillsyn. Regeringen har i lagrådsremissen delat den bedömningen. I den efterföljande beredningen har dock upp- märksammats att den i lagrådsremissen föreslagna regleringen får icke avsedda konsekvenser. skulle i normalfallet få en alltför snäv tidsram för sin handläggning av tillsynsärendet. Detta har inte varit regeringens avsikt. Härtill kommer att några bärande skäl för att införa en bortre tidsgräns för förelägganden till följd av att någon läm- nat felaktiga eller vilseledande uppgifter saknas. Regeringen avstår där- för från att genomföra den föreslagna reformen i den delen. Den nu gäll- ande ordningen bör alltså kvarstå. Någon bortre tidsgräns för att meddela förelägganden efter tillsyn av nättariffer föreslås alltså inte. Det bör i detta sammanhang påpekas att huvudregeln är att nätmyndig- heten inte kommer att kunna förelägga ett nätföretag att ändra tarifferna om man inte beslutat att inleda tillsyn senast och att det en- dast är i de fall där nätföretagen förfarit vilseledande som den förlängda tidsfristen aktualiseras. Felaktiga eller vilseledande uppgifter kan också få direkt betydelse för det materiella innehållet i ett föreläggande. Om en nätkoncessionshavare lämnar felaktiga eller vilseledande uppgifter kan det leda till att nätmyn- digheten fattar ett beslut att förelägga nätföretaget att sänka sina nät- tariffer med ett för lågt belopp. I dessa fall bör nätmyndigheten normalt kunna ändra ett felaktigt beslut enligt de allmänna principer om förvalt- ningsbesluts rättskraft som utvecklats i rättspraxis. I huvudsak kan dessa principer sägas innebära att även ett gynnande beslut som expedierats eller på annat sätt fått sin slutliga form kan ändras om den enskilde har utverkat beslutet genom vilseledande uppgifter. Förelägganden och liknande betungande beslut kan ändras i både skärp- ande och mildrande riktning om inte möjligheten begränsats i föreskrift. Beslut som bara utgör interna ställningstaganden från det allmännas sida blir inte bindande för framtiden. Beslut i flerpartsmål som påminner om tvistemål är dock i princip inte möjliga att ändra. Mot denna bak- grund delar regeringen och gasmarknadsutredningens bedömning att det inte är nödvändigt att införa en särskild bestämmelse i ellagen om omprövning av nätmyndighetens beslut i de fall där felaktiga eller vilse- ledande uppgifter får direkt betydelse för det materiella innehållet i ett meddelat föreläggande. I avsnitt 6.1 och 6.2 har regeringen föreslagit att den som levererar el skall vara skyldig att dels till nätmyndigheten lämna uppgift om sina pri- ser och leveransvillkor, dels informera sina elkunder med tids- Prop. 2005/06:158 bestämda avtal om när avtalen löper ut och konsekvenserna därav. myndigheten bör utöva tillsyn över efterlevnaden av elleverantörernas skyldigheter i dessa avseenden. 7.2Omedelbar giltighet av vissa beslut Regeringens förslag: beslut att få de uppgifter eller handlingar som behövs för tillsynen skall gälla . Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: har tillstyrkt förslaget men anfört att även förelägganden som gäller åtgärder bör gälla omedel- bart. har tillstyrkt förslaget men förutsatt att nätföretagen bereds en rimlig tidsrymd för att redovisa aktuella uppgifter. Skälen för regeringens förslag: utövar tillsyn över efterlevnaden av ellagen med undantag för frågor om elsäkerhet och driftsäkerheten hos det nationella elsystemet. tillsyn omfattar inte heller 7, 10 och 11 kap. samt flertalet av elleverantörernas skyldigheter enligt 8 kap. ellagen. Enligt 12 kap. 3 § första stycket el- lagen får nätmyndigheten meddela de förelägganden som behövs för att trygga efterlevnaden av de föreskrifter och villkor som omfattas av till- synen. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. De förelägganden som nätmyndigheten får meddela täcker ett brett område. Ett stort antal bestämmelser i ellagen, förordningar och före- skrifter som meddelats med stöd av ellagen samt koncessionsvillkor kan utgöra grund för ett föreläggande. Ett föreläggande kan avse åtgärder som skall vidtas eller avbrytas och gälla exempelvis överträdelser av reg- ler gällande redovisning och revision, anslutningsskyldighet, överföring av el av god kvalitet eller överträdelser vad gäller regler om mätning och rapportering. har enligt 12 kap. 2 § ellagen rätt att på begäran få de upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. En sådan begäran får förenas med vite. En begäran om uppgifter eller ut- fående av handlingar kan gälla bokföringsmaterial, provningsprotokoll, loggar från informationssystem mm. Ett föreläggande, en begäran om uppgifter eller en begäran om hand- lingar kan enligt 13 kap. 5 § ellagen överklagas till allmän förvaltnings- domstol. Enligt bestämmelserna i ellagen gäller med något undantag ett beslut om föreläggande och en begäran om uppgifter eller att få del av handlingar först sedan det vunnit laga kraft. Överklagas beslutet kan det ta avsevärd tid innan föreläggandet eller begäran vinner laga kraft. har i en skrivelse till El- och gasmarknadsutred- ningen uppgivit att den nu gällande ordningen möjliggör för företag att avsevärt förlänga handläggningstiderna och därmed fördröja ett slutligt avgörande. I skrivelsen har myndigheten redovisat exempel där företag genom överklaganden fördröjt att ett föreläggande om mätaravläsning och ingivande av redovisning vunnit laga kraft att antingen föreläggandet inte längre kunnat verkställas eller att dröjsmålet inneburit en märkbar ekonomisk för nätföretaget utan att före- läggandena ändrats i sak. anser att detta är en otill- fredsställande ordning som hämmar en effektiv tillsyn. har även pekat på vissa situationer där behovet av möjligheten till snabb verkställighet av en begäran gör sig gällande. Som exempel har nämnts tillsynsärenden angående nättariffers skälighet där kompletterande uppgifter är erforderliga eller när myndigheten för att kunna gå vidare i en granskning av undermålig elkvalitet eller i en fråga om anslutningsskyldighet begärt utlämnande av vissa uppgifter. I sådana fall kan ett företag genom ett överklagande få till stånd en prövning i länsrätt. Ett sådant överklagande kan avsevärt fördröja en slutlig bedöm- ning av . Myndigheten har framhållit att bl.a. dessa ärendekategorier hos myndigheten är närliggande viktiga skyddsintressen för den enskilde och/eller samhället. I sin skrivelse har myndigheten betonat att förelägganden eller en be- gäran som förenats med vite är överklagbara och att nätföretaget genom att begära inhibition vid ett överklagande kan få prövat om beslutet skall verkställas . El- och gasmarknadsutredningen har mot bakgrund av vad Energimyn- digheten anfört bedömt att det finns skäl att låta vissa av nätmyndig- hetens beslut gälla och därför föreslagit att nätmyndighetens begäran om uppgifter eller handlingar som behövs för tillsyn skall gälla . När det gäller övriga förelägganden har utredningen funnit att det inte är lämpligt att låta dessa gälla eller vara verkställbara utan föreslår att den ordning som infördes för nätmyndighetens beslut skall fortsätta att gälla. Till grund för detta ställningstagande ligger det förhållandet att besluten inte kan anses röra frågor av den karaktär som vanligen motiverar omedelbar giltighet och att företagens behov av att kunna få frågan slutligt prövad innan beslutet gäller i dessa fall får anses väga tyngre än behovet av en effektiv tillsyn. Tillsynen över elmarknaden skall vara så effektiv som möjligt. Detta är en förutsättning för att upprätthålla förtroendet för elmarknaden och för att säkerställa att kunderna får en stark ställning på elmarknaden. Till- synsreglerna måste vara utformade på ett sätt som säkerställer att före- tagen ges en rättssäker prövning. Regeringen delar El- och gasmark- nadsutredningens bedömning att nätmyndigheten skall kunna få uppgifter eller ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. Det är inte rimligt att ett företag skall kunna förhala ett tillsynsärende genom att överklaga nätmyndighetens begäran. Erfarenhetsmässigt har det också visat sig att en sådan prövning kan ta i länsrätten och att det kan ta innan ett lagakraftvunnet beslut om ett föreläggande föreligger. Detta förhållande är inte godtagbart. Regeringen anser därför att en begäran om att få uppgifter eller ta del av de handlingar som be- hövs för att kunna bedriva tillsyn enligt ellagen skall gälla på samma sätt som redan nu gäller inom vissa andra rättsområden t.ex. begäran om uppgifter som är nödvändiga för tillsyn enligt konkurrenslagen. En begäran av nätmyndigheten om att få uppgifter eller ta del av de handlingar som behövs för tillsynen skall fortsatt vara överklagbara. Vid ett överklagande kan den som klagar begära att domstolen skall besluta att nätmyndighetens begäran inte skall gälla förrän ärendet slutligt av gjorts (inhibition). En sådan prövning hanteras snabbare av domstolen än Prop. 2005/06:158 prövningen av ärendet i dess helhet. Fram till gällde samtliga beslut av nätmyndigheten . Denna ordning ändrades i samband med att ellag antogs. Som skäl för denna ändring anfördes att det kunde medföra bety- dande nackdelar om ett föreläggande av tillsynsmyndigheten ägde ome- delbar verkställighet. Som exempel anfördes den situationen att tillsyns- myndigheten förelagt en koncessionshavare att sänka sin nättariff. Efter- som beslutet var verkställbart var koncessionshavaren tvun- gen att sänka sin tariff även om koncessionshavaren överklagade före- läggandet. Om förvaltningsdomstolen senare biföll överklagandet skulle nättariffen ändras tillbaka till den ursprungliga utformningen. Detta var en opraktisk ordning som orsakade betydande kostnader (prop. 1996/97:136, har i sitt remissvar anfört att det är väsentligt med omedelbar verkställighet av förelägganden under utredning för att effek- tivt kunna nå fram till ett slutligt tillsynsbeslut och att det är av stor vikt att tillsynsmyndigheten ges skarpa instrument för att kunna fylla sin roll som ett effektivt tillsynsorgan. Nätverksamhet omfattar stora ekonomiska värden och det kan föreligga en tydlig intressekonflikt mellan tillsyns- myndighetens behov av upplysningar och t.ex. nätföretagens beredvillig- het att bistå med uppgifter och handlingar. har fram- hållit att det är väsentligt att även förelägganden om åtgärder gäller och myndigheten har pekat på att det kan leda till inkon- sekvenser i rättstillämpningen eftersom skillnaden mellan att lämna en uppgift och vidta en åtgärd ofta kan vara mycket liten. Enligt regeringen talar starka skäl för att fler av nätmyndighetens be- slut bör gälla för att nätmyndighetens tillsyn skall bli effekti- vare. Detta gäller dock inte beslut som avser föreläggande om att åter- betala avgifter till kunderna eftersom det kan bli ytterst svårt för ett nät- företag att åter kräva in avgifter som man i ett första skede ålagts att betala ut om man senare vinner framgång i en högre instans. När det där- emot gäller sådana beslut som inte avser återbetalning av avgifter till kunderna bör effektiviteten i tillsynen väga tungt. Starka skäl talar därför för att även sådana beslut skall kunna gälla . El- och gasmark- nadsutredningen har dock inte lämnat något sådant förslag i den delen. 7.3Tillsyn över villkoren för anslutning Regeringens bedömning: De redan vidtagna åtgärderna samt den praxis som håller på att utvecklas på området ger möjlighet till en ef- fektivare tillsyn av villkoren för anslutning utan att ytterligare åtgärder nu behöver föreslås. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: och delar utredningens bedömning. har anfört att det är olämpligt att i förväg detaljreglera ytterligare hur en anslutningsavgift ska vara utfor- mad.