prop · GT03143 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:143 Miljövänlig el med vindkraft åtgärder för ett Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen vill med denna proposition betona vikten av att kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter aktivt bidrar till förbättrade förut- sättningar för planering av en lokalt förankrad, förnybar och långsiktigt hållbar elproduktion från vind, här också benämnt vindbruk. Vindkraft bör ges högre prioritet än vad som är fallet. I propo- sitionen presenteras inriktningen på regeringens arbete med vindkraft och vindbruk , bl.a. redovisas följande insatser: ett stöd för den kommunala översiktsplaneringen införs för de kommuner som genom aktiva planeringsinsatser utvecklar förutsättningarna för en utbyggnad av vindkraftsanläggningar, fastighetsskatten för vindkraftverk sänks från till , ett nationellt center för vindbruk skapas för att sprida kunskap om naturresursen vind och säkerställa tillgången till information för att underlätta planering för vindkraft, förlängningen av pilotprojektstödet för att stödja en marknads- introduktion av vindkraft bör i ökad utsträckning inriktas mot förutsättningar i landområden med goda vindförutsättningar och utvärderingar av tidigare investeringar, fortsatt förenklingsarbete och översyn för att underlätta för vindkraften, bl.a. genom att gränsen mellan anmälningsplikt och tillståndsplikt för vindkraftverk kommer att höjas. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig Ärendet och dess beredning............................................................... Vindkraft i politiken .......................................................................... Vindbruk för ett hållbart samhälle................................................... En näring i vardande ......................................................... Regional och lokal utveckling och sysselsättning ............ Högre prioritet för vindkraft i myndighetsarbetet............. Planeringsförutsättningar för vindkraft ........................................... Stöd till översiktlig planering för vindkraft ...................... Planeringsmål och riksintressen för vindkraft .................. Förbättrade förutsättningar för vindbruk......................................... Forskning om vindkraft..................................................... Förlängd satsning på pilotprojekt...................................... Sänkt fastighetsskatt för vindkraftverk ............................. Samlad information kring vindbruk ................................................ Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser för Vindkraftsutred- ningens betänkande Rätt plats för vindkraften (SOU 1999:75)...45 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser för Energimyndig- hetens rapport i Sverige.46 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser för för storskalig utbyggnad av vindkraft i havet, och fjällen.47 Bilaga 4 Förteckning över remissinstanser för Egendomsskatte- kommitténs betänkande Reformerade egendomsskatter (SOU 2004:36)..48 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 16 mars 2006.49 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen om statlig fastighetsskatt dels godkänner vad regeringen föreslår om 2.användning av anvisade medel för pilotprojekt (avsnitt 7.2) Förslag till lag om ändring i (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Fastighetsskatten utgör för varje beskattningsår a) av: taxeringsvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § avseende småhusenhet, bostadsbyggnadsvärdet och tomtmarksvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § avseende småhus på lantbruksenhet, av marknadsvärdet avseende privatbostad i utlandet, b) av: taxeringsvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för bostäder, värderingsenhet för bostäder under uppförande, värderings- enhet avseende tomtmark som hör till dessa bostäder samt annan värder- ingsenhet avseende tomtmark som är obebyggd. c) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värder- ingsenhet för lokaler, värderingsenhet för lokaler under uppförande och värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa lokaler, d) av: d) av: med undantag för sådan el- med undantag för sådan el- eller av taxeringsenhet med vind- e) av: e) av: f) av: taxeringsenhet med vindkraftverk. fastighet, som är bostäder och har byggnaden beräknat värdeår som utgör året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, utgår dock ingen 1 Senaste lydelse 2006:3. fastighetsskatt på bostadsdelen för det fastighetstaxeringsåret och de fyra följande kalenderåren och halv fastighetsskatt för de därpå följande fem kalenderåren enligt vad som närmare föreskrivs i femte stycket. Det- samma gäller färdigställd eller ombyggd sådan byggnad, för vilken värdeår inte har åsatts vid ny fastighetstaxering, men som skulle ha åsatts ett värdeår motsvarande året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, om ny fastighetstaxering då hade företagits. För fastighet, som avses i 2 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229), skall fastighetens andel av taxeringsvärdet på annan samfällighet än sådan som avses i 6 kap. 6 § första stycket nämnda lag inräknas i under- laget för fastighetsskatten om samfälligheten utgör en särskild taxerings- enhet. Har byggnad, som är avsedd för användning , på grund av eldsvåda eller därmed jämförlig händelse inte kunnat utnyttjas eller har i sådan byggnad för uthyrning avsedd lägenhet inte kunnat uthyras, får fastighetsskatten nedsättas med hänsyn till den om- fattning, vari byggnaden inte kunnat användas eller uthyras. Har så varit fallet under endast av beskattningsåret, skall någon ned- sättning dock inte ske. Om fastighetsskatt skall beräknas enligt olika grunder för skilda delar av fastigheten skall underlaget för beräkningen av fastighetsskatten för dessa delar utgöras av den del av värdet som belöper på respektive fastighetsdel. Den nedsättning av fastighetsskatten som föreskrivs i andra stycket skall såvitt avser småhusenhet beräknas på den del av taxerings- värdet som belöper på värderingsenhet som avser småhuset med till- hörande tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som småhuset. Detsamma gäller i tillämpliga delar småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet. För hyreshusenhet beräknas nedsättningen på den del av taxeringsvärdet som belöper på värderingsenhet som avser bostäder med tillhörande värderingsenhet tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som hyreshuset. Att skillnaden mellan den fastig- hetsskatt som i första stycket d föreskrivs för elproduktionsenhet och den fastighetsskatt som enligt första stycket f föreskrivs för sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vindkraftverk kan utgöra stöd av mindre betydelse framgår av kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse2. 2 EGT L 10, , s. 30, Celex 32001R0069. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.Har beskattningsåret påbörjats före ikraftträdandet tillämpas äldre regler för den del av beskattningsåret som infaller före ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning antog propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Regeringen ser nu över möjligheter- na att ytterligare förbättra förutsättningarna för en omfattande utbyggnad av vindkraften. Planering för och lokalisering av vindkraftsanläggningar Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredning för att sammanställa aktuella uppgifter och erfarenheter av utbyggnaden av land- och havsbaserad vindkraft, analysera förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av vindkraft i samt föreslå kriterier för lokali- sering (dir. 1998:35). Utredningen tog namnet och presenterade betänkandet Rätt plats för vindkraften (SOU 1999:75). Betänkandet har remissbehandlats och en sammanställning över yttrandena finns tillgänglig i Miljö- och samhällsbyggnadsdeparte- mentet (dnr M1999/3002/Na). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. I enlighet med förslag gav regeringen () i uppdrag att ta fram områden på land och till havs med särskilt goda förutsättningar för vindkraftverk samt lämna förslag till planeringsmål för vindkraften (dnr N2000/5331/ESB). I rapporten föreslås bl.a. ett planerings- mål för vindkraft på . Rapporten och en sammanfattning av de remissvar som inkommit finns tillgängliga på Miljö- och samhällsbyggnadsdeparte- mentet (dnr M2005/89/E). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Mot bakgrund av och Energimyndig- hetens rapporter föreslog regeringen att ett nationellt planeringsmål för vindkraft fastställs till en årlig produktionskapacitet på (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). ställde sig bakom regeringens förslag. beslöt regeringen även att tillsätta en interdeparte- mental arbetsgrupp för att undersöka förutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk till havs- och fjällområden (dnr M2000/2749/Na). Gruppen arbetade under benämningen AgVIND och redovisade sitt arbete där underlag för beslut om fortsatt arbete också ingick (dnr M2001/440/Na). Av rapporten framgick att det saknades mycket kunskap om vissa aspekter av vindkraft. Mot bakgrund av rapporten lämnade regeringen i olika uppdrag åt , , , och svenska kraft- nät att redovisa planerings- och beslutsunderlag som visar de över- gripande förutsättningarna för en storskalig utbyggnad av vindkrafts- anläggningar i havs- och fjällområden. fick genom sitt regleringsbrev för i uppdrag att redovisa den havs- baserade vindkraftens effekter på fisket och fiskebestånden. För del resulterade uppdraget (dnr M2001/3175/Na) i skrivelsen Förutsättningar för storskalig utbyggnad av vindkraft i havet, Prop. 2005/06:143 och fjällen (dnr M2003/2202/Hm) som lämnades in till regeringen pekade bl.a. ut behovet av pilotprojekt samt att planeringen av utplaceringen sker i samråd med länsstyrelserna. Skrivelsen har remissbehandlats och en sammanställning över yttrandena om vindkraft på land finns tillgänglig i Miljö- och samhällsbyggnads- departementet (dnr M2003/2202/Hm). En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. Länsstyrelserna fick efter regeringsbeslut i uppdrag att redovisa planeringsunderlag för utbyggnad av stora vindkrafts- anläggningar (dnr M1999/3002/Na, M2003/2202/Hm, M2004/1936/Hm). Enligt direktiven skulle länsstyrelserna redovisa resultaten av arbetet för landområden och för havsområden . kompletterade regeringen upp- dragen till länsstyrelserna med begäran om att ta fram kompletterande och utökat planeringsunderlag för stora vindkraftsanläggningar med en ny redovisning av vindförutsättningarna och en bedömning av effekterna för den regionala utvecklingen (dnr M2005/5936/Hm) respektive ta fram kompletterande och utökat planeringsunderlag för stora vindkrafts- anläggningar (dnr M2005/5935/Hm) . Enligt de senare regeringsbesluten flyttades också redovisningen från det tidigare uppdraget beträffande havsbaserade anläggningar fram till . Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté för att se över och utvärdera bl.a. reglerna för olika egendomsskatter (dir. 2002:87). () överlämnade sitt huvudbetänkande Reformerade egendomsskatter (SOU 2004:36). I betänkandet föreslogs en ändring av fastighetsskatten för vindkraftverk. Skrivelsen har remissbehandlats och en sammanställning över yttrandena om vindkraft på land finns tillgänglig i (dnr Fi2004/1522/SKA/S3). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Motsvarande bestämmelse till förslaget till ändring i 3 § sista stycket lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt har varit föremål för granskning av Lagrådet i propositionen Ett regionalt förhöjt grundavdrag (prop. 2005/06:163) och i propositionen Löneskatter för enmansföretag (prop. 2005/06:164). Regeringen anser därför att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Vad gäller förslaget till ändring i 3 § första stycket nämnda lag är det fråga om förslag av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande även här skulle sakna betydelse. Regeringens bedömning: Den förnybara elproduktionen bör öka med till 2016 vilket förutsätter en omfattande utbyggnad av vindkraft, såväl storskalig som småskalig och både till havs och på Vinden bör utnyttjas för elproduktion till rimliga priser då den är en förnybar energikälla som har en stor och ännu outnyttjad potential. Energiutvinningen i ett långsiktigt hållbart samhälle bör ha en så liten negativ påverkan som möjligt på miljön och klimatet. vindkraftsanläggningar uppfyller dessa krav. andra verksamheter och mellan olika politikområden bör förbättras. Bakgrund: energipolitiska riksdagsbeslut (prop. 1996/97:84, 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) innebar en kraftfull markering av att skall bygga ett långsiktigt uthålligt energisystem. ningen av kärnkraft och fossila bränslen skulle minska. skulle åstadkommas med bibehållande av högt ställda mål för syssel- sättning, konkurrenskraft och välfärd. innehöll även insatser för att minska elanvändningen, öka den förnybara elproduktionen och förstärka och koncentrera energiforskningen. gäller vindkraften sattes det upp ett mål om att genom investeringsstöd öka produktionen med . satsning har resulterat i en ökad produktionskapacitet av drygt 0,7 TWh el från vindkraft. När alla anläggningar som beviljats stöd är byggda är bedömningen att stödet kommer att ha gett ca , dvs. dubbelt så mycket som det ursprungliga målet. stödet fanns även två driftstöd; den s.k. miljöbonusen och den s.k. 9- I propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317) presenterade regeringen en principutformning av elcerti- fikatsystemet och ett förslag på en ambition att öka den förnybara elproduktionen med till 2010 jämfört med nivå. stimulera till en fortsatt positiv utveckling för vindkraften föreslogs också ett antal kompletterande åtgärder. Dessa bestod av ett nationellt planeringsmål, ett stöd för teknikutveckling och marknadsintroduktion (avsnitt 7.2) samt slutligen ett avtrappat driftstöd. medel på forskning (avsnitt 7.1). Förslaget i propositionen var att ett nationellt planeringsmål för vind- kraft skulle fastställas så att planmässiga förutsättningar skulle skapas för att möjliggöra en årlig produktionskapacitet på till 2015. Införandet av planeringsmålet underströk behovet av att skapa förutsätt- ningar för en framtida utbyggnad av vindkraft. strök regeringen dock att planeringsmålet inte var ett utbyggnadsmål och inte heller en del av målet för förnybar elproduktion. bedömningen i slutbetänkande (SOU 1999:75) att ett kvantitativt planeringsmål för vindkraft ger förbättrade möjligheter att synliggöra behovet av vindkraft i fysisk planering och vid tillstånds- prövning. Vindkraft behöver även kunna vägas mot andra etablerade intressen rörande mark- och vattenanvändning. Ett planerings- mål tydliggör vikten av planarbete på länsstyrelser och kommuner. Planeringsmålet har bl.a. utgjort en utgångspunkt för Energi- myndighetens arbete med att utse områden av riksintresse för vindkraft. har även brutit ner det nationella målet på regional nivå som ett underlag till länsstyrelsernas planeringsarbete. infördes certifikatsystemet, som är ett marknads- baserat styrmedel, för att öka den förnybara elproduktionen. Målet är att öka produktionen av förnybar el med till 2010 jämfört med nivå. presenterade den socialdemokratiska regeringen, och en strategi för den fortsatta kärnkraftsavvecklingen (prop. 2004/05:62, bet. 2004/05:NU14, rskr. 2004/05:246). Enligt strategin är visionen att på lång sikt baserar hela energitillförseln på förnybar energi. Vinden pekas ut som en förnybar energikälla med stor potential för elproduktion och som kräver särskilda insatser. I strategin aviserades att regeringen för varje större planerat vindkraftsprojekt skulle utse en samordnare med uppgift att underlätta samspelet mellan vindkraftsproducenter, myndigheter och andra aktörer på central, regional och lokal nivå samt att en särskild vind- kraftsberedning skulle inrättas med uppgift att svara för den övergripande samordningen av den fortsatta utbyggnaden av vindkraft. Vindkraftsberedningen är sammansatt av statssekreterare från Finans-, Närings-, Jordbruks-, Försvars-, Utbildnings- och kulturdepartementen samt . Vindkraftsberedningens uppgift är att vara regeringens instrument för att arbeta med motstående intressen på central nivå och förstärka drivkrafterna och minska hindren för vindkraftsutbyggnaden. Beredningen utgör därmed en samlande kraft för alla typer av vind- kraftsprojekt och relaterade frågor. Det kan röra sig om exempelvis beskattningsfrågor och regelverk för etablering. En central uppgift för Vindkraftsberedningen är att påverka styrningen av berörda myndigheter via myndighetsdialog, koordinerade förändringar i regleringsbrev och instruktioner. Vindkraftsberedningens arbete har bl.a. resulterat i att regeringen har beslutat att förtydliga enskilda myndigheters ansvar att underlätta för en framtida expansion av vindkraften. Vindkraftsamordnarna, som också är en del av strategin för den fort- satta kärnkraftsavvecklingen, får som aviserats i uppdrag att främja vind- kraftsutbyggnaden. Varje samordnare kommer att tilldelas ett geografiskt område i vilket den enskilde samordnaren är huvudansvarig för samord- ningen. Arbetet skall inriktas på anläggningar med en sammanlagd effekt överstigande 25 MW där bedömningen är att det finns särskilda behov av samordning och dialog mellan olika aktörer för att främja en fortsatt vindkraftsutbyggnad. Samordnarna skall fortlöpande redovisa resultaten av sitt uppdrag till chefen för och Vindkraftsberedningens ordförande. En ökad användning av vindkraft bedöms medföra att elproduktionen får en större regional spridning än . Detta gör att länsstyrelserna blir allt viktigare i arbetet med utbyggnad av vindkraft. Regeringen har därför i regleringsbrevet tydliggjort länsstyrelsernas roll för den regio- nala utvecklingen av vindkraft. En fortsatt översyn av myndighetsstyr- ningen med avseende på förbättrade möjligheter för vindkraft kommer att göras i såväl instruktioner som regleringsbrev och särskilda uppdrag. Skälen för regeringens bedömning: Vindkraften svarar för knappt el vilket motsvarar mindre än en procent av den svenska elproduktionen. Vindkraften har dock potential att bidra med betydligt mer till den svenska elförsörjningen. Total installerad effekt är ca 500 MW. Utbyggnadstakten har varit mellan 50 och 60 MW , vilket med dagens storlek på vindkraftverk motsvarar ca 2530 aggregat och en ökning av elproduktion från vindkraft på . För att producera el motsvarande planeringsmålet el från vindkraft krävs omkring 4 000 MW installerad effekt i goda vindlägen vilket med nuvarande teknik motsvarar drygt 1 300 stora (3 MW) vindkraftverk. Genom förslagen i propositionen om ett utvecklat elcertifikatsystem (prop. 2005/06:154) skapas förbättrade långsiktiga ekonomiska villkor för produktion av förnybar el. Bl.a. föreslås att elcertifikatsystemet skall förlängas till 2030 och att ambitionsnivån inom systemet skall ökas till ny förnybar el till 2016. Detta bedöms medföra en omfattande utbyggnad av vindkraft. Vid sidan om de ekonomiska förutsättningarna finns ett antal andra faktorer som påverkar möjligheterna till en storskalig utbyggnad av vindkraft, bl.a. olika motstående intressen. För att den eftersträvade ut- byggnaden skall komma till stånd krävs därför ytterligare åtgärder, inte minst god samordning i myndighetsarbetet och i relation med övriga intressen. Inriktningen på detta arbete framgår av genomförda föränd- ringar i flera myndigheters regleringsbrev. Utbyggnaden av vindkraften innebär, i likhet med annan infrastruktur, överväganden om hur den skall genomföras i befintlig miljö och bebyggelse. Det är angeläget att utbygg- naden av vindkraften baseras på en helhetssyn där hänsyn tas till olika befintliga intressen såväl lokalt som regionalt. 5 Vindbruk för ett hållbart samhälle 5.1En näring i vardande Regeringens bedömning: Utnyttjande av vind för elproduktion bör jämställas med andra näringar som fiske, rennäring samt jord- och skogsbruk vilka också bygger på nyttjande av förnybara naturresurser. Ordet vindbruk bör användas som en sammanfattning av en lokalt förankrad, förnybar och långsiktigt hållbar näring som baseras på produktion av el från vind. En ökad användning av vindkraft bör bidra till ett minskat beroende av icke förnybara energikällor. Bakgrund: De areella näringarna har tillsammans med vattenbruk en mycket lång historia i vårt samhälle och har därmed en stor acceptans. De flesta av oss betraktar det som naturligt att bruka stora delar av vårt landskap för att kunna tillfredsställa de behov vi har som människor och samhällsmedborgare för fritid, arbete och kommunikationer. Nyttjandet av vinden var ett vanligt förekommande inslag i landskapsbilden. fanns det i omkring en halv miljon väderkvarnar. Motsvarande mängd stora moderna vindkraftverk skulle kunna generera el motsvarande årliga behov. Vindkraftens potential är mycket stor. Bruket av vindmöllor eller väderkvarnar har varit en utbredd företeelse där vindförutsättningarna varit goda och behovet av att förädla jordbruks- produkter funnits. I ges flera av de väderkvarnar som finns kvar i landskapet ett samhälleligt skydd genom att de är byggnads- minnesförklarade p.g.a. sitt kulturhistoriska värde. I den av antagna propositionen (prop. 2004/05:62, bet. 2004/05:NU14, rskr. 2004/05:246) Genomförande av EG:s gemensamma direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas m.m. anför regeringen att vindkraften fortfarande svarar för mindre än en procent av den svenska elproduktionen trots dess stora potential. För att möjliggöra en utbyggnad av vindkraft i större om- fattning krävs ytterligare insatser. De administrativa reglerna bör bättre svara mot den tekniska utvecklingen. Regeringen understryker behovet av det omfattande arbete som pågår i syfte att skapa tydliga planmässiga förutsättningar för att nå det uppställda planeringsmålet för vindkraften. Skälen för regeringens bedömning: Vinden har inte i någon större omfattning utnyttjats som resurs i stor skala. Vindkraft kräver därför extra insatser från samhällets sida för att åter kunna spela en viktig roll i samhället. En omställning till ett ekologiskt hållbart energisystem förutsätter en politik som både inrymmer och kräver ett nyttjande av resursen vind. Ekonomiskt sett är vindkraft utifrån dagens förutsättningar en intressant resurs. Kostnaderna för elproduktion från vindkraftverk har sjunkit stadigt vilket skapat förutsättningar för att vinden åter skall betraktas som en värdefull natur- resurs ur ett ekonomiskt perspektiv. Även tekniskt har vindkraften goda Regeringen har påbörjat en genomgång av vad som kan Prop. 2005/06:143 göras för att underlätta för en utbyggnad av vindkraft. ningar har gjorts genom att elcertifikatsystemet har införts och genom statligt stöd till teknikutveckling och marknadsintroduktion. Lagar har också förändrats för att bidra till bättre förutsättningar för vindkraft. Regeringen vill betona att de myndigheter som lyder under regeringen till fullo bör utnyttja de möjligheter som finns i dagens regelverk för att bidra till en expansion av vindkraften. Vinden är förnybar och kan brukas på ett långsiktigt hållbart sätt. I har utbyggnaden legat stabilt på runt 50 MW installerad effekt .