prop · GT03102 · 2006-04-18 00:00:00 — motsvarade , men deras andel av de totala kostnaderna Skr. 2005/06:102 var oförändrad. Utgifterna för tandvårdsförsäkringen ökade med en halv miljard kronor, vilket berodde på ökade utgifter för högkostnadsskyddet för protetik för personer som är eller äldre. Landstingens netto- kostnader har ökat i långsammare takt. Tabell 4.4 Tandvårdens kostnader Miljoner kronor, löpande priser. Patientavgifter som andel av totala kostnader Statsbidrag till landstingen för särskilt tand- Årlig förändring av de totala kostnaderna Källor: , , Kommuner och Landsting och består av vård och omsorg om äldre, stöd och service till personer med funktionshinder samt individ- och familjeomsorg. Kommunernas kostnader för var 2004, vilket är en ökning med () jämfört med . har kostnaderna ökat med i löpande priser. Diagram 5.1 Kommunernas kostnader för socialtjänst Miljarder kronor, löpande priser Kommunernas ansvar för service och omsorg för äldre regleras i social- tjänstlagen (2001:453) medan ansvaret för hälso- och sjukvård regleras i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Enligt socialtjänstlagen skall kommunerna verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med skall vara av god kvalitet och kvaliteten i verksamheten skall systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Kommunen skall planera sina insatser för äldre. kommunen samverka med samt med andra samhällsorgan Syftet med kommunens planering skall vara att tillgodose äldre människors behov av boende, service och vård. tjänstlagen anges vidare socialnämndens ansvar att göra sig väl förtrogen med äldre människors levnadsförhållanden och genom uppsökande verksamhet upplysa om verksamhet. Kommunen bör genom stöd och avlösning underlätta för dem som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller har Kommunen skall verka för att äldre människor får goda bostäder och ge stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service åt dem som behöver sådana insatser. Kommunen skall inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt Äldre, funktionshindrade och långvarigt sjuka personer som önskar flytta till en annan kommun har rätt att ansöka om insatser i inflyttnings- En sådan ansökan skall behandlas som om personen var bosatt i inflyttningskommunen. I socialtjänstlagen finns bestämmelser om vilka egenavgifter som får tas ut för hemtjänst, dagverksamhet, bostad i en särskild boendeform samt hälso- och sjukvård. I den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) fastställde nationella mål. kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt, ha tillgång till god vård och omsorg. De äldres och de anhörigas upplevelser av kvalitet i äldreomsorgen En central fråga när kvaliteten i kommunernas vård och omsorg undersöks är hur de äldre och de anhöriga själva upplever kvaliteten. har låtit sammanställa resultaten från ett antal lokala studier som genomförts . De äldre och deras anhöriga ger generellt positiva omdömen om kommunernas vård och omsorg. De äldre och deras anhöriga rapporterar överlag att de får insatser från de önskar, och att personalen håller tiderna. De ger personalens bemötande och förhållningssätt mycket goda vitsord, trots att de framhåller att de saknar möjligheten att påverka insatserna. De sjukvårdande insatserna får också mycket positiva omdömen, de äldre och deras anhöriga upplever att de vid behov kan få hjälp med läkarkontakter. En återkommande kritik är att det är för många olika personer som ger insatserna. Personkontinuiteten framtonar som ett generellt problem- område i den kommunala äldreomsorgen, där kritiken dessutom före- faller att öka . Ytterligare ett område där kritiken förefaller att öka gäller de äldres möjligheter att påverka hur hjälpen utförs. Brister i samarbetet mellan huvudmännen kvarstår. Länsstyrelsernas tillsyn visar på brister i dokumentationen, informationsöverföringen och kontinuiteten i läkarkontakten. Olika regelverk gäller för dokumentation av hälso- och sjukvård och av socialtjänst, vilket enligt tillsynsmyndig- hetens uppfattning bidrar till att försvåra utvecklingen av en ändamåls- enlig dokumentation inom äldrevården. I omvårdnadsjournalen saknas ofta planering av vården samt uppföljning av de åtgärder man vidtagit. Det görs allt för sällan någon regelbunden översyn av läkemedels- användningen, vilket bl.a. resulterar i att många äldre använder för många läkemedel . finns positiva exempel på pågående förbättringsarbete. Länsstyrelserna rapporterar att det i flera kommuner pågår utvecklings- arbete som gäller individuell planering av genomförandet av beviljade insatser samt dokumentation av genomförandet av insatser. Ett samverkansområde där det pågår en successiv omstrukturering är rehabiliterings- och hjälpmedelsinsatser för äldre. Goda bostäder och stöd i hemmet Det pågår en omfattande omstrukturering av äldreomsorgen som innebär att allt fler får vård och omsorg hemma. Antalet platser i särskilda boenden minskade . I många kommuner går omvandlingen för fort och besluten är inte ordentligt underbyggda, enligt länsstyrelsernas tillsyn 2004. Vissa kommuner bygger inte alls ut de insatser som stödjer kvarboende, utan låter snarare utvecklingen gå i motsatt riktning. Bostadsstandarden i de särskilda boendeformerna har dock förbättrats, rapporterar länsstyrelserna. Vidare rapporterar länsstyrelserna att det sker en förskjutning från omsorg till vård, som bl.a. innebär att man enbart tillgodoser praktiska och medicinska behov, medan psykiska och sociala behov inte beaktas. Det sociala innehållet i omsorgen, och möjligheterna till aktiviteter, blir mycket begränsat. I flera kommuner finns behov av fler bostäder i gruppboendeenheter och speciella dagverksamheter för personer med demens. har genomfört en studie om levnads- förhållanden och livskvalitet hos gruppen äldre med stora hjälpinsatser i hemmet. Överlag var intervjupersonerna nöjda med den hemtjänst som de fick och med personalen. De kände sig trygga med de insatser de fick. Den kritik som de äldre tog upp handlade framför allt om möjligheten att påverka hur vården och omsorgen utformades. De påpekade att de hade små möjligheter att påverka vem som kom, när kom eller vad som skulle göras. En annan källa till kritik var att för många olika personer var inblandade. De som var närstående till vårdtagarna uttryckte sig mer kritiskt om än vad vårdtagarna själva gjorde. Stöd till anhöriga som hjälper och vårdar närstående Enligt uppföljning av hur stödet till anhöriga utvecklas i kommunerna har andelen kommuner som arbetar med att utveckla anhörigstöd sjunkit från 2002 till 2004. Tre stödformer fanns i av landets kommuner 2004. Samtliga är olika former av avlösning: korttidsboende, dagverksamhet och avlösning i hemmet. Dessa blir oftast tillgängliga efter en formell biståndsbedömning. Övriga stödformer som efterfrågades t.ex. anhörig- cirklar, utbildning av anhörigvårdare, enskilda samtal var inte lika vanligt förekommande som avlösningsinsatserna och hade dessutom blivit mindre vanliga jämfört med . Den bredd av stödformer som fanns när den statliga satsningen Anhörig 300 avslutades visar alltså tecken på att minska. undersökning visar också att anhörigstödet varierar mellan olika kommuner. Möjligheten för anhöriga att få del av det stöd de önskar kan alltså vara beroende av i vilken kommun de bor. har beslutat om att förstärka stödet till anhöriga som hjälper och vårdar närstående. Totalt utgår för detta ändamål. Den största delen av dessa medel går till kommunerna för att de skall utveckla varaktiga former av stöd till anhöriga. Sjukfrånvaron och arbetsskadorna ligger på en hög nivå inom äldre- omsorgen jämfört med andra sektorer. visar rapporter att anställda inom äldreomsorgen upplever arbetet som meningsfullt. Den stora frånvaron och den stora andelen timavlönade inom äldreomsorgen inverkar menligt på kvaliteten. Dels begränsas personkontinuiteten, dels får många nyrekryterade bristfälliga arbetsvillkor. Chefer och arbetsledare har en avgörande betydelse för verksamhets- utveckling och för att skapa en god arbetsmiljö. Enligt länsstyrelsernas tillsyn satsar flera kommuner på fler arbetsledare med mindre personal- grupper att leda. Arbetsledarna är en av de yrkesgrupper som har ökat mest . En central kvalitetsfråga är tillgången på yrkeskompetent personal. Kommunerna uppger att rekryteringsläget har förbättrats . Men det är fortfarande svårt att rekrytera utbildad vård- och omsorgspersonal. Av alla månadsavlönade vårdbiträden och under- sköterskor som rekryterades hade någon vård- eller omvårdnadsutbildning. Som ett led i arbetet med att höja kompetensen i äldreomsorgen tillkallade regeringen en kommitté, Kompetensstegen, med uppgift att utveckla principer samt utarbeta strategier för stöd till kommunerna för kvalitetsutveckling inom den kommunala vården och omsorgen om äldre genom kompetensutveckling för personalen. 2007 har avsatt för denna satsning. Som en del i det statliga åtgärdspaketet mot arbetslösheten görs en tvåårig satsning för att höja kompetensen för bl.a. omvårdnadspersonal. Genom denna satsning blir det möjligt för i genomsnitt 5 000 anställda att genomgå en grundläggande eller specialiserad utbildning för sitt yrke, som 5 000 arbetslösa personer i genomsnitt ges anställning som vikarier. Arbetsgivarna ersätts för vikarie- kostnaden och upp till halva utbildningskostnaden. har avsatt för vikarieersättningar och för utbildningsinsatser. Tillgång till god vård och omsorg och länsstyrelserna har , på uppdrag av regeringen, följt upp och redovisat ej verkställda beslut och domar enligt socialtjänstlagen. I redovisningarnas totalsumma ingår alla ej verkställda beslut, oavsett hur som har förflutit sedan beslutet fattades. uppgick antalet ej verkställda beslut om bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen till 3 100, vilket var ca 1 000 fler än året innan. Dessa beslut avser nästan uteslutande bistånd till personer . hade av de enskilda som beviljats bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen och väntar på verkställighet, väntat på att beslutet skulle verkställas. Enligt och länsstyrelserna går det inte att utläsa någon trend vad gäller antalet ej verkställda beslut. De främsta orsakerna till att beslut av kommuner och landsting inte verkställs är bristande resurser samt brister i planering och uppföljning Att ett gynnande beslut inte verkställs kan även bero på att Skr. 2005/06:102 den enskilde tackar nej till det boende som erbjuds. tillsyn av hemsjukvården har visat att det finns brister i läkartillgängligheten. Även tillgången till sjuksköterskor dygnet runt varierar, vilket innebär att hemtjänstpersonalen får ta ett stort ansvar för att bedöma patienternas hälso- och sjukvårdsbehov. Det har också visat sig att läkemedelsbehandlingen av äldre ofta brister, och att man inte gör läkemedelsrevisioner i tillräckligt stor omfattning, vilket äventyrar patientsäkerheten. Omfattning av kommunernas vård och omsorg fick 237 000 personer, , hemtjänst eller bistånd i form av särskilt boende. Det innebär att dessa insatser omfattade av de invånare som är . Tabell 5.2 Antal och andel av befolkningen, som fick insatser från hemtjänst eller i särskilt boende. Det totala antalet personer som får hjälp av något slag har varit nära nog oförändrat . Däremot var det 11 400 fler personer som fick hemtjänst (en ökning med ) och 13 500 personer färre som bodde i särskilt boende (en minskning med ). Med stigande ålder ökar behoven av insatser från äldre- omsorgen. Det innebär att huvuddelen av äldreomsorgens hjälpmottagare återfinns bland personer som är . Drygt 178 000 personer, , fick 2004 hemtjänst eller bistånd i form av särskilt boende. Det motsvarar av denna åldersgrupp. Motsvarande andel 2000 var . Strukturen inom vården och omsorgen om äldre Det totala antalet platser i särskilt boende har minskat , medan det totala antalet personer som får hemtjänst har ökat i ungefär samma omfattning. Utvecklingen i ett lokalt perspektiv är dock mer sammansatt och mångsidig. Tabell 5.3 Antalet kommuner som ökat respektive minskat utbudet av särskilt boende och hemtjänst i relation till befolkningen som är , 2000-2004. *Ökat=Ökad täckningsgrad eller mer 2000-2004 **Minskat=Minskad täckningsgrad eller mer 2000-2004. Av tabell 5.3 framgår att 193 kommuner (av kommunerna) har minskat platsantalet i särskilt boende i relation till befolkningen . Av dessa har 99 kommuner ökat antalet personer som får hemtjänst. Om man läser tabellen på diagonalen finner man att två kommuner har ökat täckningsgraden, att i 33 kommuner är täckningsgraden oförändrad och att 32 kommuner har minskat täckningsgraden i både särskilt boende och i . Tabell 5.4 visar hur insatser i hemmet fördelar sig mellan olika timintervall (insatsnivåer). av hemtjänstmottagarna får mellan 1 och 49 timmars hemhjälp . Tabell 5.4 Andel personer, i ordinärt boende som erhåller hjälp (timmar hjälp ) 2000-2004, procent. Den nationella statistiken om insatser i hemmet bygger på hur många timmar hemtjänst som kommunerna beviljar de äldre. Däremot saknas uppgifter om hur stor del av de beviljade insatserna som den enskilde faktiskt får. har därför gjort en studie av detta. I allt för många kommuner finns det stora skillnader mellan bedömd tid för att utföra beviljade insatser och utförd tid. Detta tyder på att det finns brister i styrning, organisering och uppföljning av kommunernas vård och omsorg om äldre. Det riskerar att leda till kvalitetsbrister och rätts- förluster för brukarna. var ca 239 500 personer anställda inom vården och omsorgen om äldre, i kommuner och privata företag. I begreppet anställda ingår även tjänstlediga, långtidssjukskrivna och timanställda. Det finns uppskattningsvis 100 000 anställda inom landstingen som arbetar med äldre innebär att det totalt är ca 340 000 personer som i sitt arbete ger vård och omsorg till äldre. Vård- och omsorgsarbetet är en kvinnodominerad verksamhet. Över 90 Skr. 2005/av dem som arbetar inom kommunernas vård och omsorg är Medelåldern bland de anställa i kommunernas vård och omsorg om äldre och funktionshindrade är relativt hög. Det kommer att leda till många pensionsavgångar och ett ökat rekryteringsbehov . Kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre har successivt sjunkit . Kostnaderna, uttryckta priser, minskade med . uppgick de till . Äldreomsorgens andel av kommunernas totala kostnader, exklusive affärsverksamhet, har minskat från 2004. Av de totala kostnaderna utgör särskilt boende , medan vård och omsorg i ordinärt boende utgör . De resterande går till öppen verksamhet som inte förutsätter ett biståndsbeslut, t.ex. kaféverksamhet och andra former av träffpunkter. Kostnadsförändringarna inom äldreomsorgen visas i tabell 5.5 som speglar den omstrukturering som pågår i kommunerna, mot att fler får vård i hemmet som antalet platser i särskilt boende minskar. Det innebär att kostnaderna för hemtjänst har ökat medan kostnaderna för särskilt boende har minskat. Kostnaderna för hemtjänst i ordinärt boende, inklusive korttidsboende, hemsjukvård och dag- verksamhet, har ökat med . Kostnaderna för vård och omsorg i särskilt boende har minskat med . Kostnaden per person, medianvärdet, är mer än dubbelt så stor för en person i särskilt boende som för en person med insatser i ordinärt boende. Kostnaden per person i särskilt boende har ökat väsentligt i jämförelse med motsvarande kostnad 2003. Tabell 5.5 Kostnadsutveckling för vård och omsorg till äldre. Miljoner kronor, löpande priser Vård och omsorg i ordinärt boende Vård och omsorg i särskilt boende Landstingens hälso- och sjukvård för personer som är är omfattande. Sammantaget kan kommunernas och landstingens kostnader för vård och omsorg till personer som är beräknas uppgå till , vilket motsvarar av BNP 2004.5 De sammantagna kostnaderna mätt i fasta priser för landstingens 5 Den officiella statistiken innehåller inte någon åldersuppdelning av kostnaderna för landstingens hälso- och sjukvård. En sådan uppdelning finns däremot i läns Beräkningen baseras bl.a. på dessa uppgifter. hälso- och sjukvård för äldre, samt kommunernas vård och omsorg om Skr. 2005/06:102 äldre, har ökat med eller har kostnaderna för landstingens hälso- och sjukvård till äldre stadigt ökat, medan kostnaderna för den kommunala äldreomsorgen har minskat. har man totalt sett satsat mer resurser på äldres vård och omsorg, även om man ser till hur stor andel av BNP som går till detta. Gruppen har dock ökat i snabbare takt än vad resurser har tillförts vården och omsorgen om denna grupp. Variationerna mellan kommunernas kostnad för vård och omsorg om äldre är fortfarande stora. Kostnaden per invånare 2004 var dubbelt så stor i den kommun där äldreomsorgen kostade mest som i den kommun där den kostade minst. Skillnaderna i kostnad per hjälpt person var också mycket stora. Skillnaderna mellan kommunerna beror på flera faktorer, t.ex. strukturella skillnader och att kommunerna bedriver verksamheten på olika ambitions- eller effektivitetsnivå. har fått i uppdrag att i en fördjupad analys belysa vad som kan förklara kostnads- ökningar och kommunala kostnadsskillnader inom äldreomsorgen. 5.2Insatser för personer med funktionshinder De nationella målen för kommunernas socialtjänst, som berör personer med funktionshinder, regleras i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och i socialtjänstlagen (2001:453, SoL). Verksamhet enligt LSS skall främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet för personer med stora och varaktiga funktionshinder. Målet är att enskilda får möjlighet att leva som andra. Enligt SoL skall kommunerna verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och att leva som andra. Kommunala skillnader i verksamhetens omfattning I senaste lägesrapport om tillståndet och utvecklingen för stöd och service till människor med funktionshinder i konstateras att det finns stora variationer mellan kommuner när det gäller omfattningen av stödet och servicen till funktionshindrade. En del av variationerna kan förklaras med skillnader i befolkningens samman- sättning. Kommuner som tidigare haft vårdhem och mentalsjukhus har exempelvis mer omfattande verksamheter för personer med funktions- hinder än andra kommuner. Det förekommer också att vissa kommuner har enskild verksamhet med en specialinriktning och därmed har en nationell eller regional upptagning. Ett exempel på en sådan kommun är som har en stor verksamhet för dövblinda personer vid Mo Gårds resurscenter. konstaterar också att i kommuner där utflyttningen är stor har relativt fler personer med funktionshinder insatser enligt LSS/SoL. Riktlinjer och andra tillämpningsfrågor Några länsstyrelser har i sin tillsyn uppmärksammat att kommunala riktlinjer för insatser enligt LSS förekommer i större utsträckning . Riktlinjerna verkar i vissa fall begränsande på grund av att de innehåller schablonmässiga avgränsningar för exempelvis antalet timmar som man kan beviljas ledsagarservice eller hur ofta stöd av en ledsagare kan beviljas för semesterresor. I en rapport från , Kompetenta föräldrar beroende av stöd, uppmärksammas andra exempel på brister i tillämpningen av lagen som kan påverka rättssäkerheten. En del föräldrar till barn med omfattande funktionshinder upplever ofta en osäkerhet om tillämpningen av lagen följer lagstiftarens intentioner. Föräldrarna ger talrika uttryck för brist på respekt och lyhördhet samt kontroll och ifrågasättande från tjänstemännens sida. De föräldrar som har positiva erfarenheter av samhällsstödet talar om frekventa kontakter mellan tjänstemän och familjen, en gemensam målsättning, en förståelse för varandras situation samt hur man gemensamt verkar för att hantera planering, uppföljning och problemlösning. Ej verkställda beslut och domar Sammanlagt fanns 2 448 ej verkställda beslut enligt LSS , vilket är 150 fler än året innan. Av dessa ärenden berör barn och ungdomar, vilket är en något högre andel än deras andel av samtliga som beviljas insatser (). För av besluten hade den enskilde vid mättillfället väntat mer än på att beslutet skulle verkställas och hade väntat . Antalet avslag trots bedömt behov av insatser enligt LSS var lägre både jämfört med och 2003. Antalet ej verkställda domar har minskat från 173 stycken 2001 till 108, 2004. Enligt och länsstyrelserna går det inte att utläsa någon trend vad gäller antalet ej verkställda beslut. De ej verkställda besluten minskade och ökade . Orsaken till dessa fluktuationer har inte kunnat fastställas. Endast minskningen av antalet ej verkställda domar visar på en trend över åren. Variationen mellan länen är mycket stor även efter det att hänsyn tas till befolkningens storlek. Av de ej verkställda besluten enligt socialtjänst- lagen gällde personer vid det senaste mättillfället. Planering och styrning av stöd till personer med psykiska funktionshinder I och med psykiatrireformen 1995 förtydligades kommunernas ansvar när det gäller att planera och samordna de insatser som personer med funktionshinder behöver samt att utveckla boendeformer och verk- samheter för sysselsättning. Under 20022004 har länsstyrelserna och gjort en gemensam kraftsamling kring tillsynen av kommunernas insatser för personer med psykiska funktionshinder. I slut- rapporten konstaterar tillsynsmyndigheterna bl.a. att psykiatrireformen inte är tillräckligt förankrad i kommunernas ledning. Lokala politiker och chefstjänstemän saknar i många kommuner kunskap om målgruppens behov av insatser. Det har ändå visat sig att så gott som alla kommuner kan erbjuda verksamheter för sysselsättning och anpassade boendelösningar. En utbyggnad av dessa verksamheter pågår dessutom. Men trots ett varierat utbud av boende- och sysselsättnings- insatser får många individer inte det stöd de behöver och har rätt till. Det gäller framför allt på sysselsättningsområdet. Många människor saknar sysselsättning eller får inte tillgång till ett tillräckligt och anpassat stöd. I vissa kommuner saknar enskilda personer med psykiska funktionshinder även tillgång till en bostad med särskild service. För många saknas en individuell planering utifrån helheten av hans eller hennes behov. De brister som kvarstår behöver i första hand åtgärdas genom förbättrad planering och styrning. Förstärkning av samverkan mellan berörda huvudmän och av personalens kompetens framhålls också av tillsyns- myndigheterna, liksom behoven av en fortsatt utbyggnad av verksamheter och insatser med kvalitet för att motsvara målgruppens varierande behov. beslutade att avsätta i syfte att förbättra möjligheterna för personer med psykisk sjukdom och psykiska funktionshinder att få tillgång till såväl nödvändiga vårdplatser som socialt anpassade stödinsatser i form av sysselsättning och särskilda boendeformer. En del av medlen skall även gå till att stimulera verksamhetsutveckling. Personliga ombud ger positiva effekter har följt upp och utvärderat verksamheten med personliga ombud. Verksamheten finansieras med ett riktat statsbidrag om . Några resultat som lyfts fram i rapporten 20002004 är att såväl behovet av slutenvård som av öppenvård har minskat bland personerna som får stöd av ett personligt ombud. Den självskattade livskvaliteten har ökat genom att den psykosociala situationen har förbättrats och den enskildes ställning har stärkts. Sammantaget pekar resultaten således på att tillgången till ett personligt ombud har varit en viktig faktor för att förändra deltagarnas hälsa och sociala situation. har dessutom tillsammans med i län genomfört en utvärdering av de ekonomiska effekterna av de personliga ombudens arbete i två kommuner, och .