prop · GT0385 · 2006-03-09 00:00:00 — Reflektionsperioden ska enligt deklarationen användas till att möjlig- göra en bred debatt i medlemsstaterna, som ska involvera medborgarna, det civila samhället, arbetsmarknadens parter, nationella parlament och politiska partier. Den debatt som redan pågår ska intensifieras och breddas. Som en del i det svenska arbetet , beslutade regeringen om ett nytt uppdrag till den parlamentariska kommitté som under namnet arbetat med att främja den svenska EU-debatten. I och med det nya uppdraget läggs större fokus på de sakpolitiska frågor som förhandlas och beslutas om inom ramen för EU-samarbetet. Ett mål med kommitténs nya uppdrag är att debatten om vad vill i EU och hur vi vill att det framtida EU ska se ut, intensifieras och breddas till alla delar av samhället. För att bidra till en fördjupad EU-debatt blir en del av kommitténs uppdrag att undersöka möjligheterna att initiera ett debattforum, med deltagande från såväl allmänhet som grupper och organisationer som berörs av de beslut som fattas inom EU. Inför sammanställdes en läges- rapport om reflektionsperioden och EU-debatten. Rapporten hade formen av koncisa redogörelser från samtliga medlemsstater. Det österrikiska ordförandeskapet kommer inför att fortsätta arbetet med uppföljning av reflektionsperioden. Vid gjordes ett försök att nå en överens- kommelse om EU:s långtidsbudget för perioden 20072013. Den totala utgiftsnivån som föreslogs var av EU:s BNI eller (ca ) för sjuårsperioden (2007 2013). Fördelningen mellan utgiftskategorierna skiljde sig något åt jämfört med kommissionens förslag. Framför allt gjordes neddragningar på tillväxt och sysselsättning, rättsliga och inrikesfrågor samt yttre förbindelser. I förslaget ingick också viss kompensation till , och för den höga EU-avgift dessa länder betalar. Dessutom föreslogs förändringar i den särskilda rabatt som har på sin EU-avgift. Det visade sig dock omöjligt att nå en överenskommelse. , , , och accepterade av olika skäl inte ordförandeskapets kompromissförslag. hade tre huvudsakliga invändningar mot det kompromiss- förslag som presenterades vid . Det var för dyrt, inte tillräckligt framåtsyftande och tog inte i tillräcklig omfattning hän- syn till det svenska nettoproblemet (dvs. risken för en ökande negativ balans mellan vad vi betalar och vad vi får tillbaka från EU-budgeten). När tog över ordförandeklubban inleddes en serie bilaterala konsultationer med samtliga medlemsstater. Dessa pågick juliseptember. fördes diskussioner i allmänna rådet. presenterade det brittiska ordförande- skapet ett nytt förslag. Detta förslag diskuterades sedan vid en minister- konklav . Inför () presenterades ett reviderat förslag . Vid gjordes ytterligare justeringar i förslaget vilket betydde att en överenskommelse kunde nås. Den totala utgiftsnivån som föreslogs var av EU:s BNI eller (ca ) för sjuårsperioden (20072013). Fördelningen mellan utgiftskategorierna var i stort sett identisk jämfört med vad som tidigare föreslagits. På inkomstsidan fanns kompensation till , , och för den höga EU-avgift dessa länder betalar. Dessutom gjordes förändringar i den särskilda rabatt som har på sin EU-avgift, så att den minskar med över sjuårsperioden jämfört med om regelverket varit oförändrat. Jämfört med kompromissförslaget från det luxemburgska ordförande- Skr. 2005/06:85 skapet innebar det brittiska förslaget en klar förbättring på alla de tre punkter som ledde till att röstade nej . Utgiftsnivån är lägre och kommer att nå regeringens mål om högst av EU:s BNI. Utgiftsstrukturen är beloppsmässigt i stort sett densamma som i juni- förslaget, men andra förändringar har skett. Det tydliggörs att forskningsutgifterna ska öka . fanns ingen sådan markering. Vidare öronmärks stora delar av utgifterna inom sammanhållningspolitiken till Lissabonrelaterade åtgärder. Även detta är nytt. En översynsklausul förs också in som innebär att kommissionen 2008/2009 ska lämna en rapport med förslag på hur EU:s budget kan moderniseras. Sammantaget ger detta en viss förbättrad utgiftsstruktur på kort sikt med möjlighet till stora förändringar . Även nettoposition, dvs. avgiften minus återflöde, förbättras jämfört med juniförslaget. får en rabatt på sin BNI-avgift på och en lägre momsbaserad avgift. Dessutom får ett ökat återflöde från landsbygdsutvecklingsfonden. Sammantaget ger detta en förbättrad nettoposition i procent av BNI. kommer överenskommelsen att formaliseras i ett interinstitutionellt avtal mellan rådet, och kommissionen. När det gäller budgetens intäktssida kommer överenskommelsen att läggas fast i ett nytt så kallat egna medelsbeslut dvs. principer för hur medlemsstaternas avgifter ska betalas. Dessutom ska ett antal förordningar beslutas för att ge rättslig grund till de utgifter som läggs fast i långtidsbudgeten. Vid i enades stats- och regerings- cheferna om en gemensam strategi för att öka tillväxten och syssel- sättningen, driva på ekonomiska reformer samt stärka den sociala sammanhållningen i unionen. Vid mötet satte man ett strategiskt mål för unionen, att bli världens mest konkurrenskraftiga region för hållbar ekonomiska tillväxt, fler och bättre jobb samt social sammanhållning . Året därpå, under det svenska ordförandeskapet, lades en miljödimension till de ekonomiska och sociala dimensionerna för att säkerställa hållbar tillväxt i . Sedan toppmötet i har ett stort antal beslut och reformer antagits och viktiga framsteg har gjorts, inte minst för att förverkliga den inre marknaden. Trots det har genomförandet av reform- arbetet gått allt för långsamt i medlemsstaterna och halvvägs mot Lissabonstrategins måldatum framstod målen än mer avlägsna. Det var bakgrunden till Europeiska rådets beslut att genomföra en halvtidsöversyn av strategin vid vårtoppmötet i syfte att öka det politiska åtagandet från medlemsstaterna och stärka genomförandet av strategin på nationell nivå. var en stark förespråkare för genom- Skr. 2005/06:85 förandet av halvtidsöversynen för att säkerställa strategins fortsatta giltighet som ett gemensamt instrument för ökad hållbar tillväxt och sysselsättning. presenterade kommissionen sin årliga vårrapport inför halvtidsöversynen och vårtoppmötet. Rapporten handlade allra mest om att snabbt skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt och syssel- sättning. Ekonomiska reformer och reformer på arbetsmarknaden gavs därför högsta prioritet. Insatser inom miljöområdet och viss del inom sociala området tonades ner. Rapporten pekade ut tre prioriterade områden i ett åtgärdsprogram för Lissabonstrategin; Göra till ett mer attraktivt område för investeringar och arbete; Kunskap och innovationer för tillväxt samt Skapa jobb. Vårrapporten gav upphov till en intensiv debatt i och mellan medlems- staterna och i europeisk media om Lissabonstrategin framtida inriktning. drev inför toppmötet vikten av en fortsatt bred integrerad ansats i Lissabonstrategin där en aktiv välfärdspolitik och progressiv miljöpolitik, parallellt med ekonomiska reformer, bidrar till högre tillväxt och sysselsättning. Europeiska rådets möte kan beskrivas som en nystart för Lissabonstrategin. Ett viktigt framsteg för var att toppmötet bekräftade strategins tredimensionella ansats. För att öka det politiska åtagandet från medlemsstaterna och stärka genomförandet av strategin på nationell nivå beslutade stats- och regeringscheferna att samlade riktlinjer för unionen och medlems- staternas genomförande av Lissabonstrategin skulle upprättas. Rikt- linjerna omfattar de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningsriktlinjerna. Vidare uppmanades medlemsstaterna att lägga fram nationella handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning. Ett viktigt syfte var att i högre grad involvera de nationella parlamenten och andra nationella aktörer i arbetet med genomförandet av Lissabon- strategin. Samlade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning presenterade kommissionen sitt förslag till samlade riktlinjer för perioden 20052008 (se faktapromemoria 2004/05:FPM66). Förslaget till riktlinjer fokuserade på tillväxt och sysselsättning inom ramen för målsättningarna för hållbar utveckling. De fokuserar på reformer för ökad tillväxtpotential och fler och bättre jobb inom unionen med bibehållen sund makroekonomisk politik. Förslaget till integrerade riktlinjer behandlades i rådet (bl.a. i Ekofin- rådet, rådet för sysselsättning och social frågor, konkurrenskraftsrådet, miljörådet och utbildningsrådet) och kunde vid toppmötet ställa sig bakom ordförandeskapets reviderade Skr. 2005/06:85 förslag. I förhandlingarna välkomnade kommissionens förslag men betonade vikten av att, i enlighet med slutsatserna från vårtopp- mötet, samtliga tre dimensioner (ekonomiska, sociala och miljö) fortsatt ska ingå som tre inbördes beroende och ömsesidigt förstärkande delar av Lissabonstrategin. framhöll betydelsen av ett integrerat jämställdhetsperspektiv i riktlinjepaketet samt verkade för att riktlinjerna betonade ökad frihandel och konkurrens för att främja förutsättningarna för hållbar tillväxt och sysselsättning. verkade också för att vikten av ett ökat arbetskraftsutbud uppmärksammades i riktlinjerna. fick gott gehör för dessa ståndpunkter i de slutliga integrerade riktlinjerna. handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning nationella handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning (skr. 2005/06:33) lades fram och presenterades för kommissionen. Programmet anger regeringens prioriteringar för , och presenterar de politiska initiativ som regeringen har påbörjat eller planerar för perioden. Alla politiska åtgärder som redovisas i handlingsprogrammet har lagts fram eller kommer att läggas fram för i en budgetproposition eller i andra riksdagspropositioner. 7 Ett område för frihet, säkerhet och rättvisa antog det nya femåriga arbets- programmet för genomförande av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa det så kallade Haagprogrammet (se närmare avsnitt 7 i om EU 2004). Rådet uppmanade kommissionen att presentera en detaljerad handlingsplan för programmets konkreta genomförande. En sådan handlingsplan antogs av rådet för rättsliga och inrikes frågor och noterades av . Handlingsplanen anknyter mycket nära till programmets struktur och innehåller cirka 280 konkreta åtgärder. Handlingsplanen täcker in grundläggande rättigheter, asyl- och migrationsfrågor, straff- rättsliga och civilrättsliga frågor samt polissamarbete. Allt är dock inte lagstiftningsåtgärder. Här ryms också sådant som utvärderingar, rapporter, grönböcker och liknande. Haagprogrammets handlingsplan måste läsas tillsammans med andra handlingsplaner särskilt på narkotika- och terrorismbekämpnings- området. Vid Europeiska rådets möte antogs även en strategi för de yttre förbindelserna på området frihet, säkerhet och rättvisa. Kampen mot terrorism, organiserad brottslighet, illegal invandring och förbättrad migrationshantering prioriteras i strategin. I huvudsak är det fråga om att använda befintliga instrument men att göra det på ett mer pro-aktivt och pelaröverskridande sätt med bättre samstämmighet och samordning mellan olika politikområden. antog en övergripande strategi för migration med inriktning främst på och . Vad gäller svenska initiativ kan konstateras att en politisk överens- Skr. 2005/06:85 kommelse uppnåddes om rambeslutet om informationsutbyte mellan brottsbekämpande myndigheter vid rådet för rättsliga- och inrikes frågor Rådet nådde även en politisk överenskommelse om direktivet om lagring av trafikuppgifter (där var medförslags- ställare) som accepterades av . Ett fortsatt intensivt arbete kan förutses med frågor över hela det rättsliga och inrikes området. Det handlar bl.a. om åtgärder för att genomföra principen om tillgänglighet vid informationsutbyte, där ett förslag till rambeslut om dataskydd i tredje pelaren kommer att stå i centrum. Vidare fortsätter genomförandet av principen om ömsesidigt erkännande av domar och beslut. Där ingår fortsatta förhandlingar om ett förslag om förenklat överförande av fängelsedömda inom EU. är en av tre förslagsställare till denna förenkling (se faktapromemoria 2004/05:FPM58). På asyl- och migrationsområdet inleddes arbetet med pilotprojekt för regionala skyddsprogram och diskussionerna om sambandet mellan migration och utveckling fördjupades. Ett fortsatt arbete med detta liksom med bl.a. viseringspolitiken och utvecklandet av databasen förutses. DEL 2 EU:S FÖRBINDELSER MED 8 Utrikes- och säkerhetspolitik Samarbetet inom EU:s andra pelare benämns den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP). Målen med GUSP är bl.a. att skydda unionens gemensamma värden och intressen, stärka unionens säkerhet och främja internationellt samarbete. Medlemsstaterna ska stödja unionens utrikes- och säkerhetspolitik i en anda av lojalitet och ömsesidig solidaritet. Samarbetet är mellanstatligt till sin karaktär och beslut fattas i huvudsak med enhällighet. 8.1Förenta nationerna omfattande EU-samarbete Det reformarbete som präglade FN har ytterligare intensifierats, med sikte på som ägde rum i under ledning av svenske statsministern och president. EU har spelat en central roll och har varit mycket engagerat både i arbetet inför toppmötet och i den uppföljning av toppmötets beslut som pågår. Särskild prioritet har fästs vid skapandet av en fredsbyggande kommission och ett råd för mänskliga rättigheter, samt för att reformera och stärka och den ekonomiska och sociala kommittén. Andra angelägna frågor inbegriper ökade ansträngningar för att uppnå millennieutvecklingsmålen och för att enas om en heltäckande konvention mot internationell terrorism som inkluderar en definition av terroristhandlingar. Inom utvecklingsområdet har även centrala frågor som rör miljö, handel, migration och jämställdhet berörts. Även om enighet råder om vikten av att stärka och reformera säkerhetsrådet, har EU:s medlemsstater skilda synpunkter på hur detta bör ske. har varit föremål för diskussioner vid Europeiska rådets samtliga möten . har vid ett antal tillfällen antagit slutsatser som har spelat en viktig och positiv roll för högnivåmötets resultat och som väglett EU:s agerande. Slutsatserna har dels identifierat prioriterade sakfrågor, dels betonat vikten av en nära och kontinuerlig dialog med andra viktiga länder och grupper. För att skapa samsyn kring vikten och brådskan av att nå framsteg har FN-reform- arbetet varit en viktig fråga i EU:s politiska dialog. Ett nära och intensivt EU-samråd i framför allt , har möjliggjort för EU och medlemsstaterna att påverka och påskynda beslut. De reformer FN fattat beslut om kommer att prägla EU:s arbete i FN . innehar ordförandeskapet för den 60:e generalförsamlingen och har därmed en central roll i uppföljningen av toppmötesbesluten. EU kommer även fortsättningsvis att vara en viktig samtalspartner och förslagsställare som verkar för ett starkare FN på alla nivåer. Den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken Flera nya krishanteringsinsatser inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) har påbörjats . Arbetet med att förbättra unionens förmåga att bedriva såväl militär som civil krishantering har fortsatt. Den militära ESFP-insatsen har fortsatt att tillhandahålla säkerhet i Bosnien och . Styrkan består av ca 6 400 personer, varav ett svenskt bidrag om ca 70 personer med omfattande lednings- ansvar för logistik i norra område samt samverkans- och observationspersonal, stabsofficerare och militärpoliser. Efter en översyn beslutade ministerrådet att insatsen ska fortsätta i ungefär samma omfattning 2006. EU:s första krishanteringsinsats, polisinsatsen i Bosnien och (EUPM) uppfyllde per utgången av 2005 sitt ursprungliga mandat att stödja uppbyggnaden av ett uthålligt polis- väsende. På inbjudan av regeringen och efter en utvärdering av insatsens resultat beslutade ministerrådet att polisinsatsen i Bosnien och ska förlängas . En nedskärning från 500 till 170 poliser kommer att ske och mandatet inriktas på kampen mot den organiserade brottsligheten och genomförandet av landets polis- reform. har haft 14 personer i insatsen . EU:s särskilda representant som också är Hög representant, svarar för samordningen mellan EU:s olika instrument i landet. EU:s polisinsats i (Proxima) har rådgett och observerat den makedonska polisen. har bidragit med tio poliser till Proxima. Insatsen avslutades i enlighet med mandatet. EU:s stöd till på detta område kommer att genomföras av gemenskapens biståndsprogram. För att överbrygga verksamheten från Proxima till EG:s projekt kommer en mindre EU-grupp för rådgivning i polisfrågor att verka . avvecklades EU:s insats till stöd för rättssektorn i (). Den hade då bistått de georgiska myndigheterna med att utarbeta en reformstrategi. har till insatsen bidragit med en åklagare. Viss personal har överförts från insatsen till kontoret för EU:s särskilde representant () för för att på så sätt ge fortsatt stöd till rättsväsendet. Inom har det också skapats en grupp för gränsfrågor. Som ett resultat av en förfrågan från den georgiska regeringen efter att stängt sin gränsobservatörsinsats tidigt 2005 beslutade EU att genom en sådan grupp stödja reformen av den georgiska gränsmyndigheten, rådge de lokala gränsvakterna och följa situationen vid gräns. Av gränsstödsgruppens nio experter är en svensk. Efter en begäran från och beslutade EU att sätta upp en gränsstödinsats mellan de två länderna (EUBAM /). EU-insatsen består av en EG-ledd fältmission och en förstärkning av kontoret för EU:s särskilde representant för . I har EU utökat sin verksamhet på det säkerhetspolitiska området. EU:s polisinsats (EUPOL ) startade och har till uppgift att stödja den nationella integrerade polis- enheten (IPU). bidrog med en expert till den ca 25 personer starka insatsen. EUPOL fortsätter , bl.a. för Skr. 2005/06:85 att stödja IPU-styrkan i dess uppgifter i de förutsedda nationella valen i påbörjades ytterligare en ESFP-insats i landet, för säkerhetssektorreform (EUSEC DR ). Detta är EU:s första insats av detta slag. Gruppen har till uppgift att ge råd till den kongolesiska regeringen och försvarsmakten avseende arméns reform, organisation och verksamhet. Som ett särskilt projekt knutet till detta har EU beslutat att bistå med rådgivning och utrustning för ett nytt löneadministrativt system för armén. har EU:s och EU-ländernas stöd till Afrikanska Unionens fredsbevarande operation i i () ökat och tagit formen av en gemensam militär och civil insats. Stödet ges i nära samarbete med Nato och FN. EU bistår med utbildning, rådgivning, kapacitetsbyggnad och utrustning för militära styrka och poliskontingent. På den militära sidan bidrar EU också med egna observatörer samt transport av trupp och polis. Vid utgången av 2005 bidrog med sex poliser och fyra militärer. Stödet till Afrikanska unionen utgör en del av genomförandet av en handlingsplan för ESFP-stöd till fred och säkerhet i inleddes EU:s insats för stöd till polis- och rättsväsende. Insatsen går ut på att EU:s medlemsstater ger kurser till sammanlagt ca 700 seniora befattningshavare i poliskår och rättsväsende. Kurserna ges i EU-länderna och ett litet sambandskontor i har hand om kontakterna med de irakiska myndigheterna. Insatsen är ett viktigt EU- bidrag för stabilitet och säkerhet i . bidrog med instruktörer till kurser som hölls i . har EU även fattat beslut om två krishanteringsinsatser på de palestinska områdena. En polisinsats (EUPOL COPPS) kommer att inledas med mandat att stödja den palestinska polis- myndigheten i dess reguljära verksamhet, framför allt i genomförandet av en reformplan och genom att koordinera bilateralt bistånd. Insatsen bygger på den rådgivande EU-grupp som redan verkat och där en svensk ingått. påbörjades EU:s gränsstöd- insats på gränsen mellan och (EUBAM Rafah). EU beslutade att erbjuda sig som tredje part till den överenskommelse om gränspassage som och den palestinska myndigheten ingått. På detta sätt medgavs att gränspassagen öppnades och att EU konkret kunde bidra till en positiv utveckling i och till bättre förutsättningar för en åter- upptagen fredsprocess. bidrar med personal samt omfattande stöd för insatsens logistik. Efter medling av förra president, , under- tecknade den indonesiska regeringen och GAM-rörelsen en fredsöverenskommelse gällande konflikten i provinsen . EU uppdrogs att övervaka hur överenskommelsen genomförs och man påbörjade därför en civilobservatörsinsats, Monitoring Mission. Insatsen sker tillsammans med fem sydöstasiatiska länder. beslutade att bidra med merparten av insatsens logistik och regeringen gav detta uppdrag till . bidrar vidare med 25 observatörer och logistikexperter av insatsens totalt 240 personer. EU har bedrivit ett omfattande arbete med att förbättra sina militära förmågor inom ramen för kapacitetsmålet . behovskatalog har slutförts. Behovskatalogen specificerar vilka Skr. 2005/06:85 förmågor som behövs för att EU ska kunna genomföra de typer av krishanteringsinsatser som anges i fördraget och i . Större tonvikt än har lagts vid förbandens kvalité, förmåga att sätta in förband på kort varsel, uthållighet och interoperabilitet. I nästa steg ska medlemsstaterna anmäla sådana militära förmågor som möter kraven i resurskatalogen. Arbetet med EU:s militära snabbinsatsstyrkor har fortsatt . Riktlinjer för styrkornas standard, logistik och strategiska transporter samt för rådets procedurer för snabbt beslutsfattande har utarbetats. har tillsammans med , och bekräftat sitt tidigare åtagande att den gemensamma nordiska styrkan står i beredskap, med en spanskledd styrka, . Arbetet för att uppnå det civila kapacitetsmålet har omfattat att ta fram scenarier och att definiera krav på de nödvändiga civila förmågorna för EU:s krishantering. Medlemsstaterna har förnyat sina åtaganden i en ministerkonferens och där anmält nya typer av expertkategorier till EU:s förfogande, bl.a. inom gränsbevakning, organiserad brottslighet, människohandel och mänskliga rättigheter. godkände rådet ett koncept för civila snabbinsatsgrupper, vilket grundar sig på ett svenskt initiativ . Målsättningen är att EU vid slutet av 2006 ska kunna tillhandahålla upp till 100 civila experter på endast fem tio dagars varsel. har inom ESFP framgångsrikt drivit frågan om säkerhetsrådets resolution om kvinnor, fred och säkerhet. En handlingsplan för att genomföra resolutionens principer i alla EU-insatser har antagits. Handlingsplanen är också ett bidrag till EU:s jämställdhetsarbete. En uppförandekod för personal i EU:s krishanteringsinsatser har också utarbetats. Samarbetet inom utbildning för krishanteringsuppdrag har stärkts. En europeisk säkerhets- och försvarshögskola har bildats genom beslut av ministerrådet. Den utgörs av ett nätverk av nationella institut i medlemsstaterna och EU:s institutioner. Högskolan har 2005 redan gett sina första kurser. kommer genom Försvarshögskolan och tillsammans med att stå för en kurs . Utbildning för civila insatser har, med finansiellt stöd från EG, fortsatt genom ett samarbete mellan en rad institut inom EU. har varit sammanhållande för detta samarbete. De brittiska, österrikiska och finska ordförandeskapen har gemensamt gjort frågan om civil-militär samverkan till en prioriterad uppgift. har ett koncept för planering av krishanteringsinsatser utarbetats. Det ger riktlinjer för hur EU redan på analys- och planeringsstadiet ska utforma de civila och militära instrument som man avser sätta in för konflikthantering och deras relation till varandra. EU har utarbetat riktlinjer för stöd inom ramen för ESFP för säkerhets- sektorreform. Tack vare sin bredd av olika instrument är EU väl lämpat att genomföra aktiviteter för att stödja reformering av säkerhetssektorn. Programmet för förebyggande av väpnade konflikter, som antogs under det svenska ordförandeskapet, har fortsatt att följas upp. I rådets geografiska arbetsgrupper har det bedrivits ett särskilt arbete med att identifiera konflikter på ett tidigt stadium och att vidta relevanta EU har förstärkt sin dialog med viktiga partner, .