prop · GT03166 · 2006-03-20 00:00:00 — Regeringen anser därför att en bestämmelse om sådan informationsskyldighet bör införas i lagen om kriminalvård i anstalt, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård och i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård. Informationen bör kunna lämnas i standardiserad form, vare sig den lämnas muntligt eller skriftligt. När det gäller lagen om rättspsykiatrisk vård bör den aktuella bestämmelsen kompletteras så att det framgår att underrättelsen skall utformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Komplettering i lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård Bestämmelsen om information till målsäganden i lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård innehåller inte någon rätt för målsäganden till information vid den dömdes frigivning, till skillnad från vad som gäller enligt lagen om kriminalvård i anstalt. Även lagen om rättspsykiatrisk vård innehåller en bestämmelse om information till målsäganden som motsvarar frigivningen, dvs. när vården skall upphöra. Det torde inte finnas något skäl att brottsoffret skall få sämre information om gärningsmannen blir dömd till sluten ungdomsvård än om han eller hon döms till fängelse eller rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning. Enligt regeringens mening bör lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård därför kompletteras med en bestämmelse om att målsäganden skall erbjudas information om när den dömde friges. Informationen skall lämnas i lämplig tid före frigivningen. I propositionen föreslås ändringar i brottsskadelagen (1978:413) som innebär att en särskild rätt till ersättning från staten skall införas för barn som bevittnar ett brott som är ägnat att skada tryggheten och tilliten hos barnet i dess förhållande till en närstående person. Denna reform kommer att ge upphov till ökade kostnader, dels i form av ersättning till barn som enligt den föreslagna regleringen är berättigade till sådan, dels för behandling av de ytterligare ansökningar om ersättning som ändringarna kan förväntas ge upphov till. En uppskattning av kostnadernas omfattning är förenad med mycket stor osäkerhet. Enligt en grov skattning som gjorts kan antalet barn som beviljas ersättning med tillämpning av de nya reglerna antas uppgå till 100 . Med ett genomsnittligt ersättningsbelopp om skulle det medföra en årlig kostnadsökning med avseende utbetalda ersättningar. Denna kostnad skall finansieras inom befintligt anslag för brottsskadeersättningen. handlägger cirka 10 000 brottsskadeärenden . 100 nya ärenden skulle således innebära en ökad ärendevolym med cirka en procent. uppgick kostnader för brottsskadeverksamheten till . En ökad ärendevolym på en procent beräknas därmed generera en kostnadsökning på . Finansieringen av dessa kostnadsökningar skall hanteras inom myndighetens befintliga anslag. I budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget för förvaltningsutgifter skulle tillföras och aviserade resursförstärkningar på . I nämnda proposition föreslog regeringen även att anslaget för ersättning enligt brottsskadelagen (1978:413) skulle tillföras och aviserade resursförstärkningar på . I propositionen föreslås även en ändring i socialtjänstlagen (2001:453) som innebär ett förtydligande av ansvar för barn som bevittnar våld av eller mot närstående vuxna. Detta förslag torde inte medföra någon kostnadsökning. Vidare föreslås att en bestämmelse skall införas i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård och i lagen (1998:603) om sluten ungdomsvård som innebär att målsäganden i vissa situationer särskilt skall informeras om de regler som gäller för meddelande av besöksförbud. Förslagen medför inte några ökade kostnader för myndigheterna. 9 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Lagändringarna föreslås träda i kraft , med undantag för ändringarna i lagen om kriminalvård i anstalt som föreslås träda i kraft . Ändringarna i lagen om kriminalvård i anstalt, lagen om rättspsykiatrisk vård och lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård är handlingsregler som endast riktar sig till myndigheterna. Från datum Prop. 2005/06:166 för ikraftträdande skall dessa lämna den aktuella informationen till målsäganden oavsett brottet begicks, gärningsmannen blev dömd, eller målsäganden anmälde att hon eller han vill ha information. Några övergångsbestämmelser krävs inte. Även ändringen i socialtjänstlagen är en handlingsregel som riktar sig till kommunen. Inte heller i detta fall krävs några övergångsbestäm- melser. När det gäller ändringarna i brottsskadelagen bör de nya föreskrifterna efter ikraftträdandet tillämpas fullt ut av Brottsoffer- myndigheten. De nya föreskrifterna bör således tillämpas även om den händelse som ansökan grundas på ägt rum före ikraftträdandet. Att de nya föreskrifterna skall tillämpas på detta sätt följer, i och för sig, även utan övergångsreglering av grundläggande förvaltningsrättsliga principer. I förtydligande syfte kan det dock finnas anledning att införa en regel med denna innebörd. I 14 § finns regler om när en ansökan om brottsskadeersättning senast skall göras för att den skall tas upp till prövning. Den regeln kommer att utgöra den yttersta gränsen för hur gamla händelser som kan läggas till grund för en ansökan om ersättning enligt de nya föreskrifterna. 10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:000) om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt Till paragrafen har ett nytt tredje stycke fogats. Av detta framgår att den underrättelse som lämnas till målsäganden om frigivning skall lämnas i lämplig tid före frigivningen och i andra fall . Vidare framgår att underrättelsen skall utformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Dessa bestämmelser var tidigare placerade i det andra stycket. Dessutom har ett tillägg gjorts som innebär att underrättelsen skall innehålla information om de regler som gäller för meddelande av besöksförbud enligt lagen (1988:688) om besöksförbud. Det är samma slags information som i vissa fall skall lämnas till målsäganden under förundersökningen, se 13 a § förundersökningskungörelsen (1947:948). Vidare har vissa redaktionella och språkliga ändringar genomförts. Skälen för förslaget har närmare utvecklats i avsnitt 7.3. Som framgår av detta avsnitt bör informationen kunna lämnas i standardiserad form, antingen den lämnas muntligt eller skriftligt. 10.2Förslaget till lag om ändring i brottsskadelagen (1978:413) Paragrafen innehåller de grundläggande förutsättningarna för att lagen skall vara tillämplig. I det andra stycket har införts en ny mening som innebär att lagen skall tillämpas även när ett barn med hemvist i utomlands har bevittnat ett brott som varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos barnet i dess förhållande till en närstående person. Härigenom kommer möjligheten till denna form av ersättning att omfatta även händelser under exempelvis semesterresor. Genom paragrafen, som är ny, har införts en särskild rätt till brottsskadeersättning för barn som bevittnar ett brott som är ägnat att skada barnets trygghet och tillit i förhållande till en närstående person. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. Berättigade till ersättning enligt bestämmelsen är barn, varmed i detta sammanhang förstås personer . Avgörande för rätten till ersättning är barnets ålder när brottet begicks. Barnet har rätt till ersättning om det har bevittnat brottet. Därmed avses huvudsakligen att barnet sett eller hört den brottsliga gärningen begås. Att brottet skall ha varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos barnet i dess förhållande till en närstående person skall i princip tilläggas samma innebörd vid tillämpning av denna bestämmelse som vid tillämpning av 29 kap. 2 § . Det är dock inte någon förutsättning för att barnet skall vara berättigat till ersättning att straffskärpningsregeln tillämpats av domstol. Det ankommer på att pröva om brottet är av sådant slag att det uppfyller kriterierna. Om ett barn som bevittnat ett brott drabbats av en personskada av psykisk art, kan barnet ha rätt till brottsskadeersättning för personskadan. Ersättning enligt den bestämmelse som föreslås skall då utgå vid sidan av den ersättningen. Har emellertid barnet själv varit utsatt för brottet på ett sådant sätt att brottet kan anses ha varit riktat mot honom eller henne, kan barnet knappast sägas ha bevittnat brottet. Barnet har i en sådan situation rätt till ersättning för kränkning. Ersättning enligt denna bestämmelse kommer alltså normalt inte utgå vid sidan av kränkningsersättning. Paragrafen innehåller regler för hur brottsskadeersättning bestäms. I det nya fjärde stycket regleras hur sådan brottsskadeersättningen skall bestämmas som tillkommer ett barn som bevittnat ett brott som varit ägnat att skada barnets trygghet och tillit i förhållande till en närstående person. Bestämmelsen har utformats i huvudsak i enlighet med Avsikten är att ersättningen skall bestämmas utifrån en objektiv bedömning av hur grovt det brott som barnet bevittnat är. Vid bedömningen av hur grovt brottet är bör framför allt beaktas den skada, kränkning och fara som det gett upphov till. Ledning kan hämtas ur en bedömning av brottets straffvärde enligt 29 kap. 1 § . bedömning av vilken effekt bevittnandet faktiskt haft för det enskilda Prop. 2005/06:166 barnet skall alltså inte behöva göras. barnets person skall inte heller påverka ersättningen. Avgörande för om barnet alls har rätt till ersättning är om det bevittnade brottet är av sådant slag att det kan anses ägnat att skada hans eller hennes trygghet och tillit. Schablonbelopp för ersättningen bör i stor utsträckning kunna tillämpas. För ett barn som vid ett enstaka eller ett fåtal tillfällen bevittnat brottslighet med ett straffvärde som inte överstiger några månaders fängelse bör ersättningen ligga i nivå med den lägsta ersättning för kränkning som enligt praxis utgår. Enligt övergångsbestämmelsen skall de nya föreskrifterna i brotts- skadelagen tillämpas även på ansökningar som grundar sig på händelser som ägt rum före ikraftträdandet. I 14 § finns regler om när en ansökan om brottsskadeersättning senast skall göras för att den skall tas upp till prövning. Om åtal väckts skall ansökan göras från det att dom eller slutligt beslut har vunnit laga kraft. I övriga fall räknas tvåårsfristen från det att beslut fattats om nedläggning av förundersökning eller från tidpunkten för brottet. Om det finns synnerliga skäl kan dock pröva en ansökan även om den kommit in . Reglerna om senaste tidpunkt för ansökan, inklusive möjligheten att i undantagsfall pröva en för sent ingiven ansökan, kommer att utgöra den yttersta gränsen för hur gamla händelser som kan läggas till grund för en ansökan om ersättning enligt de nya föreskrifterna. 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård I bestämmelsen har ett tillägg gjorts i tredje stycket som innebär att underrättelsen till målsäganden skall utformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Detta tillägg har sin förebild i 35 § lagen om kriminalvård i anstalt och i 21 § lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård, vilka innehåller en liknande informationsskyldighet till målsäganden. Dessutom har ett tillägg gjorts som motsvarar tillägget i tredje stycket i 35 § lagen om kriminalvård i anstalt. I denna del hänvisas till den författningskommentaren. 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård I paragrafen har vissa redaktionella ändringar gjorts i första stycket. Vidare har i första stycket lagts till en bestämmelse om att målsäganden skall tillfrågas om han eller hon vill bli underrättad om när den dömde Denna underrättelse skall, som framgår av tredje stycket, lämnas i Prop. 2005/06:166 lämplig tid före frigivningen. Motsvarande bestämmelser finns i 35 § lagen om kriminalvård i anstalt. Skälen för tillägget har behandlats i avsnitt 7.3. Dessutom har ett materiellt tillägg gjorts i tredje stycket som motsvarar tillägget i tredje stycket 35 § lagen om kriminalvård i anstalt. I denna del hänvisas till den författningskommentaren. 10.5Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 5 kap. 11 § Paragrafen klargör att socialnämnden har ett ansvar för att stödja och hjälpa dem som har utsatts för brott och deras anhöriga samt att det bör bedrivas ett aktivt arbete i detta hänseende. Det anges även att socialnämnden särskilt bör beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. I paragrafen har ett tillägg gjorts som innebär att det uttryckligen slås fast att socialnämnden också bör beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott och kan vara i behov av stöd och hjälp. Förslaget tydliggör ansvar för den grupp barn som bevittnar våld av eller mot närstående vuxna. Denna formulering innebär att den till barnet närstående vuxna kan vara antingen offer eller gärningsman. Även barn som bevittnar våld eller andra övergrepp som en närstående vuxen utsätter ett annat barn för omfattas av bestämmelsen. Den närstående personen kan även vara ett syskon som uppnått vuxen ålder. Med att barn bevittnat våld eller andra övergrepp avses huvudsakligen att barnet sett eller hört den brottsliga gärningen begås. Skälen för förslaget utvecklas närmare i avsnitt 5.3. Sammanfattning av promemorian Barnen i brottets skugga I promemorian lämnas förslag till flera åtgärder som syftar till att stärka rättigheterna för och stödet till barn som bevittnar och på annat sätt drabbas av brott av och mot närstående personer. Det lämnas också förslag till åtgärder för barn som själva drabbas av brott samt för att förebygga att barn och ungdomar dras in i kriminalitet. Det finns ett starkt behov av att förstärka stödet och rättigheterna för barn som bevittnar brott eller på annat sätt drabbas av brott av och mot närstående personer. Barn som på detta sätt lever i skuggan av brott kan ha samma behov av upprättelse och stöd som barn som själva drabbats av brott. För att lyfta fram det behov av stöd och hjälp som denna grupp barn kan ha och förtydliga ansvar för dem föreslås i promemorian att det skall slås fast i socialtjänstlagen att barn som bevittnar våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott. Det lämnas också förslag om att barn som bevittnar ett brott som är ägnat att skada barnets trygghet i förhållande till en närstående person skall ha rätt till brottsskadeersättning från staten. I promemorian föreslås även att målsäganden i fler situationer än skall få information om vilka bestämmelser som gäller för meddelande av besöksförbud, vilket även kan komma barn till godo. Informationen skall enligt förslaget bl.a. lämnas när en frihetsberövad gärningsman skall friges eller har blivit beviljad någon form av utevistelse. För de barn som har en förälder intagen i häkte eller anstalt är det viktigt att kriminalvården i de fall det anses vara till barnets bästa underlättar för barnet att hålla kontakt med den frihetsberövade föräldern. I promemorian föreslås att regeringen skall uppdra åt berörda myndigheter att analysera läget och lämna förslag på fortsatta insatser som kan förbättra situationen för dessa barn. Utredningar och behandlingsinsatser vid brott mot barn skall genomföras med barnens bästa för ögonen. Rättsväsendets utredningsinsatser och de stöd- och behandlingsinsatser som sociala myndigheter och hälso- och sjukvården vidtar måste vara både effektiva och skonsamma för barnet. I promemorian föreslås att berörda myndigheter skall få i uppdrag att medverka till att en eller flera försöksverksamheter med samverkan under ett gemensamt tak kan etableras. I det brottsförebyggande arbetet har skolan en central roll. För att detta arbete skall få genomslag och bli effektivt behöver pedagoger och annan skolpersonal stöd. I promemorian föreslås ett uppdrag som innebär att ett handledningsmaterial för lärare och elever i de lägre årskurserna i skolan skall tas fram. Om en intagen avtjänar straff för ett brott som har riktat sig mot någons liv, hälsa, frihet eller frid, skall målsäganden tillfrågas om han eller hon vill bli underrättad om följande:1. i vilken anstalt den intagne befinner sig,2. om den intagne förflyttas till öppen anstalt,3. om den intagne får permission enligt 32 §,4. om den intagne vistas utanför anstalt enligt 11, 14, 34, 37 eller 43 §§,5. om den intagne avtjänar en del av straffet genom verkställighet utanför anstalt enligt 33 a §,6. när den intagne friges,7. om den intagne rymmer, och8. om den intagne uteblir efter permission eller någon annan vistelse utanför anstalten.En begärd underrättelse behöver inte lämnas angående en planerad vistelse utanför anstalten när en underrättelse på grund av beslutad bevakning eller andra förhållanden framstår som uppenbart obehövlig. Detsamma gäller när en underrättelse kan befaras medföra fara för den intagnes liv eller hälsa. Underrättelse till målsägande om frigivning skall lämnas i lämplig tid före frigivningen och i andra fall . 1Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt Härigenom föreskrivs att 35 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt1 skall ha följande lydelse. 352 § Om en intagen avtjänar straff för ett brott som har riktat sig mot någons liv, hälsa, frihet eller frid, skall målsäganden tillfrågas om han eller hon vill bli underrättad om följande: i vilken anstalt den intagne befinner sig, om den intagne förflyttas till öppen anstalt, om den intagne får permission enligt 32 §, om den intagne vistas utanför anstalt enligt 11, 14, 34, 37 eller 43 §§, om den intagne avtjänar en del av straffet genom verkställighet utanför anstalt enligt 33 a §, om den intagne friges, om den intagne rymmer, och om den intagne uteblir efter permission eller någon annan vistelse utanför anstalten. En begärd underrättelse behöver inte lämnas angående en planerad vistelse utanför anstalten när en underrättelse på grund av beslutad bevakning eller andra förhållanden framstår som uppenbart obehövlig. Detsamma gäller när en underrättelse kan befaras medföra fara för den intagnes liv eller hälsa. Underrättelse till målsägande angående frigivning skall lämnas i lämplig tid före frigivningen och i andra fall . Lagen omtryckt 1990:1011. Senaste lydelse 2001:510. Underrättelsen skall utformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Underrättelsen skall utformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till omständligheterna i det enskilda fallet. Underrättelsen skall innehålla information om de regler som gäller för meddelande av besöksförbud enligt lagen (1988:688) om besöksförbud. Denna lag träder i kraft . 1 §1Denna lag gäller ersättning av statsmedel för skada till följd av brott (brottskadeersättning).Lagen tillämpas om brottet har Lagen tillämpas om brottet har begåtts i . Vid personskada begåtts i . Vid personskada och sådan kränkning som avses i och sådan kränkning som avses i 2 § andra stycket är lagen dessutom 2 § andra stycket är lagen dessutom tillämplig om brottet har begåtts tillämplig om brottet har begåtts utomlands mot någon som hade utomlands mot någon som hade hemvist i . Lagen tillämpas hemvist i . Lagen tillämpas dock inte, om brottet och den även om ett barn med hemvist i skadelidande har så ringa utomlands har bevittnat ett anknytning till att det inte sådant brott som sägs i 4 a §. är rimligt att skadan ersätts av Lagen tillämpas dock inte, om svenska statsmedel. brottet och den skadelidande har såringa anknytning till att det inte är rimligt att skadan ersätts av svenska statsmedel.4 a §Brottsskadeersättning betalas till ett barn som bevittnat ett brott som varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos barnet i dess förhållande till en närstående person.Föreslagen lydelseNuvarande lydelse2 Förslag till lag om ändring i brottsskadelagen (1978:413)Härigenom föreskrivs i fråga om brottsskadelagen (1978:413) dels att 1, 5 och 14 §§ skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 4 a och 11 a §§, med följande lydelse. Brottsskadeersättning med anledning av personskada bestäms enligt 5 kap. 15 §§ skadeståndslagen (1972:207). Livränta betalas dock endast när ersättningen är av väsentlig betydelse för den skadelidandes framtida vård eller försörjning. Livränta värdesäkras enligt lagen (1973:213) om ändring av skadeståndslivräntor. § första stycket skadeståndslagen. Senaste lydelse 2002:346. Senaste lydelse 2001:733. 4 a § bestäms efter vad skäligt med hänsyn till det bevittnade brottets allvar. I fråga om brottsskadeersättning tillämpas också 6 kap. 3 § skadeståndslagen. Rätten till brottsskadeersättning faller dock inte bort, om en ansökan om ersättning före dödsfallet gjorts hos . Vid bestämmande av brotts- skadeersättning enligt 4 a § tillämpas vad som sägs om brotts- skadeersättning med anledning av kränkning i 10 och 11 §§. Om allmänt åtal har väckts, skall ansökan om brottsskadeersättning göras från det att dom eller slutligt beslut har vunnit laga kraft. Har allmänt åtal inte väckts men förundersökning inletts, skall ansökan göras från det att förundersökningen lagts ned eller avslutats. I övriga fall skall ansökan göras från det att brottet begicks. Om det finns synnerliga skäl kan en ansökan prövas även om den har brottet har anmälts till åklagare brottet har anmälts till åklagare sökanden visar giltig anledning till sökanden visar giltig anledning till att någon sådan anmälan inte har att någon sådan anmälan inte har enligt 4 a § prövas dock även om brottet inte har anmälts till åklagare eller polismyndighet. I fråga om preskription av en fordran på brottsskadeersättning gäller vad som föreskrivs i 3 § preskriptionslagen (1981:130) om preskription av en fordran på skadestånd i anledning av brott. Denna lag träder i kraft . De nya föreskrifterna skall efter ikraftträdandet tillämpas vid prövning av alla ansökningar. 3 Senaste lydelse 1999:253. 3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård Härigenom föreskrivs att 28 § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Genomgår en patient rättspsykiatrisk vård som är förenad med särskild utskrivningsprövning skall chefsöverläkaren, om brottet och övriga omständigheter gör det påkallat, ge målsäganden möjlighet att begära att bli underrättad dels om att patienten har lämnat sjukvårdsinrättningen utan tillstånd eller inte har återvänt dit sedan tiden för ett tillstånd att vistas utanför inrättningens område har gått ut eller tillståndet har återkallats, dels när beslut fattas om att patienten får vistas utanför sjukvårdsinrättningens område eller att vården skall upphöra. Önskar målsäganden underrättelse, skall en sådan ges och vid beslut som anges i denna paragraf innan patienten lämnar vårdinrättningen. Om det finns särskilda skäl får underrättelse som avses i första stycket lämnas utan att målsäganden begärt att bli underrättad. Underrättelsen skall utformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Underrättelsen skall innehålla information om de regler som gäller för meddelande av besöksförbud enligt lagen (1988:688) om besöksförbud. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1991:1968. 4Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om sluten ungdomsvård Härigenom föreskrivs att 21 § lagen (1998:603) om sluten ungdomsvård skall ha följande lydelse. Om den dömde undergår sluten Om den dömde undergår sluten ungdomsvård för ett brott som har ungdomsvård för ett brott som har riktat sig mot någons liv, hälsa, riktat sig mot någons liv, hälsa, frihet eller frid, skall målsäganden frihet eller frid, skall målsäganden tillfrågas om han eller hon vill bli tillfrågas om han eller hon vill bli