prop · GT031d6 · 2006-01-01 00:00:00 — 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Vad utgiftsområdet omfattar.................................................................. Mål för rättsväsendet inklusive kriminalpolitiken .............................. Reformeringen av rättsväsendet fortsätter.......................................... Verksamhetsområde 1 Brottsförebyggande arbete............................. Verksamhetsområde 2 Utredning och lagföring................................. Verksamhetsområde 3 Dömande verksamhet..................................... Verksamhetsområde 4 Verkställighet av påföljd................................. Verksamhetsområde 5 Reparativ verksamhet ..................................... Verksamhetsområde 6 Övrig verksamhet ........................................... Utredning och lagföring....................................................................... Verkställighet av påföljd..................................................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet..................................................................... Härledning av ramnivån 20062008 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet...................... Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 4 Rättsväsendet.............. Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Tingsrätternas, hovrätternas, länsrätternas och kammarrätternas Högsta domstolens och Regeringsrättens måluppfyllelse...................................... Dygnskostnad per producerat vårddygn på anstalt åren 20022004 ................... Fördelningen av frivårdsklienter dömda i medeltal och dygnskostnad för frivård åren 20022004........................................................................................ Sysselsättningstimmar vid anstalt 20022004........................................................ Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:1 ................. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:2 Säkerhetspolisen...................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:3 ............ Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:4 .......... Härledning av ramnivån 20062008, för 4:5 Domstolsväsendet m.m. .............. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:6 Kriminalvården........................ Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:7 ....... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:8 .............. Härledning av ramnivån 20062008. för 4:9 ..................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:10 ....... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:11 Ersättning för skador på grund av brott..................................................................................................... Härledning av ramnivån 20062008, för 4:12 Rättshjälpskostnader m.m......... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:13 Kostnader för vissa Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:14 Avgifter till vissa Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:15 Bidrag till lokalt 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Frivårdsklienter (i medeltal) 20022004 ................................................................ Avvikelser direkt från sluten anstalt per 100 000 vårddygn 19952004............... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för 2006 anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgiftsområdet omfattar ett politikområde, Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 4 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21), och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Som framgår av tabell 3.1 omfattar politikområde Rättsväsendet . Ca används för polisväsendet, för åklagarväsendet, för domstolsväsendet och för kriminalvården. Den övriga verksamheten inom rättsväsendet är , , , , ersättning för skador på grund av brott, rättshjälpskostnader och kostnader för vissa skaderegleringar. Dessa verksamheter förbrukar sammantaget , varav huvudparten (ca ) avser utgifter på anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. (se tabell 3.1). Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20062008 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU11). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.3 Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Huvuddelen av resurserna inom politikområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet främst inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga en mängd olika typer av ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar framför allt till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, att förebygga brott, att utreda brott, att se till att den som begått brott lagförs, att verkställa påföljder och rättsliga anspråk och att ge stöd till dem som drabbats av brott. Det internationella samarbetet utgör en ökande andel av politikområdets verksamhet. Politikområdet innefattar myndigheter inom domstols-, polis- och åklagarväsendena samt kriminalvården. Dessutom ingår , , och . Inom politikområdet arbetar även myndigheter inom andra utgiftsområden, bl.a. . () är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet och har tillsyn över detta. Till hör Säkerhetspolisen, och . Styrelsen är chefsmyndighet för . ingår också i samverkansområdena Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen samt Skydd, undsättning och vård. utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. I varje län finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där. är central förvaltningsmyndighet för åklagarväsendet och leds av riksåklagaren. Myndighetens centrala ledningsnivå består av riksåklagarens kansli och fyra utvecklingscenter, lokaliserade i , , och . På lokal operativ nivå bedrivs verksamheten vid 43 åklagarkammare. Även är en åklagarmyndighet inom åklagarväsendet. ansvarar för ekobrottsbekämpningen i , län, , , samt . () är central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, hyres- och arrendenämnderna samt . Allmänna domstolar är tingsrätterna, de sex hovrätterna och . Allmänna förvaltningsdomstolar är länsrätterna, de fyra kammarrätterna och Regeringsrätten. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 () är central förvaltningsmyndighet för all kriminalvårdsverksamhet. Styrelsen är chefsmyndighet för 35 lokala kriminalvårdsmyndigheter och för Transporttjänsten. I administrativt hänseende är styrelsen chefsmyndighet även för och de 30 övervakningsnämnderna. Regeringen har i propositionen Kriminalvården en myndighet (prop. 2004/05:176) föreslagit att de nuvarande lokala myndigheterna, Transporttjänsten och skall organiseras som en myndighet från . () är ett stabsorgan under regeringen och ett expertorgan inom rättsväsendet. gifter är utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området. () är central förvaltningsmyndighet för rättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk verksamhet i den utsträckning sådana frågor inte handläggs av någon annan statlig myndighet. skall bl.a. följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna samt bedriva rådgivande och upplysande verksamhet. (BrOM) huvudsakliga uppgifter är att främja brottsoffers rättigheter, att bevaka deras behov och intressen samt att verka för att den som är berättigad till brottsskadeersättning får sådan. Vid myndigheten finns en särskild nämnd som prövar vissa ärenden om brottsskadeersättning och ett råd som prövar frågor om bidrag från brottsofferfonden. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 4:11 Ersättning för skador på grund av brott 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 4:14 Avgifter till vissa internationella samman 4:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Totalt för politikområde Rättsväsendet 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . tillfördes rättväsendet resurstillskott motsvarande , inklusive engångsvisa medel på tilläggsbudget. Ekonomin för rättsväsendet förbättrades också under Kriminalvårdens ekonomi försämrades dock. Regeringen redovisade ekonomiska vårproposition kriminalvårdens besvärliga läge och återkommer såsom utlovat i denna proposition med ytterligare förstärkningar till kriminalvården. Belastningen på rättsväsendet har ökat och är en effekt av regeringens satsning på polisen. Det syns, förutom inom åklagarväsendet och kriminalvården, särskilt inom domstolsväsendet som har fått en kraftig ökning av måltillströmningen. Regeringen föreslår i denna proposition en ytterligare ramförstärkning till rättsväsendet utöver tidigare aviserade ramförstärkningar, till kriminalvården . Hur den nu föreslagna ramförstärkningen tillsammans med tidigare aviserade ramförstärkningar kommer myndigheterna till del jämfört med framgår av tabell 3.2. Tabell 3.2 Ramförstärkningar 20052008 4:11 Ersättning för skador på grund av brott 4:13 Kostnader för vissa Därtill tillförs rättsväsendet engångsvisa medel i denna proposition, bl.a. tillförs kriminalvården 2005 på tilläggsbudget. I och med satsningarna 2006 kommer rättsväsendets myndigheter att ha goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet . För att underlätta myndigheternas planering ytterligare kommer rättsväsendets myndigheter också att tilldelas normala krediter. Regeringen avser även fortsättningsvis att noga följa rättsväsendets verksamhet och re- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 sultat och att, efter analys av vidtagna effektivitetsåtgärder, återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Rättsväsendets fortsatta effektivisering är en förutsättning för de satsningar som regeringen föreslår på området. Polis, åklagare, domstolar och kriminalvård, som tillsammans bildar rättskedjan, måste utveckla sin samverkan så att resurserna för rättsväsendet som helhet kan utnyttjas på bästa sätt. Samverkan måste också förbättras med aktörer utanför rättsväsendet. Ett effektivt resursutnyttjande kräver dock också fortsatta åtgärder inom var och en av rättskedjans myndigheter. Inför arbetet med budgetpropositionen avser regeringen att göra en samlad bedömning av om tidigare gjorda resursförstärkningar har fått avsedd effekt och om effektiviseringsarbetet genomförts på ett tillfredsställande sätt. Regeringens bedömning kommer att redovisas i budgetpropositionen och det budgetförslag som då presenteras skall baseras på denna bedömning. Utöver förstärkningen och de engångsvisa medlen föreslås i denna proposition omfördelning av medel inom utgiftsområdet respektive mellan utgiftsområde 4 och andra utgiftsområden. Omfördelningen redovisas under respektive anslagsavsnitt. 3.3Mål för rättsväsendet inklusive kriminalpolitiken Målet för politikområde rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Rättsväsendets verksamheter skall utgå från medborgarnas intresse. I detta ligger bl.a. att förkorta tiden från brottsanmälan till dom och straffverkställighet. gäller följande övergripande mål för de verksamhetsområden som rättsväsendets myndigheter verkar inom. Målet för verksamhetsområdet arbete är att brott skall förebyggas. Målet för verksamhetsområdet och lagföring är att verksamheten skall bedri- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 vas med högt ställda krav på rättsäkerhet och kvalitet och att fler brott skall leda till lagföring. Målet för verksamhetsområdet verksamhet är att mål och ärenden skall handläggas på ett rättssäkert och effektivt sätt. Målet för verksamhetsområdet av påföljd är att påföljder skall verkställas på ett säkert och humant sätt och att antalet återfall i brott skall minska. Målet för verksamhetsområdet verksamhet är att skadeverkningarna av brott skall minska. Målet för verksamhetsområdet verksamhet är att de arbetsuppgifter som inte är brottsbekämpande skall utföras med utgångspunkt i medborgarens behov. Vidare i denna proposition redovisar regeringen politikens inriktning, exempelvis integrationspolitiska mål för rättsväsendet. 3.4.1Reformeringen av rättsväsendet fortsätter Rättsväsendet är av grundläggande betydelse för det demokratiska samhället. Att rättsväsendet fungerar väl är en förutsättning för hela samhällslivet, såväl för människornas tillit till varandra och förtroendet för samhällsfunktionerna som för näringslivets utveckling och den ekonomiska tillväxten. Rättsväsendet har ett särskilt ansvar för de enskildas rättstrygghet och rättssäkerhet. Med rättstrygghet avses att de enskilda skall vara skyddade mot brottsliga angrepp på deras liv, hälsa, integritet och egendom. Rättstryggheten kräver en effektiv verksamhet för att förebygga och beivra brottslighet och för att stödja dem som utsatts för brott. Den förutsätter också en säker och lätt tillgänglig ordning för att lösa tvister, såväl mellan enskilda som mellan enskilda och det allmänna. Rättssäkerhet innebär att den enskilde kan lita på lagarna, myndigheterna och domstolarna. Lagarna skall vara moderna och ändamålsenliga. De skall värna demokratin och garantera grundläggande fri- och rättigheter. De skall vara lätta att förstå och svåra att kringgå eller missbruka och de skall stå sig . I ett rättssäkert samhälle är rättsskipningen förutsebar, proportionerlig och likformig. Samma krav gäller för myndigheternas beslut och övriga verksamhet. Rättsväsendets verksamhet och utveckling skall utgå från de enskildas behov. Det ställer höga krav på säkerhet och kompetens, snabb handläggning, effektiv resursanvändning, liksom på myndigheternas tillgänglighet och servicenivå. För att rättstryggheten skall kunna säkerställas så krävs en väl fungerande samverkan mellan aktörerna såväl inom som utanför rättskedjan. För att främja effektiviteten i rättskedjan krävs bl.a. att myndigheterna är ändamålsenligt organiserade och att personalen har rätt kompetens. Därutöver krävs att styrningen av myndigheternas verksamhet utgår från såväl ett rättskedjeperspektiv som den enskilda verksamhetens behov för att åstadkomma maximal måluppfyllelse. Rättsväsendet reformeras i takt med samhällsutvecklingen Det svenska rättsväsendet är med sitt regelverk och sina myndigheter ett välutvecklat system med stor kapacitet. Utgångsläget är alltså gott. Rättsväsendet måste emellertid vara rustat för de utmaningar som en ständigt föränderlig omvärld för med sig. Därför måste regler och verksamheter värderas fortlöpande och revideras när det behövs. En grund för förändring är internationaliseringen som medför en kraftigt ökad rörlighet över gränserna av människor, varor, tjänster och kapital. Det påverkar de civilrättsliga regelsystemen, som t.ex. patenträtten och familjerätten, men ställer också stora krav på samhällets förmåga att motverka gränsöverskridande brottslighet. Internationaliseringen återspeglas även i ett ökat samarbete mellan de rättsvårdande myndigheterna i och motsvarande myndigheter i andra länder. Detta samarbete måste ytterligare utvecklas och förenklas, och det svenska rättssystemet anpassas till de nya samarbetsformerna för internationellt rättsligt och brottsbekämpande samarbete. EU:s nya säkerhetsstrategi ger uttryck för en omorientering av nationellt och internatio- nellt arbete för att skapa säkerhet och trygghet. De militära hoten har ersatts av hot i form av terrorism, grov organiserad brottslighet m.m. Även tryggheten för våra ekonomiska system och för det svenska näringslivet måste ses mot bakgrund av den internationella hotbilden. Rättsväsendet har en central roll när det gäller att förebygga och ingripa mot dessa nya hot, som de mänskliga rättigheterna respekteras och främjas. Den tekniska utvecklingen på bl.a. informationsområdet leder till att myndigheterna måste bemästra nya former av kriminell verksamhet. Ny teknik kräver också ändringar i bl.a. upphovsrätten och skapar nya förutsättningar för myndighetsarbetet. Invånarnas anspråk på en verksamhet som motsvarar höga kvalitets- och säkerhetskrav, håller en hög servicenivå och bedrivs kostnadseffektivt kan bara tillgodoses om rättsväsendet kan möta ändrade förhållanden och nya situationer. Alla rättsväsendets myndigheter måste ta sitt ansvar i detta arbete. En annan viktig drivkraft för förändring är de höga krav på god arbetsmiljö, jämställdhet samt etnisk och kulturell mångfald som ställs på rättsväsendets arbetsplatser. På civilrättens område pågår flera betydelsefulla lagstiftningsprojekt som syftar till att främja tillväxt och sysselsättning. Bland annat överväger regeringen att införa ett samlat insolvensförfarande. Därmed kan förutsättningarna för långsiktigt företagande förbättras och onödiga konkurser undvikas. Regeringen avser också att göra utsökningsförfarandet effektivare och förbättra skuldsaneringsprocessen. Konsumentskyddet för kredit- och betalkortskunder skall förbättras. Reformarbetet på associationsrättens område fortsätter med inriktning på att åstadkomma mera flexibla och enklare regler för företagen. Behovet av ytterligare regler som kan förhindra missbruk och företagsskandaler av det slag som förekommit övervägs. Frågor om könsfördelningen i bolagsstyrelser utreds. Förslag utarbetas som skall göra det möjligt att ge in olika slag av företagshandlingar till på elektro- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Redovisningsreglerna för, i synnerhet, mindre företag förenklas. Möjligheterna till en förbättrad miljöredovisning utreds. En fortsatt utveckling av upphovsrätten sker både nationellt bl.a. beträffande följerätt och en översyn av upphovsrättslagen samt inom EU och . Också inom patentområdet pågår ett omfattande utvecklingsarbete. En utredning har tillsatts för att göra en uppföljning av patentskyddet på detta område (dir. 2005:2). I övrigt inriktas arbetet på bl.a. tvångslicenser för tillgång till patentskyddade läkemedelsprodukter i fattiga länder, global patenträttsutveckling och genomförande av internationella patentkonventioner (bl.a. ändringar i den europeiska patentkonventionen). Förslag till en ny varumärkeslag och ändringar i firmalagen håller på att utarbetas, bl.a. för att effektivisera registreringsförfarandet. En reformerad mönsterskyddslagstiftning håller också på att tas fram. Både nationellt, inom EU och på global nivå bedrivs arbete för att komma till rätta med varumärkesförfalskning och piratkopiering. En uppföljning kommer att göras av hur reglerna om tekniska åtgärder har påverkat konsumenters möjligheter att kopiera för privat bruk samt av vissa frågor om kassettersättning. Transporträtten utvecklas för att anpassa rättsreglerna till nya transportlösningar och för att förbättra möjligheterna för passagerare att få ersättning och annan hjälp vid olyckor och förseningar. Anpassningen av familjerättens regler till en modern syn på familjebildningen och på föräldrarnas roll i barnens liv fortsätter. Förändringar kommer att ske i vårdnadslagstiftningen med inriktning på att värna barnets bästa. Möjligheter till assisterad befruktning för lesbiska kvinnor har införts. Ytterligare förändringar på detta område skall utredas. Reformeringen av lagstiftning som särbehandlar HBT-personer (homosexuella, bisexuella och transpersoner) går vidare. Bland annat övervägs om par av samma kön skall kunna ingå äktenskap i äktenskaps- och partnerskapsutredningen (dir. 2005:6). Polisen har en central roll i det brottsförebyggande arbetet och ett huvudansvar för brottsutredningarna. Därför är det avgörande för en framgångsrik brottsbekämpning att polisen 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har tillräcklig kapacitet och hög professionell kompetens. De ökade resurser som regeringen har tillfört och kommer att tillföra gör det bl.a. möjligt att utbilda och anställa 4 000 nya poliser. Polisen måste nu redovisa bättre resultat genom att bl.a. vidareutveckla metoderna för det brottsförebyggande och brottsutredande arbetet. En viktig utgångspunkt i detta arbete är att polisen fortsätter att satsa på att utveckla de metoder som har sitt ursprung i närpolisreformen. I detta ligger att det bästa sättet att bekämpa brott är att förebygga dem, att allt polisarbete skall baseras på kunskap på kartläggning, analys och uppföljning samt att polisen skall samverka med andra aktörer som berörs av eller kan påverka brottsligheten. Förutsättningarna för att skapa förändring som leder till effektivare verksamhet är goda då , till skillnad från många andra länder, har en samlad polisorganisation. har startat ett omfattande förändringsarbete för att bl.a. öka polisens måluppfyllelse. Styrningen av polisens verksamhet skall förbättras genom att strategier och prioriteringar skall tydliggöras och genom att en satsning görs på ledarskapsfrågor. Kärnverksamheten kommer att effektiviseras genom förändrat arbetssätt och förändrade metoder för polisens brottsförebyggande och brottsutredande arbete. Inom pågår ett utvecklingsarbete i syfte att utveckla myndighetens verksamhet och organisation. Arbetet bedrivs utifrån en fastställd vision som tar sikte på Säkerhetspolisens huvuduppgift att skydda riket och demokratin. Utvecklingsarbetet inriktas på organisation och ledning, system för planering, uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring, kompetensförsörjning samt kommunikation. /05 förändrades åklagarväsendets organisation. Den centrala förvaltningsmyndigheten och de sex regionala åklagarmyndigheterna inom åklagarorganisationen, dvs. med undantag för , slogs samman och bildade en ny myndighet . bör den reformen leda till att medel omfördelas från administrativ verksamhet till rättslig utveckling och operativ åklagarverksamhet. Reformen skapar goda verksamhets- mässiga förutsättningar för en hög och effektiv lagföring. utvecklar verksamheten inom myndigheten för att effektivisera brottsutredningarna, förbättra styrningen och skapa bättre förutsättningar för den operativa åklagarverksamheten. fortsätter arbetet med att utveckla arbetsmetoderna och förstärka samarbetet med polisen. Åtgärder för en mer flexibel arbetsfördelning mellan domstol och åklagare har redan genomförts. Försöksverksamhet med snabbare handläggning av brottmål och enklare utredning av mängdbrott fortsätter. Bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten är en prioriterad fråga för regeringen. För att skapa ännu bättre förutsättningar för en vidareutveckling av ekobrottsbekämpningen har regeringen beslutat att tillkalla en särskild utredare för att genomföra en översyn av (dir. 2005:92). Inom pågår ett omfattande arbete för att vidareutveckla arbetsformer, organisation och prioriteringar. Ut- vecklingsarbetet syftar till att i ännu större utsträckning inrikta myndighetens resurser mot att förebygga och bekämpa allvarlig ekonomisk brottslighet och mot en rättssäker, hög och snabb lagföring av ekonomiska mängdbrott, dvs.