prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Utifrån det övergripande överskottsmålet anger regeringen ett preciserat överskottsmål för nästkommande budgetår. Målet bestäms med hänsyn till resursutnyttjandet i ekonomin. Ett lägre finansiellt sparande i lågkonjunktur bidrar till att mildra konjunktursvackor och ett högre sparande i högkonjunktur dämpar risken för överhettning. sattes överskottsmålet till av BNP, vilket överträffades med bred marginal. Det finansiella sparandet uppgick till av BNP 2005. förklaringarna till detta goda resultat var högre skatteinkomster, lägre statliga utgifter och ett högre finansiellt sparande i kommunsektorn än förväntat. är överskottsmålet satt till av BNP. Enligt nuvarande prognoser kommer även det målet att överträffas med bred marginal. Det finansiella sparandet beräknas uppgå till 2006. Tabell 1.5 Finansiellt sparande i EU -0,3 -3,2 -3,5 -4,5 -3,8 -0,4 -0,3 -4,3 -4,2 -2,3 -2,0 -1,8 -1,9 -6,0 -5,0 -3,4 -3,3 -3,9 -3,7 -1,9 -1,8 -2,7 -2,7 -2,7 -2,7 Anmärkning: För redovisas regeringens prognos . För övriga länder redovisas Europeiska kommissionens prognos. Källor: Europeiska kommissionen och . Jämfört med andra EU-länder är det offentliga finansiella sparandet högt i . låg det genomsnittliga finansiella sparandet i EU på av BNP, medan det i uppgick till . beslutade att sparandet i det svenska premiepensionssystemet skulle klassificeras som offentligt sparande. har ändrat sitt beslut. räknas inte sparandet i premiepensionssystemet in i det offentliga sparandet. Regeringen återkommer med förslag i budgetpropositionen för hur denna förändring ska hanteras. Tabell 1.6 Offentliga finanser -9,2 -6,9 -2,8 -1,0 -0,5 -0,2 -2,9 -1,5 -5,7 -12,4 -14,5 -16,2 -18,3 För att förhindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter infördes ett system med utgiftstak för staten. Sedan systemet infördes har utgiftstaken klarats samtliga år och bidragit till en stram budgetpolitik och sunda offentliga finanser. klarades utgiftstaket med en marginal på . uppgår utgiftstaket till 907 respektive . Med förslagen i denna proposition uppgår marginalen till utgiftstaket till 2006 respektive 2007. Förslag om utgiftstakets nivå kommer att lämnas i budgetpropositionen . Regeringens bedömning i budgetpropositionen var att den ekonomiska utvecklingen medger ett utgiftstak på . I budgetpropositionen aviserade regeringen att den övervägde att införa en särskild sysselsättningsmarginal. I budget- propositionen vidtog regeringen en rad åtgärder för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet inom ramen för det nuvarande budgetpolitiska ramverket. I samma proposition bedömde regeringen att de möjligheter som finns att bedriva en aktiv finanspolitik inom ramen för dagens finanspolitiska regelverk måste utvärderas närmare innan en särskild sysselsättningsmarginal kan föreslås. En starkare ekonomi i kommunsektorn En god ekonomi i kommunsektorn är avgörande för välfärden. har det ekonomiska resultatet i kommunsektorn avsevärt förbättrats, bland annat till följd av medvetna statliga satsningar och ett aktivt arbete för att förbättra ekonomin i många kommuner och landsting. visade av alla kommuner överskott. Det är en förbättring jämfört , då andelen kommuner med överskott legat mellan . Även landstingens ekonomi har förbättrats. Av 20 landsting redovisade 17 positiva ekonomiska resultat 2005. Regeringen bedömer att det ekonomiska resultatet för kommunsektorn som helhet kommer att stärkas ytterligare . Detta beror på höjda skatteintäkter, ökade statsbidrag och riktade sysselsättningsåtgärder. Även sysselsättningen i kommunsektorn väntas öka till följd av en stark underliggande ekonomisk utveckling och sysselsättningspaketet som ingick i budgetpropositionen . Kommuner och landsting behöver långsiktigt stabila planeringsförutsättningar. I budget- propositionen föreslogs därför att de generella statsbidragen för kommunsektorn skulle höjas . Tabell 1.7 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges Anmärkning: Statsbidrag och skatter redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . Lika lön för likvärdigt arbete i offentlig sektor Socialdemokraterna, har i sin överenskommelse för samverkan, det så kallade 121-punktsprogrammet som ingicks , uttryckt behovet av att se över lönerna i den offentliga sektorn på följande sätt: Lönenivån är alltför låg på flera håll i den offentliga sektorn. Lönenivån i kvinnodominerade yrken behöver höjas. De samverkande partierna finner det angeläget att det skapas ekonomiskt utrymme för att minska löneskillnaderna. För att klara detta och för att anställa fler kommer kommuner och landsting att ges ökade resurser för . Det är viktigt att arbetsmarknadens parter använder utrymmet för att höja lönerna i kvinnodominerande yrken. Arbetsgivare i kommuner och landsting har ett särskilt ansvar för att höja lönerna i kvinnodominerande yrken. Detta måste ske inom ramen för en sund lönebildning. Kommunsektorn tillförs ytterligare resurser . Överläggningar kommer att ske med Kommuner och Landsting inför nästkommande avtalsförhandlingar för att klargöra förutsättningarna för att bland annat minska lönegapet mellan kvinnor och män. Tabell 1.8 Vissa statliga bidrag till kommunsektorn jämfört med Miljoner kronor, periodiserade belopp Miljöinvesteringar i offentliga lokaler1 Utbildning av personal i äldreomsorgen och sjukvården (Kompetensstegen)1 Stöd till missbrukarvård, psykiatri, m.m. Anhörigstöd för omsorg av äldre Anställningsstöd inklusive plusjobb och Stimulans, tillfälliga asyllagen3 1För skatteutgifter anges prognos om framtida utbetalningar. Det gäller sysselsättningsstöd fram , stöd till miljöinvesteringar i offentliga lokaler, anställningsstöd, plusjobb, utbildningsvikariat och Kompetensstegen. 2Satsningen på personalförstärkning i skolan uppgår till /06 i förhållande till nivån /02. Från och med /07 ingår hela bidraget i det generella statsbidraget till kommunsektorn. 3Avser nya satsningar i denna proposition. 4Treårig satsning där insatser inleds 2006 med första utbetalning . 1.4Fler jobb - lägre arbetslöshet har På kort sikt är regeringens mål är att pressa tillbaka den öppna arbetslösheten till och höja den reguljära sysselsättningsgraden till . På lång sikt är målet full syssel- sättning. I budgetpropositionen lanserade regeringen ett brett sysselsättningspaket som ger upp till 55 000 personer möjlighet till arbete, praktik eller utbildning. Detta paket, som bland annat innehåller plusjobb, praktikplatser, utbildningsvikariat och fler platser i kvalificerad yrkesutbildning, genomförs nu på arbets- marknaden. har kommuner, landsting och statliga myndigheter anmält att de vill anställa totalt cirka 20 000 plusjobbare. Av dessa har cirka en fjärdedel påbörjat sin anställning. Till följd av en starkare inhemsk konjunktur vände sysselsättningen uppåt . Den positiva utvecklingen har sedan fortsatt . Indikatorer pekar på att sysselsättningsökningen kommer att fortsätta; antalet nyanmälda platser med mer än 10 dagars varaktighet vid landets arbetsförmedlingar och antalet lediga jobb enligt vakansstatistik ökar. Dessutom visar kvartalsbarometer på positiva anställningsplaner. Diagram 1.4 Sysselsättningsgrad 2004 Procent av befolkningen, 15 till 64 år Anmärkning: Sysselsättningsgrad enligt EU:s definition. Källor: och . arbetskraftsundersökning genomgått en större omläggning. Arbetslöshetsbegreppet har omdefinierats och undersökningsmetoderna förändrats. Detta medför att arbetslöshetstalet har stigit utan att den reella arbetslösheten har påverkats. En öppen arbetslöshet på motsvarar uppskattningsvis enligt den tidigare definitionen. Hänsyn till dessa förhållanden måste tas när regeringens arbetslöshetsmål utvärderas. I denna proposition föreslår regeringen satsningar för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Med dessa väntas den öppna arbetslösheten falla till . Det innebär att arbetslöshetsmålet, enligt tidigare beräkningsmetoder, nås . Nya satsningar på fler jobb och lägre arbetslöshet Regeringen föreslår kompletteringar till höstens sysselsättningspaket. Trots att sysselsättningen väntas fortsätta att stiga bedömer regeringen att dessa kompletteringar är nödvändiga. Bakgrunden är att utbudet av arbetskraft stiger parallellt med att syssel- sättningen ökar - sjukskrivna kommer tillbaka i arbete och många studenter söker sig ut på arbetsmarknaden. Det innebär att det fortfarande kan vara svårt för arbetslösa att få jobb, trots att det finns fler arbeten att söka. Därför krävs fortsatta åtgärder för att minska arbetslösheten, särskilt med inriktning på långtidsarbetslösa, ungdomar, svenskar med invandrarbakgrund och funktionshindrade. Därutöver måste en rad åtgärder redan nu börja vidtas för att förebygga den goda tidens ekonomiska problem. För att högkonjunkturen inte ska brytas måste risken för framtida arbetskraftsbrist minimeras, till exempel genom bättre matchning och ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Sysselsättningen beräknas öka med omkring 80 000 personer 2006 och cirka 40 000 personer 2007, varav i privat sektor. Sysselsättningsgraden i ligger bland de högsta i EU och . Inom EU:s syssel- sättningsstrategi är målet en sysselsättningsgrad på . Satsningar på företag och tillväxt För att stärka företagsklimatet, särskilt bland småföretagen, föreslås ett antal åtgärder: -AB:s grundfinansiering säkras. För att stärka utvecklingen av små- och medelstora företag tillför regeringen en resursförstärkning på till . -Förstärkt innovationssatsning. Regeringen har satsat stort på innovationsstödjande åtgärder. och har ett gemensamt ansvar för att tillhandahålla finansiering och rådgivning till alla former av innovationer. För att ytterligare stärka detta arbete tillför regeringen 2007 och 2008 till . -Ökad satsning på forskning och utveckling i små och medelstora företag. Regeringen föreslår att resurserna till förstärks med . Dessa medel ska användas till programmet Forska & Väx som riktar sig till små och medelstora företag. I budgetpropositionen redovisades att en femårig satsning på totalt ska göras på forskning och utveckling i de små och medelstora företagen. -Riktade företagssatsningar. För att förbättra möjligheterna för invandrade svenskars företagande föreslås en satsning på till och (). -Satsning på industriella utvecklingscentra. Regeringen föreslår att tilldelas ytterligare 2007 och 2008 för att stödja industriella utvecklingscentra (IUC). Dessa och tidigare beslutade medel används för produkt- utveckling i små och medelstora företag. -Främja utveckling i hela landet. Regeringen vill fortsätta att bedriva en ambitiös landsbygdspolitik som skapar tillväxt och sysselsättning i hela landet. Omfattningen på nästa program till 2013 kommer att vara större än innevarande program. kommer att tilldelas mer medel från EU- budgeten. Dessutom är regeringens avsikt att, utöver den nödvändiga svenska medfinansieringen, tillföra ytterligare nationella medel för att öka programmets omfattning. Det förslag som ska skickas till kommer bland annat att innehålla insatser för energi och miljö, som exempelvis betesmarker och ekologiskt lantbruk, förnyelsebar energi, landsbygds- främjande åtgärder samt satsningar riktade till småföretag. Innehållet i programmet kommer att beredas inom . Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen angående nya program till 2013 för såväl Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden som Europeiska fiskerifonden. -Strategiska utvecklingsprogram för svensk industri. är ett av världens främsta länder för kunskapsintensiv industri- produktion. För att stärka goda utgångsläge har regeringen tillsammans med näringsliv och fackliga organisationer tagit fram strategier för ett antal svenska nyckelbranscher: skog och trä, metallurgi, fordon, flyg och rymd, läkemedel och bioteknik samt IT/telekom. Dessa branscher bidrar till av näringslivets satsningar på forskning och utveckling. Satsningen på programmen omfattar för statens del totalt . Regeringen överväger att utvidga denna satsning till fler branscher. Först till hands ligger i så fall besöksnäringen och övriga tjänstesektorn. Regeringen avser att återkomma till denna fråga i budgetpropositionen . -Export av ekologiska livsmedel. För att främja exporten av ekologiska livsmedel tillförs 2007 och 2008. -Förmögenhetsskatt i onoterade bolag. har förmögenhetsvärderingen av aktier i onoterade bolag uppmärksammats. Flera skattebeslut kring överskottslikviditet i onoterade aktiebolag har överklagats och har gått ut med information. För att förhindra skatteplanering måste det finnas regler som gör att privata förmögenheter inte ska kunna läggas i bolag för att undgå förmögenhetsskatt. kan det nuvarande regelverket behöva utvärderas. Denna fråga bör dock ses i ett större sammanhang och ingå i den större skatteöversyn som har aviserats. Regeringen anser emellertid att det redan nu kan finnas skäl att beakta den latenta skatteskulden vid förmögenhetsvärderingen av ägares aktier i onoterade bolag. Regeringen kommer därför att utreda denna fråga särskilt. Därutöver kommer regeringen att ge i uppdrag att ytterligare tydliggöra sin information kring överskotts- likviditet i onoterade aktiebolag för att underlätta tillämpningen av gällande lagstiftning. -Konkurrens på lika villkor. Frågan om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor har varit föremål för diskussion under ett flertal år. För att säkerställa att åtgärder som vidtas på området är lämpliga och väl avvägda är det av största vikt att beredningsunderlaget är aktuellt, relevant och så heltäckande som möjligt. Vid senaste behandling av frågan har nya aspekter tillförts (bet. 2004/05:NU16, rskr. 2004/05:297). Regeringen bedömer att hela frågan om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor måste behandlas i ett sammanhang. Regeringen avser därför att tillsätta en särskild utredare för att göra en sådan analys. Ökad rörlighet och bättre matchning När konjunkturen på arbetsmarknaden tar fart är det viktigt att öka rörligheten så att matchningen blir så effektiv som möjligt och flaskhalsar undviks. Arbetskraftens rörlighet har stor betydelse för hur snabbt ekonomin kan växa. Det är viktigt att kravet på ett ökat yrkesmässigt och geografiskt sökområde i arbetslöshet tillämpas systematiskt och enhetligt i hela landet. Arbetet för att bryta könssegregeringen bidrar också till att främja rörligheten på arbetsmarknaden. -Sökanderesor för ungdomar. Ungdomar mellan ska, om de inte kan få jobb på hemorten, få ersättning för resekostnader i samband med anställnings- intervjuer, så kallade sökanderesor. -Ökad satsning på förmedlingsinsatser. Regeringen föreslog i budgetpropositionen en satsning på såväl bättre förmedlingsinsatser i form av hjälp både till arbetssökande och till arbetsgivare som ökad kontroll. har dessutom fått i uppdrag att pröva en ny modell där ansvaret för att ifrågasätta arbetslöshetsersättning flyttas till en central funktion inom arbets- förmedlingen. Ökade satsningar på mer välutbildad arbetskraft I syfte att göra människor bättre rustade att ta de nya jobben som kommer på arbetsmarknaden föreslås och aviseras följande åtgärder: -1 000 fler platser i kvalificerad yrkesutbildning. Satsningen på fler platser i kvalificerad yrkesutbildning, KY, förlängs med ytterligare 1 000 platser till och med . Regeringen har även föreslagit att kvalificerad yrkesutbildning ska kunna bedrivas som uppdragsutbildning från . -11 000 fler platser i arbetsmarknadspolitiska program 2007 och 2008. I syfte att säkerställa att alla som har varit arbetslösa får hjälp att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden aviserar regeringen en ökning av volymerna i de arbetsmarknads- politiska programmen 2007 och 2008, jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . har regeringen beredskap för att förändra de arbetsmarknadspolitiska insatserna vid behov. -Satsning på arbetsmarknadsutbildning mot bristyrken. De utökade satsningarna på arbetsmarknadspolitiska program ger utrymme för fler platser i arbetsmarknads- utbildning. Därutöver görs en ytterligare ambitionshöjning genom att befintliga resurser omprioriteras. Arbetsmarknads- utbildning prioriteras framför förberedande utbildningar. Vidare anser regeringen att övergången från förberedande utbildning till arbetsmarknadsutbildningen är alltför låg. Fler kvinnor och män måste ges möjlighet att börja en arbetsmarknadsutbildning. Arbetsmarknadsutbildningen ska anpassas utifrån nationella och regionala behov och ges inom de områden där det finns brist på arbetskraft eller där det finns risk för att brist kan uppstå. Även deltidsarbetslösa, där kvinnor är överrepresenterade, kan behöva stöd och insatser. Tabell 1.9 Sysselsättning, arbetslöshet, löne- och produktivitetsutveckling Anmärkning: Utfallen gällande sysselsatta, öppet arbetslösa och reguljär sysselsättningsgrad kan skilja sig mot nuvarande publicerade utfall för . Detta eftersom siffrorna i tabellen justerats till följd av AKU-omläggningen med hjälp av länkade serier från . Då länkade serier inte finns att tillgå på sektorsnivå summerar inte siffrorna för näringslivet respektive offentliga myndigheter med antalet totalt sysselsatta. 2Reguljärt sysselsatta i åldern i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 3I procent av arbetskraften. 4Årlig procentuell förändring. Källor: , , och . -Bättre arbetsmarknadsutbildning. För att förbättra effektiviteten i arbetsmarknads- utbildningen kommer regeringen att tillsätta en utredning . För att öka efterfrågan på arbetskraft föreslår regeringen i denna proposition att regeringens sysselsättningspaket från budgetpropositionen kompletteras med följande åtgärder: -Ytterligare 250 anställningar för generations- växling i staten. Intresset från statliga myndigheter för ett särskilt bidrag för att kunna tidigarelägga nyanställningar inför kommande generationsväxlingar och på så sätt kunna föra över kompetens mellan generationerna har varit stort. föreslår regeringen att statliga myndigheter får bidrag till ytterligare 250 anställningar för generationsväxling mellan och , utöver de 1 000 anställningar som aviserades i budget- propositionen . -150 nya arbetstillfällen i kultursektorn. De 650 arbetstillfällen för arbetslösa högskole- utbildade som avsattes i budget- propositionen för att ta hand om de statliga kulturinstitutionernas samlingar var mycket efterfrågade. Regeringen föreslår i denna proposition att satsningen utökas med ytterligare 150 arbetstillfällen från . -Plusjobb till pension för 60-åringar. Regeringen avser att ge möjlighet för personer med plusjobb som har fyllt att kunna ha fortsatt plusjobb tills de har fyllt , till skillnad mot andra plusjobb som maximalt varar . -2 000 fler lönebidrag. är det angeläget att sätta fokus på att funktionshindrade ska få bättre möjligheter För att öka sysselsättningen bland de funktionshindrade föreslår regeringen 2 000 nya lönebidragsplatser och hela 2007. Det är viktigt att de ökade volymerna av lönebidrag kommer de allmännyttiga organisationerna till del. Regeringen vill se att deras volym av andelen av lönebidragen ökar. I budget- propositionen avser regeringen att återkomma med en förnyad analys av de långsiktiga behoven av såväl lönebidrag som andra insatser för funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga. -Krav på finansieringsbidrag vid arbetspraktik avskaffas. Kraven på finansieringsbidrag från arbetsgivare vid arbetspraktik avskaffas på försök . Regeringen följer noga utvecklingen på arbetsmarknaden och kommer vid behov att föreslå ytterligare åtgärder. Regeringen har även beredskap för att göra omprioriteringar inom de samlade arbetsmarknadspolitiska insatserna vid behov. Möt globaliseringen med trygghet och kunskap Världshandeln fortsätter att öka i snabb takt. har den totala handeln med varor och tjänster i relation till världens samlade BNP mer än fördubblats från . Globaliseringen skapar möjligheter, men även utmaningar. Konkurrensen ökar inom nästan alla branscher och mellan länder och regioner vilket leder till billigare produkter för världens konsumenter och högre välstånd. tvingas företag och anställda ständigt anpassa sig till nya förutsättningar. Kapital flyttar sig snabbt över gränserna, vilket kan leda till internationell skattekonkurrens och social dumping. Den snabba ökningen av transporter leder till ökad miljöpåverkan. Och förändringarna fortsätter i snabb takt. har sysselsättningen i stigit kraftigt. är cirka 300 000 fler personer sysselsatta än 1994. har det försvunnit totalt sett runt 400 000 arbetstillfällen enligt en studie från . Det innebär att de arbetstillfällen som har försvunnit i gamla branscher mer än väl har kompenserats av nya jobb i växande branscher. För att ska kunna fortsätta att dra fördel av globaliseringen behövs både satsningar som stärker den svenska konkurrenskraften och bättre välfärd. Välfärdssystemen skapar broar från det gamla till det nya. Broarna i form av arbetslöshetsförsäkring, arbetsmarknads- utbildning, komvux, högskola eller påbyggnads- kurser hjälper inte bara den som blir av med ett jobb att hitta ett nytt, utan också hela att ställa om från gamla till nya och växande branscher. Trygga människor vågar ställa om, möta förändringar och utvecklas. och har initierat ett gemensamt projekt, Social , för att studera vilka utmaningar på det ekonomiska och sociala området de båda länderna står inför som en följd av globaliseringen och vilka lösningar som finns. En rapport från detta projekt har presenterats vid för ekonomiska och finansiella frågor på initiativ av och . Globaliseringen ställer inför nya utmaningar. Ett skatteuttag på dagens nivå är möjligt men kräver att skattesystemet värnas genom breda skattebaser. Fortsatt goda villkor ska gälla för investeringar i . Sedan skattereformen 1990/91 har även en rad andra stora förändringar skett, både i samhället i stort och i skattesystemet. En översyn av skattesystemet kommer därför att påbörjas . Vidare har tillsatt en ny långtidsutredning som ska analysera svensk ekonomis internationella konkurrenskraft, strukturomvandling och anpassningsförmåga. Denna utredning beräknas vara avslutad . Ökad sysselsättning en framtidsstrategi För att finansiera framtidens välfärd är det viktigt att fler får arbete och att antalet arbetade timmar ökar. Med arbete och egen försörjning ökar den enskildes trygghet och frihet. Samhällets vinst av ökad sysselsättning är också hög. Skulle sysselsättningsgraden öka till till följd av fler jobb i näringslivet skulle den offentliga sektorns ekonomi förbättras med som kan användas till bättre välfärd. Utmaningen består därför i att skapa förutsättningar som gör att människor både kan, vill och har möjlighet att arbeta. I likhet med EU och menar regeringen att ett ökat arbetsutbud är nyckeln till att klara välfärden . Arbetslinjen är därför en överordnad princip i regeringens ekonomiska politik. En särskild expertgrupp har tillsatts med uppdraget att analysera hur utbudet av arbetskraft kan öka. Det gäller särskilt bland ungdomar, invandrade svenskar och äldre. Allt för många människor lämnar arbetslivet . Ohälsa innebär mycket mänskligt lidande, men skapar också höga kostnader för hela samhället. Två tredjedelar av alla sjukskrivna är kvinnor. Ohälsan är således även en jämställdhetsfråga. Socialförsäkringarna ska ge den enskilde trygghet vid sjukdom eller om arbetsförmågan av någon annan anledning går förlorad. Socialförsäkringarna ska också bidra till att människor så snabbt som möjligt kan återfå sin hälsa och återinträda i arbetslivet. Trygghet i livets olika skeden är inte bara av värde för den enskilde, utan bidrar till hela samhällets utveckling. har en rad åtgärder vidtagits för att öka hälsan i arbetslivet och för att ge sjukskrivna möjligheter att ta sig tillbaka till arbetslivet. Då orsakerna till sjukfrånvaron är många och komplexa har arbetet bedrivits brett.