prop · GU031d3 · 2006-10-16 00:00:00 — Därutöver har konsumenterna ett ansvar att själva så långt möjligt skaffa och tillgodogöra sig information samt kritiskt granska erbjudanden om finansiella tjänster Ett av de viktigaste statliga medlen för att nå målen inom politikområdet är myndighetsutövning i olika former (normgivning, tillsyn, tillståndsgivning). Andra medel utgörs av tillgångs- och skuldförvaltning (skulder, garantier och pensioner). Väsentliga myndighetsinsatser och händelser redovisas under respektive verksamhetsområde (avsnitt 1216). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Väsentliga resultatindikatorer för politikområdet och enskilda myndighetsresultat redovisas i respektive verksamhetsområde (avsnitt 1216). Nedan redovisas några övergripande ekonomiska och verksamhetsmässiga resultat. Tabell 11.2 Översikt över politikområdets finansiering Anslag (inom PO)1 Ej disp off.rättsl. 1Exklusive medel för civil beredskap från UO 6 Källa: ESV avgifter i staten, ESV:s tidsserier över utfallet av statsbudgeten Av ovanstående tabell framgår att politikområdets omfattning och finansiering varierat kraftigt mellan åren, bl.a. beroende på garantiavsättningar, premiepensionssystemets uppbyggnad, avgiftsuttag samt avgiftsfinansiering. Det sistnämnda är den främsta förklaringen till politikområdets ökade uppdragsverksamhet 2004 och 2005. Den löpande verksamheten inom området har i stora drag bedrivits planenligt samt inom givna finansiella ramar och villkor. Tillsynsverksamheten (inom och Lotteriinspektionen) har dock varit av mindre omfattning än planerat bl.a. på grund av vakanser. Vidare har verksamhet haft en större omfattning och annan karaktär än planerat på grund av uppkomna ersättningsfall. För två myndigheter har kundernas omdömen undersökts med fullt tillfredsställande resultat. Vidare genomför PPM undersökningar av kunskaperna inom pensionssystemen. Undersökningarna tyder på bristande kunskaper hos pensionsspararna. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Politikområdets resultat i ekonomiadministrativa värdering har varit tillfredsställande och likvärdigt 20012005. 11.5.2 Analys och slutsatser Målen för politikområdet och dess fem verksamhetsområden har i allt väsentligt uppfyllts. Regeringen noterar dock vissa mindre brister. I likhet fortsätter internationaliseringen att påverka reglering och tillsyn. En stor del av regelverket för de finansiella marknaderna och företagen baseras på EU-lagstiftning, där reformtakten har varit hög. Särskilda åtgärder har genomförts vad gäller konsumentskyddet på de finansiella marknaderna och ytterligare åtgärder aviseras. Den finansiella tillsynen har stärkts och betalningssystemet effektiviserats. I vissa delar (tillsyn, pensionsförvaltning, internbank) betonar regeringen att fortsatta effektiviseringsmöjligheter bör tillvaratas. Arbetet med statsskulden och statliga garantier har lett till bättre överblick och styrning. kostnader har kunnat minimeras med beaktande av risken. Årsredovisningarna för myndigheterna inom politikområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. Effektivitetsrevisionens rapport inom det finansiella området (RiR 2006:12) behandlas i avsnitt 12. I rapporten av myndigheters betalningsflöden (RiR 2006:6) konstaterar att det finns brister i tillämpningen av regelverket för avräkning med statsverket, vilket bedöms medföra en risk för att statsverkets checkräkning utnyttjas på ett felaktigt sätt, om inte tillämpningen av regelverket tydliggörs. Regeringen bedömer att rutinen med dubbla betalningsflöden fungerar på ett tillfredsställande sätt för huvuddelen av myndigheterna även om rutinen kräver vissa löpande avstämningar och korrigeringar mellan flödena. Regeringen har för avsikt att göra en analys av systemet med dubbla flöden i syfte att öka kunskapen om dubbla flöden och senare utifrån en sådan utvärdering åstadkomma nödvändiga förändringar och förbättringar. Behandlingen av tre tidigare rapporter av effektivitetsrevisionen bedöms avslutad, nämligen Premiepensionens första år (RiR 2004:16), Den statliga garantimodellen (RiR 2004:4, 2003/04:RRS, bet. 2003/04:FiU28, rskr. 2003/04:304 och 305) samt Statliga myndigheters bemyndiganderedovisning (RiR 2005:20, 2005/06:RRS13, bet. 2005/06:FiU21, rskr 2005/06:370). Den övergripande inriktningen är att skapa förutsättningar för en stabil, effektiv och konkurrenskraftig finansiell sektor samt ett gott konsumentskydd. betonas vidare att politiken skall bidra till förtroendet för den finansiella sektorn. Politikens inriktning i övrigt, framgår av respektive verksamhetsområde (se avsnitt 1216). Regeringen anser att (Fi 2006:06) bör kunna bidra till att uppfylla flera av målen inom politikområdet Finansiella system och tillsyn. I rådets uppgifter ingår att identifiera utvecklingstendenser och kritiska faktorer som har betydelse för den finansiella sektorns funktion och utveckling. Häri ingår att identifiera skatter och lagstiftning som kan utgöra ett hinder för den finansiella sektorns utveckling och internationella konkurrenskraft. Rådet skall också ge råd till regeringen i långsiktigt strategiska frågor och regelverkets effektivitet är i det sammanhanget ett naturligt diskussionsämne. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 12Reglering och tillsyn av det finansiella systemet Det finansiella systemet svarar för grundläggande ekonomiska funktioner som betalningsförmedling, kapitalallokering och hantering av risker. Ju bättre dessa fungerar desto större bidrag ger finanssektorn till den reala ekonomin. Verksamhetsområdet och tillsyn av det finansiella systemet omfattar reglering, tillsyn och tillståndsgivning inom finansmarknadens olika delar och avser den verksamhet som drivs inom ramen för och ansvarsområde. Målen för verksamhet är att bidra till ett stabilt och väl fungerande finansiellt system, samt att bidra till konsumentskyddet inom det finansiella systemet. De åtgärder som vidtar i syfte att uppnå målen skall vägas mot eventuella negativa effekter för det finansiella systemets effektivitet. skall vara statens expertorgan på redovisningsområdet och ansvara för utvecklandet av god redovisningssed. Verksamheten skall också bidra till att förbättra standarden i mindre och medelstora företags redovisning. Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Ett av kännetecknen för den finansiella sektorn är den ständigt pågående förändringen. Internationaliseringen av sektorn fortsätter och integreras de nationella marknaderna i EU allt mer. Nya produkter utvecklas och i är fler människor än tidigare är aktiva på finansmarknaden, t.ex. genom det ökade pensionssparandet. Därmed får utvecklingen av aktiekurser och räntor ett större genomslag . Inom EU har det bedrivits ett intensivt arbete med att skapa regler för en integrerad finansmarknad. Reglerna ställer bl.a. större krav på tillsynsmyndigheterna genom att ansvaret fördjupas som det breddas till fler områden. Därtill sker en faktisk integration av finansmarknaderna i EU och då särskilt i länderna kring , vilket ställer krav på att regleringen och tillsynen samordnas inom regionen. Inom bankområdet bedrivs ett omfattande arbete med att ta fram nya kapitaltäckningsregler i ett EU-direktiv som är baserade på de nya s.k. Baselreglerna. Syftet med de nya reglerna är att den miniminivå på det buffertkapital som kreditinstitut och värdepappersbolag måste ha för att kunna möta förluster i verksamheten bättre skall spegla risker i verksamheten än vad som är fallet med nuvarande regler. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 bidrar därmed till ökad stabilitet i det finansiella systemet. De ändrade kapitalkraven kan dessutom påverka räntorna för utlåning till hushåll nedåt, vilket skulle gynna konsumenterna. En remiss om nya kapitaltäckningsregler har lämnats till Lagrådet . infördes en ny lag om särskild tillsyn över finansiella konglomerat (prop. 2005/06:45). Ett konglomerat är en företagsgrupp som bedriver verksamhet inom såväl bank- och värdepapperssektorn som försäkringssektorn. De nya bestämmelserna för finansiella konglomerat syftar till att få en sammanhållen reglering och tillsyn som bättre skyddar enskilda insättare och försäkringstagare och främjar stabiliteten i det finansiella systemet. Inom försäkringsområdet har överlämnat betänkandet Ny associationsrätt för försäkringsföretag (SOU 2006:55). Utredningen föreslår ny lagstiftning som skall vara tillämplig på samtliga svenska försäkringsföretag och som syftar till att stärka försäkringstagarnas ställning, främja en aktiv ägarstyrning samt underlätta kapitalförsörjningen i ömsesidigt bedrivna livförsäkringsföretag. Betänkandet har remitterats. Arbete med att reformera solvenssystemet för försäkringsföretag bedrivs såväl nationellt som inom EU. En promemoria med förslag till nya svenska solvensregler har remitterats. För att få till stånd en effektiviserad återköpsrätt för individuella livförsäkringar har det i två lagrådsremisser föreslagits ändringar i såväl försäkringsavtalslagen som i försäkringsrörelselagen. Förslagen syftar bl.a. till att underlätta flytt av försäkringssparande, utom när försäkringsteknik eller skattelagstiftningen lägger hinder i vägen. Inom området pågår även arbete med att genomföra ett EG-direktiv om återförsäkring. Bestämmelserna innebär att nuvarande regler för direktförsäkringsföretag i huvudsak görs tillämpliga även på återförsäkringsföretag, dvs. företag som bara meddelar återförsäkring. genomfördes nya bestämmelser om inlösen av minoritetsaktier i försäkringsaktiebolag (prop. 2005/06:196). Det innebär att inlösenbestämmelserna för försäkringsaktiebolag är desamma som för aktiebolag. Genomförandet tillgodoser också bestämmelserna om inlösen i EG-direktivet om uppköpserbjudanden i fråga om försäkringsaktiebolag. Inom värdepappersmarknadsområdet har i två betänkanden redovisat sitt uppdrag, En ny lag om värdepappersmarknaden (SOU 2006:50 och SOU 2006:74), om hur EG-direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID) bör genomföras. Direktivet syftar bl.a. till bättre förutsättningar för konkurrens, ökad genomlysning som förbättrar möjligheten att jämföra de priser som erbjuds av olika marknadsplatser/marknadsaktörer samt bättre skydd för investerarna, t.ex. genom regler för hur värdepappersföretag skall uppföra sig gentemot sina kunder. I en departementspromemoria, Informationskrav i noterade företag, m.m. (Ds 2006:6) lämnas förslag till genomförande av EG- direktivet om harmoniserade regler för offentliggörande av regelbunden finansiell information, såsom års- och koncernredovisning och viss delårsrapportering, i aktiemarknadsbolag och andra noterade företag. Förslagen medför bl.a. ökad öppenhet i de företag som är upptagna till handel på börsen. Med de ökade informationskraven följer en utökad tillsyn över att bestämmelserna följs. I promemorian föreslås bl.a. att får det övergripande tillsynsansvaret för de noterade företagens regelbundna finansiella information. har nya regler införts om offentliga uppköpserbjudanden. I samband därmed har tillsynsområde utvidgats (prop. 2005/06:140). Inom det konsumentinriktade området har det tagits särskilda initiativ. lämnade i sitt slutbetänkande (SOU 2004:47) förslag inom området och föreslog en höjd ambitionsnivå och ändrade arbets- och organisationsformer för konsumentskyddet inom det finansiella området. I konsultrapporten, Konsumentskyddet inom det finansiella området (Fi2005/1958), redovisas flera förslag på förstärkt konsumentskydd i form av bl.a. lagändringar och förbättrad information till konsumenter från bl.a. Konsumenternas Bank- och samt förslag till tydligare ansvarsfördelning mellan ansvariga myndigheter. Flera av förslagen rör ändringar i konsumentkreditlagen. Förslaget som rör en översyn av standardvillkoren på det finansiella området har lett till att ett uppdrag lämnats till och skall vidare fördjupa sitt samarbete i frågor där de har ett gemensamt ansvar samt redovisa utfallet av samarbetet. och skall också redovisa de insatser som de gjort som företrädare för staten i styrelserna för Konsumenternas Bank- och och . För att förbättra sin rapportering till regeringen skall lämna en rapport om konsumentskyddet inom det finansiella området, på samma sätt som presenterar sina bedömningar av finanssektorns stabilitet. har också fått i uppdrag att se över hur informationen om finansiella tjänster kan samordnas och bli mer enhetlig hos såväl myndigheter som övriga aktörer. har utfärdat kompletterande normgivning, biträtt i redovisningsfrågor, deltagit i utredningar inom kommittéväsendet samt avgett yttranden om god redovisningssed till domstolar i olika frågor. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 12.1 Procentuell fördelning av kostnader per verksamhetsgren i löpande priser 1.Marknadsövervakning ingår i verksamhetsgren tillsyn. 2.Verksamhetsgrenen analys upphörde , verksamheten finns fördelad på övriga grenar. 3.Statistik fördelades på de övriga verksamhetsgrenarna. Inom delas tillsynen upp i stabilitetstillsyn och marknadstillsyn. Båda dessa tillsynsgrenar innehåller konsumentskyddsaspekter. Den stabilitetsinriktade tillsynen hänger samman med risker som avser hela det finansiella systemet. Riskerna är inte jämnt fördelade i den finansiella sektorn. Företag av olika storlekar och typer uppvisar skillnader i exponering och känslighet för störningar som kan inträffa. tillämpar därför en tillsynsstrategi där företagen delas in i fyra riskklasser efter den påverkan de bedöms ha på marknaden, där riskklass I bedöms ha mest betydelse för stabiliteten på marknaden. Tabell 12.2 Totalt nedlagd tid i timmar på tillsynsaktiviteter i riskklasserna Inom är tillsynen av de finansiella företagen och marknaderna en av huvuduppgifterna. förbrukades av myndighetens resurser inom området tillsyn som därmed är den dominerande verksamheten. I riskklass I finns främst de största bankerna. Samlade riskbedömningar har tagits fram för de fyra största bankkoncernerna och samordnar de nordiska tillsynsmyndigheternas tillsyn av Nordea. Avseende 2005 bedömde att stabiliteten inom banksektorn var god. Vissa försäkringsbolag hörde tidigare till riskklass I. Dessa har lägre riskkategori och de flesta har förts till kategori II. Försäkringsföretagen är föremål för riskanalyser i enlighet med den s.k. trafikljusmodellen. Denna tillsynsmetod gör det 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 möjligt att tidigt upptäcka livförsäkringsbolag och tjänstepensionskassor som kan få problem med att fullgöra sina åtaganden (solvensproblem). Modellen är utvecklad till att följa fler typer av risker och verksamheter. har konstaterat , efter det att inspektionen granskat livbolagens sätt att möta, följa upp och anpassa riskerna i verksamheten, att riskhanteringsförmågan i livbolagen stärkts. I skadeförsäkringsbolagen bidrog enligt en kombination av premiehöjningar och kostnadsreduktioner till att bolagens finansiella ställning successivt har stärkts. genomförde flera undersökningar med direkt betydelse för konsumentskyddet, nämligen: Indexobligationer en granskning av informationen till kunderna (2005:1) Livbolagens provisioner till försäkringsmäklare (2005:2) Blancokrediter till konsumenter (2005:4) Livbolagens avgifter (2005:5) Stärkt skydd för trafikskadade (2005:7) Hantering av klagomål i finanssektorn (2005:9) Från konto till konto VII (2005:11) Konsumenten och rådgivningen (2005:13) konstaterar i dessa undersökningar bl.a. att informationen som ges till köpare av indexobligationer inte uppfyller ställda informationskrav. Den nya regleringen av finansiell rådgivning till konsumenter har enligt medfört ökad säkerhet och skydd för konsumenterna utan att de nya reglerna hämmat utvecklingen inom området. Vidare redovisar att efterlevnaden inom de finansiella företagen av föreskrifter och allmänna råd om klagomålshantering är varierande. Företag med få anställda uppvisar oftare en sämre efterlevnad än större företag. konstaterar med anledning därav att konsumenterna skall ha rätt till ett grundläggande skydd oavsett om de vänder sig till ett större eller ett mindre företag. Inom den finansiella elmarknaden har funnit brister när det gäller information och hantering av intressekonflikter. I tillsynen av värdepappersmarknaden har antalet överlämnade ärenden till ökat. konstaterar dock att ökningen inte enbart bör tolkas som en ökad frekvens av överträdelser, utan pekar också på den ändrade ansvarsfördelningen mellan och som genomfördes . Ändringen innebär att ärenden numera överlämnas till i ett tidigare skede. Tabell 12.3 Antalet ärenden som anmäldes till Den som har insynsställning i marknadsnoterade företag skall anmäla sitt och närstående fysiska och juridiska personers innehav av aktier och andra finansiella instrument i bolaget till . Vid utebliven eller försenad anmälan tar inspektionen ut en avgift av den anmälningsskyldige. Tabell 12.4 Avgifter enligt 20 § lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument Bestämmelserna om anmälningsskyldighet och insynsställning skärptes , vilket delvis förklarar den kraftiga ökningen av avgiftsintäkterna i tabellen ovan. Bland annat utökades kretsen av anmälningsskyldiga och möjligheter till ytterligare sanktionsavgifter infördes. har också stärkt sin organisation inom området för penningtvätt och terroristfinansiering vilka numera ingår i den löpande. inkom 5 616 ärenden avseende ansökningar om tillstånd samt anmälningar till . Trots ökningen av antalet ärenden minskade den totala handläggningstiden i förhållande innan. har ett serviceåtagande för tillstånds- och anmälningsärenden, vilket anger ramar för den tid det skall ta att handlägga ett ärende av ett visst slag på ett korrekt sätt. handlades av ärendena inom utsatt tid. Tabell 12.5 Genomsnittlig handläggningstid för tillstånds- och anmälningsärenden Antal dagar/ärende Inom regelgivningen har roll ökat. Även om skall arbeta för begränsad och förenklad regelgivning för de finansiella företagen, har införlivandet av nya EU regler i svensk rätt medfört en ökad regelmängd. I flera av de nya författningarna som har utfärdats finns en tydlig strävan att främja konsumentskyddet. Tabell 12.6 regelgivning, föreskrifter/allmänna råd har inom samverkansområdet ekonomisk säkerhet arbetat för att minimera störningar och tillgodose samhällets grundläggande behov av ekonomisk säkerhet vid svåra påfrestningar på samhället i fred. genomförde flera scenario- och krisledningsövningar med de större företagen för att kartlägga den finansiella sektorns motståndskraft avseende allvarliga hot mot samhället. Övningarna visade att sektorn har motståndskraft mot de risker som är förknippade med de enskilda företagens verksamhet, men att företagen är starkt beroende av att andra samhällsfunktioner fungerar. framhåller bl.a. brister i säkerställandet av kontantförsörjningen efter tre dagars elavbrott. har också påbörjat ett privat-offentligt samverkansprojekt med syfte att stärka hållbarheten och höja den gemensamma krisberedskapen i den svenska finansiella 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och flera av branschorganisationerna. utfärdade tre allmänna råd samt gav 31 remissyttranden till , domstolar m.fl., vilket är fler yttranden än men färre allmänna råd. har svarat på 1 480 frågor från företag samt förbättrat sin hemsida så att den hade ca 180 000 besök, vilket är 50 000 fler än föregående år. introducerade ett elektroniskt nyhetsbrev. Vid utgången av 2005 hade nyhetsbrevet ca 2 200 prenumeranter. arbetar med ett för nämnden mycket stort och flerårigt projekt som syftar till att skapa fyra separata redovisningsregelverk för främst olika storlekskategorier av företag. Regler för de minsta företagen (enskilda näringsidkare och handelsbolag) har arbetats fram. har och lämnat en rapport om möjligheterna att förenkla redovisningsreglerna för aktiebolag och ekonomiska föreningar samt för de enskilda näringsidkare och handelsbolag som inte tillhör den första kategorin. har påbörjat arbetet med att ta fram ett förslag till allmänt råd för den tredje kategorin; större icke-noterade företag. Nämnden har antagit ett allmänt råd för enskilda näringsidkare och hoppas också på att kunna anta ett samlat allmänt råd för mindre aktiebolag före utgången av 2006. 12.4.2 Analys och slutsatser har en viktig roll att fylla inom den finansiella sektorn. Den finansiella tillsynen är central för såväl stabiliteten i systemet som konsumentskyddet. En annan viktig del är den reglering som står för. En betydande del av resurser används för tillståndsprövning. Denna bör vara snabb och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 förutsägbar, särskilt som prövningen ofta berör nya företag eller företag som utvecklas. Konsumentskyddet inom finansmarknadsområdet är viktigt för förtroendet och för att marknaden skall kunna utvecklas. Konsumentorganisationerna är ofta svagt representerade på finansmarknaden och konsumenten befinner sig ofta i ett kunskaps- och resursmässigt underläge. uppgifter avseende konsumentskyddet tillgodoses främst genom kontakter med och ingripanden mot de företag som bedriver finansiell verksamhet. skall bedriva tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning. Regler och praxis skall utformas och regelefterlevnaden skall granskas. Överträdelser skall utredas och vid behov skall sanktioner fastställas. Även regelutvecklingsarbetet inom EU ställer krav på fortsatta insatser. i stort levt upp till ställda mål. Inför förstärktes resursmässigt med , varav utgjorde en permanent nivåhöjning. Medlen som tillfördes används till förstärkningar av tillsyn och reglering inom områden där nya bestämmelser ställer krav på ökade insatser av . Den resursmässiga satsningen har gett bättre möjlighet att leva upp till de nya och befintliga kraven som ställs inom tillsyn och regelgivning. föreslås en viss förstärkning med anledning av den genomförda reformen om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden (takeover direktivet). yrkesverksamma inom redovisningsområdet. Ytterliggare steg har tagits mot att skapa redovisningsregler som är mer enkla att tillämpa för företag samt finansiell information som är mer begriplig. har granskat den tidigare regeringens styrning och myndigheternas genomförande av tillsynen inom det finansiella området utifrån målet om ett gott konsumentskydd. Rapporten inom det finansiella området fungerar tillsynen? (RiR 2006:12) överlämnades till regeringen . påtalar vissa brister i hur den tidigare regeringen har styrt och myndigheterna genomfört tillsynen på området. Bristerna handlar bl.a. om dålig samverkan och otydlig ansvarsfördelning mellan de två ansvariga myndigheterna och samt otillräcklig uppföljning från den tidigare regeringens sida. Några av rekommendationer har medfört ändringar i myndigheternas instruktioner och i regleringsbreven , se avsnitt 12.3. Regeringen kommer att överväga iakttagelser och rekommendationer i den fortsatta myndighetsstyrningen. Regeringen har för avsikt att återkomma till om ytterligare lämpliga åtgärder inom det aktuella området. Nämndens arbete är av stor betydelse när det gäller att fylla ut de områden som inte regleras i lag. De redovisningsnormer som meddelas bidrar till att förbättra kvaliteten på företagens bokföring och bokslut vilket i sin tur har stor betydelse för bl.a. skatteförvaltningens verksamhet. De ger också förutsättningar för analytiker och rådgivare att bättre kunna jämföra och analysera olika företags ekonomiska ställning. normgivning och information har gjorts mera lättillgänglig och begriplig samt mer efterfrågad av småföretag och En väl fungerande finansiell sektor är av stor betydelse för samhällsekonomin. Inriktningen på politiken inom området skall vara att skapa förutsättningar för en stabil, effektiv och konkurrenskraftig finansiell sektor. Den finansiella regleringen och tillsynen skall värna stabiliteten i det finansiella systemet och ett gott konsumentskydd. Regleringen och tillsynen skall också lägga grunden för en sund konkurrens, vilket främjar både effektiviteten och konsumentskyddet.