prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — fördelningen mellan åren kan bero på utgifts- reformer och besparingar, förändrade makro- ekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom regelstyrda transfereringssystem, engångs- händelser och tekniska förändringar. Ett exempel på en teknisk justering är förändringen i systemet för ersättning av ingående mervärdesskatt till kommuner och landsting, som genomfördes . Förändringen innebar att de avgifter till systemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statsbudgeten upphörde, som statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten på statsbudgeten är därför saldoneutral på kort sikt. Förändringen innebar dock att statsbudgetens utgifter min- skade med 2003 i för- hållande till 2002. Sådana förändringar ger upp- hov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tiden redovisas därför även ett utfall som rensats för större tekniska föränd- ringar. De är kursiverade i tabell 3.6. För- klaringar till större tekniska förändringar finns redovisade i fotnoter till tabell 3.6. Då en teknisk förändring skett har tidsserien justerats för åren före ändringens ikraftträdande. Justeringen har gjorts med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde året då ändringen trädde ikraft. Vissa av de justerade beloppen är ungefärliga. Utgifternas fördelning mellan olika utgifts- områden kan ses som ett uttryck för politiska prioriteringar perioden 20012005. Över hälften av utgiftsområdena uppvisar endast en be- gränsad, eller ingen, förändring , såvitt avser utgiftsområdets andel av de tak- begränsade utgifterna. minskade utgiftsandelen för utgiftsområden 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet respektive utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Utgiftsandelen ökade för utgifts- områden 9 Hälsovård, sjukvård och social om- sorg, utgiftsområde 16 Utbildning och universi- tetsforskning respektive utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. varierade de makroekonomiska förutsättningarna. Exempel- vis har en stigande arbetslöshet inneburit ökade utgifter inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Utgifterna kan också förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom regelstyrda system. De största volymförändringarna återfinns inom utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegränsade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningar av vissa jordbruksstöd har senarelagts. Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar de största förändringarna som andel av takbegränsade utgifter . Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet minskade utgifterna för utgiftsområdet som andel av de takbe- gränsade utgifterna , vilket främst beror på försvarsomställningen. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Som andel av de takbegränsade utgifterna ökade utgifterna . Ungefär hälften av ökningen förklaras av ökade kostnader för statlig assistans- ersättning. Resterande ökning förklaras av ökade utgifter för dels bidrag till läkemedels- förmånerna, dels utgifter för tandvårdsförmåner. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade utgifterna för utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna . Utgifterna under anslaget 21:2 Föräldraförsäkring ökade från 2001 till 2005. Utgiftsökningen förklaras av högre medelersättning och fler ersatta nettodagar i föräldrapenningen. Som andel av de totala utgifterna ökade utgifterna . Utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivi- tetsstöd m.m. ökade med från 2001 till 2005. av minskning ökade antalet öppet arbetslösa åter , och fortsatte att öka till ca 270 000 personer 2005. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna ökade från 2001 till ca 2005, varmed utgiftsområdets andel av de samlade utgifterna ökade . Flera stora reformer har genomförts . Ett högkostnadsskydd (maxtaxa) infördes inom barnomsorgen. Genom ett bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem gjordes en särskild satsning i syfte att öka antalet lärare, specialister och annan personal i skolan. Ökningen förklaras vidare av en utbyggnad av universitets- och högskoleutbildning samt forskning. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Justerat för tekniska förändringar ökade utgifts- områdets andel av de takbegränsade utgifterna . De högre utgifterna beror främst på de för- stärkningar av statsbidragen som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna för räntor på statsskulden minskade från 2001 till ca 2005. Den kraftiga utgifts- minskningen beror i huvudsak på valutavinster då lån förfaller och lägre räntenivåer. Tabell 3.6 Statsbudgetens utgifter 20012005 Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhörde i statsbudgeten . Utfall som justerats för tekniska förändringar anges i kursiv stil. Andel i procent av de takbegränsade utgifterna Justerat för teknisk förändring 1 Skatt, tull och exekution Justerat för teknisk förändring 1 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg trygghet vid sjukdom och handikapp 2 Justerat för teknisk förändring 2 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 3 Justerat för teknisk förändring 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförsörj., byggande Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske m. ansl. Allmänna bidrag till kommuner 4 Justerat för teknisk förändring 4 Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 6 Justerat för teknisk förändring 6 1Till följd av att förvaltningsanslagen för UD och slogs ihop 2002, ökade utgifterna under UO 1 med 1,8 mdkr som utgifterna för UO 5 minskade med samma belopp. 2År ökade utgifterna när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades och ersattes med högre förtidspensioner, vilket beräknades till 2,9 mdkr. 2 ökar utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna förs över till statsbudgeten från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersätts med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr). 4 Sammantaget sker tekniska förändringar inom UO 25 med -3,0 mdkr 2001, -3,5 mdkr 2002, -36,7 mdkr 2003 och +0,1 mdkr 2004. Inkomstskattereformerna 20012002 innebar att statsbidragen till kommunerna minskades med 5 mdkr 2001 och 5,2 mdkr 2002. höjdes statsbidragen med 2 mdkr p.g.a. höjt särskilt grundavdrag till pensionärer. höjdes statsbidragen med 1,8 mdkr p.g.a. höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. minskades statsbidragen 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackföreningsavgifter ersattes med en skattereduktion. minskades statsbidragen i och med att kommunernas skatteinkomster ökade när den beskattade garantipensionen infördes, vilket beräknades till 9,5 mdkr. Minskningen 2003 förklaras också av att inkomsterna för kommunerna ökade i och med att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades, vilket beräknades till 2,9 mdkr (se UO 10). Vidare höjdes statsbidragen 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att skattereduktion för låginkomsttagare ersattes med avdrag. överfördes kommunkontosystemet till statsbudgetens inkomstsida, varvid statsbidragen reducerades med samma belopp (31,4 mdkr), vilket förklarar minskningen i statsbidragen 2003 i förhållande till . Statsbidragen har också justerats upp till följd av grundavdragshöjningen med 2,5 mdkr till följd av den skatteväxlingen som förslogs i budgetpropositionen . Justeringen är också gjord med anledning av den utökade skatteväxlingen (+0,5 mdkr) som beslutat om. Statsbidraget minskas 2004 med 0,22 mdkr p.g.a. en justering av beräkningen för kommunkontosystemet. Egentlig nedjustering 2004 p.g.a. detta är 1,367 mdkr, men av dessa avser 0,22 mdkr en permanent neddragning medan 1,147 mdkr är en engångsvis neddragning, vilket i tabell 3.6 inte har räknats som en teknisk förändring, men som däremot kan förklara en del av utgiftsutvecklingen. Ett kostnadsutjäm- ningssystem för LSS om ca 1 mdkr infördes på statsbudgetens utgiftssida, vilket ökade utgifterna med motsvarande belopp. En lika stor förändring görs på stats- budgetens inkomstsida, varför förändringen är neutral för statsbudgetens saldo. På grund av en slutreglering av ålderspensionsreformen m.m. beräknas statsbidragen minska med 1,3 mdkr 2004. Denna nivåjustering skall gälla , men justeras först , varför nedjusteringen avseende 2003 inträffar 2004, vilket resulterar i att neddragningen 2004 blir 2,6 mdkr i stället för 1,3 mdkr. Dock har en teknisk justering endast gjorts för 1,3 mdkr då detta är nivån på den permanenta neddragningen. 5Ingår ej i takbegränsade utgifter. 6År ökade utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna fördes över till statsbudgeten från ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersattes med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr). 3.2.4Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningarna I tabell 3.7 visas utvecklingen av ett antal nyckel- uppgifter hämtade ur statens resultat- och balansräkningar. Tabell 3.7 Nyckeluppgifter ur balans- och resultaträkningarna 20012005 Redovisningen har i allt väsentligt jus- terats i enlighet med de ändrade redovisnings- principer m.m. som gäller (se avsnitt 4.4.5 Ändrade redovisningsprinciper samt andra ändringar av jämförelsetal). Däremot har redovisningen endast justerats i begränsad om- fattning för åren 20012003. I diagram 3.13 visas utvecklingen av statens totala nettoförmögenhet och statsskulden . Nettoförmögen- heten har förbättrats något . För- bättringen uppgår till . Stats- skulden har däremot ökat , vilket främst beror på orealiserade valutaförluster till följd av att den svenska Den totala för- sämringen uppgår till . Diagram 3.13 Statens nettoförmögenhet och statsskulden 20012005 Den viktigaste förklaringen till nettoförmögen- hetens förändring är vanligtvis resultaträk- ningens överskott, vilket dock inte är fallet . Det ackumulerade över- skottet enligt resultaträkningen uppgår till . Den främsta förklaringen till den ökade netto- förmögenheten är i stället det förändrade värdet av resultatandelar i dotter- och intresseföretag vid sidan av resultaträkningen. Ökningen uppgår till och avser främst bolagens övergång till redovisnings- principer enligt IFRS (se avsnitt 4.4.5 Ändrade redovisningsprinciper samt andra ändringar av jämförelsetal). Statsskulden samvarierar i huvudsak med nettoförmögenheten, men samvariationen öve- rensstämmer inte alltid tidsmässigt. Exempelvis påverkas inte statsskulden av ett ökat värde på andelar i statliga bolag orsakat av ökat eget kapital i bolagen som härrör från den egna verksamheten. Statsskulden påverkas däremot när staten mottar utdelningar, köper och säljer andelar eller liknande. Lån som inte ingår i statsskulden har amorterats med , vilket ökar statsskulden utan att påverka nettoförmögenheten. Materiella anläggnings- tillgångar har ökat med , vilket successivt minskar netto- förmögenheten när tillgångarna skrivs av. Lånebehovet och statsskuldens utveckling Statsbudgetens saldo, som var negativt 2003 2004, visade ett överskott på . Detta innebar att statens låne- behov definitionsmässigt lika med stats- budgetens saldo, men med omvänt tecken var negativt och bidrog till att minska statsskulden med 2005. Trots budgetöverskottet ökade den konsoli- derade statsskulden med till . Det beror på att hänsyn måste tas till faktorer som påverkar statsbudgeten utan att de påverkar lånebehovet (och tvärtom). Sådana faktorer, främst skuld- dispositioner och kortfristiga placeringar, ökade statsskulden med 2005. Den viktigaste skulddispositionen är omvärderingen av valutaskulden till aktuella valutakurser. försvagades kronan, vilket medförde att valutaskulden ökade med . En annan skulddisposition är () övertagande av lån för infrastruktur i och , vilken medförde att statsskulden ökade med utan att lånebehovet påverkades. Den statsskuld som redovisas i Års- redovisningen för staten (konsoliderad) skiljer sig från den som RGK redovisar (okonsoliderad) på grund av elimineringar för myndigheters innehav av statsobligationer och statsskuldväxlar. har myndigheter som bedriver en omfattande tillgångshantering av medel avsatta för ändamål vid sidan av statsbudgeten rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden. var medlen insatta på konto i RGK och påverkade därmed inte statsskulden. Tabell 3.8 Statliga myndigheters innehav av statspapper 2005 Anm.: Med IGN avses , med KAF avses och med RGK avses . Elimineringen av statliga myndigheters innehav av statspapper var 2005. Därav avser Kärnavfalls- fondens styrelse (KAF) och Insättningsgaranti- nämndens (IGN) innehav av statsobligationer. Övriga myndigheters innehav har varit mindre än 1 miljard (Premiepensions- myndighetens innehav av statspapper elimineras inte eftersom myndigheten inte ingår i den konsoliderade årsredovisningen för staten). Sammantaget medför detta att den okonsoli- derade statsskulden som RGK redovisar är högre än vad som redovisas i balansräkningen i Årsredovisningen för staten. värderades nominella obliga- tioner och reala kupongobligationer till nomi- nellt slutvärde, medan statsskuldväxlar och reala nollkupongobligationer värderades till anskaff- ningsvärde. Lån i utländsk valuta värderades till aktuell växelkurs. definieras statsskulden så att samtliga låneinstrument värderas till nominellt slutvärde. Det betyder att instrumenten tas upp till det belopp som betalas på förfallodagen. Även derivatinstrument inklu- deras, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som RGK ingår för att påverka sammansättningen och löptiden i statsskulden. Derivatinstrument, liksom övriga åtaganden i utländsk valuta, värderas med hänsyn till aktuell valutakurs. För reala instrument inkluderas upplupen inflationskompensation som med tidigare definition skuldfördes först vid förfall. Det nya måttet innebär en anpassning till hur skulden mäts i EU-sammanhang, bl.a. inom ramen för proceduren mot för stora underskott. Jämförelsesiffrorna i tabellerna i detta avsnitt är ändrade i enlighet med det nya statsskulds- måttet. Det lagfästa målet för statsskuldspolitiken är att statens skuld skall förvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimeras, som risken i förvaltningen beaktas. Den övergripande mål- sättningen konkretiseras genom att regeringen fastställer riktlinjer för statsskuldens förvaltning avseende statsskuldens samman- sättning och löptid (mätt i s.k. duration). Inom ramen för riktlinjerna fastställer sedan RGK delmål och riktmärken, bl.a. för löptiden i den nominella kronskulden respektive valutaskulden. RGK svarar även för den operativa förvaltningen av statsskulden. Upplåningen och förvaltningen av statsskulden sker i tre skuldslag: -nominella lån i svenska kronor, -reala lån i svenska kronor, samt -nominella lån i utländsk valuta. Tabell 3.9 Statsskuldens utveckling och sammansättning Nominella lån i svenska Reala lån i svenska Nominella lån i utländsk Nominella lån i svenska kronor utgör den viktigaste källan för finansiering av statsskulden. Merparten av upplåningen sker på den inhemska värdepappersmarknaden genom statsobliga- tioner (kuponglån med en löptid vid emissionstillfället) och statsskuldväxlar (nollku- ponglån, i huvudsak med en löptid på högst vid emissionstillfället). I skuldslaget ingår även nominella privatmarknadslån som erbjuder RGK billigare upplåning än konventionella statspapper i kombination med möjligheter att sprida upplåningen till fler långivare, företrädesvis privatpersoner. har upplåningen från privatmarknaden ökat med , från 2004 till 2005 (av statsskulden). Det är framför allt intresset för premieobligationer som har ökat och stocken ökade . Även omfattningen av Riksgäldsspar har ökat trots låga räntor. Värdet på statsskuldväxlarna har ökat med 2005. Statsskuldväxlar emit- teras och utgör huvuddelen av korta upplåning. Volymen av emitterade statsskuldväxlar kan variera kraftigt mellan auktionstillfällena, vilket beror på sväng- ningar i statens lånebehov. Tabell 3.10 Nominella lån i svenska kronor efter eliminering 1 2004 omgrupperades instrumenten i statsskulden. Uppgifterna i tabellen är redovisade i enlighet med de nya grupperingarna. Andelen reala lån har successivt ökat . uppgick stocken till , vilket motsvarar en andel på av den totala statsskulden. Enligt regeringens riktlinjebeslut (Fi2005/4589) skall andelen öka till av den totala skulden. Ökningen skall ske i en takt som är avpassad till efterfråge- tillväxten och med beaktande av kostnader och risker i övriga skuldslag. Reala lån i svenska kronor fyller en viktig funktion i statens låneportfölj då de bidrar till en mer diversifierad upplåning med ytterligare ett skuldslag utöver nominell kron- och valutaskuld. Staten får därmed tillgång till en finansierings- källa med andra kostnads- och riskegenskaper än nominell upplåning, och risken kan reduceras. Låneformen ger även fördelar för investeraren eftersom investeraren erbjuds en möjlighet att försäkra sig mot inflation genom att staten övertar inflationsrisken. Den nuvarande valutaskulden byggdes upp när lånebehovet var mycket stort. Lån i utländsk valuta bidrog då till att täcka en del av lånebehovet. Det minskade pressen uppåt på den svenska räntenivån och bidrog därmed till att hålla nere räntekostnaderna. amorterar staten på valutaskulden för att minska den totala risknivån i statsskulden. Eftersom statsskulden löpande mäts och värderas i kronor slår ändringar i växelkursen direkt igenom på skuldens storlek. Målet är dock inte att avveckla valutaskulden, även om den medför en växelkursrisk. Valutaskulden bidrar på samma sätt som realobligationer till att diversifiera statsskulden, eftersom den minskar exponeringen mot den svenska räntan. Enligt regeringens riktlinjer skall skulden i utländsk valuta minska så att den utgör av statsskulden. Valutaskulden är i kronor räknat i princip oförändrad . Andelen valutaskuld av total statsskuld minskade dock till 2005. RGK amorterade motsvarande av valutaskulden . Trots amorteringarna ökade valutaskulden med på grund av att kronans värde i förhållande till utländsk valuta försvagades . Orealiserade valutaförluster ingår i valutaskulden och uppgick till . ingick i stället orealiserade valutavinster med . Orealise- rade valutakursdifferenser ökade således valuta- skulden med ca . De anslagsavräknade utgifterna för statsskulden, som redovisas i kapitel 5 Statsbudgetens utfall, uppgick till ca 2005. Det är en minskning med jämfört med . Beloppen i statsbudgeten redovisas enligt utgiftsmässiga principer och utgör ett netto av inkomster och utgifter i upplånings- verksamheten. Den utgiftsmässiga redovisningen innehåller dock svagheter när det gäller att beskriva statsskuldsräntornas utveckling över tiden. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor påverkan på anslagsbelastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning ger därför en bättre beskrivning av hur räntekostnaderna påverkas av underliggande skuld-, ränte- och valutautveckling. I resultaträkningen för staten redovisas räntor enligt kostnadsmässiga principer efter eli- minering av räntor till/från statliga myndigheter. nettoredovisas intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden. I kostnaderna ingår även en omvärdering av skulden i utländsk valuta. Av tabell 3.12 framgår statsskuldens kostnader och den utgör en sammanfattning och specificering av uppgifterna i not 11 till resultaträkningen (se kapitel 4 Resul- taträkning, balansräkning och finansierings- analys). Tabell 3.12 Statsskuldens kostnader Räntekostnader på lån i Räntekostnader på lån i Över- /underkurs vid (-) / förluster (+) Enligt resultaträkningen uppgick netto- kostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutakursförändringar m.m.) till , vilket är en ökning med jämfört med . Räntekostnaderna på lån i svenska kronor uppgick till , vilket innebar en minskning med jämfört med . Räntekostnaderna för lån i utländsk valuta ökade med till . Realiserade valutakursdifferenser minskade statsskuldens kostnader med 2005. Staten gjorde valutavinster på , jämfört med valutaförluster på 2004. Valutavinster/-förluster påverkas framför allt av kronans växelkurs mot andra valutor när ett lån förfaller, men också av inbördes förändringar mellan andra valutors växelkurser genom olika derivatinstrument. Årets valutavinster beror på bl.a. förfall av ett par stora lån i dollar, vilka togs upp till betydligt högre dollarkurser än då de återbetalades. minskade även realiserade kurs- förluster med , . Det beror på att RGK har gjort färre återköp av obligationer i samband med byten mellan obligationer. De orealiserade valutadifferenserna, exklusive skuldskötselåtgärder, ökade skuldkostnaderna med jämfört med . Över- och underkurser vid emission av stats- papper m.m. medförde att kostnaderna minskade med , vilket var ca lägre än 2004. Tillsammans med ränteintäkter i upplånings- verksamheten på uppgick nettokostnaden för statsskulden exklusive skuld- skötselåtgärder till 2005. Skillnaden mellan statsskuldens utgiftsmässiga räntekostnader på och nettokostnaden på förklaras av att kursdifferenser vid emission, nollkupong- räntor och orealiserade valutakursförändringar redovisas på olika sätt i statsbudgeten och i resultaträkningen (se även bilaga 4 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten). I diagram 3.14 visas transfereringarna per sektor 20012005. De totala kostnaderna för trans- fereringar har ökat med eller . Den största delen, , av de statliga transfereringarna går till hushållen inklusive hushållens övriga organisationer. Transfereringarna till hushålls- sektorn har ökat med eller . Diagram 3.14 Transfereringar per sektor 20012005 2001 2002 2003 2004 2005 Transfereringar till företag till hushåll Tabell 3.13 Transfereringar exklusive avsättningar 2001 2005 I tabell 3.13 visas utvecklingen av olika trans- fereringar . Nedan lämnas en närmare redovisning av delområdena socialförsäkring, arbetsmarknad, bistånd m.m. samt utbildning och studiestöd. Diagram 3.15 Socialförsäkringar 20012005 Ersättning vid ålderdom - Pensioner m.m. Ersättning vid arbetsoförmåga m.m. Kostnaderna för socialförsäkringar ökade . ökade kostna- derna med nästan eller . Tabell 3.14 Socialförsäkringar 20012005 pensionskostnader och till ersättning vid arbetsoförmåga. Ökningen av pensionskostnaderna har varit tämligen jämnt fördelad , men ökning var betydligt högre, . De ökade pensionskostnaderna beror på ett ökat antal pensionärer, att en allt större andel av dessa inte omfattas av ATP-systemet och att den genom- snittliga pensionspoängen ökat, men även på indexomräkning av pensionsbelopp (se även not 4 till resultaträkningen i kapitel 4 Resultat- räkning, balansräkning och finansieringsanalys). I tabellerna 3.15 och 3.16 visas antalet pensions- tagare med ålderspension och utbetald ålders- pension . Tabell 3.15 Pensionstagare med ålderspension 20012005 var nästan 1,7 miljoner personer pen- sionstagare med ålderspension, av dessa var kvinnor och män. Antalet pensionstagare har ökat med . Tabell 3.16 Utbetald ålderspension 20012005 utbetalades , varav eller till kvinnor och eller till män. Kvinnornas medelersättning var och männens var . Kvinnornas medelersättning var således lägre än männens medel- ersättning 2005. Skillnaden mellan kvinnors och mäns medelersättning har minskat med . Barnbidraget har varit oförändrat efter bidragshöjningen till 2001 till då det höjdes till per barn och månad. ändrades flerbarns- tillägget som utges från andra barnet. Tabell 3.17 Ersatta nettodagar med föräldrapenning 2001 2005 Antal ersatta nettodagar med föräldrapenning var ca 43 miljoner 2005, varav uttagna av kvinnor och uttagna av män.