prop · GT03150 · 2006-03-21 00:00:00 — Av artikel 8 i SCE-förordningen följer att frågor som inte regleras direkt av förordningen i stället skall regleras av de nationella regler som skulle gälla för en kooperativ förening. Detta torde innebära att de skadestånds- rättsliga regler i föreningslagen som omfattar andra personer såsom verkställande direktör, revisor och föreningsmedlem genom hänvis- ningen i artikel 8 också kommer att bli gällande för europakooperativen (jfr prop. 2003/04:112 s. 112). Någon särskild bestämmelse om dessa funktionärers skadeståndsskyldighet behövs därför enligt vår uppfattning inte. Regeringens förslag: Genom särskilda bestämmelser i den nya lagen om europakooperativ och lagen om understödsföreningar görs straff- rättsliga regler i föreningslagen och lagen om understödsföreningar tillämpliga också i fråga om europakooperativ. Det införs vidare bestämmelser som gör bestämmelserna om vite i aktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen tillämpliga i fråga om europakooperativ. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 232). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians förslag. Bakgrund: I föreningslagens 16 kap. 1 § finns bestämmelser om straff för överträdelser av vissa bestämmelser i lagen. De förfaranden som straffbeläggs är bl.a. underlåtenhet att sammankalla styrelsen enligt 6 kap. 8 § andra stycket andra meningen och underlåtenhet att föra med- lemsförteckning enligt 3 kap. 6 §. Gärningar som begås inom en ekono- misk förening kan också falla under regler. Det kan gälla t.ex. reglerna om osant intygande, svindleri, trolöshet mot huvudman och oredlighet mot borgenärer. Även regler om företagsbot är tillämpliga på ekonomiska föreningar. I 16 kap. 2 § föreningslagen finns vidare bestämmelser om vite. Enligt dessa bestämmelser kan registreringsmyndigheten förelägga verkställan- de direktör eller styrelseledamot i en ekonomisk förening att vid vite vid- ta vissa åtgärder, t.ex. ge in behörig registreringsanmälan. Föreningsla- gens bestämmelse om vite har sin motsvarighet i 30 kap. 2 § aktiebolags- lagen (i prop. 2005/06:135 föreslås att 30 kap. 3 §). förelägga den verkställande direktören eller en styrelseledamot att göra en behörig anmälan för registrering samt att på bolagets brev, fakturor m.m. lämna vissa upplysningar om bolaget. I lagen om understödsföreningar finns särskilda straffbestämmelser. I vissa delar hänvisar bestämmelserna till lag om ekonomiska föreningar (se 7780 §§). Till böter döms exempelvis den som uppsåt- ligen eller av grov oaktsamhet meddelar oriktig eller vilseledande uppgift i försäkringsteknisk utredning som getts in till . I 74 § finns också särskilda bestämmelser om vite. Skälen för regeringens förslag: SCE-förordningen förutsätter att ett europakooperativ i varje medlemsstat skall jämställas med en kooperativ förening med säte i den medlemsstaten (se artikel 9). Det innebär att de straffbestämmelser som, i enlighet med det ovan anförda, gäller för för- faranden i svenska ekonomiska föreningar också bör gälla för motsva- rande förfaranden i ett europakooperativ med säte i . Frågan är om detta följer av förordningens regler eller om det behövs komplette- rande svenska regler om saken. Några bestämmelser om straffrättsliga sanktioner eller vite finns inte i förordningen. Av artikel 8 framgår att europakooperativ skall i de delar som förordningen lämnar en fråga helt eller delvis oreglerad regleras av de lagbestämmelser som i respektive medlemsstat skall gälla för koope- rativa föreningar. Bestämmelsen skulle kunna tolkas så att den omfattar samtliga bestämmelser som i den nationella lagstiftningen är tillämpliga på ekonomiska föreningar, inklusive de straffrättsliga. bestämmelser skulle i så fall inte behövas för att göra de nu aktuella Prop. 2005/06:150 straffrättsliga reglerna tillämpliga på europakooperativen. I lagstiftningsärendet om europabolag diskuterades motsvarande fråge- ställning. Där konstaterades att frågor om straffrätt ligger utanför den gemenskapsrättsliga kompetensen. Det bedömdes därför att SE-förord- ningens motsvarighet till artikel 8 i SCE-förordningen inte kunde åbe- ropas som grund för tillämpning av nationella straffrättsliga bestäm- melser. Det ansågs således nödvändigt att i den nationella lagstiftningen ange det straffbelagda området (se prop. 2003/04:112 s. 113). Frågan om straffrättsliga bestämmelser bör lämpligen lösas på samma sätt som i det ovan nämnda lagstiftningsärendet. Det bör således komma till uttryck i den svenska lagstiftningen att föreningslagens bestämmelser gäller också i fråga om europakooperativ. Detsamma bör gälla beträf- fande straffbestämmelserna i lagen om understödsföreningar. Detta bör ske genom att det i lagen om europakooperativ och lagen om understöds- föreningar införs särskilda regler om att de ovan nämnda straffrättsliga bestämmelserna i föreningslagen och lagen om understödsföreningar skall tillämpas också i fråga om europakooperativ (jfr 30 § lagen om europabolag). Såsom också konstaterades i förarbetena till lagen om europabolag krävs dock inte några motsvarande regler när det gäller straffbestämmelser. Gärningar som är straffbelagda i och som begås inom ramen för verksamheten i ett europa- kooperativ kommer utan vidare att falla under tillämpning (jfr 2 kap. 1 § ). Detsamma gäller förfaranden som är straff- belagda i specialstraffrätten och andra författningar, som inte innehåller särskilda referenser till ekonomiska föreningar. Vad som har anförts ovan bör gälla även beträffande bestämmelser om vite. Med hänsyn till att det i fråga om registrering av europakooperativ är aktiebolagslagens bestämmelser, och för europakooperativ som driver försäkringsrörelse försäkringsrörelselagens bestämmelser, som skall vara tillämpliga, är det lämpligt att dessa lagars bestämmelser om vite görs tillämpliga på europakooperativ. Det bör således, på motsvarande sätt som beträffande straffbestämmelserna, införas särskilda bestämmelser om att 30 kap. 3 § aktiebolagslagen och 21 kap. 2 § försäkringsrörelsela- gen skall tillämpas också i fråga om europakooperativ (jfr 31 § lagen om europabolag). 6 Frågor om europabolag Regeringens förslag: I lagen om europabolag tas det in bestämmelser om att , och i fråga om företag som står under Finans- inspektionens tillsyn, skall ha rätt att under vissa förhållanden motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte till ett annat land eller att ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion. Vidare tas det in bestämmelser om särskilt bokslut i samband med flyttning av säte respektive fusion. Bestämmelserna skall ha samma innebörd som de motsvarande bestämmelser som har föreslagits i fråga om europakooperativ. Regeringens bedömning: Det bör inte införas någon möjlighet för Prop. 2005/06:150 europabolag att uttrycka sitt aktiekapital i svenska kronor. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 237). Frågan om i vilken valuta ett europabolag skall uttrycka sitt aktiekapital har inte behandlats i promemorian. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt promemo- rians förslag eller inte haft några invändningar mot det. Svenskt Närings- liv, , och har, beträffande respektive Finans- inspektionens rätt att motsätta sig flyttning av säte och fusion, anfört samma synpunkter som beträffande motsvarande förslag när det gäller europakooperativ. Dessa invändningar finns redovisade i avsnitt 5.8 (jfr även avsnitt 5.12). Också och har, när det gäller frågan om särskilt bokslut i samband med flyttning av säte res- pektive fusion, anfört samma synpunkter som beträffande motsvarande förslag när det gäller europakooperativ. Dessa synpunkter finns redo- visade i avsnitt 5.32. Skälen för regeringens förslag: I propositionen 2003/04:112 lovade regeringen att återkomma med förslag när det gäller vissa frågor om europabolag. Det gäller dels frågorna om en myndighets rätt att motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte respektive att ett svenskt aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion, dels frågan om ett särskilt bokslut vid flyttning av säte respektive fusion. Motsvarande frågor har, såvitt gäller europakooperativ, behandlats i avsnitten 5.8, 5.12 och 5.32. Det är naturligt att frågorna behandlas på samma sätt när det gäller europabolagen. Sålunda bör det i lagen om europabolag tas in mot- svarande bestämmelser om och i förekommande fall rätt att under vissa förhållanden motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte eller att ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion och om särskilt bokslut i samband med flytt- ning av säte respektive fusion. Som har redovisats i avsnitt 5.8 har Lagrådet haft vissa synpunkter på regleringen av och rätt att motsätta sig flyttning av säte respektive fusion. För en närmare redogörelse av dessa synpunkter och hur vi har ställt oss till dessa, hänvisas till det avsnittet. I avsnitt 5.33 har föreslagits att ett europakooperativ med säte i skall kunna uttrycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. I fråga om europabolag gäller i stället, i enlighet med SE-förordningens huvudregel, ett generellt krav på att aktiekapitalet skall uttryckas i euro. När lagen om europabolag infördes gjorde bedömningen att övervägande skäl talade för att inte borde utnyttja den möjlighet som förord- ningen ger att tillåta europabolag att uttrycka aktiekapitalet även i svenska kronor (se prop. 2003/04:112 s. 110 f.) Vi anser inte att det finns anledning att ändra det ställningstagandet. Regeringens förslag: Den nya lagen om europakooperativ liksom de i övrigt föreslagna lagändringarna skall träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 239). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan invändningar. Skälen för regeringens förslag: SCE-förordningen skall börja tillämpas . SCE-direktivet skall vara införlivat i med- lemsstaternas lagstiftning . De frågor som förordningen har överlämnat till medlemsstaterna att besluta om bör vara lösta som förordningens bestämmelser och de nationella bestämmelser som följer av direktivet skall börja tillämpas. Den nya lagen om europakoope- rativ och de ändringar i befintlig lagstiftning som föreslås bör därför också träda i kraft . Genom SCE-förordningen skapas en möjlighet att bedriva näringsverk- samhet i en ny associationsform. Ett europakooperativ kommer att falla under delvis andra regler än de som gäller för en svensk ekonomisk före- Förordningen innebär däremot inte några ändringar i regelverket för de ekonomiska föreningar som inte utnyttjar denna möjlighet. hänsyn till att minimikapitalet för europakooperativ har bestämts till , kan det antas att det företrädesvis är bland de större och medelstora företagen som europakooperativformen kommer att vara ett intressant alternativ till befintliga nationella företagsformer. företagen kan SCE-förordningen och de kompletterande svenska lagbe- stämmelserna väntas få liten betydelse. Det är dock, även i fråga om något mindre företag, tänkbart att europakooperativet kommer till an- vändning vid företagssammanslutningar över gränserna. Ett europakooperativ med säte i kommer i stor utsträckning att falla under samma regler som en svensk ekonomisk förening. gäller såväl i fråga om föreningsrättsliga regler som i fråga om exempel- För företag med anknytning till olika EU-länder öppnas visserligen vissa nya möjligheter genom SCE-förordningen, bl.a. när det gäller flyttning av säte över gränserna. introduktionen av europakooperativformen inte ändra villkoren för det svenska näringslivet i någon betydande omfattning. introduktionen av tidigare europeiska associationsformer, europeiska ekonomiska intressegrupperingar respektive europabolag, talar också för att effekterna på svenska förhållanden blir begränsade. endast ett fåtal registrerade företag av dessa slag. Ikraftträdandet av SCE-förordningen och de nu föreslagna lagbestäm- melserna kan inte antas få några kostnadseffekter för staten. mindre kostnader orsakade bl.a. av anpassningar av befintliga system och framtagande av informationsmaterial kommer initialt att uppstå hos Prop. 2005/06:150 för att inrätta ett register över europakooperativ. kostnader skall finansieras genom registeravgifter enligt principen om full kostnadstäckning. De nya uppgifter som verket får kan väntas få endast marginell betydelse i förhållande till verkets verksamhet i stort. Vad som har sagts gäller också länsstyrelsernas nya begränsade upp- gifter, dvs. att i vissa fall kalla till föreningsstämma. Dessa kommer såle- des inte att medföra några ökade kostnader för länsstyrelserna. Även nya uppgifter kan antas få endast marginell betydelse i förhållande till verkets totala verksamhet. De ökade kostnader som kan uppstå är inte större än att de skall finansieras inom befintliga ramar. För innebär ikraftträdandet av SCE-förordningen och de i denna promemoria föreslagna lagbestämmelserna nya uppgifter. skall dels utöva tillsyn över de företag som väljer att driva tillståndspliktig finansiell verksamhet i europakooperativform, dels pröva ärenden om tillstånd m.m. beträffande dessa företag. Den utökade tillsynen får emellertid antas komma att utgöra en obetydlig del av verksamhet och skall finansieras inom befintliga ramar. Tillståndsprövningen skall finansieras på sedvanligt sätt genom att bemyndigas att ta ut avgifter av dessa företag. Avgifterna skall bestämmas med syfte att nå full kostnadstäckning. Reglerna om överlämnande och överklagande i den föreslagna lagen om europakooperativ medför att såväl allmänna domstolar som allmänna förvaltningsdomstolar tilldelas nya uppgifter. Kostnaderna för den be- gränsade mängd ärenden som det kan antas vara fråga om skall rymmas inom domstolsväsendets befintliga ekonomiska ramar. Förslaget till lag om europakooperativ I denna lag finns bestämmelser som kompletterar rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (SCE-förordningen). tiv förening i denna lag ett europakooperativ. Vad som sägs i denna lag om europakooperativ gäller, om annat inte anges, endast europakooperativ med säte i . För europakooperativ som driver bankrörelse eller försäkringsrörelse gäller i stället särskilda bestämmelser i lagen (1995:1570) om medlems- banker och lagen (1972:262) om understödsföreningar. (Jfr 1 § i departementspromemorians förslag.) Bakgrunden till paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1 och 5.2. SCE-förordningen är direkt tillämplig i varje medlemsstat. att förordningen grundar rättigheter och skyldigheter för enskilda samt att den kan åberopas inför svenska domstolar och andra myndigheter trots att den inte har införlivats i den svenska rättsordningen genom en sär- skild svensk rättsakt. Den svenska texten av förordningen har publicerats Prop. 2005/06:150 i Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 207, , s. 1). Någon särskild nationell publicering av förordningen skall följaktligen inte ske. Förordningen föreskriver emellertid att får och i vissa fall skall komplettera förordningen med nationella bestämmelser. Såsom framgår av första stycket finns sådana bestämmelser i denna lag. Av SCE-förordningen följer att även andra svenska bestämmelser än de som finns i denna lag kan vara tillämpliga på europakooperativ med säte i . I vissa fall innehåller förordningen direkta hänvisningar till den nationella lag som tillämpas på kooperativa föreningar. Så är fallet t.ex. när det gäller regler om avveckling och likvidation (artikel 72). Vidare innehåller förordningen en generell hänvisning till den på kooperativa föreningar tillämpliga nationella rätten beträffande sådana frågor som inte regleras i förordningen eller i andra EG-regler om europakooperativ (artikel 8). Det sagda innebär att stora delar av den svenska lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar kommer att vara tillämplig på europakooperativ med säte i . Det gäller t.ex. be- stämmelser om förlagsandelar. Förordningen hänvisar även i vissa fall till den nationella lag som är tillämplig på publika aktiebolag. Det gäller exempelvis i fråga om regler om registrering av europakooperativ (artikel 11). Det innebär att aktiebolagslagens registreringsbestämmelser kommer att vara tillämpliga på europakooperativ med säte i . För vissa finansiella europakooperativ införs det dessutom särskilda bestämmelser som gäller i stället för eller vid sidan av lagen om europakooperativ. Europakooperativen kommer även att falla under annan svensk lagstift- ning, t.ex. på skatteområdet. Den normgivningskompetens som SCE-förordningen delegerar till medlemsstaterna avser europakooperativ som är registrerade inom med- lemsstatens territorium. I konsekvens härmed anges i andra stycket att bestämmelserna i den svenska lagen gäller europakooperativ med säte i , om inte annat anges särskilt. Det sistnämnda förbehållet syftar på bestämmelsen i 5 §, som gäller även i förhållande till sådana europa- kooperativ som har säte utanför . I tredje stycket erinras om att europakooperativ som driver bank- eller försäkringsrörelse inte omfattas av lagen om europakooperativ, utan i stället regleras av särskilda bestämmelser om europakooperativ i lagen (1995:1570) om medlemsbanker och lagen (1972:262) om understöds- föreningar. Regler om arbetstagarinflytande i europakooperativ finns i lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. (Jfr 2 § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen innehåller en erinran om de bestämmelser om arbetstagar- inflytandet i europakooperativ som kommer att finnas i den lag om arbetstagarinflytande i europakooperativ som skall träda i kraft som lagen om europakooperativ. lagen kommer att grunda sig på EG:s direktiv (2003/72/EG) av den om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande. Ett europakooperativs firma skall innehålla beteckningen SCE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det register som avses i 10 §. (Jfr 3 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.31. I artikel 10.1 i SCE-förordningen föreskrivs att europakooperativets firma skall föregås eller följas av förkortningen SCE. Bestämmelsen kan tolkas som att det inte krävs att beteckningen SCE ingår i koope- rativets firma om den i stället anges i anslutning till denna. Det har emellertid bedömts lämpligt att i den svenska lagen uppställa ett krav på att beteckningen ingår i europakooperativets firma. Kravet har, när det gäller svenska ekonomiska föreningar, sin motsvarighet i 14 kap. 1 § föreningslagen. I artikel 10.1 föreskrivs vidare att europakooperativets firma i före- kommande fall skall föregås eller följas av orden förening med begrän- sat ansvar. Det innebär att de europakooperativ där medlemmarnas ansvar för föreningens förpliktelser är begränsat till den inbetalda insats- en vilket generellt torde gälla för europakooperativ med säte i (jfr 1 kap. 3 § föreningslagen) skall ha orden förening med begränsat ansvar i anslutning till firman. Det finns ytterligare bestämmelser om firma i SCE-förordningen (artikel 10.2 och artikel 10.3). Av dessa följer att endast europakoope- rativ får ha en firma som innehåller förkortningen SCE, såvida inte registreringen av firman har skett före SCE-förordningens ikraftträdande. De allmänna bestämmelserna om firma i firmalagen (1974:156) är tillämpliga även på europakooperativ med säte i . Det har inte ansetts nödvändigt att erinra om detta i lagtexten. Att firmalagen är tillämplig på europakooperativ med säte i innebär bl.a. att en sådan kooperativ förening inte får ha en firma som är förväxlingsbar med någon annan näringsidkares skyddade närings- eller varukännetecken. skall alltså, på samma sätt som vid re- gistrering av t.ex. en svensk ekonomisk förening, kontrollera firman mot olika register. En sådan kontroll skall ske såväl när ett nybildat europa- kooperativ ansöker om registrering som när ett europakooperativ flyttar sitt säte från en annan medlemsstat till . SCE-förordningen innehåller dock inte något krav på att registreringsmyndigheten kon- trollerar firman mot register i andra medlemsstater. Det krävs således inte att det i registreringsärendet undersöks om det i någon annan medlems- stat har registrerats europakooperativ med identisk eller liknande firma. I 10 § första stycket 3 firmalagen anges att en firma inte får registreras om den är ägnad att vilseleda allmänheten. Bland de uppgifter som anses kunna vara ägnade att vilseleda ingår uppgift om associationsform. Det innebär att ett europakooperativs firma inte får innehålla någon uppgift som ger allmänheten intrycket av att det är fråga om någon annan asso- ciationsform än ett europakooperativ. Vid denna bedömning bör europa- kooperativformen betraktas som en från den svenska föreningsformen särskild associationsform. Ett europakooperativs firma bör således inte få innehålla orden ekonomisk och förening eller förkortningen ek.för. (jfr, såvitt gäller europabolag, prop. 2003/04:112 s. 119). Att firmalagen skall tillämpas på europakooperativ med säte i innebär att reglerna om bifirma och parallellfirma gäller också för sådana europakooperativ. Bildandet av ett europakooperativ Deltagande i bildandet av ett europakooperativ En ekonomisk förening eller motsvarande utländsk förening som har sitt huvudkontor i en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får delta i bildandet av ett europakooperativ, om föreningen 1.är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet, 2.har sitt säte i den stat som avses i 1, samt 3.har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Vid bildandet av ett europakooperativ på annat sätt än genom fusion eller ombildning skall vad som sägs om en ekonomisk förening eller motsvarande utländsk föreningsform i första stycket gälla även annan sådan juridisk person som avses i artikel 48 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. (Jfr 4 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3. SCE-förordningens huvudregel är att endast sådana juridiska personer som har både säte och huvudkontor inom EES får delta i bildandet av europakooperativ. Genom förevarande paragraf utnyttjar den möjlighet som förordningen (artikel 2.2) ger att göra undantag från denna huvudregel. En svensk eller utländsk ekonomisk förening får sålunda enligt första stycket under vissa förutsättningar delta i bildandet av ett europakooperativ som skall ha sitt säte i även om föreningen har huvudkontor i ett land utanför EES. Beträffande innebörden av begreppet huvudkontor hänvisas till kommentaren till 37 §. Den första förutsättningen för att bestämmelsen skall vara tillämplig är att det är fråga om en ekonomisk förening som är bildad i överensstäm- melse med lagstiftningen i en stat inom EES (punkt 1). Föreningen skall också ha sitt säte i samma stat (punkt 2). Med säte menas att föreningen skall ha sitt registrerade säte i den aktuella staten. Slutligen krävs att föreningen har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom EES (punkt 3). Det krävs inte att sådan anknytning finns till just den stat där den har sitt säte. När det gäller innebörden av begreppet faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom EES kan det hänvisas till stycke 23 i ingressen till SE-förordningen; samma begrepp finns nämligen i SE-förordningens artikel om bildande av europabolag. Där sägs bl.a. att sådan anknytning föreligger särskilt om bolaget har ett driftställe i en sådan stat och driver verksamhet därifrån. Med anledning av vad har anfört beträffande detta begrepp kan det konstateras att med detta torde avses detsamma som med den i Prop. 2005/06:150 skattesammanhang vedertagna termen fast driftställe.