prop · GU031d12 · 2006-10-16 00:00:00 — Arbetsskadelivräntor räknas upp med förändringen av prisbasbeloppet med ett tillägg som motsvarar halva den reala löneutvecklingen i samhället. En positiv utveckling av reallönerna kommer således att något höja kostnaderna för arbetsskadeförsäkringen. Sammantaget bedömer regeringen att anslagsbelastningen kommer att vara i stort oförändrad. bedöms kostnaderna dock kunna bli något högre med hänsyn till att fler ärenden prövas. Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 19:4 Arbetsskadeersättningar, m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 6 anvisas under anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. . beräknas anslaget till 6177000000kronorrespektive6318000000kronor. 3.19.5 19:5 Ersättning för kroppsskador Tabell 3.13 Anslagsutveckling 19:5 Ersättningar för 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2P 1P 700 tkr avser statlig ålderspensionsavgift , varav 66 tkr avser regleringsbelopp . Från anslaget bekostas ersättningar enligt lagen (1977:265) om statlig personskadeskydd, t.ex. ersättning för kroppsskador som uppkommit vid tjänstgöring inom civilförsvaret, vid medverkan i räddningstjänst och vid vård på kriminalvårdsanstalt. finansierar även krigsskadeersättning till sjömän samt yrkesskadeersättningar som avser ersättning för vissa skador som beror på annat än arbete. Anslaget finansierar även ålderspensionsavgifter. Ersättningar för kroppsskador har varierat mycket och är därför svåra att prognostisera. En viss ökning av kostnaderna kan förväntas genom de förbättringar av de totalförsvarspliktigas personskadeskydd och ändrade indexeringsregler som infördes . Kostnaderna för äldre skador beräknas dock bli lägre och totalt beräknas kostnaderna var i stort oförändrade med en liten uppgång . Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 19:5 Ersättningar för kroppsskador Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 19:5 Ersättning vid kroppsskador . beräknas anslaget till respektive . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.15 Anslagsutveckling 19:6 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2P MotsvararP 6 577 777 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 6 548 674 tkr prisnivå. De två tidigare anslagen 19:6 och 19:7 Allmänna försäkringskassor upphörde därmed och ersattes fr.o.m. av ett nytt anslag; 19:6 . Det sammantaget negativa anslagssparande på de båda anslag som upphörde fördes över till det nya anslaget. Verksamheten inom finansieras liksom tidigare RFV i huvudsak med anslag på statsbudgeten, men även med avgiftsintäkter avseende egna resultatområden. hade vid utgången av 2005 ett anslagssparande på , vilket motsvarar av myndighetens anslag för detta budgetår. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Vissa av administrationskostnader täcks av medel från Allmänna Pensionsfonden (AP-fonden), () och de affärsdrivande verken. Ersättning från AP-fonden avser myndighetens kostnader för administration av ålderspension i form av tilläggspension och inkomstpension. får även ersättning från PPM för administration av premiepension. Enligt regeringsbeslut (dnr S2005/1852/SF) skall ersättningen från AP-fonden uppgå till (inklusive oreglerade överskott från RFV:s och de allmänna försäkringskassornas bokslut på sammanlagt ). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 ringskassan även ersättning från PPM för administration av premiepension. Enligt nämnda regeringsbeslut skall denna ersättning uppgå till 2006. Kostnaderna för administration av ålderspension i form av tilläggspension och inkomstpension har av beräknats uppgå till sammanlagt , exklusive pris- och löneomräkning (dnr S2006/1585/SF). Häri ingår ett oreglerat överskott års bokslut på . Av de beräknade kostnaderna avser administration av premiepension, som ersätts av PPM. De totala administrationskostnaderna för ålderpensionssystemet är efter pensionsreformen mycket höga. Ett långsiktigt analysarbete för att minska kostnaderna pågår inom och flera uppdrag med detta syfte har också lämnats. En särskild utredare skall också lämna förslag om den framtida strukturen för administrationen av den allmänna ålderspensionen, se vidare Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (volym 6, denna proposition). Den EU-finansierade tjänsteexportens omsättning 2005 var ca . avslutade två s.k. twinningprojekt i respektive och påbörjade ett nytt i . har myndigheten dessutom startat ett SIDA-finan- sierat projekt i . administration av arbetsskador som regleras före skall, såvitt avser de affärsdrivande verken finansieras med avgifter. får dessutom, utöver vad som anges i avgiftsförordningen (1992:191), utföra vissa datorbehandlingar och tillhandahålla tjänster inom systemutveckling, statistik m.m. mot ersättning. Avgiftsintäkterna disponeras av myndigheten. Övriga avgiftsintäkter kommer från administration av småföretagarförsäkring m.m., administration av familjebidrag (också benämnt ersättning från försvaret) samt intäkter enligt 4 § avgiftsförordningen (1992:191) och övriga ersättningar. (intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (1 892) (2 649) (varav AP-fonden och PPM) (909 790) (786 826) (122 964) (varav tjänsteexport) (3 000) (3 000) (varav AP-fonden och PPM) (806 059) (780 000) (26 059) (varav tjänsteexport) (3 000) (3 000) (varav AP-fonden och PPM) (647 000) (745 000) ( 98 000) Särskilda bemyndiganden om ekonomiska åtaganden För att stödja forskningsbehov som är angelägna ur socialförsäkringsadministrationens perspektiv fastställdes i budgetpropositionen ramen för forskning inom anslag till . bemyndigades myndigheten att ingå ekonomiska åtaganden inom socialförsäkringsområdet, som innebär utgifter om högst efter 2006. Även bör en ram för forskning på fastställas inom anslaget 19:6 . Myndigheten bör också kunna ingå ekonomiska åtaganden inom socialförsäkringsområdet som, inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter om högst efter 2007. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.17 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 19:6 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen beräknar anslaget utifrån en pris- och löneomräkning. Minskade utgifter till följd av beslut m.m. avser till övervägande del anpassningar av anslaget till följd av att tillfälliga tillskott som tilldelats 2006 inte utgår eller utgår i minskad omfattning 2007. I övrigt förs till anslaget 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning (utgiftsområde 9) för att förstärka forskningen inom det försäkringsmedicinska området. För behov inom andra utgiftsområden förs dessutom till anslaget 20:4 Äldreförsörjningsstöd (utgiftsområde 11) och till anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension (utgiftsområde 11). Genom en ändring av förordningen (2001:100) om den officiella statistiken har fått ansvar för insamling av sjuklönestatistik. har detta ansvar åvilat . Med anledning av det ändrade ansvarsförhållandet förs även 4 400 000 kronor till anslaget 1:5 (utgiftsområde 2). Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 7 anvisas för anslaget 19:6 . beräknas anslaget till 6 respektive 6 . 3.19.719:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård Tabell 3.19 Anslagsutveckling 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Från anslaget betalas ett bidrag till landsting ut under förutsättning att har vidtagit åtgärder i syfte att minska sjukfrånvaron. De närmare villkoren anges i en överenskommelse från mellan och staten. Avtalet mellan staten och innebär att staten för åren 20062009 i efterhand utbetalar ett bidrag till landstingen på högst för insatser som syftar till att minska sjukfrånvaron. Bidrag består av två delar, dels en fast del som fördelas till landstingen efter 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 invånarantal i arbetsför ålder och dels en rörlig del vars storlek är beroende av hur sjukfrånvaron har utvecklats under respektive år i det enskilda landstingsområdet. är den fasta delen och den rörliga delen maximalt . För att ett landsting skall få ta del av bidraget krävs att landstingen gör en handlingsplan som godkänns av . En första avstämning av avtalet skall göras . Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvården Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att det anvisas 1 under anslaget 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA mätt i sjukpenningdagarUT................................................ överrepresenterade bland sjukskrivnaUT........................ i olika grupperUT ............................................................ - och aktivitetsersättningUT .............................................................................. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA 2.1 Diagnosgrupper för pågående sjukfall ................................................. 2.2Antal individer med sjukfall som startat 2:a kvartalet 2002 respektive 2004 och varat i minst samt andelar som befinnit sig i olika 2.3Antalet nettodagar sjukpenning. 2.4Antal sjukpenningdagar 1998, 2002 och 2004 för olika grupper Hänsyn tagen till skillnader i ålderssammansättning ...................... Diagnoser 2004 för nybeviljade S/A, män och kvinnor...................................... Förändring vad gäller antal och medelålder.................... 3.2Personer med S/A som andel av hela befolkningen 19-64 år efter födelseland 2003........................................................................................... 3.3 Personer med S/A 2003 som förvärvsarbetade 1999........................................... 3.5Andel ekonomiskt utsatta (inkomststandard av 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Antal pågående sjukpenningfall 2006............................................. Antal pågående sjukpenningfall 2006............................................. Nystartade sjukfall 2001-2006............................................................. Antalet ersatta sjukpenningdagar ...................................................... Arbetssökandes andel av totala antalet sjukpenningdagar................................. Andel (procent) deltidssjukskrivna . Antal sjukpenningdagar/år, sysselsatta kvinnor och män 2004......................... Antal personer med sjuk- och aktivitetsersättning 1980-2006.......................... Antalet nybeviljade sjukersättningar (förtidspensioner)................................... Andel tidsbegränsade sjuk- och aktivitetsersättningar ...................................... Nybeviljade S/A i relation till befolkning........................................................... Andel av befolkningen i olika åldrar med S/A .................................... Andel partiella S/A i respektive ålder ........................................ 3.7SA-gruppers inkomststandard i förhållande till samma delgrupp för hela 3.8 Antal personer med S/A samt flöde till/från S/A .............................................. Efter att ha ökat kraftigt , har sjukfrånvaron minskat kontinuerligt . Sjukfrånvaron mätt i antalet ersatta sjukpenningdagar nästan fördubblades , dels på grund av ett ökat antal sjukskrivna, dels beroende på en betydande ökning av sjukskrivningarnas längd. Antalet sjukskrivna ökade från 180 000 till 300 000 , för att uppgå till cirka 200 000. Sjukskrivningsvolymen mätt som antalet sjukpenningdagar har minskat jämfört med . Minskningen har berott dels på ett minskat antal nya sjukskrivna, dels på att ett stort antal långtidssjukskrivna har beviljats sjuk- och aktivitetsersättningar (förkortas S/A, f.d. förtidspensioner). De kortare sjukskrivningarna började minska och har gått ner till en mycket låg nivå. Detta kommer i sin tur att medföra att antalet långtidssjukskrivna också kommer att minska . Detta oavsett om inflödet av nya sjukfall skulle ta fart igen. Minskningen av antalet långtidssjukskrivna beror också på att många beviljats sjuk- och aktivitetsersättning. Antalet personer med S/A ökade med 67 000 mellan 2002 och slutet av 2005. Ökningen av antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning har emellertid avstannat och har stabiliserats på en nivå kring 550 000. Framöver kommer med stor sannolikhet även denna grupp att reduceras i antal. Övergångarna till sjuk- och aktivitetsersättning minskade kraftigt , troligen mest beroende på att antalet långtidssjukskrivna minskade kraftigt. Nybeviljandet av S/A har (t.o.m. ) uppgått till cirka 48 000. Ungefär lika många har lämnat systemet , i första hand till ålderspension. Sjukfrånvaron har fortsatt att minska även , men i en långsammare takt . Detta beror på att de korta sjukskrivningarna nu nått en mycket låg nivå även i ett historiskt perspektiv och på att uppenbarligen blivit mer restriktiv att bevilja långtidssjukskrivna sjuk- och aktivitetsersättning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA fastställde ett mål för minskad ohälsa (bet 2002/03:SfU1, rskr 2002/03:72). Detta mål innebär att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivningar skall halveras . Parallellt skall antalet nya sjuk- och aktivitetsersättningar minska. 2 Utvecklingen av sjukskrivningar Diagram 2.1 Antal pågående sjukpenningfall jan 1998-juni Antalet pågående sjukpenningfall ökade och nådde sin högsta nivå då sammanlagt 293 000 personer hade sjukpenning. Uppgången karakteriseras också av att andelen kvinnor bland de sjukskrivna ökade från till att utgöra . har en kraftig återgång skett och det totala antalet fall har minskat med 90 000 . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Diagram 2.2 Antal pågående sjukpenningfall 2006 Stora säsongsvariationer, främst för kvinnor För kortare sjukfall () finns en klar säsongsvariation. Antalsmässiga nedgångar sker t.o.m. september månad och högre nivåer observeras månaderna kring årsskiften. Denna variation över året är klart mer utpräglad bland kvinnor. De säsongsmässiga variationerna i de korta fallen ger upphov till motsvarande inflöde i längdklasserna med ett halvårs eftersläpning. På så vis är antalsutvecklingen i de två längdklasserna varandras spegelbilder, även om antalet fall 6- 12 månader nivåmässigt är lägre. De kortare fallen med mindre än 6 månaders varaktighet uppvisade en påtaglig minskning fr.o.m. införandet av den tredje sjuklöneveckan . Däremot finns inga tydliga tecken på en motsvarande höjning av nivån efter återinförandet av två veckors sjuklöneperiod fr.o.m. . Antalet långa sjukpenningfall (fall överstigande ) har minskat . Detta kan främst hänföras till att ett stort utflöde skett till sjukersättningssystemet, nybeviljades 49 000 personer som haft sjukpenning längre än sjukersättning. Ökningen av nybeviljandet tilltog i samband med en regelförändring som innebar att om en person varit sjukskriven skall en utredning om SA göras. Motsvarande siffra var 57 000. Det senaste årets minskning av de långa sjukpenningfallen beror däremot till största del på ett minskat inflöde från kortare fallängder. Minskningstakten har emellertid varit avtagande . En av orsakerna till detta är att antalet som nybeviljats sjukersättning har sjunkit. Mellan har antalet långa sjukpenningfall minskat från 125 000 till 76 000. Dessa nivåer skall jämföras med 42 000 . ökade andelen kvinnor bland de långtidssjukskrivna från . kvarstår denna skillnad i andel kvinnor och män bland de långtidssjukskrivna. Allt färre nystartade sjukfall Diagram 2.3 Nystartade sjukfall 2001-2006 Antalet nystartade fall är en god indikator på inflödet till försäkringen, och ger delvis information om hur antalet längre sjukpenningfall kommer att utvecklas . Minskningen av antalet sjukfall beror inte enbart på övergångar till sjuk- och aktivitetsersättning. kontrollfunktion förefaller ha stärkts. Antalet nyanmälda sjukfall har successivt minskat alltsedan 2002. De signaleffekter som uppstått av, de visserligen fåtaliga, avslag och indragningar av sjukpenning som skett, skall inte underskattas. En försämrad arbetsmarknad kan också påverka antalet nystartade sjukfall. En viss reduktion i volymen nyanmälda sjukfall inträffade i mitten av 2003 i samband med införandet av den tredje sjuklöneveckan . Återinförandet av fr.o.m. medförde emellertid ingen motsvarande ökning. Därefter har inflödet till försäkringen kontinuerligt fortsatt att minska. har skapat förutsättningar för att löpande kunna följa diagnosmönstret hos de sjukskrivna via det läkarintyg som inkommit till . Indelningen efter diagnosgrupp sker enligt internationell standard. Antalet sjukskrivna kvinnor är nära dubbelt så många som män. Bland sjukskrivna kvinnor dominerar psykiska sjukdomar och sjukdomar i rörelseorganen som diagnosgrupp. Ungefär två tredjedelar av de pågående sjukfallen har någon av dessa diagnoser. Diagnosen skador och förgiftningar är två gånger mer förekommande bland män än kvinnor. Den mest frekventa diagnosgruppen bland män är sjukdomar i rörelseorganen, där ryggsjukdomar dominerar. Ett problem i materialet är att alla sjukfall inte har en registrerad diagnos. I av de pågående sjukfallen saknas diagnoskod.TF1FT Diagnospanoramat är ungefär detsamma mellan fall som pågått kortare respektive längre än en något högre andel av de långa fallen har psykiska dia- 1T T Att diagnoskoden saknas i materialet kan bero på att den inkomna diagnoskoden inte registrerats i ärendehanteringssystem eller att en diagnoskod som inte finns i klassificeringssystemet redovisats. Att sjukfall i denna statistik saknar registrerad diagnoskod behöver alltså inte innebära att i handläggningen av ärendet saknar läkarintyg. Det finns också sjukfall som är så pass korta att läkarintyg inte krävs. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA är andelen utan diagnoskod ännu större för fall som pågått , vilket gör att jämförelser mellan korta och långa fall skall göras med försiktighet. Tabell 2.1 Diagnosgrupper för pågående sjukfall Endokrina systemet och ämnesomsättningen Symptom ej klass. Faktorer av betydelse för hälsotillståndet Undersöks diagnosmönstret bland de sjukfall som avslutats föreligger små skillnader mellan olika fallängder förutom att graviditetskomplikationer av naturliga skäl inte finns med i längre fall. Inga markanta skillnader i diagnosmönstret på länsnivå kan heller sägas finnas. Vad händer efter sjukskrivningen påbörjats? har undersökt vad som hänt efter det att sjukfallet startade för ett antal individer. De individer som undersökts är de vars sjukfall pågått i minst . Antalet sjukfall som pågår så pass är inte obetydligt. finns cirka 125 000 sjukfall som pågått minst (av totalt 205 000). I tabellen nedan jämförs sjukfall som startade respektive 2004. Först och främst hade antalet fall som pågått , både för män och kvinnor, minskat 2004 jämfört med . Av de fall som påbörjats befann sig av kvinnorna och av männen fortfarande i samma sjukfall . Dessa andelar hade sjunkit till för de sjukfall som startade . Eftersom andelen som gått till sjuk- eller aktivitetsersättning var ungefär densamma mellan åren 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA har andelen som utgått ur dessa försäkringssystem ökat 2004 jämfört med . Endast en del av individerna som återfinns i kategorin Annat kan spåras i registren. Tyvärr är det inte möjligt att fastställa om dessa individer förvärvsarbetar eller inte. Tabell 2.2 Antal individer med sjukfall som startat 2:a kvartalet 2002 respektive 2004 och varat i minst samt andelar som befinnit sig i olika tillstånd senare Ej aktivt arbete från 2.2Utvecklingen mätt i sjukpenningdagar Utvecklingen av antalet sjukpenningdagar har naturligtvis följt den ovan beskrivna utvecklingen av antalet sjukfall. Men eftersom sjukfallens längd varierat beskrivs även utvecklingen i detta mått kortfattat nedan. Antalet ersatta sjukpenningdagar nettoTF2FT har i stort sett utvecklats i takt med antalet sjukfall under såväl uppgången 1997 2002 som nedgången fram till och med . Även om de längre sjukfallen stod för den största ökningen , ökade även inflödet av nya sjukfall och därmed korta sjukskrivningar väsentligt. Därmed blev ökningstakten för sjukpenningdagar ungefär densamma som för antalet sjukfall, medan minskningen har varit större för nettosjukpenningdagar än för antalet sjukfall. Till detta hör också den ökade deltidssjukskrivningen. Minskningen av antalet sjukpenningdagar började för de korta fallängderna i mitten av 2002, för de längre fallen . Om man jämför antalet dagar för den senaste 12- månadersperioden med är minskningen . Minskningen har varit ungefär lika stor för kvinnor som för män, vilket betyder att kvinnor fortfarande står för av de ersatta sjukpenningdagarna, och ytterligare något större andel för de längre fallängderna. Det totala minskningen är fortfarande större för de kortare fallängderna, men skillnaden i minskningstakt kommer troligtvis att jämnas ut. 2T T Med nettodagar avses sjukpenningdagar omräknade till . Exempelvis utgör två halva dagar en nettodag. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Tabell 2.3 Antalet nettodagar sjukpenning. Upp till ett år Senaste 12 mån (aug - juli) Senaste 12 mån (aug - juli) Senaste 12 mån (aug - juli) Den låga nivån på nya sjukskrivningar torde medföra att de långa sjukskrivningarna kommer att fortsätta minska . Andelen nya sjukfall som övergår i längre varaktighet borde kunna minska som arbetet med sjukfall överstigande bör leda till ett ökat utflöde ur dessa längdklasser. Diagram 2.4 Antalet ersatta sjukpenningdagar I sjukfrånvaron ingår även den sk. sjuklöneperioden som betalas av arbetsgivaren samt karensdagar. uppgick dessa sammanlagt till cirka 16 miljoner dagar. Enligt statistik från har denna volym minskat något jämfört med . Jämförs utfallen för de två första kvartalen 2006 kan noteras en signifikant minskning i storleksordningen jämfört med . 2.3Arbetssökande överrepresenterade bland sjukskrivna av sjukpenningdagarna avsåg arbetslösa sjukskrivna . Detta innebär en ökning från . Andelen sjukpenningdagar som tas ut av arbetssökande har varit högre bland män än kvinnor (dock inte antalet). Eftersom andelen arbetslösa tillsammans med deltagare i arbetsmarknadspolitiska program uppgick till av befolkningen , är sjukpenninguttaget i gruppen arbetssökande betydligt högre än för de sysselsatta. Detta kan till viss del förklaras av att sjukpenningen för arbetslösa betalas ut från dag 2 i stället för dag 15 (tidigare dag 21) för de sysselsatta.TF3FT Karens- och sjuklöneperioden motsvarar cirka 20 av sjukpenningvolymen, vilket skulle motsvara av de som utgår. Kvarvarande skillnader är svåra att förklara, särskilt som en regel infördes som innebär att det inte är möjligt för en arbetslös att erhålla högre ersättning i sjukförsäkringen än i arbetslöshetsförsäkringen. 3T T Exempelvis kan nämnas att av de sjukpenningfall som pågått var av personerna arbetssökande.