prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Enligt KI:s konjunk- turbarometer befinner sig nu indikatorerna för såväl byggande som orderingång inom byggin- dustrin på samma nivåer som i slutet av 1980- talet. Detta gäller även den sammanfattande konfidensindikatorn för byggindustrin. Utsik- terna är mer optimistiska än och av företagen räknar med att byggandet kommer att öka. En indikator på utvecklingen inom bostads- byggandet framöver är antalet beviljade bygglov. beviljades bygglov till motsvarande 15 000 lägenheter, vilket är en ök- ning jämfört med . Den starka byggkonjunkturen har inneburit en ökad efterfrågan på arbetskraft, och av företagen inom bostadsbyggandet upplever en brist på arbetskraft. På kort sikt bedöms detta inte hämma tillväxten i bostadsbyggandet i nå- gon större grad, men på ökar risken för en dämpad tillväxt. En annan riskfaktor är bristen på mark i attraktiva lägen. Nybyggnationerna beräknas fortsätta öka un- der 2006, bl.a. till följd av ett fortsatt lågt ränte- läge. En annan stimulerande faktor är den bo- stadsbrist som råder, särskilt i befolkningstäta områden. Enligt preliminära uppgifter från Bo- verkets bostadsmarknadsenkät uppger av landets kommuner att det råder bo- stadsbrist inom deras kommun jämfört 1999. var den totala nettoin- flyttningen till dessa kommuner drygt 25 000 personer, och den samlade befolkningsökningen i kommunerna var ca 40 000 personer. Flertalet av kommunerna som uppger att de har bostads- brist finns i län där arbetslösheten är lägre än riksgenomsnittet. Den höga efterfrågan på bo- städer reflekteras även i ökande huspriser. ökade till exempel priserna på småhus med . Sammantaget bedöms antalet på- började nybyggnationer uppgå till drygt 33 000 lägenheter 2006 och 2007. Ombyggnadsinvesteringarna ökade i god takt , vilket delvis kan förklaras av det tillfälliga ROT-avdraget. Ett starkt underlig- gande behov av ombyggnationer innebär dock att uppgången väntas hålla i sig under de kom- mande åren. Miljonprogrammet, som utgör nära en fjärdedel av det svenska bostadsbeståndet, har uppnått en ålder då bostäder vanligtvis måste ge- nomgå omfattande underhållsinvesteringar. En- ligt beräkningar från kommer ca 65 000 lägenheter att behöva genomgå stambyten eller andra stora underhållsinsatser jämfört med drygt 20 000 lägenheter . Sammanfattningsvis medför de ökade ny- och ombyggnationerna att de totala bostadsinve- steringarna i nationalräkenskapstermer beräknas öka och . Kraftig minskning av lagerinvesteringarna 2005 De totala lagerinvesteringarna minskade kraftigt och drog ned BNP-tillväxten med 0,2 pro- centenheter. Det var främst ett stort uttag från industrins lager som lämnade ett negativt bidrag till BNP-tillväxten. Detta var ett resultat av den starka utländska efterfrågan samt en relativt svag produktionstillväxt inom industrin. Även skogslagren drog ned BNP-tillväxten, som en följd av den svåra stormen . Han- deln ökade däremot sina lager i god takt . Olika lagerförlopp i handeln och industrin Även om handeln ökade sina lager , börjar företagen nu märka den ökade efterfrågan och lagren bedöms vara något tillbakapressade. Enligt KI:s konjunkturbarometer ligger netto- talet för lageromdömet under sitt historiska ge- 2005/06:100 BILAGA 1 nomsnitt.4 Detta gäller särskilt för sällansköps- varuhandeln, partihandeln exklusive motorfor- don och livsmedelshandeln. För att tillmötesgå den allt starkare efterfrågan från hushållen be- döms handeln som helhet därför fortsätta upp- byggnaden av lagren . förutses hushållens konsumtion mattas något, men utvecklas fortfarande förhållandevis starkt. Företagen inom handeln väntas möta den däm- pade efterfrågan med en minskad uppbyggnad av lagren. Handeln som helhet beräknas därmed ge ett positivt bidrag till BNP-tillväxten , men ett negativt bidrag . Industrins kapacitetsutnyttjande ligger på en fortsatt hög nivå trots kraftig investeringstill- växt. Den starka efterfrågan från framför allt ex- portmarknaderna bedöms innebära att industrin får göra stora uttag från lag- ren . avtar efterfrågan i styrka och företagen väntas använda den fri- gjorda kapaciteten till att återuppbygga lagren. Därmed beräknas industrin som helhet ge ett negativt bidrag till BNP-tillväxten , men ett positivt bidrag . Det negativa lagerbidraget från industrin och det positiva lagerbidraget från handeln innebär att lagerinvesteringarna sammantaget bedöms ge ett tillväxtneutralt bidrag till BNP-tillväxten un- der 2006. kommer industrins åter- uppbyggnad av lagren vara dominerande och medföra ett positivt bidrag till BNP-tillväxten på . Lagerinvesteringarna antas ge ett tillväxtneutralt bidrag till BNP-tillväxten . ökade hushållens konsumtionsutgifter med måttliga 1,51,, trots att disponibelinkomsterna steg i god takt och hushållens reala och finansiella förmö- genhet ökade kraftigt i värde. Den svaga utveck- lingen på arbetsmarknaden kan ha medfört en ökad försiktighet hos hus- 4 Nettotalet utgörs av skillnaden mellan andelen företag som uppger att lagren är för stora respektive för små. 2005/06:100 BILAGA 1 hållen, som därmed valde att spara en större an- del av inkomsten. ökade hushållens konsumtionsutgifter enligt nationalräkenskaperna. Den något starkare konsumtionsökningen jämfört med de närmast föregående åren förklaras framför allt av en ljusare situation på arbets- marknaden, förutom fortsatta disponibelin- komstökningar och stigande tillgångspriser. Efter en förvånansvärt svag konsumtionstill- växt ökade konsum- tionen starkare . Konsum- tionen av varor ökade med , särskilt konsumtionen av sällanköpsvaror utvecklades starkt. Konsumtionen av tjänster, som utvecklats svagt , tog fart (se diagram 3.11). Diagram 3.11 Hushållens konsumtion av varor och tjänster Miljarder kronor, fasta priser referensår 2004, säsongrensade värden Varor (vänster axel) Tjänster, exklusive boende (höger axel) Källor: , och . Goda förutsättningar för fortsatt stark konsumtion En dämpad löneutveckling och en svag ökning i antalet arbetade timmar medförde att hushållens reala disponibla inkomster ökade med 2005, trots att inkomstskatten sänktes. Hushållens kapitalvinster och därmed kapital- skatter beräknas ha ökat vilket bidrog negativt till hushållens disponibla inkomster (se fördjup- ningsrutan Skatteprognoser i avsnitt 5). Såväl antalet arbetade timmar som timlönerna förväntas öka snabbare . Detta gör att löne- summan väntas öka realt och . Sänkta räntor och större aktieut- delningar bidrar positivt till den disponibla in- komsten , liksom höjda offentliga transfere- ringar samt sänkta inkomstskatter. Hushållens reala disponibla inkomster beräknas därför öka . bidrar skatter och av- gifter samt stigande räntor negativt medan högre aktieutdelningar och höjda offentliga transfere- ringar bidrar positivt till utvecklingen av hushål- lens disponibla inkomster. Inkomsterna väntas då öka respektive i reala ter- mer. Tabell 3.4 Hushållens disponibla inkomster -0,3 1Hushållens reala inkomster beräknas genom att de nominella inkomsterna deflateras med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 2Lönesumman motsvarar antal arbetade timmar multiplicerat med timlön, deflaterad med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter, enligt not 1. Källor: och . Hushållens transfereringar från offentlig sektor ökar realt med i genomsnitt un- der perioden 20062008. Inkomstindex5, som styr pensionerna, ökade förhållandevis svagt un- der 2005, vilket medförde att pensionsinkoms- terna i reala termer minskade något. Däremot väntas hushållens reala pensionsinkomster öka under 20062008, då inkomstindex beräknas öka något snabbare än priserna. Hushållens inkomster från sjukdomsrelate- rade transfereringar minskar under innevarande år, till följd av att antalet sjukpenningdagar beräknas minska. De sjukdomsrelaterade trans- fereringarna antas dock åter öka , vilket beror på höjt inkomsttak inom sjuk- penningförsäkringen och en stigande medel- ersättning. framöver bedöms den öppna ar- betslösheten minska. Eftersom antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ökar mot- verkas effekten av den lägre arbetslösheten nå- got. minskar både arbetslös- heten och antalet deltagare i program och hus- 5 Inkomstindex baseras på den historiska löne- och prisutvecklingen. hållens inkomster från arbetsmarknadsersätt- ningar faller därmed relativt mycket. genomförs flera reformer som ökar hus- hållens inkomster från familje- och barnrelate- rade transfereringar. Bland annat har barnbidra- gen höjts från och fr.o.m. höjs taket i föräldraförsäkringen. Utöver detta kommer vissa förändringar i un- derhållsstöd, bostadsbidrag och studiemedelssy- stemet att påverka hushållens inkomster positivt. Diagram 3.12 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter Miljarder kronor, fasta priser, referensår 2004 Anm.: Uppgifterna avser hushållssektorn exklusive . Källor: , och . Konsumtionen gynnas ytterligare av att hushål- lens finansiella tillgångar blivit allt större de se- naste tre åren (se tabell 3.5). Uppgången på Stockholmsbörsen fortsatte , vilket medförde att hushållens innehav av aktier och fonder steg ytterligare i värde. Även värdet av hushållens bank- och försäkringstillgångar fort- satte att öka . Hushållens skulder fort- satte emellertid också att stiga, vilket dämpade ökningen av hushållens finansiella nettoförmö- genhet, dvs. finansiella tillgångar minus skulder. Tabell 3.5 Hushållens finansiella förmögenhet Värde vid respektive års slut, miljarder kronor, löpande priser Anm.: Exklusive värden i hushållens intresseorganisationer. 1Exklusive kollektivt försäkringssparande och bostadsrättsandelar. 2Sedlar, mynt, riksgäldsspar, allemansparande, obligationer, lån till finanssektorn samt övriga finansiella tillgångar. Källa: (Sparbarometern). 2005/06:100 BILAGA 1 Förutom finansiella tillgångar har hushållen även tillgångar i form av småhus och bostadsrätts- andelar. Uppskattningsvis steg värdet av hushål- lens bostadstillgångar och uppgår till ca . Priserna på småhus har stigit kontinuerligt . Värdet av hushållens bostadsrättsandelar har också ökat , med undantag för . Vid en jämförelse av hushållens skulder med deras totala bruttotillgångar ligger skulderna på en förhållandevis låg nivå (se diagram 3.13). Hushållens skulder som andel av disponibel in- komst har emellertid stigit kraftigt , trots den starka inkomstutvecklingen, och ligger nära de nivåer som rådde och . Diagram 3.13 Hushållens skulder Skuldandel av disponibel inkomst (vänster axel) Skuldandel av bruttotillgångar (höger axel) Källor: , och . gynnas hushållen av att de sam- lade ränteutgifterna hålls nere av låga räntor. Hushållens känslighet för stora ränteföränd- ringar bör emellertid ha ökat till följd av ökad skuldsättning och att en större andel av hushål- len väljer att ha rörliga lån. Räntorna antas öka men ligger ändå på en historiskt låg nivå. Indikatorerna tyder på stigande konsumtion Förutom gynnsamma förutsättningar tyder även indikatorerna på en stark konsumtionstillväxt framöver. SCB:s och Handelns utredningsinstituts index för omsättningen i detaljhandeln visar på en för- hållandevis hög volymtillväxt de senaste måna- derna. Omsättningen har ökat framför allt inom sällanköpsvaruhandeln men även inom daglig- 2005/06:100 BILAGA 1 varuhandeln, vilket indikerar en stark varukon- sumtion . Enligt KI:s senaste konjunkturbarometer re- dovisar företagen inom både sällanköpsvaruhan- deln och livsmedelshandeln en god försäljnings- tillväxt. Förväntningarna inför de närmaste må- naderna är mycket positiva och en betydande ökning av försäljningen förutses. KI:s undersökning av hushållens inköpsplaner visar visserligen att hushållens förväntningar om den egna och den svenska ekonomin dämpats något , däremot har hus- hållens syn på arbetsmarknaden blivit mer posi- tiv. Diagram 3.14 Hushållens förväntningar 12 månader framåt Anm.: Värden är nivåjusterade till följd av metodomläggningar. Källor: och . Som nämnts ovan är förutsättningarna goda för att hushållens konsumtion ska växa i hög takt under prognosåren, vilket även tillgängliga indi- katorer tyder på. Utvecklingen på arbetsmarknaden är viktig för hur snabb konsumtionsökningen blir. För- utom att en stigande sysselsättning påverkar hushållens inkomster, har den också stor bety- delse för hushållens tillförsikt och därmed för hushållens benägenhet att kon- sumera i stället för att spara. har situationen på arbetsmarknaden förbättrats. förutses en stigande sysselsättning, vilket väntas medföra stigande in- komster och att hushållens tillförsikt stärks yt- terligare. Därmed förutses hushållen bli än mer benägna att konsumera. Sammanfattningsvis bedöms hushållens kon- sumtionsutgifter stiga 2006 och 2007. Att konsumtionstillväxten väntas bli något lägre 2007 än 2006 förklaras till stor del av att de disponibla inkomsterna inte väntas stiga lika starkt som hushållen möter sti- gande räntor. Även på lite bedöms förutsättning- arna för en hög konsumtionstillväxt vara goda till följd av en fortsatt hög inkomstökning och en stark förmögenhetsställning. I de medelfris- tiga beräkningarna bedöms hushållens konsumtionsutgifter öka . beräknas hushållens egna sparande uppgå till , vilket utgör av hushållens disponibla inkomster. Nettosparan- det i avtalspensioner beräknas uppgå till , vilket ger en total sparkvot på . bedöms sparkvoten falla tillbaka något och det egna spa- randet väntas uppgå till medan den totala sparkvoten väntas uppgå till . Sparkvoten väntas falla då de disponibla inkomsterna ökar långsammare som hushållens kon- sumtion förväntas öka i oförändrad takt. Diagram 3.15 Hushållens egna sparande Procent av disponibel inkomst Anm.: Eget sparande är hushållens nettosparande exklusive sparande i avtalspensioner. Källor: och . ökade konsumtion i genomsnitt med . Stora underskott tvingade emellertid kommuner och landsting till en mer återhållsam utgiftsut- veckling under 20032004. förbättra- des kommunsektorns resultat till som konsumtionen ökade . ökade den kommunala konsumtionen starkt. De goda fi- nanserna i kommunsektorn i kombination med statens satsning på plusjobb väntas bidra till en fortsatt stark utveckling . I årstakt bedöms konsumtionen öka 2006 och 2007. ger avtrappningen av plusjobben ett negativt bidrag till utvecklingen och den kommunala konsumtionen väntas öka . Den statliga konsumtionen inklusive social- försäkringssektorn minskade . Statlig konsumtion tog fart och denna utveckling förväntas stärkas stimulerad av bidraget från arbets- marknadsprogrammen. beräknas konsumtionen öka . Programmens effekt på konsumtionsutvecklingen faller bort 2007 och den statliga konsumtionen väntas minska . bidrar avtrapp- ningen av programmen till att statlig konsum- tion beräknas minska . Sammantaget förväntas den offentliga kon- sumtionsvolymen öka , och 2008. Hög efterfrågan på importerade varor Till följd av framför allt en stark inhemsk efter- frågan fortsatte importen av varor att stiga kraf- tigt 2005. En stark ökning av bland annat im- porten av textilvaror, kläder och skor noterades. Även importen av maskiner steg mycket i sam- band med en utbyggnad av produktionskapaci- teten inom industrin, eftersom maskininvester- ingar i relativt stor utsträckning realiseras genom import. Importen av metaller och råolja sjönk dock , vilket hänger samman med att priserna på dessa produkter har stigit kraftigt . Importen av råvaror ökade totalt sett med . Importpriserna väntas falla igen i samband med att kronan stärks Trenden med fallande importpriser på bearbe- tade varor , enligt na- tionalräkenskaperna, bröts när kronan försvagades. Importprisökningen var dock ändå 2005/06:100 BILAGA 1 lägre än prisökningen på inhemskt producerade varor, vilket innebär att det blev mer fördelaktigt att importera varor. Prisuppgången var bred un- der året och berörde flera importvaror. Priserna på råvaror steg kraftigt både 2004 och 2005 till följd av ett stigande oljepris, hög internationell efterfrågan på en del råvaror samt utbudsstör- ningar hos vissa råvaruproducenter. Mot bakgrund av att kronan beräknas appre- ciera och världsmarknadspriset på olja väntas falla bedöms importpriserna på såväl bearbetade varor som råvaror minska igen och . Prisfallet sker trots att priserna på världsmark- naden, mätt i nationell valuta, förutses stiga med i genomsnitt. Till följd av upp- gången ökar dock priserna på såväl be- arbetade varor som råvaror mätt som årsgenom- snitt . Tabell 3.6 Import av varor och tjänster samt prisutveckling -2,4 -0,2 1 Varugrupper enligt SNI. Källor: och . Fortsatt stark importtillväxt och Industrikonjunkturen är inne i en expansionsfas vilket bidrar till en stark importtillväxt. Maskin- investeringarna väntas bli höga även och . Tillväxttakten i exporten av bearbetade varor dämpades men förutses stiga igen , vilket ökar industriföretagens behov av att importera insatsvaror. antas indu- strin också behöva öka sina lager av insatsvaror för att kunna öka industriproduktionen i den takt som krävs för att möta efterfrågan. Indu- strins minskning av lagren av färdigvaror bedöms då också vara över. Hushållens konsumtion fortsätter att stiga i snabb takt . Eftersom priserna på importerade varor har utvecklats svagt i för- hållande till inhemskt producerade varor är det troligt att konsumtionen i större utsträckning än tidigare inriktas mot importerade produkter. Pri- set på råolja och övriga råvaror bedöms minska framöver vilket väntas leda till att importen av 2005/06:100 BILAGA 1 råvaror stiger mer än vad den gjorde 2005. Sammantaget bedöms varuimporten öka och . Tjänsteimporten ökade 2005 vilket är betydligt mer än 2004 (se tabell 3.6). Liksom för exporten av tjänster utgör övriga tjänster den viktigaste posten i tjänsteimporten. Övriga tjänster står för omkring hälften av tjänsteim- porten. Den förutspådda starka tillväxten i va- ruimporten bedöms även bidra till en högre ef- terfrågan på import av dessa tjänster. Som en följd av en ökad varuimport ökar även importen av transporttjänster framöver. Nästan en tredjedel av tjänsteimporten utgörs av svenskars utgifter i utlandet. Denna post ökade långsammare än . Med en stark inhemsk konsumtionsutveckling och en apprecierande krona väntas dock resan- det, och därigenom utgifterna i utlandet, öka i en högre takt framöver. Sammantaget leder den ökade varuimporten och den starka inhemska konsumtionsutveck- lingen till att även importen av tjänster ökar starkt. Tjänsteimporten bedöms öka 2006 och 2007. 2005 blev ett mellanår för industrin /2005 skedde en in- bromsning i efterfrågan på svenska exportvaror, vilket gjorde att industriproduktionen utveck- lades mycket svagt under det första kvartalet 2005.6 Produktionen av investeringsvaror, där bl.a. teleprodukter och motorfordon ingår, åter- hämtade sig därefter något, medan produktionen av insats- och konsumtionsvaror växte mer återhållsamt. Trots att varuexporten återhämtade sig och flertalet indikatorer stärktes , växte den totala industri- produktionen relativt långsamt. 6 Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktion minus insatsförbrukning. återhämtningen i exportefterfrågan förefaller det som industrin i viss utsträckning istället valde att avveckla sina lager (se avsnitt 3.3). De stora uttagen från lagren av produkter i arbete och färdiga varor de två sista kvartalen bidrog till att lagerinvesteringarna inom industrin blev de lägsta . En annan bidragande orsak till att industriproduktionen växte långsamt i förhållande till varuexporten kan också ha varit den relativt svaga efterfrågan från hemmamarknaden. Enligt statistik från ökade orderingången från hemmamarknaden med 2005. Industriproduktionen tar ny fart BNP-tillväxten väntas bli hög under prognos- åren, och den tilltagande efterfrågan från utlandet medför att industrikonjunkturen stärks framöver. Konkurrenssituationen är gynnsam (se avsnitt 3.1), och den allt starkare efterfrågan på svenska varor gör att den svenska varu- exporten och följaktligen industriproduktionen beräknas växa i god takt (se diagram 3.16). Diagram 3.16 Industriproduktion och varuexport Källor: Statitistiska centralbyrån och . KI:s barometer ger också stöd för denna bedömning. Orderingången till tillverknings- industrin har ökat de senaste kvartalen. Tillverkningsindustrins konfidensindikator, där bland annat en bedömning om den förväntade produktionsvolymen ingår, har successivt återhämtat sig. Konfidens- indikatorn är nu uppe på samma nivåer som då industriproduktionen växte kraftigt (se diagram 3.17). Diagram 3.17 Konfidensindikator för tillverkningsindustrin Anm.: Indikatorn baseras på förväntad produktionsvolym samt nulägesomdöme om orderstock och färdigvarulager. Enligt barometern är det inom insats- och investeringsvaruindustrin som förväntningarna på produktionstillväxten förefaller vara mest optimistiska. Dessa två branscher står för av det totala produktionsvärdet i industrin. Sammanfattningsvis är tillväxtutsikterna för industriproduktionen goda. Produktionen inom industrin väntas öka och 2007 (se tabell 3.7). Tabell 3.7 Näringslivets produktion Källor: och . Efterfrågan på bostäder driver byggproduktionen Produktionen inom byggverksamhet växte med , och man får gå tillbaka för att hitta en starkare tillväxt. Det var främst den kraftiga ökningen av bostadsbyggandet som drog upp produktionen i byggföretagen. Som redogjorts för i avsnitt 3.2 ser bygg- konjunkturen ut att bli fortsatt stark framöver. KI:s barometer visar på hög orderingång, ökat byggande och stor optimism . Över 30 000 nya lägenheter påbörjas både och , vilket bidrar till att de totala bygg- och anläggningsinvesteringarna fortsätter att öka i god takt. 2005/06:100 BILAGA 1 gynnsamma efterfrågeutvecklingen medföra att produktionen inom byggverksamhet växer och 2007. God produktionstillväxt i tjänstesektorn Näringslivets totala tjänsteproduktion ökade . Det var produktionen inom de två tyngsta branscherna, handel och företagstjänsteverksamhet, som växte snabbast. Efter en avmattning återhämtade sig handelns produktion och växte därefter i en förhållandevis hög och jämn takt , med stöd av en tilltagande hushållskonsumtion. Produktionen av företagstjänster gynnades av en stark tjänste- export och av en god inhemsk efterfrågan. väntas såväl den inhemska som den utländska efterfrågan fortsätta att stärkas, vilket medför att produktionstillväxten inom tjänstesektorn breddas. Den högre tillväxten i hushållens konsumtion (se avsnitt 3.4) bidrar bl.a. till en fortsatt kraftig ökning av handelns produktion. Hushållens konsumtion stimulerar också produktionen inom andra tjänstenäringar, såsom exempelvis hotell och restaurang. Produktionen av företagstjänster gynnas både av den goda inhemska och utländska efterfrågan. Den tilltagande utländska efterfrågan medför ökad tjänsteexport och drar upp varu- produktionen i industrin, vilket stimulerar företagstjänsterna. KI:s barometer tyder också på att utvecklingen inom tjänstesektorn blir stark . Inom handeln har såväl den faktiska som den förväntade försäljnings- volymen ökat stadigt de senaste kvartalen, och konfidensindikatorn har nått sin högsta nivå (se diagram 3.18). Även inom många andra delar av tjänstesektorn är optimismen stor. Efterfrågan på tjänster inom exempelvis uppdragsverksamhet, transport, dataverksamhet, och hotell och restaurang har ökat de senaste kvartalen, och många företag ser med tillförsikt på utvecklingen . Läget är alltså starkt inom tjänstesektorn, och den goda utvecklingen av efterfrågan talar för att produktionstillväxten ökar ytterligare jäm- fört med 2005. mattas efterfrågan något, vilket gör att produktionstillväxten dämpas. Sammantaget bedöms produktionen i tjänstesektorn öka och 2007. 2005/06:100 BILAGA 1 Sammanfattningsvis medför den starka efter- frågeutvecklingen att näringslivets produktion växer i god takt och med brett stöd från både varu- och tjänsteproducenter under prognos- perioden. Näringslivets totala produktion väntas öka och 2007. Under beräknas näringslivets produk- tion växa .