prop · GT0380 · 2006-02-10 00:00:00 — upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 ac §§ jordabalken eller för- Lagen omtryckt 1985:660. Senaste lydelse 2005:948. I nämndens beslut skall anges de skäl på vilka beslutet grundas, i den mån det är behövligt. I beslut om avskrivning enligt 8 a § skall även anges de nya villkor på vilka avtalet enligt 11 kap. 6 a § tredje stycket jordabalken skall anses förlängt. Avser ett beslut enligt lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. tillstånd till framtida förvärv, skall i beslutet utsättas , högst , för tillståndets giltighet. bättrings- och ändringsåtgärder enligt 12 kap. 18 df §§ och 18 h § samma balk, 7.pröva frågor enligt lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., 8.pröva frågor enligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt. Ärende upptages av den hyresnämnd inom vars område fastigheten är belägen. Ärende som avses i 10, 17 eller 18 § lagen om förvärv av hyres- fastighet m.m. upptages dock av hyresnämnden i den ort där bolagets styrelse har sitt säte eller, i fråga om handelsbolag, där förvaltningen föres. Av ett beslut genom vilket nämn- den avgör ett ärende skall de skäl som bestämt utgången framgå, om beslutet går någon part emot. Detsamma gäller andra beslut, om det behövs. I beslut om av- skrivning enligt 8 a § skall även anges de nya villkor på vilka avtalet enligt 11 kap. 6 a § tredje stycket jordabalken skall anses förlängt. Avser ett beslut enligt lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. tillstånd till framtida förvärv, skall i beslutet utsättas , högst , för tillståndets giltighet. Om en part kan överklaga beslutet eller ansöka om återupptagande, skall det i beslutet anges vad parten skall iaktta. sammanträde i ärendet och kan på grund av ärendets beskaffenhet eller annan särskild omständighet beslut inte meddelas som sammanträdet avslutats, skall beslutet meddelas , om inte synnerligt hinder möter. Underrättelse om när beslutet meddelas skall lämnas vid sammanträdet. Slutligt beslut skall tillställas part genom nämndens försorg. Detta gäller dock inte beslut om avskrivning enligt 8 eller 12 §, om beslutet meddelas vid ett sammanträde i partens närvaro. Har skiljaktig mening förekommit, skall denna meddelas parterna på samma sätt som beslutet. Om en nämnds beslut enligt följande bestämmelser inte överklagas, får beslutet verkställas som lagakraftägande dom: 9 kap. 14 § eller 12 kap. 9 kap. 14 § eller 12 kap. 24 a §, 55 c § åttonde stycket eller 24 a §, 55 d § åttonde stycket eller 55 d § jordabalken, 55 e § jordabalken, 3Senaste lydelse 2005:1061. 4Senaste lydelse 2003:32. 22, 23, 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen (1978:304), 13 a § första stycket denna lag, eller 13 eller 15 § eller 25 § första stycket bostadsförvaltningslagen (1977:792). Beslut av hyresnämnden enligt 13 a § andra stycket denna lag om verkställighet av ett enligt första stycket i samma paragraf meddelat beslut får verkställas som lagakraftägande dom, om hovrätten inte be- stämmer något annat. Detsamma gäller om hyresnämnden med stöd av 31 § första stycket bostadsförvaltningslagen har bestämt att beslut enligt 13 eller 15 § eller 25 § första stycket i den lagen skall gälla genast. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om hyresavtal som har ingåtts före ikraftträdandet, skall 4 och 32 §§ tillämpas i sina äldre lydelser. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt Härigenom föreskrivs att 3 kap. 12 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt skall ha följande lydelse. När en lägenhet har upplåtits med kooperativ hyresrätt är be- stämmelserna i 12 kap. 5355 c §§ jordabalken om prövning av hyran och andra hyresvillkor för bostads- lägenheter tillämpliga endast i den utsträckning de avser andra hyres- villkor än hyran. När en lägenhet har upplåtits med kooperativ hyresrätt är be- stämmelserna i 12 kap. 5355 b och 55 d §§ jordabalken om pröv- ning av hyran och andra hyresvill- kor för bostadslägenheter tillämp- liga endast i den utsträckning de avser andra hyresvillkor än hyran. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle tillkallas för att göra en översyn av vissa delar av hyressättningssystemet (dir. 2003:52). Utredningen antog namnet . Utredningen lämnade betänkandet Reformerad hyres- sättning (SOU 2004:91). Där lämnas förslag till ändringar i hyreslagstift- ningen såvitt gäller hyran för nybyggda lägenheter, hyran i det befintliga beståndet, tillval och frånval samt hyresnämndens hyresprövning. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftnings- ärendet (dnr Ju2004/8235/L1). För att komplettera beredningsunderlaget angående förslaget om tillval och frånval hölls i ett möte med några av remissinstanserna. Anteckningar från mötet finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Ju2004/8235/L1). , Fastighetsägarna och har i en skrivelse förordat vissa lagändringar om hyran i det befintliga beståndet. Förslaget om hyressättningen i det befintliga be- ståndet bereds vidare inom . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har inte funnit anledning att invända mot förslagen. Synpunkter som Lagrådet har lämnat i anslut- ning till 12 kap. 55 c § tredje stycket jordabalken behandlas i författ- ningskommentaren till den bestämmelsen. I förhållande till lagrådsremissen har gjorts några ändringar av redak- tionell natur. 4 Hyran för nybyggda lägenheter Hyressättningen för bostadslägenheter styrs av flera regelsystem. I 12 kap. jordabalken (i fortsättningen benämnt hyreslagen) finns bestäm- melser om hur hyran för en lägenhet skall bestämmas om det uppstår tvist om den (det s.k. bruksvärdessystemet). Hyresförhandlingslagen (1978:304) innehåller bestämmelser om kollektiva hyresförhandlingar. Sådana förhandlingar förs i allmänhet mellan en hyresvärd och en hyres- Eftersom hyrorna för de lägenheter som ägs och för- valtas av kommunala bostadsföretag är normerande för det övriga lägen- hetsbeståndet, har de regler som gäller för de kommunala bostadsföreta- gen också betydelse för hyressättningen. Sådana regler finns bl.a. i lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag. Utgångspunkten är att hyrans storlek skall vara bestämd i hyresavtalet. Om hyran är bestämd i hyresavtalet, kan den ändras genom en överens- kommelse mellan hyresvärden och hyresgästen eller, om de inte kan enas, genom beslut av hyresnämnden. Det är även möjligt att reglera hyrans storlek kollektivt genom en överenskommelse mellan hyresvärden och en hyresgästorganisation. Hyrorna för de flesta lägenheter fastställs vid kollektiva hyresförhand- lingar. Om hyresvärden eller hyresgästen vill att hyresvillkoren skall ändras, skall han eller hon meddela motparten detta. Om överenskommelse inte kan träffas, kan den som har begärt ändring ansöka om ändring av hyres- villkoren hos hyresnämnden. En sådan ansökan får göras tidigast efter det att meddelandet har lämnats till motparten (se 54 § hyreslagen). Om hyresvärden och hyresgästen tvistar om hyrans storlek, skall hyresnämnden fastställa hyran till skäligt belopp (se 55 § hyreslagen). Hyran är inte att anse som skälig, om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Vid pröv- ningen skall främst beaktas hyran för lägenheter i hus som ägs och för- valtas av kommunala bostadsföretag. En lägenhets bruksvärde bestäms av bl.a. dess storlek, modernitets- grad, planlösning, läge inom huset, reparationsstandard och ljudisolering. Förmåner som påverkar bruksvärdet kan vara tillgång till hiss, sopned- kast, tvättstuga, särskilda förvaringsutrymmen, god fastighetsservice, garage och biluppställningsplats. Även faktorer som husets allmänna läge, boendemiljön i stort och närhet till kommunikationer påverkar bruksvärdet (se prop. 1983/84:137 s. 72). Däremot skall inte byggnadsår eller produktions-, drifts- eller förvaltningskostnader påverka hyran. Inte heller skall hyresgästens individuella värderingar och behov beaktas. Om ett hyresavtal gäller för obestämd tid och frågan om villkors- ändring hänskjuts till hyresnämndens prövning, är utgångspunkten att ett beslut om ändring av hyresvillkoren inte får avse tiden före det månads- skifte som inträffar närmast för ansökan. Beslut om ändring av hyresvillkoren får i detta fall normalt inte heller avse tiden innan har förflutit efter det att de förut gällande villkoren började tillämpas (se 55 c § hyreslagen). Vid prövning av hyrans skälighet skall, som nämnts, främst beaktas hyran för lägenheter som ägs och förvaltas av kommunala bostadsföretag (se 55 § hyreslagen). De kommunala bostadsföretagen är alltså i prakti- ken hyresnormerande. Ett kommunalt bostadsföretag definieras i lagen om allmännyttiga bostadsföretag som ett aktiebolag, en ekonomisk förening eller en stif- telse som en kommun har det bestämmande inflytandet över och som drivs utan vinstsyfte och huvudsakligen förvaltar fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt (se 1 kap. 1 och 2 §§ lagen om allmännyttiga bostadsföretag). De kommunala bostadsföretagens hyror bestäms utifrån en självkost- nadsprincip som innebär att hyrorna skall täcka kostnader och inbegripa en skälig förräntning på insatt kapital. Självkostnaden har tidigare vanligen beräknats på företagsnivå inte för varje fastighet för sig. Det har något förenklat inneburit att hyresintäkterna sammantaget skall täcka företagets kostnader inklusive behov av konsolidering och utdelning på insatt kapital. Hyresuttaget har fördelats mellan de olika lägenheterna i enlighet med deras relativa bruksvärde. För enskilda lägenheter har hyran sålunda kunnat understiga kostnaden för lägenheten. I hyressättningstvister åberopas i regel jämförelser med lägenheter som ägs och förvaltas av kommunala bostadsföretag. I förarbetena till hyres- lagen har uttalats att det krävs att hyressättningen i de allmännyttiga jämförelselägenheterna är korrekt och representativ för det allmännyttiga lägenhetsbeståndet (prop. 1974:150 s. 471). I vissa hyressättningstvister har det gjorts gällande att de kommunala bostadsföretagens hyressättning inte varit korrekt, bl.a. gjordes det gällande i det s.k. S:t Eriksmålet eller Oxtorgsmålet (RH 1999:90). I det målet beaktade vid sin jämförelseprövning inte hyror för lägenheter i nyproducerade hus på en viss fastighet som ett kommunalt bostadsföretag ägde, eftersom hyrorna väsentligt avvek från rimliga självkostnader för fastigheten. Enligt hyresförhandlingslagen förs förhandlingar om hyresförhållanden i fråga om bostadslägenheter på grundval av en förhandlingsordning. En förhandlingsordning ingås av en hyresvärd, ensam eller tillsammans med en organisation av fastighetsägare i vilken hyresvärden är medlem, och en organisation av hyresgäster. En förhandlingsordning kan också beslutas av hyresnämnden. Om ett hyresavtal innehåller en förhandlings- klausul som hänvisar till en förhandlingsordning blir de förhandlings- överenskommelser som träffas på grundval av förhandlingsordningen bindande för hyresgästen (se 1 och 2 §§ hyresförhandlingslagen). En förhandlingsordning omfattar samtliga bostadslägenheter i ett eller flera hus. Om hyresvärden och hyresgästen har träffat en skriftlig över- enskommelse om att hyresavtalet för en viss lägenhet inte skall innehålla någon förhandlingsklausul eller om hyresnämnden har fattat ett beslut om detta, omfattar förhandlingsordningen dock inte den lägenheten. En överenskommelse om att hyresavtalet inte skall innehålla någon förhand- lingsklausul kan träffas tidigast sedan hyresförhållandet har varat i följd. En motsvarande tidsgräns gäller för hyresnämndens beslut (se 3 § hyresförhandlingslagen). I en förhandlingsöverenskommelse kan hyran bestämmas. Därvid skall samma hyra bestämmas för sådana lägenheter som är lika stora och som omfattas av samma förhandlingsordning, om det inte med hänsyn till vad som är känt om lägenheternas beskaffenhet och övriga omständigheter kan anses finnas skillnader mellan dem i fråga om bruksvärdet (se 21 § Prop. 2005/06:80 hyresförhandlingslagen). Har en förhandlingsöverenskommelse träffats om hyran eller något annat hyresvillkor för en hyresgäst, har hyresgästen rätt att hos hyres- nämnden ansöka om ändring av överenskommelsen i den del den avser honom eller henne. En sådan ansökan skall ha kommit in till hyres- nämnden inom viss angiven tid. Ett beslut om ändring träder i stället för förhandlingsöverenskommelsen i den delen och gäller alltså från samma tidpunkt som förhandlingsöverenskommelsen skulle ha börjat gälla (se 22 § hyresförhandlingslagen). En förhandlingsordning inskränker inte en hyresgästs rätt att begära prövning av hyran enligt bestämmelserna i hyreslagen. Om hyresavtalet gäller för obestämd tid kan en ändring av hyresvillkoren dock normalt inte börja gälla förrän det har förflutit för ansökan och den kan inte avse tiden innan har förflutit efter det att de förut gällande villkoren började tillämpas (se 5 § fjärde stycket hyresförhandlingslagen jämförd med 54 och 55 c §§ hyreslagen) Har en förhandling enligt förhandlingsordning avslutats utan att någon överenskommelse har träffats, har såväl hyresvärden som en hyresgäst rätt att hos hyresnämnden ansöka om ändring av hyresvillkoren i den del som förhandlingen har avsett. Någon motsvarande rätt har inte hyres- gästorganisation (se 24 § hyresförhandlingslagen). En förhandlingsöverenskommelse gäller så länge parterna kommit överens om det eller tills vidare. Behovet av särskilda hyressättningsregler för Regeringens bedömning: Det bör införas särskilda hyressättnings- regler för planerade och nybyggda lägenheter. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning (se betänkandet s. 7174). Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. Hyres- nämnden i , , , kommun, Fastighetsägarna , och Byggindustrier, har ansett att det finns behov av särskilda hyressättnings- regler för nybyggda hus. , Fastighetsägarna , Hyresgäst- föreningen och Byggindustrier har därvid framhållit att den hyra som bestäms vid hyresprövningar för nybyggda lägenheter inte alltid täcker produktionskostnaderna och att det hämmar nyproduktionen av i har betonat att den hyra som bestäms vid hyresprövningar inte alltid täcker produktionskostna- derna och rimliga avkastningskrav. nämnd och Byggindustrier har framhållit att särskilda hyres- sättningsregler för nybyggda lägenheter leder till bättre förutsägbarhet om hyresnivån än vad de nuvarande reglerna gör, vilket kan stimulera nyproduktionen av lägenheter. , och har ansett att det inte finns någon anledning att införa särskilda hyressättningsregler för har framhållit att sådana särskilda regler kan försämra förutsättningarna att vid hyressättningstvister göra jämförelser. och har påpekat att det inte har framkommit annat än att de allmännyttiga bostadsföretagen numera för sitt nybyggda bestånd tar ut hyror som täcker beståndets kostnader, varför också privata fastighetsägare har möjlighet att få täckning för sina kostnader vid nybyggnation. Skälen för regeringens bedömning: Det råder brist på bostäder i över hundra kommuner i landet. av befolkningen bor i någon av de kommuner där det råder bostadsbrist. I de flesta av de aktuella kommunerna råder framförallt brist på mindre hyreslägenheter (se , slutsatser av ). Bristen på bostäder är negativ för samhällsutvecklingen, eftersom den hämmar rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden och leder till att enskilda inte får sina önskemål om sitt boende uppfyllda. Bristen på hyresrätter leder även till en olaglig handel med hyreskontrakt. Det finns flera orsaker till bostadsbristen. En orsak som ofta framhålls är bristande konkurrens inom byggsektorn och de höga byggpriser som den bristande konkurrensen anses ge upphov till. Det har vidtagits en rad åtgärder för att få till stånd en sänkning av byggkostnaderna. Nämnas kan bl.a. att , på regeringens uppdrag, har inrättat ett Bygg- kostnadsforum som visat på olika sätt att få ner byggkostnaderna. I sammanhanget bör också nämnas de olika former av investeringsstöd som har införts för att öka produktionen av hyresrätter. Enligt mål få medel, utvärdering av statliga stöd till bostadsbyggandet 19932004, hade vid utgången av beslutats om investeringsbidrag och investeringsstimulans för 11 200 hyresrätter (se förordning [2001:531] om statligt investerings- bidrag för byggande av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist och förordningen [2003:506] om investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder). Enligt rapporten skulle enligt byggherrarna av dessa bygg- nadsprojekt kommit till stånd utan något av dessa stöd. Vi vill framhålla att vi avser att fortsätta att lämna stöd åt nyproduktion av hyresrätter för att stimulera nyproduktionen och för att hyrorna i det nybyggda bestån- det skall upplevas som rimliga. En annan orsak som också ofta nämns är besluts- och överklagande- systemet för plan- och byggärenden. har i sitt slutbetän- kande, som överlämnades till regeringen , föreslagit att reglerna om bl.a. detaljplaner skall förenklas (SOU 2005:77). Ytterligare en orsak som brukar framhållas är hyressättningssystemet. Som tidigare nämnts (avsnitt 4.1) kan hyresnämnden besluta att nya hyresvillkor skall gälla efter det att de förut gällande vill- koren började tillämpas. En avtalad hyra kan alltså ändras. Vid pröv- ningen av om en hyra är skälig gör hyresnämnden jämförelser med i första hand hyran för likvärdiga lägenheter som ägs och förvaltas av kommunala bostadsföretag (se 55 § hyreslagen). De kommunala bostads- företagen bestämmer sina hyror med utgångspunkt i en kostnadstäck- Som bl.a. Byggindustrier och har framhållit, kan Prop. 2005/06:80 själva svårigheten att förutse hyrans storlek hämma nyproduktionen av Denna svårighet är särskilt påtaglig i de orter där det inte finns något kommunalt bostadsföretag eller det kommunala bostadsföre- taget inte bygger några bostäder med vilka det kan göras hyresjämförel- ser. I vissa hyrestvister har det visats att hyran för en åberopad jämförelse- lägenhet som ägts och förvaltats av ett kommunalt bostadsföretag inte har täckt den lägenhetens kostnader. Det har då ansetts att jämförelse inte skall göras med den lägenheten (se RH 1999:90). Trots detta finns det farhågor bland privata fastighetsägare för att de inte skall uppnå någon lönsamhet i sin nyproduktion. Det bör i detta sammanhang tilläggas att det, enligt uppfattning, inte finns fog för dessa farhågor. Därtill kommer, som bl.a. i har påpekat, att det vid stigande produktionspriser finns en risk för att den hyra som fastställs inte täcker kostnaderna även om hyran för åberopade jämförel- selägenheter täcker kostnaderna för dessa lägenheter. Så blir fallet om jämförelselägenheterna är hyressatta med utgångspunkt i en lägre produktionskostnad. Motsvarande risk finns även vid förändrade finan- siella förutsättningar. För att byggnationen av hyreslägenheter inte skall hämmas av bristan- de förutsebarhet eller farhågor för att hyran inte ger kostnadstäckning och rimlig avkastning på nedlagt kapital bör det införas regler som säker- ställer att det är möjligt att ta ut en hyra som täcker kostnaderna och ger en rimlig avkastning. Vi anser därför att det bör införas särskilda hyres- sättningsregler för planerade och nybyggda lägenheter. I de följande avsnitten diskuterar vi hur systemet bör utformas. Regeringens förslag: Om hyran för en planerad, påbörjad eller nybyggd lägenhet har bestämts i en förhandlingsöverenskommelse, skall hyran presumeras vara skälig. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 7480). Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som har ansett att det finns behov av särskilda hyressättningsregler för nybyggda hus, har an- sett att den föreslagna ordningen leder till att hyresgästorganisationerna ges ett för stort inflytande över hyressättningen. i , i , Hyresnämn- den i , i , , Fastighetsägarna Byggindustrier, har framfört denna synpunkt. remissinstanser har förordat att det införs en möjlighet att hänskjuta frågan om nyproduktionshyra till hyresnämnden, om fastighetsägaren och hyresgästorganisationen inte kan nå en förhandlingsöverenskom- , kommun och har framfört liknande synpunkter. Några remissinstanser, däribland Fastighetsägarna , och Byggindustrier, har ansett att det bör vara möjligt för en hyresvärd och en enskild hyresgäst att sinsemellan träffa bindande överenskommelser om hyran eller överenskommelser med presumtionsverkan. i har tillstyrkt att det införs en möjlighet att sluta förhandlingsöverenskommelser för planerade och nybyggda lägenheter och att sådana förhandlingsöverenskommelser ges presum- tionsverkan . har dock ansett att det även bör övervägas dels att utvidga möjligheten att vid hyressättningstvister göra hyresjämförelser över kommungränserna, dels att införa regler som säkerställer att hyrorna för de kommunala bostadsföretagens lägenheter täcker lägenhetens kostnader. Vad gäller organisationerna på hyresmarknaden har Hyresgästför- eningen tillstyrkt förslaget. har inte ansett att det finns behov av särskilda hyressättningsregler för nybyggda lägenheter men har i övrigt inte framfört några invändningar mot förslaget. Fastighetsägarna har framfört flera invändningar mot förslaget, bl.a. att hyressättningen försvåras för de lägenheter som står utanför det föreslagna systemet och, som framgått ovan, att hyresgästorganisationerna ges alltför stort in- flytande över hyressättningen. Förbundets samlade bedömning är att nackdelarna med förslaget överväger dess fördelar. Skälen för regeringens förslag Utgångspunkter för en reform En utgångspunkt för ett nytt hyressättningssystem för nybyggda lägen- heter bör vara att hyran skall täcka hyresvärdens kostnader. Det är inte rimligt att en hyresvärd löper risken att det vid en prövning i hyres- nämnden fastställs en hyra som inte täcker hans eller hennes kostnader för lägenheten. En annan utgångspunkt bör vara att systemet skall säker- ställa god förutsägbarhet om hyran. En fastighetsägare bör redan när han eller hon tar ställning till om en viss byggnation skall genomföras eller inte känna till nivån på den hyra som kan tas ut och inte riskera att hyran ändras efter det att huset har tagits i bruk. En annan utgångs- punkt bör vara att hyresgästernas intresse av skälig hyra och stabilt besittningsskydd inte åsidosätts. Ett nytt system får alltså inte leda till att det etableras oskäliga hyresnivåer eller till att hyresgästernas besittnings- skydd urholkas. Man kan tänka sig olika system för att uppfylla ett eller flera av de nämnda kriterierna. Ett är att det vid sidan av de nuvarande bestämmel- serna för bestämning av hyra införs kostnadskriterier som innebär att det när hyran för nybyggda lägenheter bestäms skall tas hänsyn till kostnaderna för lägenheten. Ett annat alternativ som utredningen har förordat är att det införs möjlighet att för planerade och nybyggda lägenheter sluta förhandlingsöverenskommelser om hyran som vid en prövning normalt inte skall ändras. En särskild fråga är om det, som ett komplement till en sådan modell, bör införas möjlighet för hyresvärd och hyresgäst att sluta individuella hyresavtal som har motsvarande verkan. I det följande diskuteras dessa alternativ. Förslaget från i om att vidga möjligheten att göra jämförelser kommer enligt vår mening inte att öka förutsägbarheten om nivån på hyran. Förslaget tillgodoser därför inte de krav som bör ställas på en ny ordning. Nämnden har också tagit upp hyressättningen i de kommunala bostadsföretagen.