prop · GT031d23 · 2006-01-01 00:00:00 — Samtliga kustlän har också som mål att ta fram en sådan strategi. inrättades tre nya kulturreservat. Vid utgången av 2004 fanns det sammanlagt 18 kulturreservat runt om i landet. Att säkerställa olika miljöer genom att bilda kulturreservat är ett arbete som bedrivs av de olika länsstyrelserna i samarbete med RAÄ. Åtgärder har vidtagits inom ramen för nationella förvaltningsåtgärder för att minska fisketrycket 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 på uppväxande individer och för att skydda lekområden genom begränsningar av de mest betydelsefulla fiskena innanför trålningsgränsen. Vidare har gränserna för fiske innanför trålgränsen i och justerats så att trålfiske inte tillåts på bottnar som är speciellt känsliga för störningar. har redovisat ekologiska konsekvenser av utsättningar av fisk med utgångspunkt i regelverket för främmande arter och fiskstammar. bedriver studier och utreder effekter av olika typer av fredningsåtgärder för fisk. Ett led i arbetet är det nystartade EU- projektet protected areas as a tool for ecosystem conservation and fisheries management (PROTECT), med elva deltagande länder. kartlägger omfattningen och orsakerna till rekryteringsproblemen hos kustfiskbestånd, främst abborre och gädda. Sex lokala samförvaltningsprojekt för fiske har identifierats och vidare arbete kommer att ske i syfte att stärka samarbetet mellan fiskare, intresseorganisationer och myndigheter på nationell och regional nivå . När det gäller grundvatten har SGU pekat ut de grundvattenområden som är av vikt för dricksvattenförsörjningen nu och . har i samråd med SGU och givit ut allmänna råd och en särskild handbok med vägledning för att skydda dricksvattentäkter genom att inrätta skyddsområden. SGU arbetar med att identifiera och avgränsa områden där djupa borrhål ökar risken för uppkomst av problem för grundvattenkvaliteten. Genom analys av råvatten vid allmänna vattenverk ges information om grundvattnets kvalitet. Råvattnet vid av grundvattentäkterna har analyserats. Dessa analyser samlas in till SGU:s Databas för Grundvattenförekomster och Vattentäkter (DGV). 3.5.3Verksamhetsområde 3 Kunskap och underlag för miljöarbete Målet för verksamhetsområdet är att genom forskning, uppföljning och analys ta fram den kunskap som behövs för att genomföra och förnya insatser för att nå miljökvalitetsmålen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 203.5.3.1 Insatser inom politikområdet svarande dialog pågår mellan , och berörda länsstyrelser.Miljöövervakningen är en viktig komponent i har tillsammans med uppföljningen av miljökvalitetsmålen. Miljölänsstyrelserna på regeringens uppdrag påbörjat övervakningens syfte är att dokumentera basinventering av naturvärden i Natura ståndet i miljön och dess förändringar. Övervakområden, naturreservat och nationalparker för ningen visar om genomförda åtgärder leder till att få en aktuell bild av naturvärdena i våra önskade förbättringar och om vi når uppsatta skyddade områden.miljökvalitetsmål eller inte. har har utredningen övergripande ansvar för den nationella miljöbyggnad om biologiska förhållanden övervakningen och beslut om medel för miljöarbetat, bl.a. genom en webbenkät. Utredningen övervakning beslutas av . Be- skall redovisa sitt slutbetänkande . träffande miljömålsuppföljning se avsnitt 3.6 Detta betänkande kommer, tillsammans med en Resultatbedömning. översikt över forskning om biologisk mångfaldNaturvårdsverket finansierar forskning inom som redovisas av Formas, att utgöra ett värdeområden som är angelägna för att öka kunskapen fullt underlag för det fortsatta arbetet med att inom verkets ansvarsområde. Det handlar bl.a. genomföra miljökvalitets- och delmålen, i om forskning som skall ge kunskap som behövs synnerhet det av regeringen föreslagna nya som underlag för miljömålsarbetet, för arbetet miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. med och i det internationella för- Det är känt att utsläpp av växthusgaser påhandlingsområdet. Verket har också fått bidrag verkar klimatet och klimatförändringarna är en från EU för att delta i det europeiska nätverket realitet . Den temperaturökningen som skett ERA-NET som syftar till att länka ihop medsedan 1950-talet förklaras med att utsläppen av lemsländernas forskningsprogram. växthusgaser, främst koldioxid från användningAv de ca som verket anav fossila bränslen, har ökat. En fortsatt förstärkt vänder för forskning används drygt hälften till växthuseffekt är att vänta . FN:s fleråriga forskningsprogram. Regeringen ser klimatpanel (IPCC) har i studier visat att fortpositivt på att verket även avsätter medel för att satta temperaturhöjningar på mellan 1,4 och 5,vid behov kunna finansiera forskning för att C är att vänta . Samtäcka akuta kunskapsbehov. Det gäller exempeltidigt bedöms havsnivån komma att stiga med vis när miljöövervakning eller tillsyn visar på av- 0,090,. påverkas emellertid vikelser i miljön som behöver analyseras närsamtidigt av en landhöjning. Regeringen anser också att forskning som händelser såsom stormar, torrperioder och syftar till att öka förståelsen kring hur miljön påhäftiga regn kan enligt forskarna bli mer vanligt verkar hälsan bör prioriteras. förekommande i ett framtida klimat.Övrig forskning som berör miljöområdet be- har låtit genomföra en skrivs under utgiftsområde 16 Utbildning och bred vetenskaplig syntes av aktuella forskningsuniversitetsforskning. resultat beträffande kunskapsläget om klimat- har tillsammans med berörda förändringarnas effekter i . Resultatet länsstyrelser inventerat statens skogar och pekat presenterades i en rapport som överlämnades till ut områden med höga naturvärden. I rapporten teringen har fullföljts även i och konstateras att uppvärmningen i nu går har snabbt. Årsmedeltemperaturen i har 2004. , och länsstyunder stigit nästan dubbelt relserna har haft ett samråd om prioriteringen av så snabbt som temperaturen på lägre breddvilka marker som skall skyddas och säkerställa grader, med vissa variationer inom regionen. lämpliga former för skydd så att dessa skogar I arbetet med att ta fram underlag inför uppbidrar till måluppfyllelsen av miljökvalitetsmålet följningen av den svenska klimatpolitiken har Levande skogar. Samrådet har resulterat i en och överenskommelse mellan fram nya utsläppsprognoser för utsläppen vårdsverket och berörda länsstyrelser som inneav växthusgaser resp. 2020. Enligt utbär att merparten av den utpekade skogsmarken släppsprognoserna behövs ytterligare åtgärder kommer att skyddas i någon form. En motför att nå det klimatpolitiska målet. återkommer med en klimatpolitisk proposition. Rossby center är ett internationellt forskningsinstitut som är knutet till i . Forskningsgruppen arbetar bl.a. med att utveckla klimatmodeller för vår region. Arbetet vid Rossby center är viktigt för att öka kunskapen om klimatförändringarnas effekter i och hur vi kan anpassa oss till de oundvikliga klimatförändringarna. Forskningen bidrar också med vetenskapligt underlag till de internationella förhandlingarna på klimatområdet. 3.5.3.2 Insatser utanför politikområdet ArtDatabanken har etablerat Svenska . I detta ingår dels att vetenskapligt utforska och beskriva djur-, växt- och svamparter, dels att producera Nationalnyckeln till flora och fauna, vilken närmast kan beskrivas som ett taxonomiskt referensverk. Den vetenskapliga delen omfattar forskning och inventeringar av dåligt kända artgrupper och utförs vid landets universitet och biologiska museer. presenterades dagfjärilar, det första bandet av Nationalnyckeln. Inom ArtDatabanken har även arbetet med att utveckla den webbaserade Artportalen gått vidare. Artportalen bygger på inrapportering av fynduppgifter för växt- och djurarter från frivilliga i huvudsak amatörbiologer. Artportalen är ett sätt att ta tillvara lokal kunskap och genom denna få ett förbättrat kunskapsläge. ArtDatabanken har även presenterat en ny version av den svenska rödlistan. Denna redovisar de djur, växter och svampar som bedöms att inte ha långsiktigt livskraftiga bestånd i . Bedömningarna baseras på Internationella naturvårdsunionens (IUCN) kriterier och är ett resultat av arbete som har engagerat främsta experter inom respektive artgrupp. Analysen omfattar ca 20 000 arter varav 3 653 är förtecknade på rödlistan. Av dessa bedöms i sin tur 1 664 som hotade. ArtDatabanken har även fördelat stöd till biologiska samlingar. () har drivit forskningsprogrammen HagmarksMistra och Naturvårdskedjan. CBM är vidare sammanhållande för arbetet med Programmet för odlad mångfald (POM). CBM driver även projektet , växterna och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 djuren etnobiologin i som syftar till att kartlägga traditionell kunskap om biologisk mångfald. och () har tillsammans utrett frågan om ansvarsförhållandet för sjukdomar hos vilda djurpopulationer. Uppdraget har redovisats . Uppdraget lämnades efter en hearing i frågan om den s.k. fågeldöden. föreslås problemdimensionera och besluta om eventuella medel och åtgärder efter samråd med SVA där ett viltsjukdomövervakningsprogram skapas. SVA förslås arbeta på uppdrag från samt åta sig ansvar för att följa och analysera utvecklingen av sjukdomstillstånd hos vilda djurpopulationer. Regeringen förbereder åtgärder där utgångspunkten är den gemensamma redovisningen. I enlighet med skogsbrukets sektorsansvar skall skogsbolag själva svara för en inventering och redovisning av data om nyckelbiotoper på sina marker. har påbörjat ett arbete för att förbättra kunskapen om de frivilliga avsättningarna av skogsmark med inriktning på avsättningarnas areal, värde och varaktighet med sikte på rapportering . Inventeringen av värdefulla äng- och betesmarker har avslutats . Cirka 64 800 objekt är beskrivna, varav ca utgörs av ängar och ca av betesmarker. Resterande areal av inventerade objekt utgörs av restaureringsmarker eller bedöms som inte längre värdefulla. Regeringen har givit i uppdrag att regelbundet redovisa utvecklingen inom miljörelaterad ohälsa. presenterade Miljöhälsorapport , med särskild inriktning på barns hälsa, . Av rapporten framgår att barns hälsa i generellt sett är god. Allergisjukdomar (t.ex. astma), diabetes, fetma och psykisk ohälsa är dock betydande och ökande problem. Vissa hälsoeffekter kan kopplas till miljöfaktorer. Barn med allergisjukdom i luftvägarna är en särskit känslig grupp. Faktorer i inomhusmiljön, ofta relaterade till fuktproblem i bostaden, har betydelse för symptom från luftvägarna. Luftföroreningar i den yttre miljön kan ge luftvägssymptom hos barn och öka risken för sänkt lungfunktion. Ex- ponering för vissa metaller och svårnedbrytbara organiska ämnen som ansamlats i miljön ligger nära de nivåer som kan påverka barns och främst 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Det kanske mest utbredda miljöproblemet är bullerstörningar. Där anger barnen själva att de störs mest av ljud från andra barn och hög musik. Nedsatt hörsel, öronsus (tinnitus), sömnstörningar och minskad koncentrationsförmåga är allvarliga effekter av buller i barnens hem, förskola, skola och fritidsmiljöer. lämnade regeringen miljömålspropositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) till . I propositionen redovisas en fördjupad utvärdering av systemet med miljökvalitetsmål och delmål samt de tre åtgärdsstrategier som antogs 2001. Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålen och föreslår åtgärder för att nå målen. Regeringen anför i miljömålspropositionen att arbetet med att uppnå de delmål som har lagt fast kommer att medföra omfattande miljöförbättringar, vilket i sin tur innebär goda förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålen inom en generation. Det råder dock stora svårigheter inom vissa områden där det är osäkert om det är möjligt att nå miljökvalitetsmålen inom en generation. Två av de fem mål som är svåra att nå är Levande skogar och Ingen övergödning. För dessa mål noteras dock att miljöpåverkan minskar. Ett av skälen till att målen är svåra att nå är att naturen behöver för att återhämta sig. De två mål som bedöms som mycket svåra att nå är Giftfri miljö och Begränsad klimatpåverkan. När det gäller miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård gör regeringen bedömningen att målet blir svårt att nå eftersom måluppfyllelsen är beroende av andra nationers agerande och av att andra miljökvalitetsmål uppnås, t.ex. Giftfri miljö och Ingen övergödning. Regeringen bedömer att en fortsatt utveckling av åtgärder inom ramen för de tre åtgärdsstrategierna som har antagit (strategin för effektiv energianvändning och transporter, strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp samt strategin för hushållning av mark och vatten och en god bebyggd miljö) är viktig i arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen. Regeringen aviserar en utredning om ekonomiska styrmedel på miljöområdet. Vidare aviseras ett gemensamt uppdrag till Naturvårds- verket och Verket för näringslivsutveckling () för att stärka och utveckla det regionala hållbarhetsarbetet. Regeringen avser också att tillsätta en utredning som syftar till att föra fram prioriterade förslag på svenskt agerande för att förbättra det globala miljötillståndet med en ekonomisk tillväxt. I miljömålspropositionen föreslår regeringen att målsystemet kompletteras med ett sextonde miljökvalitetsmål, Ett rikt växt- och djurliv, om biologisk mångfald. Till miljökvalitetsmålet föreslås tre delmål. Regeringens uppfattning är enligt propositionen att den tydliga miljömålsstruktur som har etablerats effektiviserar mål- och resultatstyrningen av arbetet med att lösa de stora miljöproblemen, särskilt som den kombinerats med ett tydligt uppföljningssystem. lämnade sin fjärde årliga rapport om uppföljning av 15 miljömål (deFacto 2005). bedömning beträffande mål som blir svåra att nå är densamma som . Det gäller Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, levande skogar och Ingen övergödning. konstaterar att utvecklingen är positiv för många av miljökvalitetsmålen, men jämfört med tidigare behöver bl.a. utsläppen av försurande ämnen uppmärksammas mer. har jämfört med ändrat sin bedömning av möjligheterna att nå delmålen i tre fall. För luft har bedömningen för delmålet om marknära ozon ändrats från att målet kan nås med redan vidtagna och beslutade åtgärder till att målet blir svårt att nå om inte ytterligare insatser vidtas. Anledningen till den ändrade bedömningen är att åtgärderna inte visat sig vara tillräckliga för att målet skall kunna uppnås även under varma somrar då bildningen av marknära ozon är som störst. Här gör också regeringen bedömningen att det är angeläget att målet ses över med anledning av den nya kunskap som framkommit om allvarliga negativa hälsoeffekter av marknära ozon. För delmålet om vattenskyddsområden i Levande sjöar och vattendrag har också ändrat sin bedömning från att målet är möjligt att nå med vidtagna och beslutade åtgärder till att ytterligare åtgärder måste vidtas. Här beror den förändrade bedömningen på att arbetet på länsstyrelserna och kommunerna med att fastställa vattenskyddsområden inte sker i önskvärd takt. För delmålet om ågärdsprogram för hotade arter i Myllrande våtmarker har bedömningen ändrats i motsatt riktning och konstaterar att målet kommer att nås med vidtagna och beslutade åtgärder. För ett antal andra delmål är bedömningen osäker bl.a. på grund av kunskapsbrist. Avgörande för att nå målen är insatser inom transport-, kemikalie-, skogs- och jordbrukspolitiken. Trenden med ökade koldioxidutsläpp från transportsektorn måste brytas. Det är också viktigt att EU:s nya kemikalielagstiftning REACH blir kraftfull för att få bättre kontroll över farliga ämnen i nya produkter. finns regionala mål antagna av alla länsstyrelser och skogsvårdsstyrelser. Regeringen anför i miljömålspropositionen att det är viktigt att länsstyrelsernas miljömålsarbete präglas av en helhets- och samsyn i dialog med olika sektorer, till exempel regionala myndigheter och organ, kommuner och näringsliv. Det innebär bland annat att arbetet skall samordnas med och ges ökad tyngd i det regionala tillväxt- och utvecklingsarbetet. Regeringen föreslår att förstärka länsstyrelsernas förvaltningsanslag i syfte att stärka det regionala arbetet för att nå miljökvalitetsmålen. Miljökvalitetsmålet är att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med för klimatförändringar skall stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet skall uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. Ett delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålet gäller svenska utsläpp av växthusgaser. Miljökvalitetsmålet innebär att halten av de sex växthusgaserna, räknat som koldioxidekvivalenter, enligt Kyotoprotokollet och den internationella klimatpanelen IPCC:s defini- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 tioner tillsammans skall stabiliseras på en nivå lägre än 550 ppm i atmosfären. Enligt delmålet skall de svenska utsläppen av växthusgaser minskas till perioden 20082012 jämfört med . bör de svenska utsläppen vara lägre än koldioxidekvivalenter per invånare och år, för att därefter minska ytterligare. Enligt uppgick utsläppen av växthusgaser 1990 till koldioxidekvivalenter. Enligt den senaste utsläppsstatistiken uppgick utsläppen till koldioxidekvivalenter . Detta betyder att utsläppen har minskat . Utsläppen mellan 19902003 har varierat mellan och . Skillnaden mellan åren beror till stor del av variation i nederbörd och vinterhalvårstemperatur. har utsläppen ökat något. En förklaring är att dessa år i samtliga fall varit kallare och mindre nederbördsrika jämfört med . De senaste årens utsläpp är dock lägre än utsläppen för . Energisektorns utsläpp av växthusgaser var koldioxidekvivalenter 2003 vilket motsvarar av de totala utsläppen. I energisektorns utsläpp ingår även utsläpp från transporter. De summerade utsläppen av växthusgaser från förbränning i industri, den enskilda eldningen i bostäder och el- och fjärrvärmeverk ligger sammantaget på ungefär samma nivå och , medan transporterna står för en stadig ökning. Utsläppen från transportsektorn var ca koldioxidekvivalenter vilket motsvarar en andel på av de totala utsläppen av växthusgaser. För transportsektorn som helhet ökade utsläppen av växthusgaser . Utsläppen från industrins processer kommer framför allt från framställning av järn, stål och andra metaller. Några exempel på utsläppskällor är användning av koks i masugnar, användning av dolomit och kalksten vid tillverkning i mineralindustrin och användning av kol vid reduktion av koppar. Koldioxidutsläppen är de mest dominerande med . Därefter kommer fluorerade gaser och dikväveoxid . De totala utsläppen från industrins processer låg 2003 på knappt koldioxidekvivalenter, vilket mot- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 svarar av de samlade utsläppen. har de totala utsläppen i denna sektor varierat kraftigt, främst beroende på att produktionsvolymerna varierar med konjunktursvängningarna. Jordbruket är den största källan för utsläpp av metan och dikväveoxid. uppgick utsläppen, uttryckt som koldioxidekvivalenter, till , varav utgjordes av dikväveoxid och av metan. Ut- släppen minskade med och har jordbrukets samlade utsläpp reducerats med . Metanutsläppen kommer främst från nötkreaturens matsmältning och gödsel, medan övriga djurslag har relativ liten betydelse. Den viktigaste orsaken till de reducerade utsläppen är en minskad djurhållning. Avfallsdeponier är, näst efter djurhållning, den största källan för utsläpp av metangas då metan bildas när organiskt avfall deponeras. var de totala utsläppen från avfallssektorn koldioxidekvivalenter eller av de totala utsläppen. Det är en minskning med jämfört med . Minskningen beror dels på insamling av deponigas och dels på en minskad mängd deponerat material till följd av deponeringsförbud, deponiskatt och avfallsplaner. Deponigasinsamling är en viktig åtgärd för att minska utsläpp av metan från redan deponerat material. finns deponigasinsamling på ca 70 avfallsdeponier i och andelen återtagen gas varierar mellan . 3.6.1.2 Analys och slutsatser Enligt Kyotoprotokollet och IPCC:s definitioner ska temperaturen i världen inte få stiga mer än C jämfört med . trodde man att detta innebär en nivå koldioxidekvivalenter motsvarande 550 ppm i atmosfären. Enligt nya rapporter från IPCC motsvarar detta snarare en nivå på 400450 ppm. Detta innebär att de åtaganden som EU och har enligt Kyotoprotokollet och som är baserat på tidigare beräkningar inte stämmer. Utsläppsutvecklingen har varit gynnsam, men prognoserna i Kontrollstation (och arbete med att ta fram underlag inför kontrollstationen 2004) tyder på att ytterligare åtgärder kan behövas för att nå det klimatpolitiska målet för perioden 20082012. Enligt Kontrollstation 2004 är det främst skatt på energi och koldioxidskatt som bidragit till att utsläppen i har minskat. Dessa skatter har även hög potential att bidra till kostnadseffektivitet jämfört med flertalet andra styrmedel eftersom de, liksom utsläppsrätter, sätter ett pris på koldioxidutsläpp och därmed möjliggör för dem som har att betala skatten att avgöra vilka åtgärder som är lönsamma att vidta. Även elcertifikatsystemet bedöms ha en viss dämpande effekt på utsläppen av växthusgaser. Minskningen av utsläppen i bostads- och servicesektorerna är bl.a. ett resultat av den gröna skatteväxlingen som gjort användning av biobränslen för värmeproduktion mer konkurrenskraftig. Minskningen beror på övergång från individuell oljeuppvärmning till fjärrvärme samt ökad användning av värmepumpar och biobränslen. Möjligheten att ytterligare effektivisera energianvändningen i bebyggelsen bedöms som goda. Den goda utsläppsutvecklingen i denna sektor bör fortsatt främjas. Även utsläppen från jordbruk och avfallsdeponier minskar. Inom jordbruket beror nedgången främst på ett minskat antal djur och inom avfallssektorn på uppsamling av gas ur deponierna samt på att deponeringsförbud och deponiskatt har minskat mängden deponerat material. Minskningarna motverkas dock av en ökning av vägtrafikens utsläpp. Framför allt ökar de tunga godstransporterna. Personbilarna har i genomsnitt blivit något bränslesnålare och har också inblandningen av etanol i bensin fått betydelse. Andelen etanol i bensin uppgick enligt preliminära siffror till 2004. Med nuvarande ökningstakt nås taket på . Regeringen avser att återkomma till med bedömningar och slutsatser om miljökvalitetsmålet i en särskild klimatproposition. Miljökvalitetsmålet är att luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljö- Delmålen gäller halter för svaveldioxid, kvävedioxid och marknära ozon samt minskning av utsläppen av flyktiga organiska ämnen. Enligt har halterna av svaveldioxid tidigare reducerats kraftigt, men tycks ingen ytterligare minskning ha skett. Svaveldioxidhalten enligt delmålet överskrids vissa år i kuststäder, t.ex. i /04. anger att en förväntad ytterligare minskning av kvävedioxidhalterna i tätorterna har uteblivit. I stället har nivåerna planat ut . Stora regionala skillnader kan observeras i trenderna för kväveoxider i omgivningsluften. Skillnaderna kan enligt rådet bero på olikheter i lokala åtgärder samt en större påverkan från sjöfart och intransport av kväveoxider från omgivande länder i sydligaste . Ozon transporteras in i landet främst i och kan medföra höga halter . anger att medelhalten av ozon tycks öka långsamt såväl i landsbygdsområden som i tätorter. Totalt sett har utsläppen av flyktiga organiska ämnen (VOC) minskat med till . Vinterhalvårsvärdena i tätortsluften har minskat med , och minskningen fortsätter. 3.6.2.2 Analys och slutsatser