prop · GT03175 · 2006-05-29 00:00:00 — Projektet är tänkt att bedrivas i på stadsdelsbiblioteken. Målgrupper man vill nå är föräldrar till barn med läs- och skrivsvårigheter, barn, ungdomar och vuxna med läs- och skrivsvårigheter, lärare, skolbibliotekarier, skolsköterskor, syokonsulen- ter samt bibliotekspersonal. Förväntat resultat av projektet är att också talboksläsandet och kunskapen om vad man kan göra för att underlätta för personer med läs- och skrivsvårigheter ska öka genom att det blir ett lättare sätt att hitta kunskap och inspiration samt att man provar olika medier. Projektet för barndomsdöva, teckenspråkiga föräld- rar för år 2 av 2 I finns ca 10 000 män och kvinnor som är barndomsdöva och har teckenspråk som sitt första språk. Att inte höra, att inte kunna följa med i all information som ges ute i samhället, både skriftligt och muntligt, gör att man inte får tillgång till samma information och kun- skap som hörande får. har när man utbildar för- äldrar i livsmedelskunskap och matlagning märkt att barndomsdöva för- äldrar som har småbarn har ett stort behov av att få speciellt riktade utbildningar, dvs. utbildningar på teckenspråk, när det gäller barnens mat. De behöver få tillgång till samma information som hörande föräld- rar. Målet med projektet har under det första projektåret varit att utveckla och testa en arbetsmodell för hörselskadade och döva familjer med små- barn i samarbete med Hörsel- och dövverksamheten i Projektet har utvärderats i form av en 10-poängsuppsats (, ) som har visat att arbetssättet varit en bra modell för kunskapsöverföring när det gäller döva familjer. För att nå fler barndomsdöva, teckenspråkiga små- barnsföräldrar vill tillsammans med implementera arbetsmodellen nationellt. studieplan ska tas fram som kompletteras av en studiehandledning. hållningssällskapens matkonsulter utbildas på (dövskola) för att tillsammans med arbeta med utbildningar för döva. Ca 20 utbildningar ska genomföras i landet. rätt till lek (IPA) för år 2 av 3 Den grundläggande tanken i projektet är att få kommunerna att ta mera hänsyn till barns lek i all sin planering och inte enbart när man direkt planerar för barn. Föreningen vill engagera ett 50-tal större kommuner att vara med i ett nätverk. Målgrupperna är kommunerna och de kommun- Man ska anordna konferenser, göra skrifter för att få ut idéerna, samarbeta med Stadsträdgårdsmästare och Movium (Människor och växter i urban miljö). man vill lyfta fram är lek längs gårdsgatan, säkra och lekvänliga skol- vägar, gröna och mångsidigt användbara skolgårdar med traditionella lekar, lekparker och skateboardparker, öka lekvärdet i bostadsområdet samt barns inflytande på sin egen miljö. Under det andra projektåret vänder man sig till de kommunala bostadsföretagen för att nå ut i landet. rätt till lek (IPA) Projektet och svenskt lekarkiv för år 3 av 3 IPA:s medlemskår omfattar många olika yrkesgrupper från gräsrotsarbe- tare inom lekens område till stadsplanerare, landskapsarkitekter, lärare m.fl. I projektet vill man teoretisera och förklara lekar som insamlats En viktig del av projektet är att lyssna till praktiker som t.ex. parktanter i öppna verksamhetsformer och till lärar- studerande på högskolan. Man planerar bl.a. en grundbok om lekar, sepa- rata mindre skrifter och praktiska lekhäften. Kontaktperson: , tel. Projektet om mat vid PKU Fenylketonuri (PKU), Föllings sjukdom, är en medfödd metabol sjuk- dom. Det finns drygt 200 patienter fördelade på fem center i , Upp- sala, , och där det finns särskilda s.k. PKU- team. Sjukdomen upptäcktes i med först på 1960- talet började man kunna behandla sjukdomen. bör- jade man i ta blodprov på barn för att upptäcks sjukdomen innan den gett symtom och på så sätt förebygga att sjukdomssymtom uppstår. Obehandlad PKU leder till en svår utvecklingstörning ofta i kombination med svårbehandlade kramper och även störande beteendeavvikelser. Dessa skador kan förebyggas genom tidigt insatt kostbehandling. Unge- fär 5 barn får denna diagnos genom den blodprovsundersökning som görs på alla nyfödda barn i . Behandlingen består av en fenylalaninreducerad kost vilket innebär att den är extremt proteinfattig och energianpassad och alltid måste provas ut individuellt. Det krävs stora insatser av barn och föräldrar och behandlingen är livslång. Ett okänt antal patienter som föddes innan man började ta blodprov och behandling startades har fått skador av sin sjukdom och bor vid olika boenden inom omsorgen. Vissa av dem har påbörjat kostbehandling och mår bättre trots att de har fått bestående skador. Man vill nu underlätta och förbättra det dagliga livet för patienter med PKU och deras anhöriga via ett nationellt informations- och utbildningsmaterial. Man vill också dokumentera en del av den kunskap och de erfarenheter som finns bland enskilda dietister. Genom detta förenklar man för nya dietister så att de kan bygga vidare på den erfarenhet och kunskap som finns. Grup- pen av metabola dietister ska i samarbete med gemen- samt skapa ett nationellt material. Materialet ska innefatta en recept- och matsedelsbok till patienter. Det ska också finnas ett pedagogiskt under- visningsmaterial för barnen samt ett informationsmaterial till för- skolor/skolor och annan verksamhet där information om gruppen behövs. Det ska innefatta en dietistpärm med nationella riktlinjer för omhänder- tagande och kostbehandling av patienter med PKU. - Barnens Rätt i Samhället Projektet via öga och öra vill sammanställa barns och ungas berättelser som kommit till del. Här finns ett unikt material som är grundat på barns egna upplevelser och tankar betraktat ur deras eget perspektiv. har haft kontakt med barn och ungdomar i Barnens Hjälptelefon under och har barn och ungdomar möjlighet att skriva till och få ett personligt svar i BRIS-mejlen. Dessa kontakter ger möjlighet att få kunskap om vad som oroar, bekymrar och också i viss mån roar barn och ungdomar . Förbundet vill förmedla kunskap genom att producera två böcker och genomföra seminarier runt om i lan- det. och Ungdomar (RBU) för år 2 av 2 Syftet med projektet är att göra en undersökning för att belysa sömnsi- tuationen hos barn med funktionshinder, vilka problem som finns och hur dessa inverkar på såväl barnen som den övriga familjen. Det är viktigt att barnen själva får komma till tals och beskriva sin situation. Ett delsyfte med projektet är att sammanställa en informationsskrift som beskriver hur man kan förebygga eller reducera barnens sömnproblem. Skriften är tänkt att användas av föräldrar, sjukgymnaster, arbetsterapeuter och per- sonliga assistenter. för familjer med Hepatit-B bärande barn (RFHB) Utvecklingsprojekt för år 2 av 3 vill skapa nya modeller för utbildning och information. Det finns också omfattande behov av råd och konsultation inom området som riktar sig till kommunerna och de berörda familjerna. RFHB har direkta kontakter med barn som är bärare av hepatit B och deras familjer. Det finns ett stort behov av bra hälso- och sjukvård för kroniska bärare av hepatit B. Familjerna har omfattande utbildnings- och informations- behov under barnets uppväxt. Barn med hepatit B utestängs i vissa fall från förskola . Under det första projektåret har omfattande omvärldsbevakning gjorts. Nya behandlingsformer har pre- senterats på föreningens hemsida. Informationsbehovet för familjer med barn med hepatit B är omfattande under barnets uppväxt. Barn och ung- domar med hepatit B, inte minst med invandrarbakgrund, har särskilda informationsbehov. Föreningen vill skapa nya modeller för utbildning och information som kan nå alla berörda. Föreningen förbereder en informationsfilm, hemsidan har omarbetats och en faktabroschyr har översatts till flera språk. Projektet rättigheter och proaktivt värdegrundsarbete i skolan för år 1 av 2 Projektet syftar till att förbättra verksamheten i förskola/skola och dess samarbete med föräldrar så att barn får en fostran för livet som hjälper dem att ta till sig samhällets rättigheter, skyldigheter och värderingar samt färdigheter att aktivt använda dessa i vardagen. Målen är dels att säkerställa så att utbildningen av skolans personal innehåller nödvändig ledarskapsträning och metoder för att proaktivt arbeta med de normer som finns i samhället, dels att skapa förutsättningar för skolans personal att lyckas med förbättringarna, genom att verka både lokalt och på riks- nivå för att arbetet ska prioriteras och resurssättas. föreningen att arbeta med att motverka könsdiskriminering genom att starta upp för pojkar som är motsvarigheten till Rädda Barnens projekt , vilket syftar till att motverka könsdiskriminering genom att arbeta för att stärka unga flickor och göra dem mer medvetna om sina för år 2 av 3 i genomför tillsammans med Länsbiblioteket i ett samarbetsprojekt för barn/ungdomar som är aktiva Länsbiblioteket att besöka ett antal skolor och där intervjua barn/ung- domar om deras läsvanor. I projektet kommer även att besöka skolbibliotek och idrottsföreningar samt intervjua kulturarrangörer, m.fl. allt i syfte att finna vägar att locka barnen att komma i kontakt med Makalösa Föräldrar (SMF) för år 2 av 3 Föreningen är en frivilligorganisation för ensamstående föräldrar med syfte att synliggöra och stärka gruppen. Föreningen producerar en spel- film ur barnets synvinkel och ska också använda filmmaterialet att göra små sekvensfilmer att använda som diskussionsunderlag i t.ex. föräldra- utbildningar eller för personer som arbetar med barn/föräldrafrågor. mens syfte är inte främst att ge några färdiga svar utan främst att ställa frågor för att berika debatten och nyansera bilden av den ensamstående föräldern och dennes barn. Man vill också höja kunskapsnivån om hur barn till ensamföräldrar upplever sin livssituation. har i två rapporter om Barnfattigdomen i konstate- rat att i finns de mest utsatta barnfamiljerna och då särskilt i Av de familjer som bor i är det endast ett fåtal av föräldrarna som har studerat på gymnasium eller hög- skola/universitet. För barnen innebär det en brist på studiekod. Barnen vill därför genomföra ett studiementorsprojekt där mentorer som själva är studerande från gymnasium och högskola/universitet ska träffa ungdomar som går på högstadiet i för att tillsammans genom- föra olika aktiviteter. i (AFASI) Projektet och unga med språkstörning i ett livsperspektiv för år 1 av 3 Förbunden vill i detta projekt särskilt lyfta fram kunskap och erfarenheter om en- och flerspråkiga barn och ungdomar med språkstörning och bidra till att skapa bra resurser inom förskola, skola och fritid. Förbundet vet genom kontakter med professionen, pedagoger, skoladministratörer, logopeder, bistånds- och försäkringskassehandläggare, föräldrar m.fl. att det råder stor okunnighet om hur det är att leva med språkstörning och vad man behöver för stöd för att kunna utveckla sin kommunikation och kunna tillgodogöra sig utbildning. Tonvikten i detta projekt är att ta fram en bok och ett häfte som handlar om skolsituationen för barn och unga med språkstörning. I anslutning till framtagandet av boken ska konferen- ser och temadagar genomföras med beslutsfattare och personalgrupper. Under projektet har förbunden avsikten att samarbeta med ett universitet för att göra en förstudie till en livskvalitetsstudie för barn, ungdomar och vuxna med språkstörningar. Genom samarbete med Språkens Hus, ett center för språkstörning i kombination med flerspråkighet vid Universi- tetssjukhuset i finns ett samarbete med logoped som har kompetens och erfarenhet med barn med språkstörning ifrån den arabiska kulturen. I projektet ska därför ett lokalprojekt genomföras i i . - vardagsnära insatser på tre nivåer till barn med neuro- psykiatriska funktionshinder och deras familjer för år 1 av 3 Målet med projektet är att åstadkomma en lättillgänglig, tydlig och bru- karvänlig organisation som kan ge familjer med barn som har neuropsy- kiatriska svårigheter kvalificerade insatser på olika vårdnivåer, beroende på problemens svårighetsgrad. Barn- och ungdomspsykiatrin i läns landsting har i nära samarbete med föräldraföreningarna inom Riks- förbundet i län utvecklat insatserna för barn med neuropsykiatriska funktionshinder. En samverkan mellan spe- cialistverksamheterna (Barn- och ungdomspsykiatrin och Barn- och ung- domshabiliteringen) och basverksamheterna (förskola, skola, primärvård och socialtjänst) kallat har byggts upp i syfte att kunna erbjuda tidiga insatser i vardagen. Erfarenheterna från detta projekt vill man nu bygga vidare på. För att förverkliga samverkansmodellen ska en rad insatser erbjudas. Projektet undervisning i glesbygd ABF ska tillsammans med NHR pröva en ny data- utbildningsmodell för personer med så omfattande funktionshinder att de har svårt att ta sig till vanliga utbildningslokaler. En datakunnig person ska besöka dessa medlemmar och berätta om datautbildningen som ska läggas upp utifrån varje persons behov. Med detta som bakgrund plane- ras och genomförs utbildningen. Målsättningen är att deltagarna efter utbildningen ska behärska datortekniken så väl att de kan känna trygghet och förtroende tillräckligt för att kunna söka information på nätet, hålla kontakt med föreningen och medmänniskor och kunna delta i distans- studier. Förbundet i (FBIS) Projektet om läkemedelsskador, tilläggsanslag för år 2 av 2 Svåra former av blödarsjuka förebyggs och behandlas med så kallat fak- torkoncentrat genom injektioner direkt i blodet med det protein/den fak- tor som den blödarsjuke saknar för att blodet skall kunna koagulera. Faktorkoncentratet utvinns ur blod från många givare. Osäkra renings- metoder under 7080- talen medförde att blödarsjuka drabbades av hiv och hepatit. Förbundet har sammanställt en vitbok som dokumenterar och diskuterar såväl virussmittades åsikter och erfarenheter som sam- hällets ansvar för sådana frågor. Innehållet kan användas av myndigheter, läkemedelsproducenter, blödarsjuka och andra grupper som kan drabbas av läkemedelsskador. Förbundet arbetar genom utredningar, enkäter och intervjuer samt dokumentation och juridisk analys av regelverk m.m. Projektet särskild utställning om särskilda barn för år 3 av 3 Föreningen sprider i detta projekt kunskap om de svårigheter barn och ungdomar med neuropsykiatriska funktionshinder har. Föreningen har i projektet gjort en utställning i ord och bild om särskilda barn för att visa hur det är att vara förälder och barn med dessa problem. Utställningen är rörlig och har visats i olika offentliga lokaler/bibliotek i . En folder och ett informationsblad om de olika funktionshindren, vilka hjälpinsatser och stöd som kan behövas i var- dagen m.m. har producerats. Den ska även användas som inbjudan till kommunpolitiker, myndigheter, personal inom barnomsorg och skola m. Under projektets sista år kommer föreningen att presentera utställ- ningen i olika delar av landet som t.ex. , , , , , och . Föreningen () i Projektet för verksamheter för personer med autism för år 2 av 2 Föräldrar och andra med omsorgsansvar för personer med autism, Aspergers syndrom och autismliknande tillstånd frågar ständigt efter information om vilka verksamheter som har kompetens när det gäller dessa handikapp och som erbjuder en bra vård, skola och omsorg. skapen om autism och andra neurologiska handikapp har vuxit starkt men föreningens erfarenhet är dock, att kunska- pen och kompetensen hos länets vård- och omsorgsgivare om de speci- fika behov och krav som gäller vid behandling och bemötande av perso- ner med autism, inte har utvecklats i samma takt. Man vill därför samla in och på föreningens hemsida på ett lättillgängligt och användarvänligt sätt presentera aktuella uppgifter om samtliga verksamheter i län inom områdena skola, vård, omsorg, boende och daglig verksamhet som enligt egen uppgift vänder sig till personer med autism eller Asper- Projektet syftar också till att i en bred dialog mellan verk- samhetsansvariga, brukare eller deras företrädare och vetenskaplig expertis utveckla vissa praktiska och objektiva kvalitetsmått för att underlätta för informationsdatabasens användare att själva kunna hitta och värdera olika verksamheter. Man ska erbjuda vårdgivare och andra intresserade att beskriva sin verksamhet i anslutning till föreningens har behovet för kvalitetsmätning och kvalitets- Projektet bör involvera så många intressenter som möjligt för att förankra och få stöd för initiativet och de hårda och mjuka mått som kan komma att utvecklas. och döva barn med familjer () Föreningen vill i detta projekt utbilda medlemmar så att de i sin tur kan hjälpa andra medlemmar. Föreningen får många samtal från medlemmar med frågor om råd och hjälp när det gäller kontakter med domstolar och Kursmaterial ska tas fram och materialet ska därefter upp- dateras via internet. Föreningen planerar två kurstillfällen under projekt- Föreningen i Väst (HafV) för år 1 av 3 Syftet med projektet är att göra en kraftsamling kring brukares och verk- samheters synpunkter/önskemål om forskningsfrågor och forsknings- Föreningen vill finna former för dialog och samverkan mellan brukare, verksamhetsföreträdare, forskare och politiker i för att stimulera till att handikappforskning i högre grad utgår från ett Föreningens medlemmar representerar universi- tet/högskola, myndigheter, kommuner och ett antal olika stiftelser och föreningar ( HSO i , HSO , Univer- sitet, , , Västra Göta- landsregionen, FoU i Väst, , Skaraborgs- samverkan Socialtjänst, i , Kommunför- bundet , , Diakoni, , samt flera enskilda handikapp- organisationer och enskilda kommuner) I projektet ska man ta tillvara den unika kompetens som handikapporganisationerna bidrar med i före- Föreningen har goda förutsättningar att genom sin breda repre- sentation kunna utgöra en mötesplats mellan brukare, yrkesverksamma för år 1 av 3 driver Föreningen , som är en ideell förening, basverksamhet för personer med psykiska funktionshinder med olika aktiviteter enligt arbetsmetoden Hjälp till självhjälp, utarbetad i sam- Utöver basverksamheten vilken fortsatt bedrivs med bidrag från och vill Föreningen ta ett ytterligare steg genom en anpassad utbildning för personer med psykisk ohälsa i . Ett Bättre Liv (EBL-skolan) har inspirerats bland annat av Amt-skolen i Utbildningen i EBL-skolan präglas av ett varierat och anpassat utbildningsutbud, en stressfri miljö, små undervisningsgrupper, undervisning som bygger på att ny kunskap kombineras med övning, problemlösning, färdighetsträning och erfarenhetsutbyte. sker inom tre huvudområden: kurser med fokus på att träna kognitiva, sociala och hälsofrämjande färdigheter, basämnen och multimedia. vitetshuset Sandbäcken erbjuder möjligheter till arbetsträning inom reception, vaktmästeri, kök/bak m.m. för år 2 av 3 FSDB är unik genom att vara en organisation som består av och leds av personer som själva är dövblinda och det är svårt att driva en organisa- tion när man har en så omfattande funktionsnedsättning som dövblindhet. Politiker och tjänstemän har vanligen ingen egen erfarenhet av möten med dövblinda och har därför ingen kunskap om funktionshindret och dess konsekvenser. Svårigheter att få tolk, problem med färdtjänst och assistans gör det också svårt att vara aktiv och delaktig i samhällslivet. Det är därför viktigt att stärka de enskilda medlemmarna och det lokala föreningslivet. Det finns 12 lokala föreningar och förbundet arbetar i detta projekt med att ge individuellt utformad utbildning så att styrelse- medlemmarna skall våga och kunna arbeta aktivt med verksamhetsplaner och strukturerad verksamhet. Förbundet vill också utveckla kontakterna mellan föreningarna. , Barn- och ungdomspsykiatri Utbildningar och konsultativa insatser kring vuxna med neuropsykiat- riska funktionshinder för år 2 av 2 , Barn- och ungdomspsykiatrin tillsammans med , och sprider erfarenheterna av ett tidigare genomfört projekt som syftade till att skapa en modell för att upptäcka, utreda och habilitera vuxna med neuropsykiatriska funktionshinder. Erfarenheterna sprids genom att ett team som ger fördjupad utbildning kombinerad med konsultativa insatser och praktisk handledning till den psykiatriska vår- den och till andra instanser som kriminalvård, försäkringskassa och arbetsvård. Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) Projektet i hälso- och sjukvårdens arbete med prioriteringar för år 2 av 2 Handikappförbundens samarbetsorgan vill göra handikapprörelsens företrädare centralt och regionalt medvetna om innebörden i prioriteringsbeslut och ge kunskap och redskap för arbetet med pri- oriteringar inom hälso- och sjukvården. Syftet med projektet är att genom handikapprörelsens medverkan försäkra sig om att prioriteringsarbetet i kommuner och landsting följer beslut. I projektet ingår bl.a. en enkätundersökning för att få en bild av prioriteringsarbetet i kommu- ner och landsting samt utbildningar för företrädare för handikapprörelsen rörelsen centralt och regionalt. Erfarenheterna ska sammanställas i en handbok med exempel på hur och i vilka former handikapprörelsen kan arbeta tillsammans med sjukvårdshuvudmännen. Tolkmetodutveckling för år 3 av 3 Tolkar möter brukare i alla åldrar, från alla samhällsklasser och kulturer, med och utan funktionshinder. De olika tolkarna har mycket gemensamt; de måste få kommunikationen att fungera och de tolkar för grupper som är en minoritet i förhållande till samhället i stort. Tolkarna ställs ständigt inför etiska frågeställningar och de måste fatta snabba beslut. Alla tolkar möter likartade rättighetsproblem som handlar om demokrati och rätt- visa. Mellan tolkutbildningarna finns statusskillnader på grund av olika möjligheter till fasta anställningar, utbildningens längd m.m. Därför borde erfarenhetsutbyte utbildningarna emellan vara utvecklande och höja kvaliteten på utbildningarna. tillsammans med , SRF och Vuxendöva i , , Mo Gårds Folkhög- skola, Strömbäcks folkhögskola och genomför seminarier och ökad samverkan mellan utbildningarna på folkhögskolan och andra folkhögskolor. Tolkutbildningarna utvecklas för bättre kvalitet och förståelse för varandras områden. Projektet i arbetslivet för år 2 av 2 Personer med hörselskador kan känna sig utanför gemen- skapen med arbetskamrater. Hörselskadades distrikt arbetar därför till- sammans med företagshälsovård, tolkcentralen, kommunhälsan, ansva- riga för hörselrehabiliteringen, hörcentralen och flera företag för att uppmärksamma dem på problem och vilka rehabiliteringsmöjligheter som finns. Distriktet ska dessutom tillsammans med starta cirklar för att hörselskadade ska kunna stötta var- andra. för år 2 av 3 I projektet ingår i första hand fem stora kommunala hörselskolor. Det nyskapande i projektet är perspektivet att inte låta teknik och invanda mönster hindra utvecklingen av dialogiska arbetssätt för hörselskadade, och att hörselskadade elever inte skall falla in i roller av att vuxna styr alla dialoger i klassrummet. I detta projekt skall skolledaren anmäla sig själv och sin skola att aktivt ingå och blir därmed en mycket viktig faktor för att projektets mål skall få genomslagskraft på skolan. i första hand de fem stora hörselskolorna i (Alviksskolan i , Kannebäcksskolan i , Silviaskolan i , Solanderskolan i och i ). har inneburit förändringar angående klassrummens utformning och hör- Deltagande pedagoger samarbetar med pedagoger från andra skolor för att få en förbättrad lärandemiljö för brukarna i Hörsellinje - Informationsservice och resursguide för år 2 av 3 HRF bygger i projektet upp en informationsservice via telefon och e-post om hörsel och hörselskador. Det går också att ställa frågor på hemsidan Hörsellinjen riktar sig främst till hörselskadade, men även till anhöriga, arbetsgivare, fackföreningar, skolpersonal, myn- digheter och andra som vill ha information om hörsel och hörselskador. De flesta som hör av sig är själva hörselskadade och ställer vanligen frå- gor om sådant som olika samhällsinstanser har ansvar för. skadade känner dock inte till vart de kan vända sig och vilket stöd de kan