prop · GT03205 · 2006-05-30 00:00:00 — 2005/06:205 fram indikatorer som kan användas för att utvärdera hur primärvården fungerar i landsting och kommuner. Dessutom pågår ett arbete för att inventera kvalitetsindikatorer i de nationella kvalitetsregistren. Regeringen anser att det inom ramen för det fortsatta arbetet inför nästa folkhälso- politiska skrivelse (se avsnitt 6.3) är angeläget att bestämningsfaktorer och indikatorer identifieras inom detta målområde. I den folkhälsopolitiska rapporten har FHI preliminärt använt åtgärdbar dödlighet som indikator för att bedöma utvecklingen inom målområdet Med åtgärdbar dödlighet menas dödlighet på grund av sådana sjukdoms- tillstånd som anses vara möjliga att påverka genom allmänna hälso- politiska åtgärder eller genom olika medicinska insatser. Den minskade dödligheten i åldern har varit ungefär lika stor för övriga dödsorsaker som för den åtgärdbara dödligheten. Bland de nordiska länderna har lägst åtgärdbar dödlighet. Svenska studier som gjorts har visat på stora regionala men även socioekonomiska skillnader i åtgärdbar dödlighet för ett antal förebyggbara sjukdomar, t.ex. mellan yrkesverksamma och de som står utanför arbetsmarknaden, mellan personer med låg respektive hög utbildning liksom även skillnader mellan könen och mellan personer födda i eller utomlands. har på regeringens uppdrag genomfört en kartläggning av hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser inom hälso- och sjuk- vården (dnr S2005/7315/HS). Resultatet visar att övergripande formu- leringar om folkhälsa eller hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser är mycket vanliga i landstingens styrdokument även om omfatt- ningen varierar stort mellan olika landsting. Även förekomsten av hälso- främjande och sjukdomsförebyggande rutiner och program vid vårdcen- tralerna varierar mellan landstingen. av vårdcentralerna angav att man har rutiner eller program för hur personalen skall ta upp rökning i kontakten med patienterna. Därefter kommer fysisk aktivitet (), matvanor och övervikt (), alkohol () och stress- relaterade problem (). konstaterar att vetenskap- ligt utvärderade metoder för stöd vid rökstopp och för att identifiera alko- holvanor inte har fått tillräckligt genomslag i vårdcentralernas rutiner och program och att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser sällan följs upp. En av slutsatser är att de förebyggande metoder som är tillgängliga och som har vetenskapligt stöd bör användas i större utsträckning i hälso- och sjukvården än vad som görs . För att stödja utvecklingen av det alkoholförebyggande arbetet i primär- vården och i företagshälsovården bidrar regeringen till finansieringen av det s.k. . Syftet med projektet är att utveckla material och metoder om riskbruk av alkohol samt att utbilda resurspersoner inom primärvården och företagshälsovården. gav regeringen även landstingen möjlighet att ansöka om särskilda medel för att utveckla det alkoholförebyggande arbetet i primärvården. Sammanlagt erhöll lands- tingen ca för detta ändamål. lämna en rapport till om projekten . 2005/06:205 och medelsanvändningen. Kommuner och Landsting stödjer utvecklingen inom detta målområde. tog beslut om en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård. Kommuner och Landsting bidrar till utvecklingen bl.a. genom konferenser och seminarier. Styrel- serna för och antog en strategi för hur förbunden kan stödja medlemmarna i arbetet för en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård. genomfördes samtal mellan och flera landstings ledningar om en hälsofrämjande hälso- och sjukvård och man har även kallat till samtal om en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård ur ett kommunalt perspektiv. Den nationella vårdgarantin, som infördes , om- fattar all behandling inom landstingens planerade vård. Garantin innebär ett åtagande för landstingen att erbjuda behandling från det att beslut om behandling har fattats. Om inte klarar tidsgränsen skall patienterna få hjälp till vård i annat landsting inom garanterad tid. fortsätter satsningen på förbättrad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Sammanlagt innebär detta en satsning på och . Vårdgarantin bygger på en överenskommelse mellan staten och . Staten, och har även träffat överenskommelser om primärvård och äldrevård samt psykiatri. Dessa innebär att det utvecklingsarbete som påbörjades inom ramen för den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården perioden 20012004 skall fortsätta. ekonomiska vårproposition föreslår regeringen en ny satsning med 2007 och 2008 för att förbättra tillgängligheten inom barn- och ungdoms- psykiatrin. En barnkompetens i ständig utveckling är avgörande för att barns och ungas möte med hälso- och sjukvården skall bli så tryggt och odramatiskt som möjligt. Flertalet huvudmän och en rad andra aktörer arbetar aktivt för att anpassa hälso- och sjukvården för både föräldrar och deras barn, där man har utarbetat arbetsmetoder, rutiner och miljöer med syfte att till- varata barns behov. Som ett led i regeringens strävan att ytterligare stärka insatserna för barn och unga tog i samarbete med och Kommuner och Landsting initiativ till en nationell konferens om hur barns och ungas särskilda behov inom vården bäst skall tillgodoses. Resultaten från konferensen kommer att utgöra ett underlag för regeringens vidare arbete på detta område. Landstingen ansvarar för att barn och unga får en avgiftsfri, fullständig och regelbunden tandvård t.o.m. det år då de fyller . De statliga insat- ser som görs för barn och unga på tandvårdsområdet handlar i huvudsak om uppföljning av hur tandhälsan utvecklas i dessa åldersgrupper. tillkallades en särskild utredare (dir. 2005:136) med upp- gift att lägga fram förslag om ett nytt tandvårdsstöd för vuxna. Stödet skall vara utformat så att det både främjar förebyggande insatser och ger ett tillfredsställande skydd mot höga kostnader. Uppdraget skall vara slutfört . Stöd till hälsobefrämjande tandvård (SOU 2006:27). Regeringen planerar, i linje med utredarens förslag, att införa ett nytt Skr. 2005/06:205 tandvårdsstöd för vuxna . Stödet skall betalas ut för tand- hälsobesök som bl.a. skall innehålla undersökning, hälsosamtal och viss förebyggande tandvård. I den nationella handlingsplanen för vård och omsorg om äldre (prop. 2005/06:115) lyfter regeringen fram hälsosamtal vid förebyggande hembesök som ett sätt för att förebygga ohälsa, påverka livsstilsfaktorer och riskfaktorer i den äldres omgivning, samt att tidigt upptäcka begyn- nande sjukdom. Det kan göras i olika former, vid besök på vårdcentralen, när distriktssköterskan är hemma hos hemsjukvårdspatienten eller mer generellt till en viss grupp eller till alla äldre. Regeringen framhåller i propositionen sin bedömning att det behövs medel till kommunerna för att förstärka deras förebyggande och hälsofrämjande arbete för äldre kvinnor och män, bl.a. i form av förebyggande hembesök. ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) anför regeringen att bör avsättas för att förstärka kommunernas förebyggande arbete . Det är även angeläget att hälso- och sjukvården arbetar hälsofrämjande inom läkemedelsområdet för att t.ex. förebygga fallolyckor och ohälsa bland äldre på grund av felaktig medicinering. ekonomiska vår- proposition har regeringen föreslagit att och 2007 respektive 2008 skall användas för att för- bättra vården av de mest sjuka äldre. Resursförstärkningen skall bl.a. användas till läkemedelsgenomgångar. Regeringen har i den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättig- heterna 20062009 (skr. 2005/06:95) anfört att ett aktivt arbete mot diskri- minering är en förutsättning för att uppnå hälso- och sjukvårdslagens över- gripande mål om att hela befolkningen skall ha tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor. Enligt handlingsplanen avser regeringen där- för att vidta åtgärder för att motverka skillna- der på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosupp- fattning, sexuell läggning eller funktionshinder när det gäller kvalitet och tillgång till hälso- och sjukvård. Målområde 7: Gott skydd mot smittspridning Regeringens bedömning: Förändringar i karaktären eller spridningen av smittsamma sjukdomar gör att dessa på nytt kan bli allvarliga hot mot befolkningen i . Beredskapen inom området smittsamma sjukdomar bör även fortsättningsvis vara hög. Smittsamma sjukdomar är ett globalt problem varför ett nära samarbete inom såväl Europeiska unionen (EU) som internationellt är av stor vikt. Regeringen avser att fortsätta verka för att smittskyddsfrågor skall ges hög prioritet inom EU, och . Metoder och strategier för det löpande arbetet mot smittsamma sjuk- domar bör även fortsättningsvis utvecklas. Sådana åtgärder rör bl.a.: insatser för att nå de grupper som löper störst risk att smittas av hiv- infektion och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar, fortsatt utveckling av metoder för att följa säkerhet och täcknings- grad för de vaccinationer som ingår i vaccinationsprogrammen, fortsatt arbete för en ökad samverkan såväl inom EU som inter- nationellt för att främja utveckling av kommersiellt ointressanta läkemedel samt insatser för att bevara möjligheten att använda antibiotika och mot- verka antimikrobiell resistens. Beredskapen för en influensapandemi behöver utvecklas ytterligare. Regeringen har uppdragit åt att lagra antivirala läke- medel. Behovet av vacciner mot influensa ökar om världen skulle drab- bas av en influensapandemi. Den nuvarande globala produktionen av vacciner kommer inte att kunna täcka behovet. En särskild förhandlare har sett över möjligheterna att etablera vaccinproduktion i , i samarbete med en befintlig vaccinproducent. Frågan bereds vidare i samråd med övriga nordiska länder liksom med de baltiska staterna. Regeringen föreslår att det för anslås för arbetet med att tillgodose vaccintillgången vid en pandemi. Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning beträffande sambandet mellan bestämningsfaktorerna och hälsa samt utvecklingen av bestämningsfaktorerna. Inom målområdet Gott skydd mot smittspridning har Statens folkhälso- institut (FHI) i Folkhälsopolitisk rapport (dnr S2005/7557/FH) defi- nierat tre bestämningsfaktorer. FHI redogör för utvecklingen av dessa med sammanlagt tre indikatorer. Bestämningsfaktorerna och indikatorerna har enligt FHI koppling till ett politikområde. Incidensen av utvalda anmälningsplik- tiga sjukdomar (h) Årliga uppföljningar av landets barn- vaccinationsläge (h) Årliga uppföljningar av förekomsten av antimikrobiell resistens (h) (h) = huvudindikator. Remissinstanserna: När det gäller förekomst av smittämne anser () att den mest oroande inhemska utvecklingen just nu sannolikt är ökningen av tuberkulosfall. SMI anser att sjukvården bör få en ökad medvetenhet om sjukdomen så att de kliniska fall som utgör smittspridare identifieras . SMI bedömer vidare att globalt sett har ett väl fungerande anmälningssystem för smitt- samma sjukdomar där de flesta fall av anmälningspliktiga sjukdomar rapporteras och att rapporterna evalueras inom rimlig tid. påpekar att man bör överväga att inkludera frivillig- organisationerna bland aktörerna eftersom de har en viktig roll när det gäller prevention mot sexuellt överförda sjukdomar i riskutsatta grupper. SMI kommenterar att följsamheten när det gäller barnvaccinations- programmet har ökat efter nedgången och att det förutom kikhosta anmäls mycket få sjukdomsfall. SMI framför att kik- hostvaccinationen är relativt återinförd och att vaccinations- programmet har ändrats något för att minska incidensen. SMI anser att införandet av ett vaccinationsregister kommer att bli ett mycket viktigt instrument för att följa vaccinationstäckning, vaccinationseffekt och bi- verkningar . Vidare menar SMI att hållbarheten av vaccinationsskydd när det gäller vaccinationer som införts inte är helt klar. Identifikation av fall, som ibland kan bli atypiska hos vaccinerade och seroepidemiologiska studier i olika ålders- grupper är därför viktiga åtgärder. ställer sig tveksam till att gå ut med en rekommendation om vaccination av sjukvårdspersonal eftersom vetenskaplig evidens, som styrker att vaccinerad personal i mindre utsträckning skulle utsätta sina patienter för smitta än icke vaccinerad personal, är bristfällig. Socialstyrel- sen anser att det är osäkert vilken effekt införandet av kostnadsfri årlig vaccination mot influensa för personer skulle få. Analys av landstingens influensavaccinationstäckning har visat att det inte finns något entydigt samband mellan andelen vaccinerade och avgiften för vaccineringen. SMI anser att måste fortsätta arbetet mot antibiotikaresistens inom landet, men även globalt. Forskning för att hitta nya antibiotika och nya sätt att angripa bakterier måste stödjas. Även utvecklingen av resistent hivinfektion måste följas ytterst noggrant, nationellt och globalt, enligt SMI. Indikatorn Uppföljning av antimikrobiell resistens görs relativt till- fredställande, men SMI anser att ännu viktigare än övervakning just nu är kreativt nytänkande när det gäller hur vi skall kunna agera för att stoppa den snabba globala spridningen av resistenta bakterier och hur vi skall kunna minska antalet antibiotikakrävande infektioner och förskrivningen Även vaccinutveckling och införande av nya vaccin mot Skr. 2005/06:205 vissa bakterier kan vara en viktig del i bekämpningen av antibiotika- resistens, enligt SMI, genom att det minskar antalet antibiotikakrävande infektioner. När det gäller läkemedelsresistenta smittämnen skriver att det har visat sig att det inte är importen av enstaka fall av bakterier resistenta mot antibiotika som är ett problem. Problem uppkommer när dessa bakterier på grund av brister i sjukvården får en möjlighet att spridas i . Förutom enstaka utbrott har förekomsten av meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA) stabiliserats efter det större utbrottet i . Enligt är det dock oroväckande att en ökande andel av MRSA-smittade blivit smittade trots att de inte varit i kontakt med sjukvården i eller utomlands. Skälen för regeringens bedömning Gott skydd mot smittspridning är av grundläggande betydelse för folk- hälsan och skall utgöra ett särskilt målområde (prop. 2002/03:35, bet. SoU7, rskr. 2002/03:145). Övergripande insatser för målområdet som helhet Ur ett internationellt perspektiv har ett gynnsamt läge när det gäller spridningen av smittsamma sjukdomar. Förekomsten av vissa sjuk- domar ökar dock och risken för spridning från andra länder är större . I takt med den ökade internationaliseringen och utbytet av varor och tjänster mellan länder måste beredskapen mot spridningen av smitt- samma sjukdomar behålla en hög nivå. Det är därför viktigt med ett fördjupat samarbete inom smittskyddsområdet, såväl inom Europeiska unionen (EU) som internationellt. Förebyggande åtgärder är en förutsätt- ning för att skall fortsätta att ha ett gott skydd mot smittspridning. Ett exempel är vaccinationsverksamheten, som är en av de mest kost- nadseffektiva förebyggande insatserna inom folkhälsoområdet. Den internationella utvecklingen av spridningen av allvarliga smitt- samma sjukdomar kräver intensiv uppmärksamhet och handlingsbered- skap. Ur ett internationellt perspektiv är situationen i gynnsam då den inhemska spridningen av mera allvarliga smittsamma sjukdomar är begränsad. har emellertid en rad oförutsedda problem tillkommit. Nya allvarliga infektionssjukdomar har uppträtt eller kunnat identifieras, som till exempel sars, hivinfektion, legionella och blödarfeber. Vissa sjukdomar har återuppstått, uppträtt i nya regioner eller uppträtt på ett förändrat sätt, till exempel utbrottet av sars och utbrotten av aggressiv fågelinfluensa i bl.a. . Andra sjukdomar har utvecklat resistens mot läkemedel vilket försvårar en effek- tiv behandling. Det kraftigt ökade resandet och handeln i världen gör dessutom att nationsgränser allt mindre fungerar som hinder för smitt- spridning. Tillsammans utgör dessa faktorer ett hot mot folkhälsan såväl globalt som i . I syfte att ytterligare förbättra smittskyddet i landet har regeringen presenterat proposition Ny smittskyddslag m.m. (prop. 2003/04:30). Syftet med den föreslagna lagstiftningen är att skapa bättre balans mellan befolkningens behov av skydd mot smittsamma sjukdomar och den smittades integritet och rättssäkerhet. Vid behandlingen av propositionen har i huvudsak beslutat att anta regeringens förslag (bet. 2003/04:SoU6, rskr. 2003/04:178). Den nya smittskyddslagen (2004:168) och övriga författningsändringar trädde i kraft . - Beredskap inom smittskyddsområdet Regeringen har även tagit initiativ till en översyn av behovet av extra- ordinära smittskyddsåtgärder till följd av naturlig eller avsiktlig spridning av smittämnen. överlämnade regeringen propositionen Extra- ordinära smittskyddsåtgärder (prop. 2003/04:158) med förslag att kom- plettera smittskyddslagen med vissa bestämmelser om extraordinära smitt- skyddsåtgärder. Sedan beslutat i enlighet med förslagen i propo- sitionen (bet. 2004/05:SoU5, rskr. 2004/05:25) har lagändringarna trätt i kraft . har ett arbete bedrivits med att utveckla Kunskapscent- rum för mikrobiologisk beredskap (KCB). KCB är ett samarbete mellan , , (), och Försvarsmakten. Utgångs- punkten för en del av detta arbete utgörs bl.a. av de möjligheter som finns i det nya säkerhetslaboratoriet vid att hantera smitt- ämnen som kräver högsta säkerhetsnivå. Därutöver har insatser vidtagits för att få till stånd en internationell epidemiologisk data- bas, en fältepidemiologisk insatsstyrka, en högisoleringsvårdavdelning i och en kapacitet för transport av högsmittsamma patienter. Arbetet med krisberedskap har förstärkts , bl.a. inom smittskyddsområdet. Det finns behov av en hög beredskap mot avsiktlig spridning av smittämnen. Likaså har risken för spridning av naturliga smittämnen återkommit i fokus till följd av uppkomsten av sars och de senaste årens utbrott av aggressiv fågelinfluensa. Utbrottet av aggressiv fågelinfluensa i bl.a. har lett till att behovet av en väl fungerande beredskap för pandemisk spridning av in- fluensa har uppmärksammats världen över. presenterade en nationell handlingsplan för beredskap mot pandemisk spridning av influensa. I handlingsplanen föreslås bl.a. att en nationell pandemigrupp inrättas, att ansvaret för information och kommunikation preciseras, att övervakningen av inträffade influensafall och att vaccina- tionstäckningen förbättras samt att landstingen bör hålla sig med vissa mindre lager av antivirala läkemedel. konstaterar även att förutsättningarna för en samordnad upphandling av influensavaccin vid en pandemi behöver utredas vidare. Som stöd för den planering som lands- ting och kommuner behöver vidta inför en influensapandemi ingår i hand- lingsplanen ett underlag för regional planering. Sedan handlingsplanen presenterades har regeringen vidtagit en rad åt- gärder för att handlingsplanen skall kunna förverkligas. beslutade regeringen att ge i uppdrag att köpa in antivirala läkemedel för nationell beredskapslagring och gavs Social- Skr. 2005/06:205 styrelsen i uppdrag att ta fram ett fördjupat underlag om förutsättningarna att vid pandemisk spridning av influensa säkerställa tillgången till in- fluensavaccin. Det normala smittskyddet har en avgörande betydelse för samhällets förmåga att hantera denna typ av påfrestning på samhället i fredstid. Till detta kommer frågor som rör tillgången till behövliga vaccin och läke- medel och hälso- och sjukvårdens förmåga att ställa om sin verksamhet under en allvarlig epidemi. Av avgörande betydelse är att alla aktörer i samhället, på såväl nationell, regional som lokal nivå, har en beredskap att handlägga de aspekter de är ansvariga för. Det är därmed viktigt att de olika sektorernas ansvarsområden är klart definierade. I budgetpropositio- nen för tillför regeringen extra resurser för att den nationella beredskapen vid utbrott av allvarliga smittsamma sjukdomar inom och utom landets gränser skall kunna stärkas. Med stöd av 9 kap. 2 § smittskyddslagen (2004:168) förordnade rege- ringen , att bestämmelserna i nämnda lag om sådana all- mänfarliga sjukdomar som avses i bilaga 1 till lagen, skall tillämpas på fågelinfluensa (H5N1) . Föreskrifter som meddelats med stöd av 9 kap. 2 § smittskyddslagen skall under- ställas prövning. I propositionen Fågelinfluensa (H5N1) (prop. 2005/06:199) föreslår regeringen att godkänner rege- ringens föreskrifter i förordningen (2006:137) om att bestämmelserna i smittskyddslagen om allmänfarliga sjukdomar skall tillämpas på fågel- influensa (H5N1) samt att fågelinfluensa (H5N1) skall föras in i smitt- skyddslagens bilaga över allmänfarliga sjukdomar. Propositionen över- lämnades till . Samverkan inom Europeiska unionen (EU) och internationellt i frågor som rör spridning av biologiska ämnen är en förutsättning för att ett utbrott skall kunna förebyggas eller begränsas. Inom EU har en särskild kommissionsarbetsgrupp för frågor som rör hälsa och säkerhet inrättats, den s.k. hälsosäkerhetskommittén. Inom ramen för det nordiska minister- rådet sker en kontinuerlig samverkan i frågor som rör såväl biologiska ämnen som andra frågor som rör hälsoberedskap. Vid , () beslutande organ, uppmärksammades behovet för världens länder att intensifiera sina insatser för att förhindra spridning av pandemisk influensa och en resolution antogs. I resolutionen riktas bl.a. uppmaningar till WHO att stärka sina insatser samt till medlemsstaterna att utarbeta nationella handlingsplaner beträffande pandemisk influensa och att se över de nationella systemen för övervakning av influensa. har behovet av ökad samverkan i frågor som rör in- fluensapandemiberedskap även varit föremål för diskussion på flera hälso- ministermöten inom EU. Inom hälsosäkerhetskommittén har bl.a. bety- dande insatser gjorts för att förbättra samordningen av medlemsstaternas nationella beredskapsplanering, bl.a. genom samarbete rörande de natio- nella beredskapsplanerna och framtagandet av en gemenskapens bered- skapsplan för influensapandemier. Pandemiberedskap har även diskuterats inom flera arbetsgrupper i rådsstrukturen, bl.a. i arbetsgruppen för civil beredskap, hälsoarbetsgruppen samt i en särskild horisontell arbetsgrupp för fågelinfluensa och pandemisk influensa. het det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar Skr. 2005/06:205 (ECDC), har även arbetat aktivt med pandemiberedskap. insatser har vidtagits inom WHO:s Europaregion. Under Världshälsoförsamlingens möte fattades beslut om att revidera det internationella hälsoreglementet (IHR). IHR är ett bindande instrument för alla medlemmar i och har till syfte att säkra största möjliga skydd mot internationell spridning av smittsamma sjukdomar men med minsta möjliga påverkan av den internationella rörligheten och han- deln. Det reviderade IHR, som kommer att träda 2007, innebär att samtliga allvarliga hälsohot som kan få en internationell spridning om- fattas av reglementet samt att det skapas ett mer effektivt system för att rapportera nya hälsohot som inträffar. Därigenom har ett globalt regel- system skapats för hur allvarliga hälsohot som pandemisk spridning av influensa skall hanteras . Beslutet innebär att det globala sam- arbete som dragits igång beträffande exempelvis sars och aggressiv fågel- influensa nu ges en tydlig grundstruktur. - Hiv/aids Den globala spridningen av hiv/aids utgör ett växande socialt och eko- nomiskt problem. Vid slutet av uppskattade () hivprogram, , att omkring 40 miljoner människor i världen lever med hiv. Mot bakgrund av denna utveckling har hiv/aids-epidemin hamnat högt på den internationella dagordningen. Regeringen har fortsatt arbetet med uppföljning av den deklaration som antogs vid den särskilda sessionen om hiv/aids i . Hiv/aids är även en högt prioriterad fråga på den europeiska dagord- ningen och för samarbetet mellan EU och grannländerna.