prop · GT031d20 · 2006-01-01 00:00:00 — Inom ramen för bidraget till allmänna samlingslokaler har av 197 bidragsansökningar beviljat stöd för 87 projekt. Av dessa avsåg 25 projekt åtgärder för handikappanpassning med ett beviljat bidragsbelopp om totalt och 62 projekt avsåg köp, ny- och ombyggnad samt standardhöjande reparationer till ett bidragsbelopp om . Alla län förutom och fick bidrag till minst ett projekt vardera. Flest projekt, 10 respektive 9, återfanns inom respektive . har fördelat bidrag till de samlingslokalägande riksorganisationerna och deras samarbetskommitté. Av samlingslokalorganisationernas redogörelse framgår att de olika organisationerna gjort ett flertal insatser med unga som målgrupp. När det gäller SamSam:s projekt om lokal samverkan kring allmänna samlingslokaler (se även avsnittet 7.5.1) så är det ännu inte möjligt att ange några resultat. En redovisning skall lämnas till . Målen för idrottspolitiken är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. De övergripande syftena med statsbidraget är att stödja verksamhet som -bidrar till att utveckla flickors och pojkars intresse och benägenhet för motion och idrott samt deras möjligheter att utöva inflytande över och ta ansvar för sitt idrottande, -gör det möjligt för alla flickor och pojkar, kvinnor och män att utöva idrott och motion, -syftar till att ge kvinnor och män lika förutsättningar att delta i idrottsverksamhet, -främjar integration och god etik samt -bidrar till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främja en god hälsa hos alla människor. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Antalet medlemmar i åldern inom idrottsrörelsen uppskattas till 3,4 miljoner varav kvinnorna utgör och männen . 2,4 miljoner människor är aktiva medlemmar. Antalet elitidrottare uppskattas till ca 7 000 personer. Antalet ledare i åldern är 638 000 varav en tredjedel är kvinnor och två tredjedelar män. Målet är att flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män mellan får goda möjligheter att utöva gemensam idrottsverksamhet. Statens stöd till lokal barn- och ungdomsverksamhet inom idrotten fördelas av sättningar för ca en miljon flickor och pojkar att delta i nära 6,3 miljoner sammankomster vilket är en minskning av antalet sammankomster med . Aktivitetsstödet är detsamma som och högre jämfört med . Antalet deltagartillfällen har varit i det närmaste . De ca 57 miljoner deltagartillfällena fördelades 2003 mellan flickor och pojkar. av deltagarna var i åldern 7 , samt . I åldersgruppen tränar eller tävlar av flickorna och av pojkarna. I åldersgruppen är motsvarande siffror . Pojkar med annan etnisk bakgrund deltar i högre grad i träning och tävling än pojkar i allmänhet. För flickor är förhållandet det omvända. Dessa relationer är i stort konstanta över åren. Under Handslagets första år disponerade av vilka 65 miljoner utgjorde stöd till föreningsaktiviteter och 18,5 miljoner stöd till speciella insatser. beviljades 3 027 idrottsföreningar stöd till 4 841 olika projekt. räknar med att de olika insatserna engagerade uppemot 370 000 flickor och pojkar i olika åldrar och tusentals ledare. Projektens fördelning inom Handslagets olika insatsområden blev följande: Öppna dörrarna för fler , samverkan med skolan , satsa på flickors idrottande , hålla tillbaka avgifterna och delta i kampen mot droger . medel inom området speciella insatser beviljats till projekt som har som syfte att nå grupper på lokal nivå med sämre möjligheter till idrottande och fysisk aktivitet, exempelvis asylsökande barn i flyktingförläggningar och flickor och pojkar med funktionshinder. Inom ramen för ovannämnda område avsattes också medel för att förstärka stödet till investeringar i anläggningar, främst näridrottsplatser. Parallellt med Handslagets första år har det tredje och av Projekt idrottsutveckling (PLI) genomförts. fick 73 projekt stöd med sammanlagt . Totalt under de tre projektåren har 244 projekt fått sammanlagt där stödet har varierat . Dessutom har distriktsförbunden fördelat stöd till ungdomsinitiativ på maximalt per initiativ. har fått i uppgift att genomföra en utvärdering av ungdomsinitiativet, för att få svar på frågan vad som händer när ungdomar får chansen att utveckla sina egna projektidéer. Målet är att idrottsverksamhet i hela landet skall främjas. Stödet till idrottens gemensamma administration uppgick till . Det är en ökning med jämfört med och jämfört med . () medverkar på olika sätt till utveckling av svensk idrott. har fördelats till och till projektverksamhet. Stödet till svensk elitidrott samordnas genom , ett samarbetsorgan mellan RF, SOK och . Stödet till specialidrottsförbundens elitutveckling består i huvudsak av träning, testning och rådgivning inom områdena idrottsfysiologi, idrottspsykologi och idrottsmedicin. Distriktsförbunden (DF) företräder på regional nivå den samlade idrotten gentemot landsting, kommuner, myndigheter och andra organisationer. Av stödet till idrottens gemensamma administration går till DF. Samverkan mellan RF och DF sker kring gemensamma övergripande frågor som det idrottspolitiska agerandet, samt aktuella sakfrågor och utvecklingsområden. RF och DF har också samarbetat kring ett antal stora projekt, exempelvis PLI, Unga ledare och Handslaget. I dessa projekt har DF haft uppgiften att både informera föreningarna om vilka möjligheter som finns och att fördela pengar, men också i vissa fall att bedriva egen verksamhet. Målet är att stödja sådan idrottsverksamhet som främjar integration, jämställdhet, ökat deltagande av kvinnor och män i alla åldrar, god etik samt idrottsverksamhet som motverkar dopning, våld och diskriminering. har betalats ut över statsbudgeten som bidrag till (SOK). Det är en ökning med självfinansieringsgrad varierar från till . En översiktlig bedömning visar att av förbundens resurser går till tävlingsidrott och till breddverksamhet. Variationerna mellan förbunden är dock stora. Inom specialidrottsförbunden är av de aktiva medlemmarna kvinnor och män. Motsvarande siffror för styrelserepresentationen är kvinnor och män samt för styrelseordföranden. Andelarna för kvinnor och män inom styrelserna är i stort oförändrade . Den dominerande åldersgruppen inom specialidrottsförbundens styrelser är ledamöter i gruppen , . Andelen ledamöter uppgår till , till samt till . Skillnaderna i åldersgrupperna mellan kvinnor och män är stora. Av den äldsta åldersgruppen är kvinnor och män. I den yngsta åldersgruppen är kvinnor och män. Målet är att aktivt motverka dopning inom idrotten. Statsbidraget uppgick till vilket var en ökning med och . har idrottens eget antidopningsarbete förstärkts och anpassats till den världsantidopningskod (WADC) som ställt sig bakom. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 uppgick till 4 041 tester inklusive blodprov och epo-analyser. Idrottens forskning och utveckling Målet är att stimulera forskning och utveckling inom idrottsområdet. Statsbidraget uppgick till vilket är oförändrat belopp jämfört med och 2002. bedriver RF en egen forsknings- och utvecklingsverksamhet genom att lämna ut och finansiera forskningsuppdrag samt själva bedriva utvecklingsarbete och informationsspridning. har ett stort antal projekt utmynnat i färdiga rapporter. Därtill har RF fortsatt att publicera kunskapsöversikter över relevant forskning. RF har ett väletablerat samarbete med i och SOK på elitidrottsområdet rörande resurser för testning samt forskning och utveckling. Målet är att bidra till ökad kvalitet i de elitsatsningar som specialidrottsförbund, elitaktiva och elitföreningar gör. Detta kan ske genom ett samspel mellan forskning, utveckling och praktisk tillämpning som miljön för forskning och utveckling av elitidrotten stärks. Forskning och utbildning på idrottsområdet inom svenska universitet och högskolor ökar dels genom att en ständigt växande skara forskare inom allt fler ämnesdiscipliner intresserar sig för frågor med relevans för idrottens utveckling, dels i en ökning av idrottsrelaterade utbildningar och kurser. ) har till huvuduppgift att initiera, stödja och informera om idrottsforskning och finansierades 2004 med sammanlagt över statsbudgeten. Resurserna har till största delen använts till att stödja idrottsrelaterade forskningsprojekt och tjänster. fördelades till 91 olika projekt samt för att finansiera 25 heltidsdoktorander och fyra forskarassistenter på halvtid. Projekten bedrivs inom områdena humanistisk och samhällsvetenskaplig idrottsforskning, biomekanisk, fysiologisk och medicinsk idrottsforskning samt idrottsskadeforskning. Av projekten genomfördes av kvinnor och av män. RF har publicerat åtta rapporter som bland annat omfattat föräldrars syn på barnidrotten, varför ungdomar lämnar idrotten, 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 svenska folkets idrottsvanor samt kostnader för idrott. Målet är att elitidrottande flickor och pojkar skall ges möjlighet att kombinera idrottslig utveckling med studier vid riksrekryterande idrottsgymnasier (). Syftet är vidare att erbjuda eleverna kvantitativt och kvalitativt bra träning i en positiv och stimulerande idrottsmiljö samt att förbereda eleverna för en framtida elitkarriär. Det statliga stödet uppgick till vilket var en ökning med och . RIG-verksamheten 2005 omfattar 63 gymnasier i 49 kommuner och representerar 36 idrotter. Ca 140 tränare och ca 1 300 elever är verksamma. Målet är att fler kvinnor och män skall åta sig ledaruppdrag inom barn- och ungdomsidrotten. har RF, genom ett uppdrag till , drivit projektet , med inriktning på att utveckla ledarskapet inom barn- och ungdomsidrotten. Projektet avslutades /2005. distrikt har också utvecklat grundläggande ledarutbildningar som ett komplement till specialidrottsförbundens stegutbildningar. Stor vikt har lagts vid att stimulera till lokala utbildningar i föreningarna. bildades , bestående av tio unga representanter från specialidrottsförbunden och distrikten. har arbetat för att stärka och utveckla arbetet med ungdomsinflytande inom idrottsrörelsen. har 154 föreningar fått sammanlagt som bidrag för investeringar i sina idrottsanläggningar. Det är oförändrad nivå jämfört . I genomsnitt har betalats ut per ombyggnad vilket motsvarar av den genomsnittliga investeringskostnaden. Målet för folkrörelsepolitiken är att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. En stor del av insatserna inom detta område är därför inriktade på att inhämta kunskap om såväl den ideella sektorns förutsättningar, villkor och behov som vad det är som främjar respektive hindrar människors organisering. Denna kunskap kan sedan komma att ligga till grund för olika typer av åtgärder med syfte att bidra till goda förutsättningar för föreningslivet samt att stimulera människors organisering. Regeringen bedömer att den samlade kunskapen om föreningslivet har ökat genom bl.a. de olika insatser som regeringen har initierat inom politikområdet, t.ex. inrättandet av ett forum för dialog mellan regeringen och föreningslivet Folkrörelseforum. Därtill har den samordning som sker av generella frågor om föreningslivet, bl.a. genom den interdepartementala arbetsgruppen om frågor rörande folkrörelsefrågor och social ekonomi, bidragit till en ökad kännedom om föreningslivet i stort. Detta framgår bl.a. av den inventering som arbetsgruppen gjort avseende dialog med föreningslivet inom olika politikområden. Det faktum att kunskapen har ökat på detta område innebär även ökade möjligheter när det gäller att nå det för folkrörelsepolitiken uppsatta målet. När det gäller de bidrag som finansieras genom anslag inom politikområde Folkrörelsepolitik gör regeringen följande bedömning. Bidraget för kvinnors organisering har möjliggjort för olika organisationer att arbeta i syfte att stärka kvinnors möjligheter till egen organisering. Som redan angivits i avsnitt 7.5.1 har bidragssystemet setts över och en proposition med förslag om ett nytt bidragssystem kommer att presenteras. Regeringens bedömning är att det nya bidragssystemet på ett bättre sätt än tidigare skall kunna stödja kvinnors organisering. Bidraget till allmänna samlingslokaler är enligt regeringen viktigt för att kunna tillgodose föreningslivets behov av lokaler för sin verksamhet och för att förverkliga centrala demokratiska mål i samhället. Liksom stödet till kvinnors organisering har stödet till allmänna samlingslokaler setts över av en särskild utredare. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen anser att idrottens andel av överskottet från AB samt Handslagssatsningen har givit idrottsrörelsens 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 barn- och ungdomsverksamhet goda möjligheter att utvecklas vidare och även nå nya grupper av flickor och pojkar. Resultat och analys avseende stödet till friluftspolitiken redovisas under avsnitt 7.5.1 och 7.10.4. enligt de närmare anvisningar som kan komma att beslutas av regeringen. redovisade sin rapport förvaltning i privat regi statsbidrag 7.7Bidrag till idrottsrörelsen från AB till idrottsrörelsen och folkbildningen (RIR Regeringens förslag: godkänner att regeringen på AB Svenska 2006 dels verkar för att bolagsstämman beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på , dels verkar för att stämman beslutar om ett bidrag på att fördelas till idrotten enligt de närmare anvisningar för bidraget som kan komma att beslutas av regeringen, dels verkar för att stämman beslutar om ett bidrag som motsvarar 1/26 del av bolagets överskott 2005 från Nya Penninglotten avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål att fördelas till ifrågavarande ändamål enligt de närmare anvisningar som kan komma att beslutas av regeringen. Regeringen föreslår att godkänner att regeringen på AB Svenska 2006 dels verkar för att bolagsstämman beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på , dels verkar för att stämman beslutar om ett bidrag på att fördelas till idrottsrörelsen enligt de närmare anvisningar för bidraget som kan komma att beslutas av regeringen. En förutsättning för att tillförs idrotten är att idrottsrörelsen fortsätter och intensifierar sitt arbete för att nå nya grupper av främst barn och ungdomar, att hålla tillbaka avgifterna, att förbättra möjligheterna för flickors deltagande, att motverka droger samt att vidareutveckla samarbetet med skolorna. Regeringen föreslår vidare att godkänner att regeringen på AB Svenska Spels ordinarie bolagsstämma 2006 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag som motsvarar 1/26 del av bolagets överskott för från Nya Penninglotten avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål att fördelas till ifrågavarande ändamål ansåg bland annat att myndighetsutövande förvaltningsuppgifter genom beslut av statsmakterna bör omfattas av tillämpliga delar av förvaltningslagen. Den statliga folkrörelsepolitiken är uppdelad i två delar, en s.k. sektorsorienterad del och en mer generell och sektorsövergripande del. Den sektorsorienterade folkrörelsepolitiken bedrivs i stort sett inom samtliga politikområden på statsbudgeten såsom inom ungdoms-, kultur-, miljö- och näringspolitiken och omfattar specifika frågor som rör olika typer av föreningar inom respektive sektor. Flera av dessa föreningar erhåller också statliga bidrag, bl.a. för sådan verksamhet som främjar de mål som är uppställda för respektive politikområde. Den sektorsövergripande folkrörelsepolitiken behandlas inom detta politikområde och är inriktad på att dels stimulera och stödja människors organisering i föreningar och liknande sammanslutningar, dels bidra till goda förutsättningar för dessa föreningar att verka och bedriva verksamhet. Här hanteras generella frågor som rör alla typer av folkrörelser och ideella föreningar, såsom den statliga bidragsgivningen till föreningslivet. Ett av syftena med den generella folkrörelsepolitiken är att skapa ett samlat synsätt och agerande från statens sida när det gäller såväl relationer till folkrörelser och föreningar av olika slag som villkor och förutsättningar för föreningslivets verksamhet. Ett annat syfte är att synliggöra och lyfta fram den betydelse föreningslivet har för den demokratiska infrastrukturen i vårt samhälle. I regeringens skrivelse 2003/04:110 Demokrati- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 politik framhålls den betydelse förverkligandet av de mänskliga rättigheterna har för demokratin och att dessa rättigheter stärks av en demokrati baserad på ett brett medborgerligt deltagande. Genom att delta och engagera sig kan medborgarna också reagera om en grundläggande rättighet ifrågasätts, hotas eller kränks. Det är också i det demokratiska öppna samtalet som avvägningar mellan olika rättigheter bäst kan göras. Här spelar föreningslivet en viktig roll som mötesplats och arena för sådana och andra samtal och möten mellan människor. Dessutom skapar och utvecklar föreningslivet särskilda förutsättningar för den representativa demokratin bl.a. genom att medlemmarna får träna sig i och blir vana vid att gemensamt argumentera, värdera och fatta beslut. Sektorn organiserar också en mångfald av politiska, ekonomiska och sociala intressen. Ett mångfacetterat föreningsliv som ger medborgarna möjligheter till deltagande, inflytande och delaktighet utgör en bas för demokratins funktionssätt. Genom en aktiv folkrörelsepolitik vill regeringen således bidra till att utveckla och fördjupa demokratin samt främja de mänskliga rättigheterna. Folkrörelsepolitiken har också betydelse för hur förutsättningarna för aktörerna inom den sociala ekonomin formas. Med social ekonomi avses organiserad verksamhet som primärt har samhälleliga ändamål, bygger på demokratiska värderingar och är organisatoriskt fristående från den offentliga sektorn. Sådan verksamhet bedrivs i första hand i föreningar, stiftelser och kooperativ. Verksamheterna har allmännytta eller medlemsnytta, inte vinstintresse, som främsta drivkraft. Frågor inom social ekonomi handlar huvudsakligen om närings- och sysselsättningspolitik. Detta ryms därför främst inom närings- och regionalpolitiken. Regeringen kommer att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av den samlade folkrörelsepolitiken. Detta är den första samlade översynen sedan politikområdet inrättades. Utredaren kommer att se över den framtida folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning. I uppdraget kommer bl.a. att ingå att föreslå åtgärder rörande bidragsgivning och annan finansiering av folkrörelsernas och det övriga föreningslivets verksamhet samt se över hur forskningen om folkrörelserna och det övriga föreningslivet kan fortsätta att utvecklas. Vidare kommer regeringen inom ramen för arbetsgruppen för frågor rörande folkrörelser och social ekonomi att fortsätta utveckla samordningen av folkrörelsepolitikens olika delar. Regeringens arbete för att stärka villkoren och förutsättningarna för folkrörelserna fortsätter. Politiken är till stora delar inriktad på att inhämta kunskap för att få ökad kännedom om och förståelse för den ideella sektorn. Detta mot bakgrund av förändringen av människors engagemang i nya rörelser samt att politikområdet är relativt nytt. Den kontinuerliga dialogen mellan föreningslivet och regeringen är en värdefull kunskapskälla. Som tidigare nämnts sker en kartläggning av ideella föreningars rättsliga villkor. Med utgångspunkt i resultaten från denna kommer regeringen framöver att överväga ytterligare åtgärder inom området. Folkrörelsepolitiken omfattar även generella frågor kring bidrag till folkrörelser och föreningar. Med detta avses frågor som rör dels statliga bidragsprinciper och bidragssystem samt utvecklingen av dessa, dels uppföljning och utvärdering av olika typer av statsbidrag. I rapporten till ideella organisationer (2004:17) redovisade Statskontoret en kartläggning av föreningsbidrag, såväl statliga som kommunala bidrag. Statskontoret efterlyser i rapporten en vidare diskussion om statens förhållande till den ideella sektorn som inte bara berör bidragens utformning. Regeringen avser att låta dessa frågor beredas vidare i den utredning med uppdrag att göra en översyn av folkrörelsepolitiken som kommer att beslutas . Grundläggande värden för folkrörelsepolitiken är föreningarnas självständighet och oberoende, såväl gentemot den offentliga sektorn som gentemot det privata näringslivet. är det viktigt att säkerställa att skattemedel används på ett ändamålsenligt sätt. En viktig uppgift inom denna del av folkrörelsepolitiken är att finna vägar för att kunna kombinera statens behov av kontroll med föreningarnas behov av integritet och självständighet. Inom politikområdet lämnas bl.a. bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet och till allmänna samlingslokaler. Båda bidragssystemen har setts över. Ett nytt bidragsystem för kvinnors organisering kommer att presenteras i en proposition (se även avsnitt 7.10.3). Förslaget om ändringar i stödet till allmänna samlingslokaler har remitterats och bereds inom . Regeringen anser att folkrörelser och övriga föreningslivet är betydelsefulla företrädare för olika grupper och intressen i samhället. Dessutom har de lokala föreningarna en stor betydelse för vitaliseringen och förnyelsen av det politiska systemet. Det är således viktigt med en kontinuerlig dialog mellan regeringen och föreningslivet. Regeringen betonar därför betydelsen av det forum, Folkrörelseforum, som inrättats för dialog mellan å ena sida företrädare för regeringen och dess förvaltningsmyndigheter och å andra sidan företrädare för föreningslivet och andra aktörer inom den sociala ekonomin. planeras bl.a. ett seminarium om föreningsliv och integration. Statistik och annan kunskapsbildning En viktig uppgift inom politikområdet är att bidra till en ökad kunskap om föreningslivet och dess verksamheter. Det avser kunskap om dels föreningarnas och folkrörelsernas samhällsroll och betydelse för den demokratiska infrastrukturen, dels föreningslivets sammansättning, omfattning och verksamhetsinriktning. Regeringen avser att inom ramen för den tidigare nämnda översynen av folkrörelsepolitiken återkomma i frågan om behovet av mer statistik och annan kunskapsbildning kring folkrörelserna. Målen för idrottspolitiken är att ge flickor och pojkar, kvinnor och män möjlighet att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. En god folkhälsa är en betydelsefull komponent för välfärden i vårt samhälle. Det är viktigt att flickor och pojkar tidigt skaffar sig motionsvanor som varar hela livet. Vidare är det väsentligt att äldre människors och funktions- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 hindrades behov av motion uppmärksammas. Det är hela samhällets ansvar och intresse att möjligheter skapas för människor att utöva motion och idrott regelbundet. Förutsättningar måste finnas för alla som så önskar att bedriva olika former av motion och idrott utifrån intresse och fysisk förmåga. Staten, kommunerna och idrottsrörelsen måste tillsammans pröva nya former för att bryta den utveckling som innebär att många människor i olika åldrar inte motionerar i tillräcklig omfattning, vilket leder till sämre hälsa. Ett nära samarbete är här särskilt viktigt för att nå framgång i det lokala utvecklingsarbete som bedrivs inom storstadspolitiken i utsatta stadsdelar. Regeringen anser vidare att det är av stor vikt att i samhällsplaneringen, i skolans arbete och i andra sammanhang uppmuntra och ge möjligheter till kvinnors och mäns motion och idrott. Den svenska folkrörelseidrotten med dess många lokala föreningar, breda verksamhet och omfattande ideella engagemang har lagt grunden för idrottens utveckling i vårt land.