prop · GT03170 · 2006-03-21 00:00:00 — Regeringens förslag: När förutsättningar att inrätta arbetstagar- inflytande enligt den föreslagna lagen uppkommer efter det att europakooperativet är etablerat skall vad som sägs om deltagande juridiska personer, berörda dotterföretag och berörda filialer gälla för europakooperativet respektive dess dotterföretag och filialer. Regler införs för att även i dessa situationer skydda arbetstagarnas förvärvade rätt till inflytande. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med re- geringens. Promemorians förslag hade dock inte anpassats för att kunna tillämpas även i situationer när den föreslagna lagen skall börja tillämpas på ett europakooperativ från en tidpunkt efter att europakooperativet har registrerats. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: När ett europakooperativ bildas av enbart fysiska personer eller av en rättslig enhet (juridisk person) och fysiska personer, vilka tillsammans har färre än 50 arbetstagare eller minst 50 arbetstagare men i en enda medlemsstat, skall direktivets regler för arbetstagarinflytande inte tillämpas på europakooperativet, direktivet artikel 8.2. I vissa fall skall i sådana europakooperativ arbetstagar- inflytande enligt direktivet och den föreslagna lagen inrättas , se avsnitt 5.2.1. När en förhandlingsdelegation skall in- rättas i dessa fall skall enligt direktivet, artikel 8.3, orden deltagande rättsliga enheter (deltagande juridiska personer) och berörda dotter- företag eller driftsställen (filialer) ersättas med orden europa- kooperativ respektive europakooperativets dotterföretag eller drifts- ställen (filialer). Motsvarande bestämmelse bör införas i svensk rätt. Direktivets reglering bygger som tidigare nämnts på den så kallade före- och efterprincipen (se avsnitt 4.3). Dess reglering har i flera av- seenden kommit att utformas så att skyddet för arbetstagarnas rätt till inflytande är olika starkt beroende av på vilket sätt ett europakooperativ etableras. Omröstningsreglerna, reglerna om huruvida medverkan skall gälla om inget avtal om arbetstagarinflytande ingås och vilken andel medverkan som i så fall skall gälla har utformats olika för de olika sätt på vilket ett europakooperativ kan etableras. Direktivet innehåller dock inte någon upplysning om hur dessa regler skall tillämpas när direktivets regler skall börja tillämpas på ett europakooperativ först efter att detta har registrerats. De regler som är avsedda att skydda arbetstagarnas be- fintliga rätt till inflytande bör dock bli tillämpliga även i de fall ett gräns- överskridande arbetstagarinflytande skall inrättas efter att ett europa- kooperativ är registrerat. Regeringen föreslår därför att sådana regler in- förs. De aktuella bestämmelserna och behovet av att anpassa dem så att de kan tillämpas även i de fall då arbetstagarinflytandet skall fastställas efter att ett europakooperativ har etablerats utvecklas närmare i avsnitt 5.6.6, avsnitt 5.8.1 och avsnitt 5.8.7. 5.3.1Definitioner med anknytning till företag eller stater Regeringens förslag: I lagen avses med EES-stater: staterna i Europeiska unionen samt de övriga stater som omfattas av , europakooperativ: en kooperativ förening som bildas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar), deltagande juridisk person: bolag enligt civil- eller handels- lagstiftning med undantag av sådana som inte drivs i vinstsyfte, in- begripet kooperativa sammanslutningar samt andra offentligrättsliga eller privaträttsliga juridiska personer som bildas och regleras enligt lagstiftningen i en EES-stat, som direkt deltar i bildandet av ett europakooperativ, dotterföretag: ett företag som ett annat företag utövar ett bestäm- mande inflytande över i enlighet med vad som anges i 912 §§ lagen (1996:359) om europeiska företagsråd, berörda dotterföretag eller berörda filialer: dotterföretag eller filialer till en deltagande juridisk person och som föreslås bli dotter- företag eller filialer till ett europakooperativ när detta bildas. Promemorians förslag: Stämmer i huvudsak överens med re- geringens. I promemorian användes dock begreppet deltagande rättslig enhet och inte det nu föreslagna begreppet deltagande juridisk person. Remissinstanserna: Arbetsdomstolen (AD) förordar att något annat begrepp används i stället för begreppet deltagande rättslig enhet. Skälen för regeringens förslag Enligt direktivet, artikel 16.1, gäller dess reglering för EU:s medlems- stater. Genom ett beslut av har direktivet blivit en del av . Regleringen gäller alltså för hela det Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet (EES). Det bör av lagen framgå att den är tillämplig inom hela EES-området och inte enbart i EU- staterna. Det är av detta skäl lämpligt att använda benämningarna EES- stat respektive EES-stater i lagen. Med EES-stater avses EU:s medlems- stater och de stater som utöver EU:s medlemsstater har ingått EES-av- talet. En definition av begreppet EES-stater bör införas i lagen. Enligt direktivet, artikel 2 a, är en en kooperativ förening som bildats i enlighet med rådets förordning (EG) 1435/2003. En defini- tion av vad som avses med det centrala begreppet eller europakooperativ underlättar tillämpningen av den föreslagna lagen. greppet europakooperativ bör användas i lagen varför en sådan definition Prop. 2005/06:170 bör införas. Enligt direktivet, artikel 2 b, är deltagande rättsliga enheter bolag enligt artikel 48 andra stycket i fördraget, inbegripet kooperativ samt andra juridiska personer som bildas och regleras enligt lagstiftningen i en medlemsstat, som direkt deltar i bildandet av en . I för- draget, artikel 48 andra stycket, anges att med bolag förstås bolag enligt civil- eller handelslagstiftning, inbegripet kooperativa sammanslutningar samt andra offentligrättsliga eller privaträttsliga juridiska personer, med undantag av sådana som inte drivs i vinstsyfte. Vilka som på olika sätt får bilda ett europakooperativ regleras i förord- ningen, artikel 2.1. Ett europakooperativ kan bildas av minst fem fysiska personer bosatta i minst tvåmedlemsstater, av minst fem fysiska personer och bolag enligt artikel 48 andra stycket i fördraget samt andra offentligrättsliga eller privaträttsliga rättsliga enheter som har bildats i överensstämmelse med lagstift- ningen i en medlemsstat, har hemvist i eller omfattas av lagstiftningen i minst två olika medlemsstater, av bolag enligt artikel 48 andra stycket i fördraget och andra offent- ligrättsliga eller privaträttsliga rättsliga enheter, som har bildats i över- ensstämmelse med lagstiftningen i en medlemsstat och som omfattas av lagstiftningen i minst två olika medlemsstater, genom fusion mellan kooperativ som har bildats i överensstämmelse med lagstiftningen i en medlemsstat och som har sitt säte och huvud- kontor i gemenskapen, om minst två av dem omfattas av lagstiftningen i olika medlemsstater, genom ombildning av ett kooperativ som har bildats enligt lagstift- ningen i en medlemsstat och som har sitt säte och huvudkontor i gemen- skapen, om det har en driftsenhet eller ett dotterföretag som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat. Begreppet rättsliga enheter används i både direktivet och förordningen. I direktivet finns en definition av begreppet deltagande rättslig enhet medan så inte är fallet i förordningen. I den föreslagna regleringen är det av stor betydelse att de deltagande rättsliga enheterna, det vill säga det eller de företag som bildar ett europakooperativ, kan skiljas ut från dem som enbart är dotterföretag eller filialer till en deltagande rättslig enhet. Regeringen delar dock AD:s bedömning att begreppet deltagande rätts- liga enheter inte bör användas eftersom det är främmande för svensk juridisk terminologi. Begreppet juridisk person är däremot väl etablerat, varför begreppet deltagande juridisk person lämpligen bör väljas. Enligt direktivet, artikel 2 c, är ett dotterföretag till en deltagande rättslig enhet eller till en ett företag över vilket den rättsliga en- heten eller utövar ett bestämmande inflytande enligt artikel 3.23.7 direktiv /45/EG, dvs. rådets direktiv av den 22 septem- ber 1994 om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i Prop. 2005/06:170 gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (direktivet om europeiskt företagsråd). EG-rätten innehåller inte någon allmän bolagsrättslig koncern- I rådets sjunde bolagsrättsliga direktiv /349/EEG finns bestämmelser som kan sägas innefatta en koncerndefinition. Det sjunde bolagsrättsliga direktivets koncerndefinition har dock inte betydelse annat än på redovisningsrättens område (se prop. 1995/96:10 del II s. 108113, 175178 och 288). Definitionen av dotterföretag i det sjunde bolagsrättsliga direktivet är närliggande men inte identisk med definitio- nen av kontrollerat företag i direktivet om europeiskt företagsråd. Direktivet om europeiskt företagsråd har genomförts i svensk rätt genom lagen (1996:359) om europeiska företagsråd. I lagens 912 §§ återfinns följande definition av kontrollerande företag: 9 § Om inte annat visas, skall ett företag anses utöva ett bestämmande inflytande över ett annat företag, om det i eget eller någon annans namn 1.har rätt att utse fler än hälften av medlemmarna i det andra företagets styrelse eller motsvarande ledningsorgan, 2.kontrollerar mer än hälften av rösterna för aktierna eller andelarna i företaget, eller 3.äger mer än hälften av aktierna eller andelarna i företaget. 10 § Om flera företag inom en företagsgrupp anses kunna utöva ett bestämmande in- flytande över ett annat företag, skall i första hand det företag som avses i 9 § 1 och i andra hand det företag som avses i 9 § 2 anses som kontrollerande företag. Detta gäller om det inte visas att ett annat företag utövar ett bestämmande inflytande. 11 § Sådana investmentbolag som avses i artikel 3.5 a eller 3.5 c i rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av om kontroll av företagskoncentrationer skall inte anses vara kontrollerande företag i förhållande till andra företag på grund av aktie- eller andelsinnehav, även om kraven i 9 § är uppfyllda. 12 § En konkursförvaltare, rekonstruktör eller likvidator som vidtar åtgärder enligt bestämmelserna i konkurslagen (1987:672), lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion, aktiebolagslagen (2005:551) eller motsvarande lagstiftning skall vid tillämpningen av denna lag inte anses utöva ett bestämmande inflytande över ett företag. Förordningen innehåller inte någon definition av begreppet dotterföretag. Det kan eventuellt medföra problem om begreppet dotterföretag vid tillämpningen av förordningen ges en tolkning som avviker från den som gäller enligt direktivet. Vid genomförandet av direktivet om europeiskt företagsråd övervägdes frågan om det var möjligt att använda aktie- bolagslagens koncernbegrepp. Det konstaterades då att det inte var möj- ligt eftersom det var direktivets definition av grupp av gemensamhets- företag som skulle omfattas av lagen (se prop. 1995/96:163 s. 31). Samma bedömning gjordes vid genomförandet av europabolagsdirektivet (se prop. 2003/04:122 s. 32). Det saknas anledning att i nu aktuellt sam- manhang bedöma frågan annorlunda. Det föreslås därför att begreppet dotterföretag definieras som ett företag över vilket ett annat företag ut- övar ett bestämmande inflytande i enlighet med 912 §§ lagen om europeiska företagsråd. Definitioner med anknytning till arbetstagarinflytande Regeringens förslag: I lagen avses med medverkan: det arbetstagarinflytande som utövas genom rätten att a)välja eller på annat sätt utse några av ledamöterna i ett företags tillsyns- eller förvaltningsorgan, eller b)föreslå eller avvisa några eller alla ledamöter i ett företags till- syns- eller förvaltningsorgan, arbetstagarråd: organ som företräder arbetstagarna i ett europa- kooperativ och dess dotterföretag och filialer vid information och samråd samt, i förekommande fall, utövar rätten till medverkan i europakooperativet. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört dessa definitioner. Skälen för regeringens förslag Arbetstagarinflytande innebär enligt direktivet, artikel 2 h, samtliga mekanismer, däribland information, samråd och medverkan, genom vilka arbetstagarrepresentanterna kan utöva ett inflytande på beslut som fattas inom ett företag. De beslut som inflytandet tar sikte på är sådana som avser t.ex. ekonomiska frågor, finansiell utveckling och ledning av före- taget samt förändringar i verksamheten, se bl.a. bilagan till direktivet del 2 punkterna b och c. Hur dessa former för arbetstagarinflytande skall utövas i de enskilda fallen är beroende av om inflytandet regleras genom avtal mellan parterna eller i enlighet med de regler som skall gälla om avtal inte träffas. Begreppen information och samråd behandlas i avsnitt 5.8.3. Liksom i svenska ekonomiska föreningar utövas medlemmarnas beslutanderätt i europakooperativ vid en föreningsstämma. europakooperativets övriga organisation kan denna vara uppbyggd på två olika sätt, antingen enligt ett monistiskt system eller enligt ett dualistiskt system (se förordningen artikel 36). Den monistiska organisationsmodellen som är den som ligger när- mast det svenska systemet innebär att det utöver föreningsstämman finns ett organ, förvaltningsorganet. Det är förvaltningsorganet som ut- övar ledningen och förvaltningen av företaget. ledamöter tillsätts av föreningsstämman (se förordningen artikel 42.3). Förvaltningsorganet kan sägas motsvara styrelsen i en svensk ekonomisk I den dualistiska modellen finns det utöver föreningsstämman två organ, ett ledningsorgan och ett tillsynsorgan. företagets ledning och förvaltning, medan tillsynsorganet har till uppgift att tillsätta och entlediga ledamöterna i ledningsorganet samt att kontrollera ledningsorganets förvaltning. Tillsynsorganet får inte för egen del ha några befogenheter att vidta förvaltningsåtgärder. 2005/06:170 möterna i tillsynsorganet väljs av föreningsstämman (se förordningen artikel 39). Det är europakooperativet självt och alltså inte medlemsstaten som bestämmer vilken av organisationsmodellerna som företaget skall använda sig av. Det innebär att europakooperativ med säte i i vissa fall kan komma att tillämpa den dualistiska organisationsmodellen. Arbetstagarnas eventuella rätt till inflytande i form av medverkan vilket i motsvaras av arbetstagarnas rätt till styrelse- representation skall enligt direktivet i det monistiska systemet utövas i förvaltningsorganet och i det dualistiska systemet i tillsynsorganet. Det finns två olika former för medverkan enligt direktivet, artikel 2 k. Det inflytande som det organ som representerar arbetstagarna eller arbetstagarnas representanter utövar på ett företags verksamhet i de olika organen sker genom rätten att antingen a)välja eller utse några av ledamöterna i företagets tillsyns- eller för- valtningsorgan, eller att b)föreslå eller avvisa utseendet av några eller alla ledamöter i före- tagets tillsyns- eller förvaltningsorgan. En definition av begreppet medverkan i överensstämmelse med direk- tivets bör införas i den svenska lagen. Arbetstagarna företräds i förhandlingar om ett avtal om arbetstagar- inflytande i europakooperativet av arbetstagarnas förhandlingsdelegation. När förhandlingar mellan detta organ och de deltagande juridiska per- sonerna har slutförts, skall arbetstagarna för att utöva sin rätt till in- flytande som huvudregel företrädas av ett annat organ som skall inrättas för detta ändamål. Detta senare organ har i direktivet, artikel 2 f, givits benämningen representationsorgan. Med representationsorgan avses enligt artikeln det organ som representerar arbetstagarna och som bildas enligt de avtal som avses i artikel 4 eller enligt bestämmelserna i bilagan, i syfte att informera och samråda med arbetstagarna i en och dess dotterföretag och driftställen som bifinner sig inom gemen- skapen samt i förekommande fall utöva rätten till medverkan i SCE-före- ningen. Motsvarande organ gavs i lagen om arbetstagarinflytande i europa- bolag benämningen arbetstagarråd (se prop. 2003/04:122 s. 3536). Begreppet arbetstagarråd utvisar klarare, än begreppet representations- organ, att det är ett organ för arbetstagarna. Det är ändamålsenligt att införa samma begrepp för samma typ av organ även i den nu föreslagna lagen. En definition av begreppet arbetstagarråd bör införas i lagen. Inrättande av en förhandlingsdelegation Åtgärder som skall vidtas av de deltagande juridiska Regeringens förslag: De deltagande juridiska personerna skall så snart som möjligt vidta nödvändiga åtgärder för att en förhandlings- delegation för arbetstagarna skall kunna inrättas. De deltagande juridiska personerna skall lämna information om namnen på och antalet arbetstagare i de deltagande juridiska per- sonerna, berörda dotterföretagen och berörda filialerna samt namnen på övriga dotterföretag och filialer i EES-staterna. lämnas till arbetstagarnas representanter i de deltagande juridiska per- sonerna, berörda dotterföretagen och berörda filialerna. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: har anfört att lagen bör precisera hur eller till vilka informationen skall lämnas. instanser har inte berört frågan. Skälen för regeringens förslag För att ett europakooperativ skall få registreras och därmed bildas måste det vara klart vilket arbetstagarinflytande som skall gälla i företaget. Enligt artikel 3.2 skall därför ett särskilt förhandlingsorgan bildas som företräder arbetstagarna i de deltagande juridiska personerna, berörda dotterföretagen och driftsställena (filialerna). För att ett förhandlings- organ skall kunna bildas skall de deltagande juridiska personernas lednings- eller förvaltningsorgan vidta nödvändiga åtgärder, bl.a. ge information om namnen på de deltagande juridiska per- sonerna, dotterföretagen och driftsställena (filialerna) samt om antalet anställda, för att inleda förhandlingar med arbetstagarna om vilket arbetstagarinflytande som skall gälla i europakooperativet (artikel 3.1). De deltagande juridiska personerna bör i enlighet med direktivet åläggas en skyldighet att vidta nödvändiga åtgärder för att en förhandlings- delegation skall kunna inrättas. En av de viktigaste åtgärderna som be- höver vidtas är som framgår av direktivet att lämna information om aktuella företag och antalet anställda. En skyldighet att lämna information finns även enligt lagen om har i ett förhandsavgörande av , slagit fast att arbetstagarna har rätt till den informa- tion som de behöver för att kunna bedöma sina rättigheter enligt lagen. 12 Mål C-62/99 mellan Betriebsrat der bofrost . KG och Bofrost . . s. I-2579). Den information som de deltagande juridiska personerna skall lämna bör alltså vara de uppgifter som behövs för att ett förhandlingsorgan eller en förhandlingsdelegation skall kunna inrättas. Samma bedömning gjordes vid genomförande av motsvarande reglering avseende europa- bolag, se prop. 2003/04:122, s. 37. Namnen på de deltagande juridiska personerna bör anges. Namnen på samtliga dotterföretag och filialer bör redovisas. Det bör dock tydligt anges vilka av dotterföretagen och filialerna som avses bli dotterföretag och filialer till europakooperativet. Vidare bör informationen innehålla uppgifter om antalet arbetstagare i de deltagande juridiska personerna, berörda dotterföretagen och berörda filialerna. Informationen om antalet anställda bör lämnas så att det fram- går hur många arbetstagare som är anställda i varje land och vidare i varje företag och filial i landet. Skälet därtill är att dessa uppgifter utgör grunden för hur den geografiska fördelningen av platserna i förhand- lingsdelegationen skall ske. Till vem informationen skall lämnas Den information som skall lämnas, skall ges för att en förhandlings- delegation skall kunna inrättas. Av direktivet framgår inte till vem informationen skall ges. De arbetstagare, som har behov av information för att kunna fullgöra uppgiften att inrätta en förhandlingsdelegation, är de som kommer att vara berörda av förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande i europakooperativet. Informationen bör alltså läm- nas till representanter för arbetstagarna i de deltagande juridiska personerna, berörda dotterföretagen och berörda filialerna. har anfört att det i lag bör preciseras hur informationen skall överlämnas, exempelvis att den skall överlämnas till de fackliga organisationerna om de aktuella företagen är bundna av kollektivavtal. Val av ledamöter till förhandlingsdelegationen skall ske enligt bestämmelser i den stat där företag eller filialer finns. Det är möj- ligt att arbetstagarna direkt skall företa dessa val i någon stat och att fackliga organisationer eller andra sammanslutningar av arbetstagare skall välja ledamöter i någon annan stat. Med denna utgångspunkt anser regeringen att det inte är lämpligt att detaljreglera till vilka informationen skall överlämnas. Informationen måste dock lämnas till arbetstagarnas representanter på ett sådant sätt att de grupper av arbetstagare som enligt den nationella rättsordningen kan ha ansvar för att en förhandlings- delegation inrättas får den. När åtgärderna skall vidtas Skyldigheten att inrätta en förhandlingsdelegation uppkommer när de deltagande juridiska personerna utarbetar en plan för bildandet av ett europakooperativ. Ett organ som företräder arbetstagarna måste inrättas, eller i vart fall måste arbetstagarna ges förutsättningar för att kunna inrätta ett sådant organ, för att ett europakooperativ senare skall kunna registreras. Det ligger alltså huvudsakligen i de deltagande juridiska personernas intresse att ge förutsättningar för att ett särskilt förhandlingsorgan eller en förhandlingsdelegation skall kunna inrättas. Det bör därför vara tillräck- Prop. 2005/06:170 ligt att slå fast att de deltagande juridiska personerna skall lämna infor- mationen efter att informationsskyldigheten upp- kommit. 5.4.2En förhandlingsdelegation skall inrättas Regeringens förslag: En förhandlingsdelegation för arbetstagarna skall inrättas. Ledamöter till förhandlingsdelegationen skall väljas eller utses från det att de deltagande juridiska per- sonerna vidtagit nödvändiga åtgärder för att en delegation skall kunna inrättas. Förhandlingsdelegationen företräder arbetstagarna i de del- tagande juridiska personerna, berörda dotterföretagen och berörda filialerna i förhandlingar med de deltagande juridiska personerna om ett avtal om arbetstagarinflytande i europakooperativet. Om tidsfristen för att välja eller utse ledamöter överskrids på grund av omständigheter som arbetstagarna ansvarar för skall förhandlings- perioden anses börja löpa när tidsfristen överskrids. Promemorians förslag: Stämmer delvis överens med regeringens. Promemorians förslag var dock formulerat så att förhandlingsperioden inte kunde börja löpa om ingen ledamot utsågs. Remissinstanserna: Arbetsdomstolen (AD), Kooperationens För- handlingsorganisation (KFO), (), Koopera- tiva institutet och Föreningen har anfört att lagen bör göra det möjligt att registrera ett europakooperativ även om ingen leda- mot utses till förhandlingsdelegationen, men att förslaget till lagtext bör justeras för att uppnå detta resultat. i (LO), Akademikers () och () har anfört att lagen inte bör göra det möjligt att registrera ett europakooperativ i de fallen som för få ledamöter eller ingen ledamot utses till förhandlingsdelegationen. har an- fört att det finns behov av förordningsföreskrifter i fråga om vad som skall visas för att ett europakooperativ skall få registreras. Skälen för regeringens förslag Enligt direktivet, artikel 3.2, skall ett särskilt förhandlingsorgan inrättas genom att platser fördelas mellan arbetstagarna enligt ett särskilt system och att ledamöter till dessa platser utses.