prop · GT0385 · 2006-03-09 00:00:00 — Regeringens övergripande målsättning i EU-samarbetet är full syssel- sättning, att förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet och att öka den sociala sammanhållningen. Regeringen har verkat för fokus på genomförandet av överenskomna åtgärder och utbyte av goda exempel. Likaså har verkat för att hela EU:s politik ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Vid det informella toppmötet tog statsministern initiativ till en jämställdhetspakt. Detta initiativ kommer att drivas vidare . fortsatte regeringen agera för att ytterligare stärka EU- samarbetet på miljöområdet i syfte att hantera de stora miljöproblemen både inom EU och globalt. De gemensamt beslutade miljökraven i EU måste motsvaras av en ambitiös miljöpolitik i varje medlemsland. Regeringen har arbetat för att ökad energieffektivitet och utsläppshandel särskilt ska prioriteras. Effektivare användning av energi leder bl.a. till förbättrad konkurrenskraft och mindre miljöpåverkan. EU:s sjätte miljöhandlingsprogram innehåller sju tematiska strategier. presenterade kommissionen strategierna för luftkvalitet, marin miljö, avfallsåtervinning och naturresursanvändning. Luftstrategin är avgörande för att ska nå sina miljökvalitetsmål eftersom en stor del av miljöproblemen härrör från utsläpp i . togs ett viktigt steg mot en ny kemikalielagstiftning (REACH). Den lägger ett tydligt ansvar på industrin att bedöma och hantera risker med kemikalierna. Syftet är att skapa en väl fungerande marknad för kemiska ämnen. Den ska säkerställa att människors hälsa och miljö inte kommer till skada vid tillverkning och användning av kemikalier. Förslaget kommer att bli föremål för en andra behandling i och rådet innan det slutligen kan fastställas. EU:s handelspolitik formas framför allt i multilaterala förhandlingar i världhandelsorganisationen (WTO) och i EU:s bilaterala och regionala handelsförhandlingar. Regeringens mål är att värna och utveckla öppna, enkla, rättvisa och legitima ramvillkor för internationell handel och investeringar. präglades EU-arbetet framför allt av den pågående förhandlingsrundan (Doharundan) i WTO. var pådrivande i de överläggningar som ledde fram till att EU kunde lägga fram ett nytt förhandlingsbud och senare under minister- mötet i gick med på ett slutdatum för exportsubventioner. En säkrare och rättvisare värld Som anges i bör EU axla ett tydligare ansvar i arbetet för en säkrare och rättvisare värld. EU:s förmåga att genomföra fredsfrämjande insatser och krishanteringsuppdrag har utvecklats starkt . Regeringen har fortsatt verkat för sitt övergripande mål att EU:s förbindelser med övriga världen ska främja de gemensamma värden som bl.a. bygger på frihet, demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringen har arbetat för att EU tar sitt globala ansvar för att bidra till en mer rättvis utveckling, fattigdomsbekämpning, internationell säkerhet och aktivt bidra med fredsfrämjande insatser. Regeringen har vidare verkat för att EU bör agera till stöd för FN och andra multilaterala organisationer samt agera för att stärka folkrätten. Arbetsprogrammet för ett område för frihet, säkerhet och rättvisa (Haagprogrammet) har konkretiserats med en handlingsplan. Den innehåller mer än 280 åtgärder och berör bl.a. brottsbekämpning och asyl- och migrationsfrågor. Regeringen har verkat för att EU genom gemensamma insatser förbättrar möjligheterna för de nationella brotts- bekämpande myndigheterna att effektivt samverka mot den gräns- överskridande brottsligheten. 1.1Information till och samråd med Regeringsformen och riksdagsordningen innehåller föreskrifter om regeringens information till och samråd med . Regeringen ska fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för sam- arbetet i EU. Regeringen fullgör sin informationsskyldighet på olika sätt. Regeringen ska fortlöpande informera om sin syn på betydelsefulla förslag från kommissionen (10 kap. 2 § riksdags- ordningen). Detta sker bland annat genom att regeringen överlämnar faktapromemorior. överlämnades 75 promemorior. Fakta- promemoriorna återfinns på webbplats (se bilaga 6 Lista över Internetadresser). Regeringen är skyldig att hålla informerad om frågor som ska behandlas i rådet och samråda med nämnden om den svenska ståndpunkten i betydelsefulla rådsärenden och i andra frågor som nämnden bestämmer. ägde samråd rum inför samtliga möten i rådet och i . En samlad redovisning av de fall där röstat nej eller avstått från att rösta i rådet återfinns i bilaga 5. Utskotten ska följa arbetet inom EU inom sina respektive områden (10 kap. 3 § riksdagsordningen). Regeringen är skyldig att informera utskotten om arbetet inom utskottens ämnesområde om utskotten begär det (4 kap. 10 § riksdagsordningen). Information till fackutskotten har lämnats fortlöpande av departementen. hölls möten i , och . hölls ett informellt möte med stats- och regeringscheferna utanför . Europeiska rådets uppgifter är att ge unionen de impulser som behövs för dess utveckling och fastställa allmänna politiska riktlinjer för denna utveckling. Resultaten av Europeiska rådets möten presenteras på rådets webbplats (se bilaga 6) i form av skriftliga slutsatser. Huvudfrågan vid var halvtidsöversynen av Lissabonstrategin. Lissabonstrategins fortsatta giltighet underströks och stats- och regeringscheferna manade till en nystart genom ett partnerskap för tillväxt och sysselsättning. Det slogs fast att man i det fortsatta arbetet skulle mobilisera alla resurser inom strategins tre dimensioner (den ekonomiska, sociala och miljömässiga) för att bättre utnyttja synergierna mellan dessa. argumenterade starkt för detta synsätt. Det fast- slogs vidare att medlemsstaterna framöver skulle utarbeta nationella handlingsprogram för genomförandet av Lissabonstrategin mot bakgrund av så kallade integrerade riktlinjer. betonade att ytterligare ansträngningar krävdes för att skapa en fullt fungerande inre marknad. Frågan om tjänstedirektivet kom att stå i fokus för diskussionen. Några länder, inklusive , betonade särskilt att medlemsstaternas problem måste beaktas i den fortsatta förhandlingen. fastslog att alla ansträngningar skulle göras för att säkra en bred samsyn bland medlemsstaterna om ett direktiv som skapar en fullt fungerade inre marknad för tjänster som den europeiska sociala modellen bevaras. Arbetet med regelförbättring skulle planenligt drivas vidare. Därutöver betonades det bidrag som handelspolitiken kunde ge i arbetet för ökad tillväxt och lyfte fram vikten av att nå ett ambitiöst resultat i Doha-förhandlingarna (se vidare kap. 9.2.1). Stats- och regeringscheferna framhöll att målet om full sysselsättning krävde jämställdhetsåtgärder, förbättrad barnomsorg och ökade insatser avseende livslångt lärande. underströk därutöver särskilt vikten av miljöpolitikens bidrag till tillväxt och sysselsättning. bekräftade på svenskt initiativ att miljödriven tillväxt, åtgärder för ökad energieffektivitet och uppföljningen av handlingsplanen för miljöteknik var särskilt viktigt. Vidare bekräftades EU:s målsättning att investera av BNP i forskning och utveckling. Det gemensamma initiativet till en ungdomspakt som , , och föreslagit antogs. Utöver uppföljningen av Lissabonstrategin bekräftade finansministrarnas överenskommelse om reformering av stabilitets- och tillväxtpakten. Revideringen av diskuterades också. betonade också EU:s beslutsamhet att gjuta nytt liv i förhandlingarna om utsläppsminskningar genom att utveckla en EU- Skr. 2005/06:85 strategi på medellång och lång sikt för att bekämpa klimatförändringar. När det gällde yttre förbindelser underströks att EU avsåg spela en framträdande roll i FN:s reformprocess. Vidare konstaterades att det inte fanns enighet om att inleda medlemskapsförhandlingarna med . En särskild grupp fick i uppgift att rapportera till rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser (GAERC) om samarbete med Haagtribunalen. Två frågor dominerade dagordningen, dels medlemsstaternas processer för godkännande av det konstitutionella fördraget, dels förhandlingarna om EU:s långtidsbudget för 20072013. En deklaration om godkännandeprocessen för det konstitutionella för- draget antogs. Flertalet länder förordade en reflektionspaus och en grund- lig debatt om EU:s roll. Med hänsyn till bl.a. resultaten i de franska och nederländska folkomröstningarna pekade stats- och regeringscheferna på behovet av en intensifierad och bred debatt. kunde vid mötet inte nå en överenskommelse om EU:s långtidsbudget för 20072013. Diskussionen rörde främst den totala storleken på budgeten, strukturen på budgeten samt nettopositionen för vissa medlemsstater. , , , och ansåg inte att det förslag som lades fram av ordförande- skapet var acceptabelt. Flera andra medlemsstater reste också enskilda invändningar mot förslaget. Utöver dessa huvudfrågor antog en deklaration med principer för hållbar utveckling som ger vägledning för översynen av hållbarhetsstrategin. godkände, inom ramen för Lissabonstrategin, tjugofyra riktlinjer för tillväxt och jobb 20052008 och den samlade makroekonomiska och mikroekonomiska politiken samt sysselsättningspolitiken. Synergieffekterna mellan Lissabonstrategins tre dimensioner (ekonomisk, social och miljö) bekräftades. antog en handlingsplan i 283 punkter för utveckling av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa enligt det så kallade Haag- programmet. En strategi för hur unionen ska agera i rätts- och migrationsfrågor gentemot tredje land skulle antas av rådet före slutet av året, vilket bl.a. drivit under rådsarbetet. Vidare gjordes en sed- vanlig årlig uppföljning av genomförandet av handlingsplanen mot terrorism. Framsteg med rättsliga och inrikes frågor, finansiering av terrorism, räddningstjänst, skydd av kritisk infrastruktur, externa relationer och säkerhets- och försvarspolitiken, lyftes särskilt fram. beslutade också att ett antal frågor i handlingsplanen skulle prioriteras särskilt , bl.a. de svenska initiativen om informationsutbyte mellan brottsbekämpande myndigheter och lagring av trafikdata. betonade behovet av att fullt ut genomföra topp- mötesbeslutet om utvidgningen , vilket innebar att och kan anslutas och att förhandlingarna med och kan inledas när ställda krav uppfyllts. rådet bekräftade att övriga länder på har ett medlemskaps- Skr. 2005/06:85 perspektiv. Vad gäller yttre förbindelser välkomnades rapporten av FN:s general- sekreterare inför och bekräftade att EU-länderna ska nå en ny biståndsnivå på av BNI. välkomnade också om skuldavskrivning till de mest skuldsatta fattiga länderna. konstaterade att möjligheten att öppna samtalen om Kosovos framtida status kommer att bero på FN:s översyn av upp- fyllandet av de fastställda kriterierna. framhöll sitt stöd till tillbakadragande från . välkomnade också det sätt på vilket valen i hade genomförts. 2.3Informellt möte med stats- och regeringscheferna Vid informella toppmötet antogs inga slutsatser. Mötets syfte var att ha en bred och öppen politisk dialog om viktiga utmaningar för EU:s verksamhet i stort, såsom frågor om social rättvisa och konkurrenskraft. Diskussionen koncentrerades kring fem frågor; 5.EU:s roll i världen Statsministerns förslag om en jämställdhetspakt och om ökad produktion och användning av bioenergi fick stöd. Kommissionen fick i uppdrag att återkomma med en delrapport till Europeiska rådets möte och slutrapport under det österrikiska ordförandeskapet. Även tjänste- direktivet, skatteharmonisering, stabilitetspakten, utvidgningen och WTO nämndes. Vad gällde forskning och utveckling (FoU) fanns bred enighet om att EU måste öka satsningarna. Det mesta borde dock göras nationellt. Flera länder underströk vikten att uppnå målet i Lissabonstrategin att avsätta av BNP till forskning. Kommissionen föreslog bl.a. att utländska forskare som studerat på europeiska universitet bör ges permanent uppehållstillstånd medan ett par länder föreslog sammanslagningar av universitet i och andra betonade ökat samarbete mellan forskning och näringsliv. Vissa föreslog finansiering genom Europeiska investeringsbanken. Man konstaterade att den demografiska utvecklingen och arbetsutbudet var ett stort problem i . Utbudet av arbetskraft måste öka och arbetslösheten bekämpas. föreslog en jämställdhetspakt för EU med syfte att öka möjligheterna för kvinnor på arbetsmarknaden. Flera länder framhöll vikten av barnomsorg och familjepolitik och några betonade behovet av pensionsreformer. Beträffande energi diskuterades behovet av att bättre knyta samman energinätverken i och att skapa en verklig inre marknad för Flera länder efterfrågade mer samarbete kring energipolitiken mot Skr. 2005/06:85 bakgrund av att av energiförbrukningen i kommer att Vissa länder framhöll även de höga energipriserna. underströk att EU måste prioritera energisektorn som ett led i att uppnå hållbar utveckling. Det fanns en önskan om att vidta mer samordnade åtgärder mot illegal migration och uppmärksamma fördelarna med arbetskrafts- invandring. Vissa länder ansåg att migration borde bli en större fråga i EU:s grannskapspolitik och EU-samarbetet med . Tre uttalanden gjordes om jordbävningen i södra , uttalande om respektive . Europeiska rådets möte ägnades nästan uteslutande åt långtidsbudgeten. En överenskommelse om EU:s långtidsbudget 20072013 nåddes. Överenskommelsen innebar åtaganden på över perioden vilket motsvarar av EU:s BNI. Förhandlingarna med ska genomföras under det österrikiska ord- förandeskapet. På svenskt initiativ underströk EU:s stöd för ett effektivt multilateralt system baserat på rättsstatens principer och bekräftade sitt åtagande att fullt ut genomföra besluten vid . Vidare rapporterade kommissionens ord- förande och den höge representanten om arbetet med att följa upp Europeiska rådets informella möte i Hampton Court . noterade också en gemensam österrikisk/brittisk rapport om de nationella debatterna i medlemsstaterna med anledning av reflektionsperioden om det konstitutionella fördraget. Arbetet med en internationell fond för för att främja fred och försoning noterades. antog tre strategier. För det första antogs en EU- strategi om och vikten av en förstärkt politisk dialog mellan och betonades. Afrikastrategin ska regelbundet ses över . För det andra antogs en övergripande strategi för migration med inriktning på och . Strategin innehåller åt- gärder för att dels öka det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna i EU, dels för att fördjupa dialogen och samarbete med afrikanska stater och grannländer i . Vikten av att stödja ursprungs- och transitländernas utvecklingsansträngningar och av förebyggande åtgärder som t.ex. att minska fattigdomen, öppna marknader och skyddet av mänskliga rättigheter betonades. För det tredje antogs en EU-strategi mot terrorism som anger ramarna för arbetet med att förhindra radikalisering och rekrytering till terrorism, skydda medborgare och infrastruktur, mot- arbeta terrorister samt för att bättre bemöta konsekvenserna av attacker. Hållbar utveckling, hållbar energi och klimatfrågor behandlades vid toppmötet delvis mot bakgrund av svenska initiativ. avser att anta en ambitiös och övergripande strategi för hållbar utveckling som innehåller mål, indikatorer och ett effektivt övervakningsförfarande där EU:s prioriteringar och mål för hållbar utveckling sammanförs i en tydlig och konsekvent strategi. rådet välkomnade de framsteg som gjorts 2005 med att utveckla en EU- Skr. 2005/06:85 strategi för att ge kraft åt de internationella förhandlingarna om klimat- EU kommer att utveckla strategin för att bidra till genom- förandet av Kyotoprotokollet. Betydelsen av ett integrerat tillvägagångs- sätt och strategier för att investera i renare och mer hållbar energi lyftes fram. välkomnade också klimatförändringsprogrammet och kommissionens avsikt att utforma en handlingsplan för energi- effektivitet. När det gällde jobb och tillväxt välkomnade stats- och regerings- cheferna medlemsstaternas nationella handlingsprogram och kommis- sionens Lissabonprogram liksom kommissionens förslag till förenkling av EU:s lagstiftning för att minska bördor för näringsliv och medborgare. Rådet och uppmanades att ge hög prioritet åt detta arbete. noterade framstegen i förhandlingarna om tjänstedirektivet. hade för avsikt att lösa frågan om sänkta momssatser men hänvisade frågan tillbaka till rådet för ekonomiska och finansiella frågor (Ekofin). När det gäller yttre förbindelser gav status som kandidatland, men utan att ange något datum för förhandlings- start. De framsteg som gjort för att uppfylla Köpenhamns- kriterierna respektive genomförandet av stabiliserings- och associerings- avtalet välkomnades särskilt. Innan ytterligare steg tas ska en allmän diskussion om kommissionens strategi för utvidgningen hållas. Hänsyn måste också tas till EU:s förmåga att ta emot ytterligare medlemmar. antog en deklaration om och som handlade om fredsprocessen, /, och samt Barcelonaprocessen. Deklarationen innehöll bl.a. ett kraftfullt fördömande av den iranske presidentens uttalanden som ifrågasätter om förintelsen ägt rum. Vidare välkomnades de irakiska valen som ett ytter- ligare steg mot demokrati och stabilitet i . Beträffande fredsprocessen i uppmanas samtliga palestinska fraktioner, inklusive Hamas, att ta avstånd från våld och att erkänna rätt att existera. godkände också den halvårsvisa ordförandeskaps- rapporten om unionens aktiviteter på säkerhets- och förvarsområdet, en strategi för att bekämpa olaglig ansamling och handel med små och lätta vapen samt en deklaration om ramverket för EU:s utvecklingspolitik. Slutligen ombads det österrikiska ordförandeskapet att fortsätta arbetet med att förbättra det konsulära samarbetet. presenterade kommissionen ett strategipapper för den fortsatta utvidgningsprocessen. Vägledande för denna strategi är principerna konsolidering, konditionalitet och kommunikation. menas att EU står fast vid åtaganden gentemot och länderna på Skr. 2005/06:85 västra . Man ska hålla fast vid de villkor som ställs i närmande- processen, ta hänsyn till unionens förmåga att ta emot fler medlemmar samt bättre kommunicera utvidgningens fördelar till medborgarna. Vidare tydliggörs de steg som länderna på västra ska följa mot ett medlemskap. Dessa steg är fyra: 1.Upprättande av ett stabiliserings- och associeringsavtal. 2.En tids godtagbart genomförande av detta avtal. 3.Ansökan om medlemskap och erhållande av status som icke- förhandlande kandidatland, men med tillgång till alla delar av förmedlemskapsstödet. 4.På kommissionens rekommendation beslutar rådet att inleda anslutningsförhandlingar när ansökarlandet bedöms ha uppnått en tillräcklig nivå. Särskilt viktigt att notera är steg tre där kommissionen för in nivån kandidatlandsstatus utan förhandlingsstart men med tillgång till för- medlemsskapsstöd. Den speciella lösning som tidigare gällt för lyfts fram i strategin som generellt tillämplig för västra . Vid välkomnade medlemsstaterna kommissionens strategi och höll en inledande diskussion om denna. Man beslutade att återkomma till strategin . Vid Europeiska rådets möte avslutades anslutnings- förhandlingarna med och . Efter att Europa- parlamentet gett sitt samtycke kunde det gemensamma anslutnings- fördraget undertecknas . Enligt detta fördrag ska länderna anslutas till unionen , förutsatt att de är redo för medlemskap. I och med undertecknandet av anslutningsfördraget har och kunnat delta som aktiva observatörer i minister- rådet samt dess förberedande organ. En nyhet jämfört med anslutnings- fördraget för de tio nya medlemsstaterna, som blev medlemmar 2004, är att det i anslutningsfördraget för och finns en särskild uppskjutandeklausul. Den innebär att kommissionen, om den bedömer att ett land/länderna inte är redo, kan rekommendera rådet att fatta beslut om att senarelägga anslutningen med . ratificering av anslutningsfördraget planeras . En proposition kommer att överlämnas till för beslut . presenterade kommissionen uppföljningsrapporter för och . I dessa redogör kommissionen för sin översyn av de åtaganden de bägge länderna gjorde under anslutningsförhandling- arna. Rapporterna visar att och överlag har gjort fortsatta framsteg. Båda länderna fortsätter uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna och betraktas som fungerande marknads- ekonomier. Kommissionen bedömer att de kan träda in som medlemmar 2007 förutsatt att omedelbara åtgärder vidtas på ett antal identifierade områden. I regel handlar det om genomförandet av reformer och ny lagstiftning samt vidareutveckling av den administrativa kapaciteten. 2005/06:85 Kommissionen avser presentera nya uppföljningsrapporter till rådet och med rekommendation om huruvida en anslutning bör ske 2007 eller skjutas upp till 2008 för respektive land. Vid kunde anslutnings- förhandlingar med inledas då landet uppfyllt de villkor som fastslogs vid . Dessa villkor var att undertecknat ett tilläggsprotokoll till , som utsträckte tullunionen till samtliga medlemsstater i EU, samt att sex lagar beträffande främst rättsskipning och föreningsfrihet antagits och trätt i kraft. Lagarna trädde i kraft respektive juni och undertecknade tilläggsprotokollet. Vid undertecknandet framhöll dock i en särskild deklaration att underskriften inte innebar ett erkännande av Republiken men att man fortsatt skulle stödja FN:s ansträngningar att nå en lösning i Cypernfrågan. enades medlemsstaterna om en EU-deklaration som svar på Turkiet-deklarationen. I den framhöll EU vikten av att på ett icke-diskriminerande sätt tillämpar , att man endast erkänner Republiken , att erkännande är en del av anslutningsprocessen och att en översyn av framsteg i nämnda frågor ska ske 2006. Vidare underströk EU sitt fortsatta stöd för den FN-process som syftar till att nå en lösning på Cypernfrågan. Efter öppnandet av anslutningsförhandlingarna inledde kommissionen en genomgång av med (tillsammans med ). Denna så kallade screeningprocess beräknas ta och innebär att kommissionen förklarar för kandidatländerna. När ett förhandlingskapitel varit föremål för så kallad screening kan kommissionen rekommendera rådet att öppna detta kapitel för förhandling. presenterade kommissionen den årliga översyns- rapporten om uppfyllande av Köpenhamnskriterierna. I rapporten framhålls att fortsätter att tillräckligt uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna samt bedöms vara en fungerande marknadsekonomi. Kommissionen pekar dock på att reformtakt avtagit . Lagstiftning har antagits men genomförandet och tillämpningen av den nya lagstiftningen måste förbättras. fattade beslut om öppnande av anslut- ningsförhandlingar med sedan Jugoslavientribunalen i konstaterat att samarbetade fullt ut med denna. greps den av tribunalen åtalade kroatiske generalen . Stabiliserings- och Associeringsavtal med EU, som syftar till att harmonisera handeln och dialogen som ett led i den pågående EU- närmandeprocessen, trädde i kraft tidigare . Som ett första steg i anslutningsförhandlingarna inledde kommissionen den så Skr. 2005/06:85 kallade screeningprocessen med . rapport anses fortsatt uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna samt bedöms vara en fungerande marknads- ekonomi. Fortsatta reformer på flera områden är dock nödvändiga, bl.a. i den rättsliga sektorn. 4 Det konstitutionella fördraget Drygt hälften av medlemsstaterna har godkänt det konstitutionella för- draget, som överenskommits vid . respektive höll och folkomröst- ning om fördraget. I båda fallen blev resultatet nej. I ljuset av detta antog stats- och regeringscheferna i EU:s medlemsstater en deklaration, där de konstaterar att resultaten av folkomröstningarna var ett uttryck för oro bland medborgarna i dessa länder. framhölls i deklarationen att utfallet av folkomröstningarna i och inte innebar ett ifrågasättande av ratifikationsprocessen i övriga medlemsstater. Man utlyste vidare en reflektionsperiod och bestämde sig för att återkomma till frågan .