prop · GT031d32 · 2006-01-01 00:00:00 — Efter sänkningen är den svenska styrräntan en av de lägsta i världen vilket är en följd av att bedömer inflationstrycket som dämpat de kommande två åren. Även om inflationen varit överraskande låg och utsikterna är fortsatt dämpade talar en uppgång i resursutnyttjandet för att kommer att börja strama åt penningpolitiken . Trots en sådan åtstramning är bedömningen att den svenska styrräntan kommer att ligga under styrräntan i euroområdet en stor del av prognosperioden. Prognosen för reporäntan är och i slutet på 2006. En ytterligare åtstramning av penningpolitiken väntas . I ett flertal euroländer har obligationsräntorna fortsatt att falla , och i än högre grad i . föll den svenska 10-åriga statsobligationsräntan och nedgången /05 var då . Den kraftiga nedgången i svenska obligationsräntor beror bl.a. på mycket låg svensk inflation. Svenska obligationsräntor har även påverkats av det svaga svenska BNP-utfallet och den dämpade utvecklingen på arbetsmarknaden. Även spekulationer om en stigande efterfrågan på långa nominella obligationer har bidragit. Det är en följd av kommande nya placeringsregler för tjänstepensions- och livförsäkringsföretag. De nya reglerna innebär förändrade riktlinjer för hur försäkringsbolag och pensionsfonder skall förvalta och placera försäkringstagarnas tillgångar, samt hur åtagandena mot kunderna skall värderas. De nya placeringsreglerna kommer sannolikt att leda till en ökad efterfrågan på inhemska obligationer med lång löptid. I prognosen förutses dock att svenska obligationsräntor kommer att stiga och i takt med att de lediga resurserna i ekonomin minskar och penningpolitiken stramas åt. 2005/06:1 BILAGA 2 tionsräntor beräknas stiga något mer än de tyska när styrränteskillnaden gentemot euroområdet successivt minskar. Obligationsräntedifferensen mot väntas därför minska . Prognosen för den 10-åriga svenska obligationsräntan är och . Diagram 3.5 Skillnad mellan 10-åriga obligationsräntor i och Källa: Reuters. Efter att ha noterats till sin starkaste nivå , försvagades kronan och . Bland de valutor som kronan försvagats mot finns både den amerikanska dollarn och euron. Kronförsvagningen hänger sannolikt samman med att såväl den svenska obligationsräntan som styrräntan nu är lägre än i euroområdet. Framöver förväntas en förstärkning av kronan. Bidragande orsaker är bl.a. att det svenska bytesbalansöverskottet fortsätter att vara stort och att tillväxten i förväntas bli högre än i euroområdet som helhet. bedöms även de negativa ränteskillnaderna mot euroområdet försvinna. Dollarutvecklingen har betydelse för kronans utveckling . En svagare dollar har bidragit till kronförstärkningen och förväntas även att göra det framöver. Prognosen för den handelsviktade växelkursen, TCW-index, är 127 och 124 vid utgången av 2006. Kronan bedöms stärkas ytterligare . Källa: Reuters. Starkt halvår för Stockholmsbörsen Stockholmsbörsen hade stigit med . Därmed har Stockholmsbörsen utvecklats starkare än flertalet börser i jämförbara länder. En stark kursutveckling för flera av de största börsnoterade bolagen har bidragit till uppgången. Uppgången har haft stöd av fortsatt god vinstutveckling i många företag, vilket har lett till uppjusteringar av vinstförväntningarna och . Värderingen av Stockholmsbörsen som helhet förefaller därför inte vara oroande hög. Fortsatt låga obligationsräntor och en svagare krona har bidragit till den positiva utvecklingen på Stockholmsbörsen. Även om kronan bedöms stärkas och obligationsräntorna stiga, så förväntas en sådan utveckling sammanfalla med stigande tillväxt, främst i euroområdet och i . är tillväxtutsikterna för länder i och i fortsatt goda. Därmed bör inte den förutsedda ränte- och växelkursutvecklingen få någon större effekt på prissättningen på Stockholmsbörsen, utan utsikterna för en fortsatt positiv börsutveckling förefaller vara goda. statistik över betalningsbalansen visar att svenska och utländska investerares köp och försäljning av aktier och räntebärande papper gav upphov till ett nettoinflöde på (se tabell 3.1). Nettoinflödet omfattade enbart placeringar i räntebärande värdepapper medan aktier genererade ett nettoutflöde. I viss mån på- 2005/06:1 BILAGA 2 verkade dessa flöden kronan. I vilken utsträckning beror på hur stor del av portföljinvesteringarna som valutasäkrats, dvs. hur stor del som inte medför köp eller försäljning av svenska kronor. Tabell 3.1 Betalningsbalansens finansiella poster Flöden, miljarder kronor 1Avser perioden januari t.o.m. juni. Tabell 3.2 Ränte- och valutakursantaganden Värde vid respektive års slut -0,10 2005/06:1 BILAGA 2 Lågt ränteläge kommer hushållen till del Hushållens boräntor är på historiskt låga nivåer. Allmänt sjunkande styrräntor och marknadsräntor är den viktigaste förklaringen, men även lägre riskpremier, ökad konkurrens och ökat intresse för hushållsutlåning har bidragit till den positiva utvecklingen. Nedgången i nominella svenska obligationsräntor har pågått trendmässigt . har t.ex. den 5-åriga svenska statsobligationsräntan fallit från till . Bakom dagens låga svenska och internationella ränteläge finns det flera faktorer, däribland låg och stabil inflation, en hög trovärdighet för penningpolitiken och ett högt globalt sparande till följd av demografiska faktorer. blir de internationella finansiella marknaderna allt mer integrerade. Nya internationella kapitaltäckningsregler för kreditinstitut, som kommer att införas , och nya riskbedömningar som ger en ljusare bild av hushåll som kreditrisk har också medfört att intresset för hushållsutlåning har ökat. Genom en hårdnande konkurrens på den svenska privatmarknaden har räntemarginalerna för de pressats. Sammantaget har dessa faktorer fått till följd att räntenedgången på krediter till svenska hushåll och företag är ännu större än nedgången i det internationella ränteläget . Bolåneränta och skillnad mot obligationsränta, Bolåneränta, * (vänster axel) Skillnad mot statsobligationsränta* * Glidande medelvärde. Källa: Reuters. Kraftigt fallande nominella krediträntor har bidragit till att utlåningen till svenska hushåll mer än fördubblats i volym , till 1 464 miljarder kronor4 . Trots den kraftiga kreditexpansionen, som legat på en årstakt , har kostnaden för räntebetalningarna fallit. har hushållens disponibla inkomster stigit, vilket har medfört att hushållens ränteutgifter i förhållande till de disponibla inkomsterna ändå har halverats , till . Parallellt har stigande fastighetspriser och en gynnsam prisutveckling på finansiella tillgångar medfört att hushållens nettoförmögenhet ligger kvar på historiskt höga nivåer. 4 Källa: . gynnades den svenska exporten av en stark internationell konjunktur. Efterfrågan på svensk export dämpades dock och i början av innevarande år. En relativt stark efterfrågan på svenska exportvaror väntas dock leda till en god exporttillväxt framöver. Importen ökar något snabbare än exporten till följd av en hög inhemsk efterfrågan. Sammantaget innebär detta att utrikeshandelns bidrag till BNP-tillväxten minskar till och . Tabell 4.1 Export och import av varor och tjänster 1Varugruppering enligt SNI. Källor: och . Stark export 2004 följd av en tillfällig avmattning En mycket stark global tillväxt bidrog till att svensk varuexport ökade med . Den globala efterfrågan riktades i hög grad mot produkter som producerar relativt mycket av, såsom teleprodukter och råvaror. Exportindustrins konkurrenskraft var, trots kronförstärkningen, fortsatt stark till följd av en hög produktivitetsökning och en dämpad löneutveckling. och avstannade varuexporttillväxten. Detta berodde delvis på en tillfällig försvagning av efterfrågetillväxten på de svenska exportmarknaderna. Som framgår av diagram 4.1 dämpades världsmarknadstillväxten . Det var främst exporten av bearbetade varor som försvagades markant under det första 2005/06:1 BILAGA 2 kvartalet , medan tillväxten i råvaruexporten var fortsatt god. Den starka exportökningen som rapporterades i de preliminära nationalräkenskaperna (NR) tyder på en återhämtning. Varuexporten ökade med jämfört med , mätt i säsongsrensade termer. Under loppet av väntas varuexporten dock växa något långsammare. Dämpningen av varuexporttillväxten är även tydlig i indikatorer avseende exportorderingången. Enligt barometer har tillväxten i exportorderingången avtagit markant och den första delen av 2005. Det är främst inom investeringsvaruindustrin som exportorderingången har dämpats från mycket höga tillväxttal . Orderingången till insatsvaruindustrin indikerar en dämpad men fortsatt god exporttillväxt av insatsvaror . Varuexporten väntas öka . Diagram 4.1 Världsmarknadstillväxt (VMT) och svensk Källor: och . God efterfrågan på svenska exportvaror 20062008 Världsmarknadstillväxten förväntas tillta 2006. Som beskrivs i avsnitt 5.1 bedöms konkurrenskraften hos de svenska exportföretagen vara fortsatt god . Förutsättningarna för svensk varuexport är således gynnsamma. Varuexporten prognoseras växa . Färre arbetsdagar än 2005 drar ned exporttillväxten . Den kalenderkorrigerade exporttillväxten uppgår därmed till 2006. 2005/06:1 BILAGA 2 vara god även , vilket ger förutsättningar för en relativt stark exporttillväxt. Total export beräknas växa 2007 och 2008. ökade exportpriserna på råvaror betydligt till följd av de höga oljepriserna och en stark efterfrågan från bl.a. och . Exportpriserna på bearbetade varor minskade dock, vilket delvis beror på ett allmänt starkt konkurrenstryck och en god produktivitetsutveckling inom teleproduktindustrin. Sammantaget föll varuexportpriserna något jämfört med . har svenska exportföretag inom investeringsvaruindustrin höjt sina exportpriser. Stigande kostnader för råvaror, förstärkta av kronförsvagningen, har kompenserats av högre priser. Dessutom möjliggör den goda konkurrenssituationen inom vissa branscher prishöjningar för svenska exportföretag. Under den andra halvan av innevarande år och väntas exportpriserna på bearbetade varor öka i en något långsammare takt, bl.a. som en följd av lägre kostnader för insatsvaror i takt med att råvarupriserna faller. Råvarupriserna förutses minska och till följd av en långsammare tillväxt i efterfrågan samt lägre oljepriser. Efter fallande exportvarupriser väntas svenska exportpriser öka . Trots att priset på svenska exportvaror mätt i kronor ökar, gör kronförsvagningen att priset mätt i gemensam valuta på exportmarknaderna är mer konkurrenskraftigt än . Exportprisökningen förväntas dämpas 2006. beräknas kronan förstärkas, vilket leder till att priserna mätt i gemensam valuta på exportmarknaderna ökar i en snabbare takt. Jämfört med 2005 förväntas priserna bidra till ett något sämre konkurrensläge för svenska exportföretag. Något svagare importutveckling under inledningen av 2005 ökade varuimporten med . Importen av bearbetade varor ökade med , medan råvaruimporten steg med . Till följd av en mer dämpad aktivitet i svensk ekonomi utvecklades importen något svagare . Enligt preliminär statistik från var varuimporten högre än 2004. Den något lägre importtillväxten beror sannolikt till stor del på att svensk export, som har ett högt importinnehåll, utvecklades svagare än . Utvecklingen dämpades särskilt då varuimporten ökade med jämfört med . En viktig förklaring till den låga varuimporten är den påtagliga minskningen av importen av råolja från fjolårets höga nivå. Importen av råolja, som utgör av total varuimport, minskade med . Även importen av bearbetade varor ökade något svagare . Jämfört med steg importen av bearbetade varor . finns endast ett preliminärt utfall från NR. Enligt detta ökade varuimporten med jämfört med . Importen av bearbetade varor ökar starkt Framöver förväntas efterfrågan på importerade varor tillta. Efter en tillfällig inbromsning ökar exporten i god takt vilket bedöms öka importbehovet. Även den inhemska efterfrågan bidrar till ökad import 2005 och 2006. förutses en mycket god investeringsutveckling, i synnerhet när det gäller maskininvesteringar, som delvis realiseras genom ökad import. ökar även hushållens konsumtion påtagligt. Därutöver förutses de senaste årens lageravveckling av insatsvaror inom industrin vara avslutad, och framöver sker i stället en lageruppbyggnad, vilket bidrar till ökad import. Förutsättningarna får därmed anses vara goda för en stark importillväxt . Importen av bearbetade varor beräknas Importen av råvaror, som utgör närmare en fjärdedel av total varuimport, väntas stiga något långsammare. Sammantaget innebär detta att varuimporten ökar och . Under kalkylåren 2007 och 2008 beräknas importen fortsätta att öka i en något snabbare takt än exporten, bl. a. som en följd av en stark utveckling av hushållens konsumtionsutgifter. Total import beräknas ökad och . Enligt SCB:s producentprisindex ökade priset på svenska importvaror med jämfört med . Prisuppgången beror främst på stigande världsmarknadspriser men sannolikt också på den försvagade kronan . Importpriserna på bearbetade varor ökade prisnedgångar. Prisuppgången för bearbetade varor var tämligen bred och berörde flera varor, men för konsumtionsvaror var prisökningen förhållandevis måttlig. Råvarupriserna ökade markant och prisökningarna fortsatte . För importen av råolja och petroleumprodukter, som tillsammans utgör av total varuimport, noterades prisstegringar med . Även priserna på stål och metall fortsatte att stiga. Framöver förutses kronan stärkas något. väntas de internationella priserna på varor stiga. Mot denna bakgrund prognoseras importpriserna på bearbetade varor öka med . Priserna på importerade råvaror förutses stiga med , vilket framför allt förklaras av den senaste tidens höga oljepris. Världsmarknadspriset på råolja förväntas dock falla framöver. Vid slutet av 2005 antas priset uppgå till per fat och vid slutet av 2006 till per fat. Det lägre världsmarknadspriset på olja, tillsammans med en något starkare krona, gör att råvarupriserna faller med 2006. Totalt sett innebär detta att priserna på importerade varor stiger med 2005, för att minska något 2006. 2005/06:1 BILAGA 2 På grund av det höga priset på råolja bedöms svenska importpriser öka mer än exportpriserna (se tabell 4.2). Det leder till att bytesförhållandet, dvs. exportpriset i förhållande till importpriset, försämras. antas oljepriset gå ned vilket leder till lägre importpriser och ett förbättrat bytesförhållande. Tabell 4.2 Export- och importpriser, samt bytesförhållandet Källor: och . I vilken omfattning de högre importpriserna påverkar den importerade volymen är svårt att uppskatta. Importpriserna bör relateras till priserna på inhemskt producerade varor. De sistnämnda priserna har ökat något som importpriserna minskat, vilket medverkat till att relativpriset på importerade varor fallit markant. Även om relativpriset stiger blir nivån inte hög i ett historiskt perspektiv. Vissa varor är dessutom svåra att substituera från import till inhemsk produktion, i synnerhet på kort sikt. Genom att företag och konsumenter i viss mån kan välja att tidigarelägga eller skjuta upp import kan dock prisförändringarna påverka volymen. Sammantaget antas inte den importerade volymen påverkas av de stigande priserna i någon nämnvärd utsträckning. Tjänsteexporten växte 2004. Merchanting, dvs. svenska företags handel med varor i utlandet som inte passerar den svenska gränsen, bidrog med till BNP-tillväxten. Merchanting bokförs som svensk tjänsteexport. Tjänsteimporten ökade jämfört med . Ökningstakten förklaras till stor del av att svenskars resande i utlandet, som bokförs som tjänsteimport i NR, ökade starkt. Sammantaget bidrog tjänstehandeln till BNP-tillväxten med . Enligt de preliminära nationalräkenskaperna (NR) dämpades tillväxten i både tjänsteimporten 2005/06:1 BILAGA 2 och tjänsteexporten betydligt jämfört med . Den kraftiga tillväxten av merchanting avtog under början av innevarande år. Tjänsteexporten förväntas växa i en långsammare takt och än . Det är i huvudsak export av s.k. övriga tjänster, dvs. konsulttjänster, licenser, patent och banktjänster, som väntas avta jämfört med . Exporten av dessa tjänster följer varuexportens utveckling i stor utsträckning. Den avtagande internationella efterfrågan förklarar därför även en försvagad utveckling av s.k. övriga tjänster . Utlänningars konsumtion i , som bokförs som tjänsteexport, väntas däremot öka i en god och tilltagande takt jämfört med . Tjänsteexporttillväxten prognoseras till och till . Även tjänsteimporten bedöms växa långsammare än . Svenskars resande utomlands avtog i början av innevarande år, vilket troligtvis var en effekt av Tsunamikatastrofen i /2005. Under andra halvan av innevarande år och bedöms svenskars resande utomlands öka i en god takt. Den förutspådda tilltagande varuimporttillväxten 2006 bedöms bidra till en högre efterfrågan på import av företagstjänster. Tjänsteimporten förväntas växa och 2006. Bidraget från tjänstehandeln till BNP- tillväxten beräknas till och 2006. Överskottet i bytesbalansen som andel av BNP uppgick till 2004, vilket är en ökning jämfört med . Detta berodde delvis på att handelsbalansöverskottet fortsatte att öka. Även tjänstebalansen och kapitalavkastningsnettot bidrog positivt till ökningen av bytesbalansöverskottet. En stark produktivitetstillväxt, starka offentliga finanser, en hög exportefterfrågan och en åldrande befolkning bidrar till det höga överskottet i bytesbalansen. beräknas det positiva bidraget från utrikeshandeln minska jämfört med , medan bidraget från kapitalavkastningsnettot väntas öka. förväntas ett något större bidrag från utrikeshandeln än och en fortsatt ökning av kapitalavkastningsnettot. Sammantaget prognoseras bytesbalansöverskottet som andel av BNP till och 2006. Miljarder kronor, löpande priser, om ej annat anges Anm.: Bytesbalansen redovisas enligt definition. Fördelningen mellan bytesbalansens poster i statistik skiljer sig från NR:s fördelning i försörjningsbalansen. Källor: och . Bruttonationalinkomsten (BNI) beräknas genom att man till BNP i löpande priser lägger svenska inkomster i utlandet och subtraherar utländska inkomster i . BNI ligger till grund för bl. a. biståndsanslaget och EU-av- giften. har BNI varit högre än BNP. Denna relation väntas fortsätta framöver då nettoställning gentemot omvärlden stärks som följd av det stora bytesbalansöverskottet. Tabell 4.4 Bruttonationalinkomst (BNI) Miljarder kronor, löpande priser 1Löner, kapitalavkastning, subventioner och skatter gentemot utlandet. Källor: och . 2005/06:1 BILAGA 2 Världsmarknadstillväxten och dess koppling till svensk exporttillväxt är en liten öppen ekonomi som i hög grad påverkas av den ekonomiska utvecklingen i omvärlden. Denna påverkan sker genom flera kanaler, där handeln med varor och tjänster (summan av export och import) är en av de viktigare. Syftet med denna ruta är att beskriva den länk mellan den internationella utvecklingen och svensk export som fångas i begreppet världsmarknadstillväxt (VMT). Handeln med varor och tjänster uppgår till av BNP i , vilket kan jämföras med av BNP i och . Utrikeshandelns betydelse har dessutom ökat kraftigt . uppgick handeln med varor och tjänster i till av BNP. Utvecklingen i omvärlden har således blivit allt viktigare för den svenska realekonomiska utvecklingen. VMT speglar den importefterfrågan som svenska exportföretag möter internationellt, och är således en viktig länk mellan internationell och svensk utveckling. En god tillväxt i de länder som exporterar mycket till innebär att efterfrågan på svenska varor och tjänster ökar. Merparten av den svenska exporten är koncentrerad till ett relativt fåtal länder. av svensk export går till . De två enskilt viktigaste exportmarknaderna är och med exportandelar på vardera. De tre nordiska ländernas sammanlagda exportandel uppgår till av total export. Den del som inte går till eller utgör . Ur svensk exportsynpunkt är det således, åtminstone på kort sikt, viktigare att efterfrågan i euroområdet, och de nordiska länderna utvecklas bra än att och växer snabbt. På väntas dock tillväxtekonomierna få en allt större betydelse. Exportens geografiska fördelning är en förklaring till att i de internationella prognoserna mest fokuserar på utvecklingen i och . VMT beräknas på följande sätt: För varje land (eller region) som importerar varor från multipliceras landets totala importtillväxt i fasta priser med den andel av svensk export som går till landet eller regionen ifråga. Tillväxttakten för summan av dessa produkter är VMT. Eftersom en relativt stor an- del av svensk export går till, exempelvis, påverkas VMT mer av en stark importtillväxt där än av en stark importtillväxt i, exempelvis, . För att förbättra prognosvärdet i VMT har utvecklat importprognosmodeller för de viktigaste exportländerna (, , , , , , och ) till stöd i analysen. Modellerna bygger på de prognoser som gör över den reala utvecklingen i dessa länder. täcker importmodellerna av den totala exportmarknaden. För resterande används externa prognoser i kombination med egna bedömningar. VMT och svensk exporttillväxt 19942005 Källaor: och . Diagrammet ovan visar VMT och svensk exporttillväxt och illustrerar VMT:s betydelse för exportprognoserna. Samvariationen är god och det finns ett tydligt långsiktigt samband mellan variablerna. förekommer dock avvikelser. Växelkurseffekter, förändrade marknadsandelar och exportens produktsammansättning (i förhållande till vad som efterfrågas) är tre faktorer som kan förklara varför VMT och svensk export kan utvecklas olika på kort sikt. Vidare tycks exporttillväxten vara högre än VMT i konjunkturuppgångar och lägre än VMT i nedgångar. Detta beaktat är VMT en av de viktigaste bestämningsfaktorerna för svensk export. 2005/06:1 BILAGA 2 mattas produktionstillväxten i näringslivet. Tillväxten inom industrin blir lägre på grund av en svagare internationell konjunktur. Framöver väntas den inhemska efterfrågan i allt högre grad driva tillväxten, vilket resulterar i ökad produktionstillväxt i tjänstesektorn och byggindustrin. förväntas industrikonjunkturen bli något bättre än 2005 på grund av en mer gynnsam internationell konjunktur. Även tjänstesektorns produktionstillväxt väntas bli högre 2005 när inhemsk efterfrågan fortsätter att stärkas. Produktionen i näringslivet bedöms sammantaget öka 2005 och 2006. Produktionen växer i långsammare takt Industrin stod för den starkaste tillväxten i näringslivet . Det internationella konjunkturläget var starkt vilket de exportinriktade företagen gynnades av. och förväntas dock produktionstillväxten i industrin dämpas jämfört med som en följd av lägre efterfrågan från våra viktigaste exportländer. För tjänstesektorn ser konjunkturen förhållandevis bra ut. Stigande privat konsumtion bidrar till ökad handel som den privata tjänstesektorn gynnas av industriföretagens vinstutveckling och höga investeringsnivå. Produktionstillväxten i tjänstesektorn bedöms därför öka och . Inom byggindustrin ser framtiden mycket ljus ut för de företag som framför allt är involverade i byggandet av nya bostäder. Bostadsbyggandet förväntas fortsätta att öka 2005 och 2006, vilket sammantaget leder till att produktionen i byggindustrin ökar väsentligt. Den lägre tillväxten i industrin dämpar tillväxten sammantaget i näringslivet, men kompenseras av en god tillväxttakt i tjänstesektorn och byggindustrin. Sammantaget bedöms produktionen i näringslivet öka 2005 och 2006. Därefter dämpas tillväxten i näringslivet när BNP-gapet gradvis sluts. växer produktionen respektive . och mattas produktivitetstillväxten inom både industrin och tjänstesektorn. Produktiviteten i näringslivet bedöms sammantaget öka 2005 och 2006. Tabell 5.1 Näringslivets produktion Jord, skog, fiske El, gas, värme, vatten 2Exklusive ofördelade banktjänster. Källor: och . växte produktionen i industrin , vilket var den starkaste tillväxttakten . Till stor del förklaras den starka utvecklingen av de exportinriktade industriföretagens produktionstillväxt.