prop · GU0319 · 2006-11-14 00:00:00 — Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:1227) om själv- deklarationer och kontrolluppgifter dels att 1 kap. 3 §, 3 kap. 11 och 12 §§, 5 kap. 4 § och 16 kap. 3 § samt rubriken närmast före 3 kap. 11 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 3 kap. 11 a § och 5 kap. 2 a §, av följande lydelse. I de särskilda uppgifterna lämnas uppgifter för 1. bedömning av stiftelsers och föreningars skattskyldighet enligt inkomstskattelagen (1999:1229), 2. taxering enligt taxeringslagen 2. taxering enligt taxeringslagen (1990:324) av delägare i svenska (1990:324) av delägare i svenska område ett fartyg går i. område ett fartyg går i, samt 4. kontroll av uppskovsbelopp enligt 47 kap. inkomstskattelagen när ersättningsbostaden är be- lägen utomlands. Bestämmelser om skyldighet att lämna särskilda uppgifter finns i 5 kap. Uppskov vid avyttring av bostadU Den som gör avdrag för upp- (1999:1229) vid avyttring av en komstskattelagen (1999:1229) avyttring av en privatbostads- privatbostadsrätt skall lämna upp- gifter om beteckningen på ersätt- skall lämna uppgifter om beteck- ningen på ersättningsbostaden. Om ersättningsbostaden är en bostad i ett privatbostadsföretag eller i ett företag som avses i 47 kap. 5 b § inkomstskattelagen, skall även identifikationsuppgifter lämnas för företaget. Om ersättningsbostaden förvärvas först året efter det då ursprungs- bostaden avyttrades, skall uppgifterna lämnas i självdeklarationen för det TP PT Senaste lydelse 2003:1207. En ägare av en ersättnings bostad med ett uppskovsbelopp enligt 47 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) skall, om ersättnings- bostaden är belägen utomlands, lämna uppgifter av det slag som avses i 11 § första och andra styckena samt övriga uppgifter som är av betydelse för uppskovsbeloppet. Om äganderätten till en ersättningsbostad har övergått till någon annan genom arv, testamente, bodelning eller gåva, skall dödsboet eller överlåtaren lämna 1.identifikationsuppgifter för den nye ägaren, 2.de uppgifter som har lämnats enligt 11 §, och 3. uppgift om storleken på det 3. uppgift om uppskovsbelopp som enligt 47 kap. 47 kap. 11 § inkomstskatte- (1999:1229) skall minskas skall återföras till beskattning vid med vid avyttring av ersättnings- avyttring av ersättningsbostaden. Den som inte är skyldig att lämna allmän självdeklaration och som är ägare av en ersättnings- bostad med ett uppskovsbelopp enligt 47 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) skall, om ersättnings- bostaden är belägen utomlands, lämna särskild uppgift om sådana förhållanden som avses i 3 kap. 11 a §. De särskilda uppgifterna enligt 1 De särskilda uppgifterna enligt och 2 §§ skall lämnas inom den tid 12 a §§ skall lämnas inom den tid och på det sätt som gäller för och på det sätt som gäller för De särskilda uppgifterna enligt 3 § skall lämnas till året före det år uppgifterna avser. Om det inträffar någon ändring av de förhållanden som avses i 3 §, skall redaren anmäla detta till . 2TP PT Senaste lydelse 2003:674. Bestämmelserna i 1 och 2 §§ Bestämmelserna i 1 och 2 §§ gäller även för sådana särskilda gäller även för sådana särskilda uppgifter som skall lämnas enligt uppgifter som skall lämnas enligt 5 kap. 1 och 2 §§. 5 kap. 12 a §§. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Lagen skall dock också tillämpas vid taxering om den skattskyldige vid denna taxering begär tillämpning av de nya bestämmelserna om uppskov i lagen (2006:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) enligt punkt 2 i övergångs- bestämmelserna till nämnda lag. 3TP PT Senaste lydelse 2005:344. Förslag till lag om ändring i taxeringslagen Härigenom föreskrivs att 5 kap. 13 § taxeringslagen (1990:324) skall ha följande lydelse. Vad som sägs om en deklara- Vad som sägs om en deklara- tionsskyldig och självdeklaration i tionsskyldig och självdeklaration i 912 §§ gäller också för den som 912 §§ gäller också för den som är skyldig att lämna särskild upp- är skyldig att lämna särskild upp- gift enligt 5 kap. 1 eller 2 § lagen gift enligt 5 kap. 1, 2 eller (2001:1227) om självdeklarationer lagen (2001:1227) om självdekla- rationer och kontrolluppgifter. sägs om en självdeklaration gäller som sägs om en självdeklaration då sådana särskilda uppgifter. gäller då sådana särskilda Förseningsavgift tas i dessa fall ut med samma belopp som för andra deklarationsskyldiga än aktiebolag och ekonomiska föreningar. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1TP PT Senaste lydelse 2003:211. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om Härigenom föreskrivs att 4 b § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha följande lydelse. 4 b §TPF FPT 41 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas med gjorda avdrag i inkomstslaget än avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen, uppskovsavdrag enligt 47 kap. enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad, och avdrag för negativ räntefördelning enligt 33 kap. inkomstskattelagen. Överskottet eller underskottet enligt första stycket skall minskas med statligt räntebidrag för den bostad för vilken bostadsbidrag söks, om bidraget tagits upp som intäkt. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om 2008 års taxering. Lagen tillämpas dock även i det fall den skattskyldige vid taxering har gjort avdrag för uppskovsbelopp med stöd av punkt 2 av övergångsbestämmelserna till lagen (2006:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 1TP PT Senaste lydelse 1999:1278. Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om Härigenom föreskrivs att 25 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall ha följande lydelse. Den bidragsskyldiges inkomst enligt 24 § beräknas i enlighet med det taxeringsbeslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) som fattats närmast det år återbetalningsskyldighet avser och med utgångspunkt i 1.överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomst- skattelagen (1999:1229), 2.överskott i inkomstslaget kapital beräknat enligt andra stycket, och 3.överskott av en näringsverksamhet beräknad enligt tredje stycket. Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital enligt 41 kap. 12 § inkomstskattelagen skall ökas med andra gjorda avdrag i inkomstslaget än 1. avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen, 2. avdrag för uppskovsbelopp 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad. vid byte av bostad. 14 kap. 21 § inkomstskattelagen skall a)avdrag för underskott för tidigare beskattningsår enligt 40 kap. inkomstskattelagen, b)avdrag enligt 16 kap. 32 § inkomstskattelagen för utgift för egen pension intill ett halvt prisbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, c)avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap. inkomst- skattelagen, och d)avdrag för avsättning till expansionsfond enligt 34 kap. inkomst- skattelagen, a)återfört avdrag för avsättning till periodiseringsfond, och b)återfört avdrag för avsättning till expansionsfond. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om 2008 års taxering. Lagen tillämpas dock även i det fall den skattskyldige vid taxering har gjort avdrag för uppskovsbelopp med stöd av punkt 2 av övergångsbestämmelserna till lagen (2006:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 1TP PT Senaste lydelse 2002:312. 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. skall ha följande lydelse. Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital beräknat enligt 41 kap. 12 § inkomst skattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med gjorda avdrag i inkomstslaget med undan- tag för avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen, uppskovsavdrag enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad, och avdrag för negativ ränte- fördelning enligt 33 kap. inkomst- skattelagen. Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital beräknat enligt 41 kap. 12 § inkomst skattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med gjorda avdrag i inkomstslaget med undan- tag för avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen, avdrag för uppskovsbelopp enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad, och avdrag för negativ ränte- fördelning enligt 33 kap. inkomst- skattelagen. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om 2008 års taxering. Lagen tillämpas dock även i det fall den skattskyldige vid taxering har gjort avdrag för uppskovsbelopp med stöd av punkt 2 av övergångsbestämmelserna till lagen (2006:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Ärendet och dess beredning Europeiska gemenskapernas kommission (kommissionen) har i ett motiverat yttrande som överlämnades till ständiga represen- tation vid Europeiska unionen gjort gällande att inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt artiklarna 18, 39, 43 och 56.1 i EG-fördraget samt artiklarna 28, 31 och 40 i avtalet som slutits med medlemmarna inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Fördrags- och avtalsbrotten skulle bestå i att antagit och bibe- hållit skattelagstiftning enligt vilken uppskovsavdrag för kapitalvinster som uppkommer vid avyttring av ägarbebodda bostäder när den skatt- skyldige förvärvar en ersättningsbostad, endast beviljas om både den avyttrade och den förvärvade bostaden ligger inom landets territorium. fattade kommissionen beslut om att stämma inför Europeiska gemenskapernas domstol () och inkom kommissionens stämning av till EG- domstolen (mål C-104/06). Kommissionen har gjort gällande att reglerna om uppskovsavdrag i 47 kap. inkomstskattelagen (1999:1229, IL) i det de innehåller ett krav på att både ursprungs- och ersättningsbostaden skall ligga i , utgör ett hinder för, och därmed en begränsning av, den fria rörligheten för personer och kapital i den mening som avses i EG-fördraget. inkom med ett svaromål till , i vilket medger kommissionens fastställelseyrkande, bland annat sedan den dåvarande regeringen kommit fram till att det är möjligt att utforma regler som är förenliga med gemenskapsrätten. En arbetsgrupp inom har utarbetat en promemoria (Fi2006/3177) med förslag till nya regler. En sammanfattning av prome- finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2006/3177). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet framför i sitt yttrande synpunkter på förslagets överensstämmelse med EG-rätten. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.1, 5.3 samt 5.5. Lagrådet har vidare under föredragningen kommit med förslag till justeringar i lagtexten. Dessa har följts utan att det kommenteras särskilt i författningskommentaren. Därutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts. Den första uppskovslagen på bostadsbeskattningens område, lagen (1968:276) om uppskov i vissa fall med beskattning av realisationsvinst, gällde ursprungligen bara kapitalvinster för tvångsavyttrade fastigheter. infördes en möjlighet att få uppskov med beskattningen av kapitalvinst även vid frivillig försäljning av fastighet. lagen (1978:970) om uppskov med beskattning av realisationsvinst, UppskovsL (prop. 1978/79:54, bet. 1978/79:SkU16, rskr. 1978/79:86). Huvudreglerna i UppskovsL innebar sammanfattningsvis följande. Vid avyttring av ursprungsfastigheten redovisades en vinst och efter yrkande av den skattskyldige beviljades ett preliminärt uppskov med beskattningen av denna vinst. ursprungsfastigheten skulle den skattskyldige redovisa ett nytt förvärv och beviljades då ett definitivt uppskov. Fyraårsfristen kunde under vissa Förvärvades ingen ersättningsfastighet inom den föreskrivna tiden beskattades vinsten genom ett särskilt förfarande som motsvarade eftertaxering. Den skattskyldige skulle i samband med att det preliminära uppskovet beviljades ge in en bankgaranti till Det definitiva uppskovet omfattade hela vinsten om den förvärvade fastigheten kostade lika mycket som eller mer än vad den skattskyldige fått för den avyttrade fastigheten. ersättningsfastigheten skulle omkostnadsbeloppet minskas med det En av förutsättningarna för uppskov var att den skattskyldige var bosatt på den avyttrade fastigheten. Möjligheterna till uppskov slopades bl.a. av förenklingsskäl vid 1990 års skattereform i samband med att det infördes särskilda takregler för vinstbeskattningen av permanentbostäder. Takreglerna, som var ett alternativ till en konventionell vinstberäkning, innebar att skatten kunde beräknas till en viss procent av det pris för vilket den aktuella fastigheten Efter omfattande kritik mot reglerna om vinstbeskattning av villor och bostadsrätter återinfördes reglerna om uppskov genom lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, UAL (prop. 1993/94:45, bet. 1993/94:SkU11, rskr. 1993/94:105). avskaffades takreglerna som ansågs hindra en, av bl.a. arbetsmarknads- politiska skäl, önskvärd rörlighet på bostadsmarknaden. ansågs också leda till ett ineffektivt utnyttjande av det befintliga bostads- I förarbetena angavs att vinster som uppkom när man sålde sin bostad och köpte en ny inte var jämförbara med andra vinster. Ett bostadsbyte borde därför inte uppfattas som en vinstrealisation i vanlig mening och skattereglerna borde utformas utifrån den De slopade takreglerna ersattes av en regel som innebar att av den konventionellt beräknade vinsten skulle utgöra skattepliktig vinst. har skatteuttaget höjts genom att två tredjedelar av kapital- vinsten är skattepliktig (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1, rskr. 2000/01:36, SFS 2000:1003). De nya uppskovsreglerna skulle så långt som möjligt utformas med grundläggande inriktningen att innehav av flera bostäder varandra skulle behandlas som ett enda innehav. Det nya Prop. 2006/07:19 uppskovssystemet tar sikte på den kritiserade s.k. flyttskatten och gäller för bostadsbyten i ordets verkliga mening. Tidsgränserna för nyanskaff- ning och bosättning är betydligt kortare än enligt de gamla uppskovs- reglerna. De nya bestämmelserna gäller i motsats till sina föregångare både fastigheter och vissa bostadsrätter. Reglerna finns numera i 47 kap. inkomstskattelagen (1999:1229, IL). Bestämmelserna om uppskov gäller för fysiska personer. I två fall kan även ett dödsbo få uppskovsavdrag. Det ena fallet är att säljaren av ursprungsbostaden avlider innan han eller hon hunnit förvärva en ersättningsbostad. Det andra fallet är att säljaren förvärvat en ersättningsbostad men avlidit innan han eller hon hunnit bosätta sig där. Efterlevande make eller sambo kan i båda dessa fall fullfölja bostads- bytet under förutsättning att den efterlevande skulle ha uppfyllt bosättningsvillkoren om denne i stället ägt och avyttrat ursprungsbostaden. När reglerna återinfördes ansågs det viktigt att de var en integrerad del av kapitalbeskattningen och inte utgjorde ett undantag från dem. Uppskovet med beskattningen utformades därför som ett särskilt avdrag i inkomstslaget kapital, uppskovsavdrag. Uppskovsavdraget påverkar inte kapitalvinstberäkningen vid avyttringen av ursprungsbostaden. Upp- skovsavdrag begärs av den skattskyldige vid den taxering då vinsten från avyttringen av ursprungsbostaden redovisas. Hur stor del av vinsten från ursprungsbostaden som omfattas av uppskovet är kopplat till om ersättningsbostaden kostar mer eller mindre än vad den skattskyldige fick för den avyttrade bostaden. Obeskattad vinst från ursprungsbostaden beaktas vid vinstberäkningen när ersättningsbostaden avyttras på så sätt att omkostnadsbeloppet för ersättningsbostaden reduceras med den kapitalvinst som uppkom vid avyttringen av ursprungsbostaden. Reglerna innebär t.ex. att om den nya bostaden sjunker i värde, kan förlusten kvittas mot den värdeuppgång som skett på den gamla bostaden. Uppskovet följer bostaden vid familjerättsliga ägande- rättsövergångar och vid gåva. Om en bostad byter skattemässig karaktär, t.ex. genom ändrad användning, och blir en näringsfastighet eller näringsbostadsrätt kommer dess karaktär av ersättningsbostad inte att påverkas. De villkor som måste vara uppfyllda för rätt till uppskovsavdrag finns i 47 kap. 2 § IL. För att få uppskovsavdrag skall den skattskyldige ha avyttrat sin permanentbostad och förvärvat eller avse att förvärva en ny bostad. Det krävs vidare att den skattskyldige har bosatt sig eller avser att bosätta sig i den nya bostaden. Den nya bostaden kan således ha förvärvats redan före avyttringen men enligt huvudregeln inte tidigare än före avyttringsåret. För att vara berättigad till uppskovsavdrag måste kapitalvinsten, före kvotering, vid avyttring av ursprungsbostaden uppgå till . Beloppet gäller per delägare. I de fall när en privatbostad tas i anspråk genom expropriation eller liknande tvångsavyttring finns inget bosättningskrav och det räcker att vinsten uppgår till , 47 kap. 8 § IL. Den avyttrade bostaden, ursprungsbostaden, skall uppfylla villkoren att vara både en privatbostad och en permanentbostad i säljarens hand. Privatbostadsvillkoren i 2 kap. 8 § IL innebär att den avyttrade bostaden kan vara ett småhus med mark som utgör småhusenhet, småhus på annans mark, småhus som är inrättat till bostad åt en eller två familjer med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet eller en privatbostad i privatbostadsföretag, dvs. Den omständigheten att kapitalvinsten vid avyttringen av en bostadsrätt inte beskattats enligt bestämmelserna i 46 kap. IL om bostadsrätter utan enligt bestämmelserna om andelar i ekonomiska föreningar i 48 kap. IL har i praxis inte ansetts utgöra hinder för att tillåta uppskovsavdrag (RÅ 2001 ref. 74). i rättsfallet uppfyllde inte kraven för att vara ett privatbostadsföretag vid ingången av beskattningsåret men väl för avyttringen av bostadsrätten. Med permanentbostad avses enligt 47 kap. 3 § IL en bostad där den skattskyldige har varit bosatt närmast före avyttringen eller under minst tre av . Det krävs inte att den skattskyldige har ägt ursprungsbostaden under hela den kvalificerande bosättningstiden. Om den nya bostaden förvärvats innan ursprungs- bostaden avyttrats får frågan om den avyttrade bostaden är en permanentbostad eller inte i stället avgöras med hänsyn till förhållandena när ersättningsbostaden förvärvades. I vissa särskilt angivna fall räcker det att den skattskyldige varit bosatt i ursprungsbostaden vid avyttringstillfället. Det gäller när en privatbostad tas i anspråk genom expropriation eller liknande tvångsavyttring, 47 kap. 4 § IL. En bostad i utlandet kan inte vara ursprungsbostad. Till stöd för detta har åberopats administrativa skäl och att motsvarande gällde enligt det gamla uppskovssystemet (prop. 1993/94:45 s. 40). utgöra ersättningsbostäder framgår av 47 kap. 5 och 5 a §§ IL. är småhus och bostadsrätter i privat- bostadsföretag som kan vara ersättningsbostäder. I motsats till vad som gäller beträffande ursprungsbostaden finns det inte något krav på att ersättningsbostaden skall vara en privatbostad. Ersättningsbostaden kan också utgöras av en tomt under förutsättning att det uppförs ett småhus där. Liksom i det gamla uppskovssystemet kan en bostad i utlandet inte vara ersättningsbostad. Ersättningsbostaden kan enligt huvudregeln inte förvärvas tidigare än året före och inte heller senare än året efter avyttringen av ursprungs- bostaden. Även i fråga om ersättningsbostaden finns ett bosättningskrav. Den skattskyldige måste ha bosatt sig i ersättningsbostaden andra året efter avyttringsåret. Efter viss kritik mot regelsystemet ändrades uppskovsbestämmelserna med verkan fr.o.m. (prop. 2001/02:43, bet. 2001/02:SkU11, rskr. 2001/02:121, SFS 2001:1221). var det inte möjligt att få uppskovsavdrag när den skattskyldige använde ersättningen från ursprungsbostaden till att uppföra en byggnad på en tomt som den skattskyldige ägt . Uppskovsavdrag kunde inte heller göras i det fall den skattskyldige byggde om en sommarstuga som ägts till permanentbostad. Det infördes därför ett undantag i uppskovsbestämmelserna. Undantaget innebär att en fastighet som har förvärvats tidigare än året före det år då ursprungsbostaden avyttras ändå skall räknas som ersättningsbostad om den skattskyldige utför ny-, till- eller ombyggnad på fastigheten. Nybyggnaden m.m. skall ske mellan året före det år då ursprungsbostaden avyttrades och andra året efter avyttringen. I ett sådant fall skall fastigheten anses förvärvad året före det år då ursprungsbostaden avyttrades. Det innebär bl.a. att fastighetens karaktär skall avgöras . Genom en lagändring som trädde i kraft utvidgades uppskovsavdragsreglerna så att även en nybyggd bostadsrättslägenhet i ett s.k. oäkta bostadsföretag kan vara ersättningsbostad, 47 kap. 5 b § IL (prop. 2003/04:19, bet. 2003/04:SkU11, rskr. 2003/04:119, SFS 2003:1206). Av 2 kap. 16 § IL framgår att en fastighet som ägs av tre eller flera, antingen direkt eller genom ett svenskt handelsbolag, och som inrymmer eller är avsedd att inrymma bostad i skilda lägenheter åt minst tre delägare, utgör ett andelshus. Ett andelshus omfattas inte av bestäm- melserna i 47 kap. 3 § IL där de olika tillgångar som kan utgöra ursprungsbostad redovisas. Det framgår vidare av 47 kap. 5 § IL att en ursprungsbostad skall utgöras av småhus, tomt där det uppförs ett småhus eller en bostad i ett privatbostadsföretag. En andelslägenhet kan därmed inte utgöra ursprungs- eller ersättningsbostad vid tillämpningen av uppskovsreglerna enligt 47 kap. IL. Utgångspunkten i uppskovssystemet är att flera på varandra följande bostadsinnehav skall behandlas som ett enda innehav. Hur stor del av kapitalvinsten från ursprungsbostaden som omfattas av uppskovet beror på om ersättningsbostaden kostar mer eller mindre än vad den skattskyldige fick för ursprungsbostaden. Om den skattskyldige förvärvat en ersättningsbostad senast under som avyttringen av ursprungsbostaden skett och bosatt sig där året efter avyttringen är uppskovsavdraget lika stort som den skattepliktiga kapitalvinsten under förutsättning att ersättnings- bostaden är minst lika dyr som den avyttrade bostaden. På detta sätt skjuts beskattningen av hela den skattepliktiga vinsten upp. Om ersättningsbostaden är billigare blir uppskovsavdraget mindre än den Om ersättningsbostaden kostar exempelvis av vad den skattskyldige erhåller för ursprungsbostaden, uppgår uppskovsavdraget till av den skattepliktiga vinsten. Den andra hälften av vinsten beskattas enligt 47 kap. 7 § IL. Ersättningen för ersättningsbostaden får om det är en fastighet ökas med utgifter för ny-, till- och ombyggnad mellan förvärvet och den dag då bosättning senast skall ha skett, 47 kap. 13 § IL. Den skattskyldige kan också erhålla s.k. preliminärt uppskov i två situationer. Den ena situationen föreligger när den skattskyldige uppfyller villkoret att anskaffa en ersättningsbostad före utgången av avyttringsåret och bosättningsvillkoret året därefter. Om den skattskyldige då har haft eller avser att ha kostnader för nybyggnad m.m. kan den skattskyldige begära att uppskovsavdraget skall motsvara den del av kapitalvinsten som tas upp. Som exempel kan nämnas att den skattskyldige förvärvat en äldre fastighet som är i behov av en genomgripande renovering som inte kan vara färdig därpå, 47 kap. 7 § fjärde stycket IL. Den andra situationen föreligger när den skattskyldige inte anskaffar en ersättningsbostad senast under som ursprungsbostaden avyttrats eller inte bosätter sig i den nya bostaden året efter avyttringen.