prop · GT031d8 · 2006-01-01 00:00:00 — Samhällets planering av åtgärder inom det civila försvaret genomförs samordnat med planeringen för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred inom ramen för de sex samverkansområdena: Teknisk infrastruktur, Transporter, Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen, Ekonomisk säkerhet, Områdesvis samordning, samverkan och information samt Skydd, undsättning och vård. Detta bidrar till en helhetssyn i planeringsprocessen och i samhällets satsningar på krisberedskapen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 6 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och 6:4 Styrelsen för psykologiskt försvar 6:9 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom 6:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor och exportstöd m.m. 2002 06 6:3 Funktionen Civil ledning 2002 06 6:9 Funktionen Telekommunikationer m.m. Totalt för politikområde Totalförsvar 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Utfallet innebar ett totalt anslagssparande på vid ingången av 2005. Totalt tilldelat belopp, inklusive anslagssparande, uppgick därmed till . Av anslagssparandet stod Försvarsmakten för . är hänförligt till anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. och till anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Anslagssparandet uppkom till största delen på grund av de av regeringen beslutade utgiftsbegränsningarna. För materielanskaffningen innebar utgiftsbegränsningen att ett antal omförhandlingar av leveranstidpunkter genomfördes . Dessa avsåg bland annat JAS 39 och korvett av Visbyklass. För de fredsfrämjande truppinsatserna användes . För utfall per insats, se tabell under avsnitt 3.7.1.4. Utfallet för de totalförsvarsgemensamma myndigheterna, nämnder m.m. och stöd till frivilliga försvarsorganisationer var ca 2004. Av dessa utgifter beräknar regeringen att är hänförligt till de åtgärder som enbart eller till allra största del faller inom ramen för Det civila försvarets förmåga. Motsvarande belopp för Det militära försvaret beräknas till . Regeringen beräknar att av de budgeterade utgifterna för politikområdet kan hänföras till verksamhetsområdet det militära försvaret och till Det civila försvaret. Målet för politikområdet Totalförsvar är att -bidra till att hantera och förebygga kriser i vår omvärld, -hävda vår territoriella integritet, -försvara mot väpnat angrepp och -värna civilbefolkningen och säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. 3.3.1Mål Verksamhetsområdet Det militära försvaret Målet för verksamhetsområdet är att det militära försvaret, inom ramen för sin huvuduppgift, förmågan att kunna föra väpnad strid, skall uppnå den förmåga och genomföra de insatser som krävs. Kraven på operativ förmåga som ställs på Försvarsmakten är att Hävda territoriella integritet och bidra till att förebygga och hantera kriser i vår omvärld genom att medverka i fredsfrämjande insatser. Vid ett försämrat omvärldsläge kunna hantera händelseutvecklingar och hot som kan drabba samt kunna öka förmågan till internationella insatser. Efter allvarlig och varaktig försämrad omvärldsutveckling och successiva beslut av regering och riksdag kunna utveckla förmåga att möta olika former av mer omfattande militära operationer som hotar fred och självständighet. 3.3.2Mål Verksamhetsområdet Det civila försvaret Målet för verksamhetsområdet är att värna civilbefolkningen, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Försvarsreformen går vidare. I och med prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar togs nya steg mot ett modernt och användbart insatsförsvar. Reformarbetet kommer att fortsätta och intensifieras. Regeringens säkerhetspolitiska bedömning är att ett militärt väpnat angrepp enskilt mot är osannolikt (minst en tioårsperiod). Däremot kan militära incidenter inte uteslutas, inte heller att militära hot mot skulle kunna uppstå . Därför behöver vi även fortsättningsvis upprätthålla en grundläggande försvarsförmåga och kompetens att möta olika typer av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Det militära försvaret dimensioneras därmed inte enbart av kraven på att hävda vår territoriella integritet och bidra till internationell fred och säkerhet, utan också av vår vilja att upprätthålla en grundläggande försvarsförmåga och kompetens. Vi kommer att behålla, utbilda och utveckla en större volym förband än vad dagens militära hotbild mot kräver. Det militära försvaret är en viktig resurs i en aktiv svensk utrikes- och säkerhetspolitik. internationella insatser bidrar till att främja internationell fred och säkerhet, och stärker därmed vår egen säkerhet. Dagens hotbild och konfliktmönster har gjort detta samband allt tydligare. Det är också ett väsentligt säkerhetspolitiskt intresse att agerar gemensamt med andra stater för att främja fred och säkerhet, och då särskilt våra nordiska grannar, samt andra länder inom EU. Försvarsreformen skall öka förmåga att delta i fredsfrämjande operationer under EU:s, FN:s och Natos ledning. I nuvarande omvärldsläge skall Försvarsmaktens beredskap därför i första hand vara anpassad till uppgifterna att genomföra internationella insatser och upprätthålla vår territoriella integritet. Resurser avsatta för fredsfrämjande internationella insatser kommer att öka till . skall tillsammans med , och bemanna en av . Upprättandet av den nordiska snabbinsatsstyrkan är en utmaning för det svenska försvaret. Snabbinsatsförmågan ställer nya krav på insatsorganisationen och blir en viktig motor i den pågående reformprocessen. kommer det även att finnas ett stort behov av uthålliga och stabiliserande insatser. Utnyttjande av militära resurser i internationell krishantering kan inte ses isolerat utan måste betraktas i ett större sammanhang där andra resurser och ansträngningar också ingår. Behovet av civil-militär samordning blir allt mer angeläget, såväl på nationell som europeisk nivå. Det planerade svenska övertagandet av ett Provincial Reconstruction Team i Mazar-e- i kommer att ge möjligheter till utveckling på detta område. Multifunktionella stabiliseringsoperationer av detta slag kommer framöver att utgöra en viktig 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 komponent i de svenska internationella insatserna. För att säkerställa vår förmåga att kunna möta väpnade angrepp skall grunden för personalförsörjningen även fortsättningsvis ytterst vara totalförsvarsplikten efter mönstring. Våra plikt- och utbildningssystem anpassas dock efter dagens behov. Ett nytt förbandsutbildningssystem kommer att införas, som innebär att den nya utbildningslängden för soldater blir 11 månader. Grundutbildningen kommer också att kunna kompletteras med en frivillig extra termin som är inriktad mot internationell tjänstgöring. För att kunna producera kvalificerade insatsförband för såväl nationella som internationella uppgifter, bör en större tyngd vid uttagningen läggas vid de mönstrandes motivation att tjänstgöra. Det är också angeläget att ansträngningarna ökar för att få fler kvinnor att söka sig till försvaret. Inte minst i de internationella insatserna är det av stor vikt att personalen består av både män och kvinnor. Rekryteringen av personal till försvaret skall grundas på en modern människosyn. Alla människors lika värde skall respekteras, oavsett kön, etnicitet eller sexuell läggning. En god utbildning och ett korrekt bemötande skall kunna garanteras. Lika självklart skall det vara att ingen utsätts för onödiga risker. En central fråga på försvarsområdet blir att omfördela resurser från stöd och administration till förbandsproduktion och insatser. Vi måste se en ökad operativ effekt av de resurser som läggs på försvaret. kommer regeringen att motta och betänkanden. Dessa utredningar kommer att innehålla förslag på hur styrning och myndighetsstruktur på försvarsområdet bör utvecklas och förändras för att säkerställa den efterfrågade resursomfördelningen. Statsmakterna har också att ta ställning till förslag rörande polisens behov av stöd vid terroristattentat. Utgångspunkten för regeringen är att militär personal skall kunna bistå polisen när sådant behov finns. När det gäller verksamhetsområdet Det civila försvaret skall en kontinuerlig anpassning till det rådande säkerhetspolitiska läget ske. Det är också viktigt att de principer som beslutade om i samband med prop. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap får genomslag i verksamheten. Det innebär att en helhetssyn skall vara styrande i den fortsatta utvecklingen avseende beredskapen för olyckor i fred, extraordinära händelser, svåra påfrestningar och krig. Regeringen avser att lämna en proposition till om samhällets säkerhet och krisberedskap. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit på högst 40 i om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Skälen för regeringens förslag: bemyndigade regeringen att utnyttja en kredit i på högst 40 , om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Regeringen anser att ett motsvarande bemyndigande, avseende samma belopp, bör lämnas . Beredskapskrediten skall säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar nödvändiga betalningsmedel. Om beredskapskrediten utnyttjas, avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. 3.6.1.1Insatser inom Verksamhetsområdet Det militära försvaret Inom förbandsverksamheten har utbildning samt nationella och internationella övningar prioriterats i förhållande till annan verksamhet. Verksamheten har i allt väsentligt genomförts i enlighet med uppställda mål. I förhållande till har värnpliktsavgångarna minskat påtagligt. Förband ur samtliga stridskrafter har deltagit i en omfattande internationell övningsverksamhet med ett mycket gott resultat. Kompetensen att leda förband på högre nivåer har förstärkts och utvecklats genom ökade samövningar. Materielförsörjningen och har medfört förbättrade förutsättningar för insatsorganisationens förmåga att lösa huvuduppgifterna. Materielförsörjningens omfattning har varit betydande i och med att bl.a. flygplan ur delserie 3 och det sista flygplanet i delserie 2, skyddspaket för och minskydd till stridsvagn 122 Leopard har tillförts Försvarsmakten. Internationella bi- och multilaterala samarbeten, inkluderande utvecklingen av den europeiska försvarsbyrån inom ramen för samarbetet inom den Europeiska unionen, samt genomförande av exportstöd har fortsatt i syfte att säkerställa Försvarsmaktens materielförsörjning. 2004/05:5 Vårt framtida försvar redovisade regeringen strategin för det militära försvarets forskning, teknikutveckling och materielförsörjning. och har arbetet med att realisera strategin påbörjats i enlighet med den beskrivna inriktningen. har bidragit med personal till: Isaf (Assistance Force) i , UNMIL (United Nations Mission In ) i , MONUC (de ) i , SFOR (Stabilisation Force) i Bosnien och samt Kfor (Kosovo Force). 3.6.1.2Insatser inom Verksamhetsområdet Det civila försvaret I samband med förra årets budgetproposition förändrade regeringen tyngdpunkten för resurserna inom anslaget 7:5 Krisberedskap. Förändringen innebar att resurserna skulle användas i första hand för att finansiera åtgärder som syftar till att förbättra förmågan att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. Vissa specifika insatser för att säkerställa det civila försvarets förmåga behöver dock även i fortsättningen genomföras. Dessa insatser omfattar bl.a. stöd till de frivilliga försvarsorganisationerna, framtagande av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 spridningsmodeller, utbildning av linjereparatörer med civilplikt samt upprätthållande av fysiskt skydd. har förändrat verksamheten i linje med statsmakternas beslut. Inom ramen för det civila försvaret har myndigheten betalat ut bidrag till myndigheter och frivilliga försvarsorganisationer i syfte att bibehålla och till del utveckla förmågor som syftar till att användas under höjd beredskap. 3.7.1Verksamhetsområdet Det militära försvaret Målet för verksamhetsområdet, mot vilket resultatbedömningen gjorts, är att resurserna skall kunna användas för de huvudändamål som har angetts för politikområdet Totalförsvar. 3.7.1.1 Bedömning av operativ förmåga Försvarsmakten har i årsredovisningen lämnat en redovisning med en bedömning av den operativa förmågan. Försvarsmakten gör sin bedömning i relation till rådande säkerhetspolitiska omvärldsläge och de krav på operativa förmågor som beslutats i försvarsbeslutet . Redovisningen i de nu angivna tre skalstegen (god, godtagbar och icke godtagbar) har gjorts utgående från anvisningar i regleringsbrevet . Regeringen har dock påtalat att denna värderingsmodell inte är tillräckligt tydlig och inte redovisar en egentlig operativ förmåga i absoluta termer. Riksdag och regering har därför gett myndigheten i uppdrag att utarbeta en ny värderingsmodell. Den nya modellen bör inbegripa en bedömningsskala där redovisningen kan ske i flera steg som bättre återspeglar förmågan. Vidare skall förmåga redovisas i absoluta termer som svarar mot regeringens krav på operativ förmåga och delförmågor. Effekterna av denna översyn bedöms kunna påverka resultatet av insatsorganisationsvärderingen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Försvarsmakten bedömer att den sammantagna operativa förmågan att lösa de fyra huvuduppgifterna givet de krav som ställts inom försvarsbeslutet är godtagbar i tre av huvuduppgifterna och god i en av dem. För att uppnå operativ förmåga för att kunna möta mer omfattande militära operationer krävs successiva beslut och anpassningsåtgärder. För att vidmakthålla och/eller utveckla operativ förmåga krävs en kontinuerlig utbildnings- och övningsverksamhet av insatsförbanden. Förmågan till försvar mot väpnat angrepp Försvarsmaktens bedömning är att förmågan är godtagbar. Vid ett försämrat omvärldsläge bedöms brister finnas inom områdena ledning, underrättelseinhämtning och logistik. Förmågan att hävda vår territoriella integritet Försvarsmaktens bedömning är att förmågan är godtagbar. Avsaknad av ett gemensamt operativt lednings- och övervakningssystem innebär dock vissa begränsningar. Förmågan att bidra till fred och säkerhet i omvärlden Försvarsmakten bedömer att förmågan är godtagbar och följer regeringens mål. Personalens och förbandens ökade internationella erfarenheter från såväl internationella insatser som internationell övningsverksamhet samt tillförsel av ny materiel har bidragit till att successivt öka förmågan. Inom områdena ledningsmetodik, ledningssystem, materiel och utbildning krävs alltjämt fortsatt anpassning och utveckling. Myndigheten anför vidare att utvecklingen mot att delta med mindre förbandsenheter i internationella insatser bedöms ha negativt påverkat både kompetenser och förmåga att såväl leda högre förband som att bemanna framtida snabbinsatsstyrkor. Förmågan att stärka det svenska samhället Försvarsmaktens bedömning är att förmågan är god. Försvarsmaktens förmåga att lösa de fyra uppgifterna bedöms utifrån nuvarande omvärldsläge som godtagbar. De brister som redovisats är i allt väsentligt motsvarande bristerna från verksamhetsåren 2002 och 2003. Dessa begränsningar finns bland annat inom förmågan till ledning på operativ nivå, operativ logistik, underrättelseinhämtning samt uthållighet vid genomförande av insatser. En förutsättning för att beredskapshöjande åtgärder och därmed anpassningsåtgärder skall kunna genomföras är att Försvarsmakten ges förvarning. De brister som redovisats från föregående år när det gäller förmåga till väpnad strid på högre nivåer, har till del åtgärdats. Regeringen menar att det är väsentligt att denna förmåga kontinuerligt vidmakthålls och ytterligare utvecklas stridskraftsgemensamt och i samverkan med andra nationer. Kompetensen och förmågan till förbandsledning på högre nivåer, brigad- och divisionsnivåer, bör vidmakthållas och utvecklas då denna kompetens och förmåga kommer att krävas inom ramen för EU:s militära snabbinsatsförmåga. Vidare anser regeringen att denna kompetens och förmåga bör vidmakthållas för långsiktig kompetens och utveckling. Regeringen bedömer detta vara en förutsättning för att kunna uppnå den kompetens som krävs vid internationella insatser på såväl förbandsnivå som vid placering av stabsofficerare i multinationella staber. Därutöver är det av vikt att förmågan till väpnad strid på alla konfliktnivåer vidmakthålls och utvecklas och inom ramen för EU:s krishanterings- och snabbinsatsförmåga men också vad gäller andra internationella insatser. Vidare anser regeringen det angeläget att ytterligare utveckla förmågan att samverka med andra myndigheter i syfte att öka samhällets samlade krishanteringsförmåga. 3.7.1.2 Utbildning, planering m.m. Operativ ledning och logistik har bl.a. följande förband inom operativ ledning och logistik vidmakthållits: högkvarteret med stabsförband, operativ lednings- och sambandsbataljon, Grundutbildning och övningar av förbanden har genomförts med bra resultat. Högkvarteret slutförde omlokaliseringen av den operativa insatsledningen (OPIL), inklusive de taktiska kommandona, till . Vidare har lägescentral för Högkvarteret och merparten av materielen till signalspaningsbataljonen levererats och utrustning för satellitkommunikation till utlandsstyrkan anskaffats. Utvecklingen inom logistikfunktionen, avseende bl.a. ledning och förbandsstruktur, har fortsatt och förberedelser för fortsatt utveckling i enlighet med intentionerna i prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar påbörjats. Materielförsörjningen inom området har genomförts i delvis begränsad omfattning på grund av omfördelning av medel till mer prioriterade behov. Utveckling av förmågan att genomföra informationsoperationer inom Försvarsmakten är försenad i förhållande till planerad ambition. Inom ramen för denna förmåga har IT- försvarsförbandet och Telekrigsbataljonen fortsatt utvecklats och till del vidmakthållits. En begränsad anskaffning har genomförts. Förbanden är kvar i utvecklingsfasen, förseningen beror på resursbrist vid . Även Computer Emergency Response Team (CERT) har fortsatt att utvecklas . Vad avser operativ förmåga att möta olika former av informationsoperationer och därigenom bidra till samhällets totala motståndsförmåga, så bedöms den som godtagbar. Detta avser i första hand förmågan att skydda Försvarsmaktens enheter mot informationsoperationer, till exempel avseende intrång i egna informationssystem. Regeringen bedömer överlag tillståndet inom operativ ledning och logistik som godtagbart. Efter omlokaliseringen till leder den operativa insatsledningen samlat alla nationella och internationella insatser. Utvecklingen av förmågan att genomföra informationsoperationer är försenad i förhållande till planerad ambition. Den defensiva förmågan bedöms dock vara godtagbar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 bestod markstridskrafterna, bl.a. av följande förband: sexton mekaniserade bataljoner, en luftburen bataljon under utveckling. Grundutbildning och övningsverksamhet vid divisionsförbanden har genomförts med gott resultat. Jägar-, artilleri- och luftvärnsförbandens deltagande i nationella och internationella övningar har givit många goda erfarenheter samt bekräftat den egna förmågan väl. Vid brigadförbanden har grundutbildningen och övningsverksamheten i stort nått ställda mål. Grundutbildningen och övningsverksamheten har i huvudsak nått föreskrivna mål för kompani- och bataljonsutbildningen. Brister finns vid vissa förband, men kan i stor utsträckning förklaras av den pågående omstruktureringen. Genomförandet av större övningar med möjlighet till samövning av bataljon inom brigads ram har varit helt avgörande för att huvuddelen av brigadförbanden nått målen. Vid de nationella skyddsstyrkorna har stabstjänst- och ledningsövningar genomförts med goda resultat, särskilt vad avser utbildning av insatsplutoner och kompaniledningar. Hemvärnets personalstyrka har minskat från ca 52 500 till ca 49 800, varav ca 6 000 är kvinnor och ca 43 800 är män, och de senaste årens föryngring fortsätter. av de nyrekryterade är kvinnor. har ett antal större materielsystem levererats till Försvarsmakten enligt nedan: 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 skyddspaket till omfattande 58 stridsfordon av olika varianter, minskydd till stridsvagn 122 Leopard, skyddade och oskyddade patrullfordon av personbilstyp, Fler viktiga materielsystem är dessutom under leverans: hårdmålsgranat Bonus till artilleriet, underrättelseenhet 23, UndE 23. Dessutom har Försvarsmakten bedrivit studier kring splitterskyddad enhetsplattform (SEP) och även försök med splitterskyddat bataljonsartilleri, granatkastare (120). Utvecklingen av en splitterskyddad granatkastare (120) har förändrats så att systemet kan vara operativt som en komponent i snabbinsatsstyrkan (, NBG). har bland annat följande markstridsförband varit anmälda till internationella styrkeregister: en mekaniserad bataljon med , markstridskrafternas förband är godtagbart. har bl.a. följande förband inom sjöstridskrafterna vidmakthållits; tre sjöstridsflottiljer (tidigare benämnd ytstridsresp. en amfibiebrigadledning med ledningsförband samt en marin underhållsbataljon. I budgetpropositionen inriktade regeringen den verksamheten mot att prioritera utbildnings- och övningsverksamheten, särskilt beaktande internationella åtaganden och utvecklingen av det nätverksbaserade försvaret. Regeringen angav också att en mekaniserad bataljon med pansarförbanden skulle ha en god incidentberedskap bandvagnar och pansarterrängbilar, ett ingenjörskompani med ammunitions- och minröjningsförmåga samt Enligt regeringens bedömning har inriktningen för markstridkrafterna i stort sett följts under . Försvarsmakten arbetar med att fylla de identifierade bristerna inom övningsverksamheten och på materielsidan. Dock så är den gällande ambitionsnivån för markstridskrafterna inte tillräcklig för att vidmakthålla förbanden i förbandsgrupp 1 och 2. kommer därför ambitionen att ökas avseende utbildnings- och övningsnivå på markstridsförbanden. Då markstridskrafternas bidrag är centralt inom de framtida prioriterade uppgifterna, bl.a. den nordiska snabbinsatsstyrkan, kommer det att ställas särskilt stora krav på att verksamheten inom Försvarsmakten anpassas i snabb takt till de nya förutsättningarna. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att tillståndet inom samt att de skulle utvecklas mot operativt behovssammansatta styrkor samt mot en ökad förmåga till samverkan med andra nationer och civila myndigheter. Målen har i huvudsak uppnåtts. Omsättning av sjöinformationsbataljoner, marin underhållsbataljon samt har genomförts med gott resultat. Såväl stridsfartygsförbanden, som amfibieförbanden har deltagit i nationell och internationell övningsverksamhet och i systemverifiering. Förbanden har genomfört en större nationell övning, SAMMARIN, samt deltagit i ett flertal internationella övningar. Ubåtsförband med en ubåt, korvettförband med två korvetter och marin minröjningsstyrka med två fartyg är anmälda till internationella styrkeregister. Samtliga har 30 dagars beredskap. Ubåtsräddningsövningarna Northern Sun och Crown Eagle har genomförts inom ramen för ubåtsräddningsavtal med andra länder. Vad gäller amfibieförbanden har Försvarsmakten fortsatt utvecklat den internationella insatsförmågan mot uppsättande av en amfibiestridsgrupp för internationella insatser. Samarbetet med har i detta hänseende 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Amfibieförbandens förmåga att delta i gemensamma nationella och multinationella operationer har härvidlag utvecklats bl.a. under en rad olika övningar. Samtliga har genomförts med gott resultat.