prop · GT03157 · 2006-03-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:157 Vissa frågor om förhandsavgörande från EG- Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen behandlas frågan om hur skyldigheten att inhämta förhandsavgörande från Europeiska gemenskapernas domstol (EG- domstolen) bör hanteras i svensk processrätt. Regeringen föreslår att det införs en bestämmelse om att de högsta domstolsinstanserna i vissa fall skall motivera sitt ställningstagande i fråga om inhämtande av förhandsavgörande från . Den föreslagna bestämmelsen påverkar inte den fördrags- och konventionsreglerade skyldigheten för domstolarna att inhämta förhandsavgörande. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Ärendet ...............................................................och dess beredning Systemet .....................................................med förhandsavgörande Möjlighet att inhämta förhandsavgörande I vilka fall finns det en möjlighet att inhämta Vilka domstolar har möjlighet att inhämta Skyldighet att inhämta förhandsavgörande Vilka domstolar i instansordningen omfattas av Är det möjligt att avstå från att inhämta Prövning av skyldigheten att inhämta 4.5Förhandsavgörande i förhållande till svensk processrätt..13 Förhandsavgörande och prövningstillstånd ...................... upplysningar och statistik........................ Kompletterande regler om förhandsavgörande ............................... Skyldigheten att inhämta förhandsavgörande................... 5.2Ställningstagande i fråga om behov av förhandsavgörande18 Behovet av ett ställningstagande från de högsta I vilka fall skall de högsta domstolsinstanserna redovisa sina ställningstaganden? Vilka bör omfattas av regleringen?................................... Bilaga 1 Författningsförslagen i departementspromemorian Förhandsavgörande .........från (Ds 2005:25) Bilaga 2 Remissinstanser som yttrat sig över departementspromemorian Förhandsavgörande från EG- domstolen ........................................................(Ds 2005:25) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag med vissa bestämmelser om förhandsavgörande från . Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag med vissa bestämmelser om förhandsavgörande från Härigenom föreskrivs följande. 1 § Om en part i ett mål eller ärende vid en domstol eller myndighet, som omfattas av skyldigheten att inhämta förhandsavgörande från EG- domstolen, har yrkat att ett förhandsavgörande skall inhämtas eller på annat sätt väckt frågan om en sådan åtgärd, skall domstolen eller myndigheten, i de fall den beslutar att inte inhämta ett förhands- avgörande, i sitt beslut ange skälen till detta. Första stycket gäller inte vid tillämpningen av 58 eller 59 kap. , 37 b eller 37 c § förvaltningsprocesslagen (1971:291) eller 42 § lagen (1996:242) om domstolsärenden. Förhandsavgörande enligt vissa internationella överenskommelser 2 § En domstol skall eller får inhämta förhandsavgörande från EG- domstolen om tolkningen av en bestämmelse i en internationell överenskommelse, som har tillträtt och som har ingåtts inom ramen för samarbete i Europeiska unionen, i den omfattning som enligt överenskommelsen har åtagit sig att ålägga domstol sådan skyldighet eller att ge domstol sådan behörighet. Om en annan lag innehåller någon bestämmelse om domstols rätt eller skyldighet att begära förhandsavgörande från , gäller den bestämmelsen. Regeringen ger i till känna åtaganden enligt första stycket och bestämmelser enligt andra stycket. Denna lag träder i kraft , då lagen (1997:895) om rätt för svensk domstol att begära förhandsavgörande från Europeiska gemenskapernas domstol i vissa fall skall upphöra att gälla. Ärendet och dess beredning Europeiska gemenskapernas kommission (kommissionen) har inlett ett överträdelseärende mot . Kommissionen har gjort gällande att inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 234 tredje stycket i EG-fördraget. Den har bestritt kommissionens påstående om fördragsbrott. Inom har, med anledning av överträdelseärendet, utarbetats en promemoria, Förhandsavgörande från (Ds 2005:25). Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2004/9463). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i allt väsentligt godtagit Lagrådets ändringsförslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.2.1, 5.2.2 och 5.2.3 samt i författningskommentaren. 4 Systemet med förhandsavgörande Systemet med förhandsavgörande från bygger på ett samarbete mellan nationella domstolar och och följer av den allmänna samarbetsprincipen i artikel 10 i EG-fördraget. Det bakomliggande syftet med systemet är att undvika att olika gemenskapsrättslig praxis uppkommer i olika medlemsstater och således att skapa en enhetlig tolkning och tillämpning av de olika reglerna, dvs. ytterst till att säkerställa gemenskapsrättens genomslag. Ett flertal grundläggande rättsliga principer har slagits fast i olika förhands- avgöranden. Systemet med förhandsavgörande ger nationella domstolar möjlighet att få vägledning vid tolkningen av gemenskapsrätten. 4.2Möjlighet att inhämta förhandsavgörande 4.2.1I vilka fall finns det en möjlighet att inhämta förhandsavgörande? Den grundläggande regleringen om domstolen och skyldigheten för nationella domstolar att inhämta förhandsavgörande av finns i artikel 234 i EG-fördraget. Där anges följande. Domstolen skall vara behörig att meddela förhandsavgöranden tolkningen av detta fördrag, giltigheten och tolkningen av rättsakter som skapens institutioner och av ECB, c tolkningen av stadgar för organ som upprättats genom rättsakter som beslutats av rådet, när stadgarna föreskriver detta. När en sådan fråga uppkommer vid en domstol i en medlemsstat får den domstolen, om den anser att ett beslut i frågan är nödvändigt för att döma i saken, begära att domstolen meddelar ett förhandsavgörande. När en sådan fråga uppkommer i ett ärende vid en domstol i en medlemsstat, mot vars avgöranden det inte finns något rättsmedel enligt nationell lagstiftning, skall den nationella domstolen föra frågan vidare till domstolen. För att det skall finnas en möjlighet att inhämta förhandsavgörande krävs således att en fråga, som är behörig att meddela förhandsavgörande om, uppkommer vid en nationell domstol. Dessutom skall domstolen bedöma att det är nödvändigt med ett beslut i frågan från för att kunna döma i saken. Parternas inställning till frågan om inhämtande av förhandsavgörande saknar i princip betydelse. har särskilt behandlat denna fråga och betonat att det inte genom artikel 234 i EG-fördraget öppnas en form av talan för parterna i ett mål som pågår i en nationell domstol.1 Enligt EG- domstolen räcker det inte med att en part gör gällande att målet ger upphov till en fråga om tolkning av gemenskapsrätten för att det skall anses ha uppkommit en fråga i den mening som avses i artikel 234.2 har utvecklat en praxis beträffande vilka begränsningar som finns av möjligheten att inhämta förhandsavgörande. Domstolen har exempelvis vägrat att yttra sig i fall där frågorna inte rört sig om tolkning av gemenskapsrätten utan om nationell rätt3, där frågorna inte haft något egentligt samband med förhållandena i tvisten4, där tvisten varit konstruerad5 samt i fall där frågorna varit hypotetiska.6 Domstolen ställer också vissa krav på den nationella domstolen att lämna uppgifter om den rättsliga och faktiska bakgrunden till sin begäran och förklara varför den behöver svar på sina frågor för att avgöra tvisten.7 Om den nationella domstolens frågor exempelvis är för vagt formulerade eller om behovet av ett förhandsavgörande inte framgår av begäran, kan komma att vägra att besvara frågorna.8 1Mål 283/81, CILFIT mot Ministero della Sanità (1982 s. 3415). 2a.a, se även dom i mål C-344/04, och mot , ännu inte publicerad. 3Mål 93/75, Alderblum mot Caisse Nationale dAssurance Vieillesse des Travailleurs Salaries (1975, s. 2147 ). Jfr dock mål C-28/95, Leur-Bloem mot /Ondernemingen 2 (1997, s. I-4161), som i vissa fall innebär en möjlighet att inhämta förhandsavgörande rörande tolkningen av nationell rätt. 4Målen C-286/88, Falciola mot Comune di (1990, s. I-191) och C-143/94, Furlanis mot (1995, s. I-3633). 5Målen 104/79, Foglia mot (1980, s. 745) och 244/80, Foglia mot (1981, s. 3045). 6Mål C-83/91, Meilicke mot ADV/ORGA (1992, s. I-4871). 7Se bl.a. mål 244/80, Foglia mot (1981, s. 3045), jfr även punkt 22 i EG- domstolens upplysningar, bilaga 3. 8 Se bl.a. mål C-2/96 (1996, s. I-1543). Som framgår av artikelns första stycke är behörig att Prop. 2005/06:157 meddela förhandsavgörande om tolkningen av EG-fördraget samt giltigheten och tolkningen av rättsakter som antagits av gemenskapens institutioner och av , dvs. De rättsakter som omfattas av artikelns tillämpningsområde preciseras i artikel 249 som förordningar, direktiv, beslut, rekommendationer och yttranden. Därtill kommer internationella avtal som gemenskapen har ingått och rättsakter som inte uttryckligen nämns i artikel 249, s.k. sui generis-akter. Slutligen kan förhandsavgörande meddelas angående tolkningen av stadgar för organ som upprättats genom rättsakter som beslutats av rådet, när stadgarna föreskriver detta. Särskilda regler om förhandsavgörande finns för de frågor om fri rörlighet för personer som tidigare omfattades av den s.k. tredje pelaren och som regleras av avdelning IV i EG-fördraget. Enligt artikel 68.1 skall principerna i artikel 234 tillämpas på tolkningen av avdelning IV och de rättsakter som beslutats på grund av denna avdelning, bl.a. och I- och II-förordningarna. Systemet med förhandsavgörande används till viss del även utanför det gemenskapsrättsliga samarbetet. Det finns en begränsad rätt, enligt artikel 35 i , att inhämta förhandsavgörande rörande sådana åtgärder inom den tredje pelaren om polissamarbete och straffrättsligt samarbete som omfattas av artikel 34 i . Enligt den förstnämnda bestämmelsen kan förhandsavgörande meddelas om giltighet och tolkning av rambeslut och beslut, om tolkning av konventioner och om giltighet och tolkning av åtgärder för att genomföra dessa. har avgett en förklaring om att alla svenska domstolar har möjlighet att inhämta förhandsavgörande rörande dessa frågor (jfr prop. 1997/98:58 s. 33 ff.). Däremot har ingen behörighet inom den s.k. andra pelaren, som omfattar utrikes- och säkerhetspolitik. I vissa mellanstatliga överenskommelser som har ingått med övriga medlemsstater har tillerkänts behörighet att avge tolkningsförklaring. Exempel på sådana överenskommelser är konven- tionen om upprättandet av en europeisk polisbyrå (Europolkonven- tionen)9, konventionen om domstols behörighet och om verkställighet av domar på privaträttens område (Brysselkonventionen)10, konventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Romkonventionen)11, konven- tionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (bedrägerikonventionen) samt två protokoll till bedrägerikonventionen (korruptions- och domstolsprotokollet). Det bör noteras att fördraget av om upprättande av en innebär en utökning av möjligheten att meddela förhandsavgörande.13 Om det konstitutionella fördraget träder i kraft, kommer förhandsavgörande att kunna meddelas beträffande det nya fördragets samtliga områden om det inte uttryckligen anges att 9Konventionen och tillhörande protokoll finns intagna i prop. 1996/97:164. 10Konventionen och tillhörande protokoll finns intagna i lagen (1998:358) om Brysselkonventionen. 11Konventionen och tillhörande protokoll finns intagna i lagen (1998:167) om tillämplig lag för avtalsförpliktelser. 12Bedrägerikonventionen och tillhörande protokoll finns intagna i prop. 1998/99:32. 13 Fördraget om upprättande av en (Ds 2004:52). behörigheten är begränsad. Sådana undantag kommer fortfarande att Prop. 2005/06:157 gälla för frågor rörande utrikes- och säkerhetspolitik samt för vissa frågor rörande brottsbekämpande verksamhet. Det konstitutionella fördraget innebär också att Europeiska gemenskapernas domstol byter namn till Europeiska unionens domstol. 4.2.2Vilka domstolar har möjlighet att inhämta förhandsavgörande? När det gäller frågan om vilka domstolar som har möjlighet att inhämta förhandsavgörande har i sin praxis slagit fast vissa kriterier som är av betydelse vid denna bedömning. För att ett organ skall omfattas av domstolsbegreppet krävs enligt att 1)det är upprättat enligt lag, 2)det är av stadigvarande karaktär, 3)dess jurisdiktion är av tvingande art, 4)förfarandet vid organet är kontradiktoriskt, 5)det tillämpar rättsregler samt 6)det har en oberoende ställning.14 har angett att kravet på att förfarandet är kontra- diktoriskt inte är absolut men att de nationella domstolarna endast har befogenhet att inhämta förhandsavgörande om en tvist är anhängig vid domstolen och om den skall fälla avgörande inom ramen för ett förfarande som är avsett att leda till ett beslut med karaktär av dom.15 Det krävs således att domstolens avgörande är av rättskipningskaraktär.16 Domstolsbegreppet har således, enligt dessa kriterier, givits en vidare innebörd än vad som i svensk rätt avses med begreppet domstol. Det kan exempelvis noteras att , men inte , anses ha rätt att inhämta förhandsavgörande.17 Det kan vidare noteras att har begärt förhandsavgörande, men att ännu inte har avgjort om målet skall tas upp till sakprövning.18 Förhandsavgörande med stöd av artikel 68.1 i EG-fördraget kan bara inhämtas av domstolar mot vars avgöranden det inte finns något rättsmedel enligt nationell lagstiftning. Däremot kan förhandsavgörande enligt artikel 35 , liksom enligt artikel 234 i EG-fördraget och flertalet mellanstatliga överenskommelser inhämtas av alla domstolar i den svenska instansordningen. Motsvarande ordning gäller enligt det nya konstitutionella fördraget. När det gäller Brysselkonventionen får förhandsavgörande inhämtas av domstolar som utgör andra eller högsta instans, liksom av de domstolar som prövar ett överklagande av ett exekvaturbeslut.19 Delvis samma begränsningar finns när det gäller 14Se bl.a. målen C-110-147/98, Gabalfrisa SL m fl mot AEAT (2000, s. I-1577). 15Mål C-111/94, , ARL (1995, s. I-03361). 16Mål C-138/80, (1980, s. 01975). 17Målen C-407/98, och mot Fogelqvist (2000, s. I-5539), och C-134/97, /S mot (1998, s. I-7023). 18Mål C-1/05. 19Artiklarna 2 och 3 i protokollet om domstolens tolkning av konventionen om domstols behörighet och om verkställighet av avgöranden på möjligheten att inhämta förhandsavgörande rörande tolkningen av Prop. 2005/06:157 Romkonventionen.20 I vissa fall kan det finnas en skyldighet för samtliga domstolar, oavsett vilken domstolsinstans det rör sig om, att inhämta förhandsavgörande. En sådan skyldighet följer av den s.k. Foto-Frost-principen.21 Om en nationell domstol har anledning att ifrågasätta giltigheten av en gemenskapsrättsakt, är den alltså i princip skyldig att först fråga EG- domstolen. Skälet för detta är att det, enligt artikel 230 i EG-fördraget, enbart är som kan ogiltigförklara en gemenskapsrättsakt. Artikel 234 i EG-fördraget ger inte nationella domstolar befogenhet att själva fastställa detta. Detta hindrar inte nationella domstolar från att slå fast att en rättsakt är giltig.22 Nationella domstolar har vidare tillåtits att, under vissa angivna förutsättningar, interimistiskt ogiltigförklara nationella genomförandeåtgärder i avvaktan på att förhandsavgörande meddelas.23 4.3Skyldighet att inhämta förhandsavgörande 4.3.1Vilka domstolar i instansordningen omfattas av skyldigheten? Avgörande för frågan om en domstol omfattas av den principiella skyldigheten att inhämta förhandsavgörande enligt artikel 234 tredje stycket och artikel 68.1 i EG-fördraget är att det inte finns något rättsmedel enligt nationell lagstiftning mot dess avgöranden. Det finns olika uppfattningar om huruvida skyldigheten därmed omfattar de domstolar som rent hierarkiskt utgör högsta instans, den s.k. abstrakta teorin, eller domstolar vars avgörande i det aktuella fallet inte kan överklagas, den s.k. konkreta teorin.24 I det s.k. Lyckeskogsmålet behandlade , med anledning av en begäran om förhandsavgörande från Hovrätten för , frågan om tolkningen av artikel 234 tredje stycket i EG-fördraget.25 Hovrätten frågade bl.a. om den, som enligt hovrättens mening i praktiken är sista instans i ett mål på grund av att det krävs 20Enligt artikel 2 i det första protokollet om Europeiska gemenskapernas domstols tolkning av konventionen om tillämpliga avtalsförpliktelser får förhandsavgörande inhämtas av , Regeringsrätten, Arbetsdomstolen, samt domstolar som dömer som överinstans. 21Mål 314/85, Firma mot Hauptzollamt (1987, s. 4199). Jfr även dom i mål C-461/03, GastonSchul Douane- expediteur BV mot , Natuur en Voedselkwaliteit, ännu inte publicerad. 22Jfr dom i mål C-344/04, och mot , ännu inte publicerad, och punkt 15 i upplysningar, bilaga 3. 23Jfr målen C-143/88 och 92/89, Zuckerfabrik mot HZA Itzehoe & och Zuckerfabrik mot HZA (1991, s. I-415), och punkt 17 i EG- domstolens upplysningar, bilaga 3. 24Jfr bl.a. målen 6/64, mot (1964, s. 585) och C-337/95, Parfums mot (1997, s. I-6013). 25Dom i målet C-99/00, Lyckeskog mot Kammaråklagaren (2002, s. prövningstillstånd för att målet skall kunna prövas av landets högsta Prop. 2005/06:157 domstol, omfattas av skyldigheten att inhämta förhandsavgörande. besvarade frågan genom att understryka att syftet med bestämmelsen i fördraget var att förhindra uppkomsten av en inhemsk rättspraxis som inte står i överensstämmelse med gemenskapsrätten. Detta syfte uppnås, enligt , bäst när den högsta domstolsinstansen samt varje nationell domstol, mot vars avgöranden det inte finns något rättsmedel, är bundna av skyldigheten att begära förhandsavgörande. uttalade att en nationell överrätts avgöranden, som kan överklagas av parterna till en högsta domstolsinstans, inte härrör från en domstol i en medlemsstat, mot vars avgöranden det inte finns något rättsmedel enligt nationell lagstiftning. Enligt domstolen medför den omständigheten att det krävs prövningstillstånd för att den högsta domstolstolsinstansen skall ta upp sådana överklaganden till prövning inte att parterna inte har något rättsmedel. Vid sin prövning av det svenska systemet konstaterade domstolen att parterna under alla omständigheter har rätt att överklaga en hovrätts dom till och att hovrätterna således inte kan betraktas som domstolar som meddelar avgöranden mot vilka det inte finns något rättsmedel. Domstolen uttalade vidare att om det uppkommer en fråga om tolkningen eller giltigheten av en gemenskapsrättslig regel, så är den högsta domstolsinstansen skyldig att antingen när den prövar frågan huruvida prövningstillstånd skall meddelas eller begära förhandsavgörande. I sammanhanget kan det också nämnas att en principiell skyldighet att inhämta förhandsavgörande finns för vissa utpekade domstolar enligt Brysselkonventionens protokoll, nämligen , Regerings- rätten, Arbetsdomstolen och Marknadsdomstolen.26 En sådan skyldighet gäller dock inte för någon domstol vid tillämpningen av andra fördrags- och konventionsbestämmelser som ger domstolar möjlighet att inhämta förhandsavgörande. 4.3.2Är det möjligt att avstå från att inhämta förhandsavgörande? har understrukit att skyldigheten att inhämta förhands- avgörande syftar till att säkerställa att gemenskapsrätten tillämpas korrekt och tolkas enhetligt i alla medlemsstater.27 har dock lämnat utrymme för nationella domstolar att i vissa fall avstå från att inhämta förhandsavgörande, trots att domstolen omfattas av en principiell skyldighet att göra detta genom att det inte finns något rättsmedel enligt nationell lagstiftning mot dess avgöranden. EG- domstolens praxis i detta avseende är tillämplig även om den principiella skyldigheten grundar sig på någon annan fördrags- eller konventions- bestämmelse än artikel 234 i EG-fördraget. 26Artikel 3.1 i protokollet om domstolens tolkning av konventionen om domstols behörighet och om verkställighet av avgöranden på privaträttens område 27Se t.ex. målen 107/76, mot Centrafarm (1977, s. 957) och C- 337/95, Parfums mot (1997, s. I-6013). I dom i det s.k. CILFIT-målet angavs tre undantag från Prop. 2005/06:157 skyldigheten att fråga EG-domstolen.28 Dessa undantag har upprätthållits Det första undantaget tar sikte på den situationen att den uppkomna frågan saknar relevans, med vilket avses att svaret på frågan inte under några omständigheter kan inverka på målets utgång. Detta undantag anknyter till regleringen i bl.a. artikel 234 andra stycket i EG-fördraget om att möjligheten att inhämta förhandsavgörande enbart föreligger när ett beslut i den gemenskapsrättsliga frågan är nödvändigt för att döma i saken. Enligt CILFIT-domen skall därmed artikel 234 tredje stycket, jämfört med andra stycket, tillämpas så att det inte krävs att en fråga i den högsta domstolsinstansen skall ha relevans för att den skall anses ha uppkommit; den nationella domstolen är emellertid, om den uppkomna frågan inte är relevant för målets utgång, inte skyldig att inhämta förhandsavgörande. Det andra undantaget är att den aktuella gemenskapsrättsliga bestämmelsen redan har blivit föremål för en tolkning från sida (acte éclairé). Det tredje undantaget är när den korrekta tolkningen av gemenskapsrätten är så uppenbar att det inte finns utrymme för något rimligt tvivel (acte clair). Huruvida ett sådant fall föreligger skall bedömas med beaktande av gemenskaps- rättens särdrag, de särskilda svårigheter som dess tolkning medför samt risken för skiljaktigheter i rättspraxis inom gemenskapen. 4.3.3Prövning av skyldigheten att inhämta förhandsavgörande De aktuella bestämmelserna i och protokollet till Brysselkonventionen reglerar alltså själva skyldigheten att inhämta förhandsavgörande. De preciserar dock inte de närmare överväganden som måste göras vid prövningen av behovet av förhandsavgörande. Som har berörts i avsnitt 4.2.1 och 4.3.2 har frågan om vilka överväganden de högsta domstolsinstanserna skall göra innan de kan avgöra om de är skyldiga att vända sig till behandlats i rättspraxis. Något förenklat kan dessa överväganden sammanfattas enligt följande. Den högsta domstolsinstansen skall pröva om det i målet eller ärendet har uppkommit en sådan tolkningsfråga som är behörig att meddela förhandsavgörande om. Om denna fråga besvaras jakande, skall domstolen pröva om ett förhandsavgörande är nödvändigt för att målet skall kunna avgöras. Ett förhandsavgörande behöver inte inhämtas om tolkningsfrågan inte är relevant, dvs. om svaret på frågan inte under några omständigheter kan inverka på utgången av målet. Om emellertid domstolen finner att tolkningsfrågan är relevant, skall den gå vidare och pröva om den aktuella bestämmelsen redan har blivit föremål för en tolkning från sida eller om den korrekta tolkningen av gemenskapsrätten är så uppenbar att det inte finns utrymme för något rimligt tvivel. Om det inte finns något sådant 28Mål 283/81, CILFIT mot Ministero della Sanità (1982 s. 3415). 29Se bl.a. mål C-224/01, mot Republiken (2003, s. I-10239) och domen i mål C-495/03, mot , ännu inte publicerad. undantag från skyldigheten, skall förhandsavgörande inhämtas (jfr Prop. 2005/06:157 NJA 2004 s. 735). Parternas inställning till frågan om behovet av förhandsavgörande saknar i princip betydelse. De högsta domstolsinstanserna har således självmant att, utifrån vad parterna framfört och vad domstolen i övrigt har att beakta, ta ställning till frågan om förhandsavgörande skall inhämtas.