prop · GT031d24 · 2006-01-01 00:00:00 — Detta innebär en ökning med som det beslutade stödet till kategorin företag har minska med ungefär motsvarande andel. över en längre tidsperiod fortsätter trenden med ökad andel finansiering till högskolor och universitet och lägre andel till företag. Fördelningen av beviljade medel på olika mottagare kan till viss del tas som en indikation på att den eftersträvade utvecklingen av kompetens och kunskap sker såväl inom högskolan som i näringslivet. Trenden kan tyda på att högskolans roll i kompetensutvecklingen ökar. I många fall sker dock en samverkan och en kunskapsöverföring till industrin även i fall där stödmottagaren inte är ett företag, t.ex. inom kompetenscentra och konsortier. Mot bakgrund av ambitionen att forskning, utveckling och demonstration på energiområdet i högre grad skall leda till kommersialisering av forskningsresultat ger utvecklingen dock anledning till ytterligare analys. Redovisningen av de uppdrag om prioritering av forskningsinsatserna och om operativa delmål, mätbara mål och indikatorer som kan användas för att kvantitativt eller kvalitativt följa upp insatserna (se nedan) kommer att bidra med underlag till sådana överväganden. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 6.7 Beviljade medel för forskning, utveckling och demonstration 2002 2004 fördelade på anslagsmottagare, procent Offentliga organ/övriga Verksamheten genomförs till stor del i form av forskningsprogram, utvecklingsprogram eller annan programlagd verksamhet. Detta innebär bl.a. att verksamhetens inriktning och genomförande utformas med hjälp av styrgrupper eller motsvarande med representation av avnämarna till resultaten för respektive område. I tabell 6.8 nedan redovisas antalet av finansierade forskningsprogram samt utvecklingsprogram och kompetenscentra fördelade på de fem aktuella temaområdena. Den stora och ökande mängden programlagd verksamhet är en bidragande faktor till säkrandet av verksamhetens relevans och kvalitet. Tabell 6.8 Antal forskningsprogram med huvudsaklig finansiering från fördelat på temaområden, samt antalet utvecklingsprogram och Kompetenscentra (KC) 2002 - 2004 UTV./KC UTV./KC UTV./KC Total antal program/KC * Tabellen är inte fullt jämförbar med föregående år då indelningen reviderats. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Näringslivets deltagande i styrgrupper m.m. Verksamhetens relevans garanteras till stor del genom representation från näringslivet och andra aktörer i de olika programmens styrgrupper. Den fortsatt stora andelen representanter från näringslivet, branschorganisationer och industriforskningsinstitut tillsammans med en väsentlig representation från universitet och högskolor ger goda förutsättningar för att avnämarnas intressen såväl som verksamhetens kvalitet skall beaktas. Tabell 6.9 Organisatorisk hemvist för styrgruppers/ programråds ledamöter 2004 För att verksamheten skall bidra till att bygga upp en kompetensbas för omställningen av energisystemet genomförs en stor del av insatserna i form av forskarutbildningsprojekt som avses leda fram till disputation för doktorsgrad eller licentiatexamen. Den vetenskapliga kvaliteten stärks genom den granskning som är förknippad med disputation för doktorsgrad och framläggande av licentiatavhandling. Tabellen 6.10 redovisar antalet licentiater och doktorsexamina fördelat på temaområden och år. Det framgår att antalet examina stigit . Antalet utexaminerade doktorer och licentiater från verksamhet var sammanlagt 136, vilket innebär en fortsatt ökning från 2002 och 2003. Tabell 6.10 Antal hel/del finansierade licentiater och doktorsexamina 2002 2004 fördelat på utvecklingsområde/temaområde Uppvärmning, kylning och System/Internationellt/mm Energisystemstudier, m.m.. Tabell 6.11 visar fördelningen mellan kvinnor och män av antalet finansierade licentiater och doktorsexamina. Man kan konstatera att andelen kvinnor är . Andelen kvinnor är något högre bland licentiaterna, medan männen överväger än mer bland dem som disputerar för doktorsgrad. Även om andelen kvinnor är förhållandevis hög mot bakgrund av det relativt få kvinnor som är verksamma på energiområdet kan dock någon ökning inte skönjas. Tabell 6.11 Finansierade licentiater och doktorsexamina 2002 2004 fördelat på kvinnor respektive män, procent av totala antalet finansierade licentiater och doktorsexamina Genomförda utvärderingar av kvalitet och relevans har elva av program eller verksamheter utvärderats avseende kvalitet och relevans. Utvärderingarna inom området bränslebaserade energisystem (Energi från avfall 2000 2003, Konsortiet för Materialteknik för termiska Energiprocesser KME, forskningsprogrammet och förgasning av fasta bränslen för kraftvärmeproduktion, samt Gasturbincentrum) får i allmänhet goda omdömen avseende energirelevans, industrirelevans och vetenskaplig kvalitet. Rent generellt påpekas dock att det saknas en tillräckligt bra strategi för informationsspridning/kommunikation kring resultat från de industrinära satsningarna. Utvärderingarna av teknikområden kring solel och inom temaområdet Industri (Mineralindustrin energieffektiv framställning av industrimineralprodukter genom processutveckling, Högtemperaturförbränning (HTAC), samt Stålindustrins värmnings-, bearbetnings- och materialpaket 1999-2003) redovisar generellt positiva resultat. Beträffande vindkraft- och solvärmeverksamheten efterfrågas bättre samverkan med näringslivet och samhället. För vindkraftområdet behöver dessutom verksamhetens fokus ses över. När det gäller geotermiområdet har satsningarna avbrutits eftersom de inte varit tillräckligt kostnadseffektiva. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Klimatinsatserna syftar till att utveckla och ge erfarenheter av Kyotoprotokollets s.k. flexibla mekanismer, särskilt gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling,. Detta görs genom att tillsammans med utländska 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 samarbetsparter utveckla, genomföra och utvärdera investeringsprojekt i andra länder som bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser. och tidigare har genomfört cirka 65 projekt i de baltiska länderna samt i och inom ramen för pilotfasen för gemensamt genomförande. Dessa projekt har genomförts inom ramen för en försöksverksamhet. Vid antogs ett protokoll som bl.a. innefattar principer för krediterbara projekt. Kyotoprotokollet anger att de länder som har kvantitativa åtaganden kan uppfyller dessa genom åtgärder inom det egna landets territorium och genom åtgärder tillsammans med andra parter till protokollet utanför landets gränser. De senare slaget av åtgärder i internationellt samarbete och hur resultatet av sådana åtgärder skall tillgodoskrivas deltagarna regleras av bestämmelserna om flexibla mekanismer. Först genom ratifikation har osäkerheten om Kyotoprotokollets ikraftträdande undanröjts. Ett starkt bidragande incitament till ratifikation var utsikterna att erhålla finansiering till angelägna åtgärder på energiområdet genom de flexibla mekanismerna. Osäkerhet om reglernas tillämpning och bristande administrativ kapacitet hos mottagarländerna utgör fortfarande hinder för marknadens utveckling. Försöksverksamheten bedrivs med sikte på att skapa goda rutiner och föredömliga tillämpningsexempel och därigenom minska marknadsosäkerheten och medverka till att marknaden etableras. Inom energisamarbete BASREC skapar etablerandet av en multilateral investeringsfacilitet, i vars styrelse representerar , goda förutsättningar för att genomföra reguljära projekt som uppfyller de villkor som ställs av Kyotoprotokollet och därtill bidrar till kapacitets- och kompetensuppbyggnad i mottagarländerna. har arbetat med tre projekt rörande gemensamt genomförande avseende fjärrvärme i samt vindkraft i . Förberedelser pågår även för projekt i . Bristande administrativa resurser i värdländerna har försenat projekten. Myndighetens resultat får mot denna bakgrund beträffande mekanismen gemensamt genomförande anses vara godtagbara. Myndigheten har också i uppdrag att genomföra projekt inom ramen för den s.k. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 mekanismen för en ren utveckling. Detta arbete har efter en utdragen inledande process avancerat väsentligt . Den inledande trögheten har i huvudsak berott på att regelverket inom ramen för Kyotoprotokollet inte varit färdigförhandlat och på att FN:s institutionella ramverk och kontrollorgan är under utveckling. Ett urval har genomförts och färdiga avtal föreligger nu angående projekt i, , och förhandlingar förs även med . har dessa projekt resulterat i ianspråktagande av av anslaget. Myndigheten uppger att den sammanlagda beräknade utsläppsreduktionen för projektportföljen uppgår till koldioxidekvivalenter. Tillsammans med andel i PCF och TGF beräknas den totala utsläppsreduktionen uppgå till koldioxidekvivalenter. Denna volym motsvarar av de svenska utsläppen av växthusgaser eller av utsläppen . Priset för de utsläppsrätter som avses förvärvas inriktas på /kg koldioxid, vilket kan jämföras med marginalkostnader i som kan bedömas ligga i intervallet /kg koldioxid. Även jämfört med bedömda priser för utsläppsrätter i EU handelssystem framstår projekten som kostnadseffektiva. Dessa projekt skall även bidra till hållbar utveckling hos värdländerna. Under stor skyndsamhet har direktivet för handel med utsläppsrätter (2003/87/EG) transponerats till svensk lagstiftning med sikte på att handel skulle kunna börja . I arbetet med genomförandet av direktivet, upprättandet av administrativa rutiner och utarbetandet av en nationell fördelning av utsläppsrätter till berörda företag har jämte och länsstyrelserna haft en rad uppgifter. har på regeringens uppdrag i enlighet med EU:s registerförordning (Kommissionens förordning EG nr 2216/2004) upprättat ett nationellt register för handeln som står i direkt förbindelse med kommissionens centrala register och utgör en nödvändig och central del av handelssystemet. Energipolitiska åtgärder på kort sikt Regeringen konstaterar att åtgärderna inom 1997 års kortsiktiga program slutförs och att målen vad gäller ökad tillförsel av elproduktion och minskad elanvändning sammantaget har uppnåtts. I syfte att minska elanvändningen för uppvärmningsändamål föreslår regeringen i denna proposition att ett nytt femårigt investeringsstöd införs under 2006-2010 för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus. Regeringen aviserar därutöver sin avsikt att föreslå införandet av ett särskilt investeringsstöd för konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus under 2006-2010. godkände regeringens förslag till en kraftigt höjd ambitionsnivå avseende utbyggnaden av förnybar elproduktion. Målet är en ökning med års nivå. är elcertifikatsystemet i drift och systemet har fungerat väl. Produktionen av el från förnybara energikällor har genom bränslebyten och produktionsökningar i biobränsleeldade anläggningar ökat i snabbare takt än vad som förväntats. Nyinvesteringar, i t.ex. vindkraft, kräver dock en större långsiktighet i systemet. För att ytterligare förbättra förutsättningarna för systemets långsiktiga effektivitet, funktion och måluppfyllelse bör därför vissa förändringar göras. Förslag på sådana förändringar (Ds 2005:29) har skickats ut på remiss. Exempelvis föreslås en förlängning av systemet och ett nytt mål för användningen av el från förnybara energikällor om . Därutöver föreslås ändringar som möjliggör en internationell handel med elcertifikat. Regeringen avser återkomma med en proposition om utvecklingen av elcertifikatsystemet. Regeringen kommer också att se över möjligheterna till en förändring av reglerna för tillståndsgivning vad beträffar vindkraften för att detta inte skall vara ett hinder i att nå målet för förnybara energikällor. Regeringen konstaterar att i stort sett samtliga medel som avsatts inom ramen energipolitiska program för stöd till marknadsintroduktion av vindkraft är uppbundna av fattade beslut. I syfte att möjliggöra ytterligare havs- och fjällbaserade vindkraftsparker avser regeringen föreslå att stödet förlängs med sammanlagt . Regeringen konstaterar med tillfredställelse att samtliga landets 290 kommuner bedriver energirådgivningsverksamhet och att intresset för rådgivningsverksamheten fortsatt är betydande hos allmänheten. Regeringen välkomnar kommissionens presenterade grönbok om energieffektivisering som kan skapa förutsättningar för ett samlat europeiskt initiativ om energieffektivisering. Det är dock angeläget att effektiviseringsåtgärder är kostnadseffektiva och att marginalkostnaden för genomförande på nationell basis beaktas. Regeringen konstaterar att lagstiftningsarbetet inom EU fortsätter att i hög utsträckning påverka utformningen av åtgärderna för att främja en effektivare energianvändning. Genomförandearbetet av bl.a. EG-direktivet (2002/91/EG) om byggnaders energiprestanda kommer även att kräva att betydande resurser inom ramen för anslagen avseende en effektivare energianvändning tas i anspråk. Regeringen avser återkomma med förslag till hur EG-direktivet om byggnaders energiprestanda liksom det s.k. kraftvärmedirektivet skall genomföras i . kommer även genomförandearbete avseende EG-direktivet (2005/32/EG) om ekodesignkrav på energianvändande produkter att pågå. Vidare bör utredningsinsatserna vid för att analysera förutsättningarna för s.k. vita certifikat för att främja ökad energieffektivitet fortsätta också . Ett långsiktigt uthålligt energisystem Den som tillkallades 1994 konstaterade i sitt slutbetänkande (SOU 1995:139) att forskning och utveckling är en förutsättning för att möjliggöra en ekologiskt hållbar tillväxt och att energiforskningen bör ges större resurser. Genom energipolitiska beslut initierades mot denna bakgrund en målmedveten satsning på forskning, utveckling och demonstration som bas i den långsiktiga strategin för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. Insatsernas mål har varit att sänka kostnaderna för och introducera ny energiteknik baserad på förnybara energislag. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Den s.k. (N 2002:07) om det långsiktiga energipolitiska programmet har granskat och utvärderat verksamheten inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program i sin helhet. Slutbetänkandet (SOU 2003:80) överlämnades . Utredaren redovisar där sin uppfattning att programmet fungerat tämligen väl vad gäller inriktning, kvalitet och relevans och att programmets mål till stor del uppfyllts. Således har verksamheten enligt utredaren bidragit till målen att sänka kostnaderna för och introducera ny energiteknik baserad på förnybara energislag, att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet, att skapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin samt ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Däremot kan man enligt utredaren inte hävda att verksamheten på ett signifikant sätt har bidragit till möjligheter att kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Verksamheten utgör en fortsättning av de insatser utredaren granskat. Återrapporteringen har som tidigare skett i enlighet med den plan för utvärdering som lades fast i skrivelsen Ds 2000:14 Plan för uppföljning och utvärdering av energipolitiska program och har fokuserats på statistik, beskrivningar och karaktärisering av den verksamhet som erhållit stöd. Myndigheternas olika forsknings- och utvecklingsprogram har fullföljts enligt plan. har ett antal resultatsammanställningar, kunskapsöversikter och synteser sammanställts, vilka ger en god bild av erhållna resultat på olika områden. Särskilt inom området Utsläpp och luftkvalitet har ett stort antal sammanfattningar visat på uppnådda resultat och pekat ut de kunskapsluckor som bör fyllas. Sammantaget kan sägas att den utveckling mot ökad aktivitet och ökade resultat som kunnat observeras sedan programperiodens start fortsätts. Regeringen gjorde i budgetpropositionen samma bedömning som LångEn- utredningen och konstaterade att verksamheten inom 1997 års långsiktiga program vad gäller 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 inriktning, kvalitet, relevans och organisation fungerat tämligen väl samt att programmets mål till stora delar uppfyllts. Denna övergripande bedömningen kvarstår. Verksamheten har inte i tillräcklig utsträckning lett till nya produkter och processer som kunnat introduceras på marknaden, men uppfyllelsen av övriga mål inom området är överlag god. har 2004 varit inom ramen långsiktiga energiforskningsprogram, varför en del av myndigheternas forsknings- och utvecklingsprogram avslutats . En stor mängd beslut har tagits mot bakgrund av de neddragningar av budgeten och de förändringar som aviserades i budgetpropositionen . Det ansvar kring energiforskning kring bebyggelse, transporter och grundforskning som tidigare legat på Formas, respektive kom att vila på . 2004/05:1, 2004/05:NU3, 2004/05:120) ramarna och de övergripande målen för fortsatta långsiktiga energipolitiska insatser 2011. Den anvisade budgeten för fortsatta insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet uppgick till , eller totalt för en sjuårsperiod med början . Genom den ekonomiska vårpropositionen 2005 anvisas ytterligare 100 miljoner vartdera och 2007 för att nuvarande program inom energiforskningen, inbegripet insatser kring förnybara energikällor såsom solenergi, bioenergi och vindkraft, ska kunna fullföljas. Den sammanlagda nivån för insatser till 2011 skulle därmed uppgå till , motsvarande av budgeten . Även om den ursprungligen aviserade neddragning därmed mildrats något har måst genomföra hårda prioriteringar. Vissa aktiviteter har avslutats eller fått kraftigt minskade resurser. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att statliga insatser för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet är en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för omställningen till ett hållbart energisystem. liksom utredaren behov av förbättringar såväl vad gäller själva forsknings- och utvecklingsverksamheten som när det gäller att skapa förutsättningar för att resultaten skall kunna omsättas i produkter och tjänster inom energisystemet. De fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna bör enligt regeringens bedömning präglas av en ökad prioritering och koncentration av resurserna samt till att öka ambitionsnivån när det gäller att omsätta resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatser på energiområdet i kommersiella produkter, som kan bidra till såväl omställningen till ett hållbart energisystem som till ekonomiska tillväxt. Möjligheterna att med forskning, utveckling och demonstration främja en omställning av energisystemet beror till avgörande del av samverkan med näringslivet, och av näringslivets intresse av att omsätta resultaten från forskningsverksamhet i kommersiella produkter och tjänster. strategiarbete baseras på en marknadsfokuserad omvärldsanalys som omfattar bedömningar av marknadspotentialer och komparativa fördelar inom det svenska innovationssystemet. Intresset för forskning utveckling och demonstration och efterfrågan på ny energiteknik påverkas i hög grad av nya nationella och internationella styrmedel. Systemet med elcertifikat, handel med utsläppsrätter och utformningen av energiskatter påverkar verksamheten i hög grad. Ökat producentansvar, ökad materialåtervinning, deponiskatt samt deponiförbud för brännbart avfall och biologiskt nedbrytbart avfall påverkar möjligheterna till såväl materialåtervinning som energiutvinning. Det program för energieffektivisering (PFE) som införts förväntas driva på utveckling mot effektivare energianvändning i energiintensiva företag som i sina industriella verksamheter använder el i tillverkningsprocessen. Kraftfulla internationella satsningar, exempelvis kring Vätgasbaserade energisystem, påverkar också förutsättningarna för svensk forskning på området. Utredningen om förnybara fordonsbränslen (M 2003:2) lämnade slutbetänkandet Introduktion av förnybara fordonsbränslen (SOU 2004:133), där ökade FoU-insatser kring s.k. andra generationens biodrivmedel förordas. Genomförandet av EU:s sjätte ramprogram för forskning och utveckling, och planeringen och uppstarten av det sjunde ramprogrammet kommer att ha stor inverkan på den svenska energiforskningen. Som tidigare nämnts gavs redan genom regleringsbrevet i uppdrag att redovisa hur en fokusering av insatserna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet konkret bör ske. Utgångspunkter för myndighetens analys har varit den nya omfattningen och de nya mål för energiforskningsprogrammet som fastlagts genom beslut om budget (prop. 2004/05:1), målen för energipolitiken, den s.k. LångEn- utredningens betänkande (SOU 2003:80) och komparativa fördelar med avseende på resurser, näringsliv och kompetens. Uppdraget redovisades genom rapporten FOKUS Prioritering och fokusering av satsningar på forskning, utveckling och demonstration på energiområdet (ER 29:2004). Rapporten framhåller att staten genom bör satsa på energiforskning av hög kvalitet och hög energirelevans, områden där hög utväxling av insatta resurser kan åstadkommas genom samverkan med andra finansiärer, branscher och där svensk forskning är internationellt konkurrenskraftig. bör satsa på områden där våra behov och resurser ger oss fördelar i förhållande till omvärlden och prioritera ned områden där omvärldens satsningar är mycket stora och där saknar jämförbara fördelar. Styrmedels inverkan på möjligheten till marknadsintroduktion och internationell, såväl som nationell, marknadstillväxt skall också beaktas i valet av prioriterade områden. Sex tänkbara områden att prioritera pekades ut i rapporten, liksom några områden som vore mer lämpade som bevakningsområden. redovisade även en kartläggning av potentiella nischmarknader för solceller och förslag till åtgärder för att främja introduktionen av solceller, bl.a. i form av demonstrationsprojekt. Arbetet med utformningen av de långsiktiga energipolitiska insatserna fortsätter. Genom regleringsbrevet gavs i uppdrag att redovisa den fortsatta konkretiseringen och tillämpningen av de kriterier för prioritering som redovisats inom . Samma datum skall myndigheten redovisa operativa delmål, mätbara 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 mål och indikatorer som kan användas för att kvantitativt eller kvalitativt följa upp insatserna. Regeringen avser återkomma om den närmare utformningen av fortsatta långsiktiga energipolitiska insatser på basis av dessa underlag. Omställningen till ett långsiktigt uthålligt energisystem är en väsentlig del av en hållbar utveckling. Investeringar i teknik och infrastruktur på energiområdet behöver i ökad utsträckning styras mot långsiktigt hållbar, effektiv teknik med låg klimatpåverkan och med mindre känslighet för ett stigande oljepris. I detta sammanhang är insatser kring forskning, utveckling och demonstration för ett hållbart energisystem av stor betydelse som en av flera insatser i samverkan med exempelvis internationella regelverk, och marknadsbaserade, icke snedvridande styrmedel såsom t.ex. elcertifikat och handel med utsläppsrätter. Mot denna bakgrund föreslår regeringen i denna proposition en förstärkning av insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet med , samt med . Regeringen avser återkomma kring den närmare utformningen av dessa insatser mot bakgrund av redovisningar av ovan nämnda uppdrag. Regeringen gör dock bedömningen att denna förstärkning ger goda möjligheter att öka ambitionen överlag och på områden av särskilt intresse utifrån vad som framkommer av arbete. Förstärkningen bör bl.a. innebära möjligheter att höja ambitionen kring kommersialisering av forskningsresultat i linje med de vad som anförts i budgetpropositionen och ovan, och för att stödja de energipolitiska initiativ och prioriteringar som genomförs eller föreslås på annat ställe i denna proposition.