prop · GU031d14 · 2006-10-16 00:00:00 — Kommissionen konstaterar att har den högsta sysselsättningsgraden () bland äldre förvärvsaktiva inom EU men att det är många som lämnar arbetsmarknaden tidigt genom andra vägar, särskilt p.g.a. ohälsa. Kommissionen betraktar det svenska pensionssystemet som transparent och bedömer att tillräcklig information ges genom olika kanaler så att de försäkrade kan planera sitt arbetsliv och sin pension. Detta anses vara ett viktigt incitament för att öka de äldres delaktighet på arbetsmarknaden. Kommissionen kommenterar också kunskapsgraden som anses vara låg trots exemplariska informationssatsningar. Systemet bedöms vara flexibelt till olika förvärvsmönster och jämställt ur ett genderperspektiv. Kommissionen råder medlemsländerna att i det fortsatta arbetet med pensioner inom EU lägga tyngden på vissa frågor. Sambandet mellan avgifter och förmåner skall stärkas och möjligheten till en flexibel pensionsålder och ett längre arbetsliv bör öka. Vidare anser Kommissionen att det bör utvecklas rutiner för regelbundna granskningar och automatiska justeringsmekanismer. Dessa är alla inslag som finns förankrade i det reformerade svenska pensionssystemet. Kommissionen lägger också vikt vid att medlemsländerna skall fortsätta att stärka sina minimipensioner. 3.9Effekter av överföringen av pensionsmedel till Europeiska unionen Anställda i Europeiska unionens institutioner har möjlighet att föra över pensionsmedel från det svenska systemet till 2006/07:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN pensionssystemet för EU-anställda. har i ett tillkännagivande (bet. 2001/02:SfU9, Mom 2) sagt att överföringarna inte får påverka övriga försäkrades förmåner negativt. har på regeringens uppdrag gjort beräkningar av hur överföringen påverkat pensionssystemets ställning. Enligt finns 5,9 miljoner personer i intjänanderegister. Av dem har 592 personer, av de i förarbetet beräknade ca 870 möjliga personer, överfört pensionsrättigheter åren 20032005 till Europeiska unionen till ett värde av . I förarbetet prognostiserades beloppet till mellan 240475 miljoner. Sammantaget har färre personer än de som hade möjlighet att föra över pensionsrättigheter valt att faktiskt genomföra en överföring. De som valde att överföra hade däremot en något större tillgång än vad som prognostiserades. anser att den påverkan som överföringar från det svenska pensionssystemet kan ha haft på övriga pensionsförmåner är ytterst marginell, eftersom summan av de överförda pensionsrättigheterna i sammanhanget är liten. Regeringen delar slutsats. Mot bakgrund av rapporten och att överförda ersättningar kan ses som en förtida utbetalning av en redan intjänad rättighet bedöms ett tillskott till pensionssystemet, som en följd av överföringarna, inte nödvändigt. 3.10.1Förlängd tid för anmälan om tillgodoräknande eller överlåtelse av barnårsrätt för adoptivföräldrar för intjänandeår 2005 Regeringens förslag: Tiden för anmälan om att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår för förlängs för adoptivföräldrar. Anmälan skall göras . Ärendet och dess beredning: har initierat förslaget i skrivelse S2006/4757/SF. Regeringens förslag överensstämmer i sak med framställan. Skälen för regeringens förslag: Föräldrar till barn kan tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår, s.k. barnårsrätt. Det är endast den ena föräldern som kan tillgodoräknas barnårsrätt och har föräldrarna möjlighet att själva välja vem av dem som skall tillgodoräknas barnårsrätt. Det gäller endast under förutsättning att båda föräldrarna uppfyller villkoren för barnårsrätt. Anmälan om överlåtelse mellan föräldrarna görs till fastställelseåret (året efter inkomståret). I de fall föräldrarna inte gör någon anmälan tillgodoräknas den förälder som har den lägsta inkomsten automatiskt barnårsrätten. utökades möjligheterna för adoptivföräldrar att få pensionsrätt för barnår (prop. 2001/02:84). De utökade reglerna gäller retroaktivt och innebär att barnårsrätt kan tjänas in även efter det att barnet fyllt , dock för högst och längst t.o.m. det år barnet fyllt . Detta betyder att i stort sett alla adoptivföräldrar får möjlighet till pensionsrätt för barnår. Den utökade barnårsrätten för adoptivföräldrar skall så långt som möjligt beviljas utan anmälan från föräldrarna. Det kommer dock att finnas fall där barnårsrätten inte kommer att kunna hanteras med automatik. För dessa fall krävs att adoptivföräldrarna informeras så att de kan anmäla till om att få tillgodoräknas barnårsrätt enligt de utökade reglerna eller om de för något av åren 1999 2005 vill överlåta barnårsrätten mellan sig. 1998 är, enligt lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, den senaste tidpunkten för anmälan om att tillgodoräknas barnårsrätt. Den utökade rätten omfattar emellertid även åren efter 1998 och 2004 skall anmälan om tillgodoräknande och överlåtelse av barnårsrätt göras enligt övergångsbestämmelser till lagen om inkomstgrundad ålderspension, LIP. Däremot omfattas inte av övergångsbestämmelserna vilket innebär att från och med inkomstår 2005 skall anmälan om tillgodoräknande och överlåtelse av barnårsrätt göras fastställelseåret (15 kap. 6 § LIP). Anmälan skulle alltså ha lämnats in . Anledningen till att anmälan inte omfattas av övergångsbestämmelserna är att 2006/07:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN planerade att beslut om barnårsrätt , som sändes ut i det kuvertet , skulle ha fattats enligt de utökade reglerna. Den administrativa hanteringen har emellertid visat sig mycket omfattande och mer tidskrävande än vad som har beräknats och beslut enligt de utökade reglerna planeras nu att skickas ut . Regeringen föreslår därför att övergångsbestämmelsen i LIP ändras så att anmälan om tillgodoräknande eller överlåtelse av barnårsrätt enligt de nya reglerna för adoptivföräldrar skall kunna göras även för . Senareläggningen av tidpunkten för senaste anmälan medför inte några ökade kostnader.