prop · GT031d25 · 2006-01-01 00:00:00 — Verksamhetsmål: Det långsiktiga målet för räntabilitet är att resultatet efter skattemotsvarighet skall uppgå till av eget kapital och att soliditeten skall uppgå till . Som restriktion för prishöjningar gäller att trafikavgifterna, exkl. undervägsavgifter, avgifter för luftfartsskydd och bulleravgifter, i genomsnitt över åren får öka med högst nettoprisindex, mätt års nivå. Resultat: Den långvariga nedgången i flygtrafiken bröts och antalet passagerare i linjefart och chartertrafik på flygplatser ökade med . Antalet landningar ökade också med . med jämfört med förlust på . Det positiva resultatet beror framförallt på att trafikvolymen på allvar har vänt uppåt av nedgång. Investeringarna har i stort sett halverats jämfört med och stannar på . planerar för årliga investeringar under , efter att ha investerat totalt ca under de föregående fem åren. Ett åtgärdsprogram genomförs för att förbättra resultat med sammanlagt . Regeringen konstaterar att de verksamhetsmål som formulerats inom verksamhetsområdet i huvudsak har uppfyllts. ekonomiska mål för räntabilitet och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 soliditet nåddes dock inte, men med åtgärdsprogram är prognosen att räntabilitetsmålet uppnås 2006 och soliditetsmålet 2008. Restriktionerna för prishöjningar har följts enligt de riktlinjer som infördes . har granskat årsredovisning . Revisionsberättelsen innehåller inga invändningar. Luftfarten har en stor transportpolitisk betydelse för det långväga inrikes- och utrikesresandet. I vissa regioner av landet är flyget det enda verkliga alternativet när det gäller att resa längre sträckor. Det är därför av stor vikt att staten följer utvecklingen på luftfartsmarknaden och kan stödja luftfarten där marknaden inte bedömer det kommersiellt lönsamt att bedriva luftfart. I detta stöd ingår ett statligt flygplatsstöd och upphandling av trafik till ett antal orter i landet. inträffade en dramatisk förändring i omvärlden, vilket bidrog till ett kraftigt trendbrott i passagerarvolym inom luftfarten. Denna trend förstärktes . återhämtade sig marknaden delvis. förstärktes överströmningen av passagerare till lågkostnadsbolag samt till billigare biljetter i det traditionella reguljärflyget. Den del av flygbranschen som minskat mest är charterresandet. Det finns god kapacitet i flygplats- och flygtrafiktjänstsystemet för att ta hand om en ökad trafiktillväxt. Den enda infrastrukturinvestering som planeras i det statliga flygplatssystemet är en utbyggnad av på i syfte att undvika brist på uppställningsplatser. har 2004 godkänt att regeringen delar upp och skapar en ny luftfartsmyndighet. Syftet med denna uppdelning är att undvika rollkonflikter mellan myndighetsverksamhet och produktionsverksamhet. Regeringen genomförde delningen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 styrelsen omfattar den tidigare och avdelningen Luftfart och Samhälle samt övriga funktioner som har en myndighetsutövande uppgift utan direkt koppling till kommersiella uppgifter. De kvarvarande delarna av har hand om produktionsverksamhet, dvs. främst de statliga flygplatserna och flygtrafiktjänsten. Denna verksamhet skall bidra till att de transportpolitiska målen för luftfarten uppnås genom att på ett företagsekonomiskt lönsamt sätt ansvara för driften och utvecklingen av kostnadseffektiva, säkra och välfungerande flygplatser och flygtrafiktjänst. Flygsäkerhets-, miljö- och kapacitetsfrågorna har fortsatt hög prioritet och kräver såväl nationella som internationella åtgärder. Villkoren för svensk luftfart fastställs inom ramen för EU:s arbete men också i andra internationella organisationer, främst inom FN-organet för civil luftfart , det europeiska , Eurocontrol och . skall bidra till att de transportpolitiska målen uppnås genom att på ett företagsekonomiskt lönsamt sätt ansvara för driften och utvecklingen av kostnadseffektiva, säkra och välfungerande flygplatser och flygtrafiktjänst. Av treårsplan framgår att det ekonomiska resultatet efter skattemotsvarighet för perioden 20062008 bedöms bli 252, 324 respektive . har ett långsiktigt räntabilitetskrav (som räknas på resultatet efter skattemotsvarighet) på av eget kapital. Som restriktion för prisökningar gäller att verkets trafikavgifter, exklusive undervägsavgifter, luftfartsskyddsavgifter och bulleravgifter, i genomsnitt får öka med högst nettoprisindex räknat . Vidare skall verket ha en soliditet om . bedömer att verket har ett behov av en låneram på . I treårsplan presenterades följande prognos för den kommande treårsperioden. Tabell 7.2 Ekonomisk utveckling Miljoner kronor där ej annat anges Räntabilitet på eget kapi- het (%) Soliditet (%) Regeringen anser att nuvarande räntabilitetskrav om av eget kapital (som räknas på resultatet efter skattemotsvarighet) är motiverat. Regeringen föreslår vidare att målet för soliditeten är att den långsiktigt skall vara lägst . Med det åtgärdsprogram som har redovisat är bedömningen att målet kommer att uppnås 2008. Regeringen föreslår att basåret för den prisrestriktion har avseende trafikavgifterna förändras till . Basåret bör användas under en konjunkturcykel för luftfartsmarknaden och skälet är att kunna göra avgiftsförändringar som följer dess variationer. Det aktuella valet av basår bygger på att luftfartsmarknaden hade sitt toppår 2000, räknat i antal passagerare, och att marknaden därefter krympte under . Den avgiftssänkning som skedde i samband med bildandet av Luftfartsstyrelsen skall inte ingå i beräkningar av tillgängligt utrymme för avgiftshöjningar. I övrigt är allt oförändrat, dvs. att prisrestriktionen gäller för verkets trafikavgifter, exklusive undervägsavgifter, luftfartsskyddsavgifter och bulleravgifter, och att dessa i genomsnitt får öka med högst nettoprisindex räknat från . Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet som skall inbetalas till inkomsttitel bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. investeringar har finansierats dels med internt tillförda medel, dels med lån i . Verket har ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . I Luftfartsverkskoncernen ingår som bildades för att samordna och förvalta bolagsverksamhet. har även ett bemyndigande att teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för dotterbolaget inom en total ram på . För att minska riskexponeringen används derivathandel enligt tidigare bemyndigande. I detta ingår att lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument och den ram har för utställandet av sådana säkerheter är på . Som andra affärsverk har ett bemyndigande att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller på annat sätt. Medlen skall placeras räntebärande och förbehållas placeringar med låg risk. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att även låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en total ram på . bör även få teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram på . Vidare föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att besluta om bildande av bolag inom ramen för Luftfartsverkskoncernen. Bakgrunden är att bolag kan behöva bildas för att underlätta samriskprojekt i den kommersiella verksamheten. Vidare kan bolag behöva bildas för att driva gemensamma projekt mellan olika organisationer inom . föreslås vidare få rätt 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 att teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för dotterbolaget inom en total ram på . Därutöver föreslår regeringen att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Vidare föreslår regeringen att överskottslikviditeten får placeras i statsgaranterade skuldebrev och hos motpart med kreditvärdighet motsvarande kategori K1 enligt nordisk Ratings system eller motsvarande. föreslås lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument. En ram för utställandet av sådana säkerheter på bör fastställas . föreslår en investeringsnivå på sammanlagt 2 400 (2 300) . planeras vissa kompletterande investeringar för att till fullo utnyttja de investeringar som tidigare gjorts i kapacitetsutbyggnaden på . I övrigt domineras planen av ersättningsinvesteringar för att säkerställa flygsäkerhet och en tillfredsställande kapacitet och kvalitet i LFV:s infrastruktur samt i miljöinvesteringar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen konstaterar att investeringar kommer att vara mindre omfattande . En fortsättning på godkända investeringsplaner är emellertid nödvändig. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att investeringsplanen godkänns. finns den nya myndigheten som skall ansvara för luftfartens myndighetsverksamhet. Luftfartsstyrelsen finansieras genom avgifter och myndighetens ekonomiska mål är att kostnaderna skall täckas av myndighetens avgifter. Luftfartsstyrelsen har även presenterat en investeringsplan för perioden 20062008 på sammanlagt . Investeringarna kommer att främst ske i IT-system. Tabell 7.4 Offentligrättslig verksamhet 7.7.336:10 Driftbidrag till icke statliga flygplatser 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget är avsett att finansiera delar av driftunderskotten vid kommunala och privata trafikflygplatser. Regeringen gör bedömningen att driftbidraget spelar en viktig roll för att hela landet skall ges en tillfredsställande transportförsörjning. Detta gäller särskilt för de regioner där det saknas goda alternativa transportmöjligheter. Regeringen anser att syftet med ett statligt driftstöd till kommunala och privata trafikflygplatser bör vara att främja en god interregional flygtransportförsörjning i de fall tillfredsställande alternativa kollektiva transportmöjligheter saknas. I detta sammanhang vill regeringen erinra om det pågående arbetet med en ny transportpolitisk proposition. Inom ramen för det arbetet ses formerna och förutsättningarna för driftbidraget över med utgångspunkt i att bidraget ges ett tydligare trafikslagsövergripande perspektiv. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen föreslår även att skall fortsätta bidra med medel om för att täcka underskotten hos de icke-statliga flygplatserna. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 8 Interregional kollektivtrafik persontrafik Verksamhetsområdet omfattar den interregionala kollektiva persontrafiken och ansvarig myndighet är Rikstrafiken. Myndighetens uppgift är att verka för utveckling och samordning av den interregionala kollektiva persontrafiken och att därigenom bidra till att de transportpolitiska målen uppnås. Rikstrafiken skall som en del i detta arbete svara för statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet Anslag 36:11 Rikstrafiken: Administration Anslag 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Utgifterna för den upphandlade trafiken uppgick till 2004. Den periodiserade kostnaden uppgick till . Dessa kostnader fördelades över trafikslagen enligt följande: tågtrafik , färjetrafik , busstrafik 73 Antalet tågresor i den upphandlade tra fiken har minskat sedan föregående år och så även Rikstrafikens genomsnittliga kostnad per resa. Antalet bussresor i den upphandlade busstrafiken har ökat betydligt medan den genomsnittliga kostnaden per resa har minskat. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 flygresor och färjeresor har också ökat och så även kostnaderna per resa. Det är dock tydligt att flyg- och färjetrafiken är dyrast per resa. har kostnaden för den upphandlade trafiken ökat något. Det är främst flyg- och färjetrafiken som bidrar till denna ökning av kostnaderna vilket förklaras med den höga kostnaden för den korttidsupphandling som tidigare genomfördes. För färjetrafiken förklaras ökningen med införandet av snabbfärjor, ökade bränsle- och lönekostnader samt ökade hamn- och farledsavgifter. Rikstrafiken har avrapporterat uppdraget om ett nationellt och transportslagsövergripande informationssystem för all kollektivtrafik. Utvecklingen går åt rätt håll då samverkan har förbättrats gällande biljetter och tidtabeller. Arbetet kring en kommunikationslösning, Samtrafikgränssnittet, pågår. blev det tekniskt möjligt att boka/köpa ett basutbud av tågbiljetter oavsett operatör oberoende av vilken operatör man kontaktar. I och med detta kan tågoperatörerna öppna sina sälj- och distributionskanaler för varandra. Detta bidrar till tillgängligheten till den interregionala kollektivtrafiken genom att underlätta sammanhållna resor. Rikstrafikens arbete med tillgängligheten för funktionshindrade har fortsatt och myndigheten har inkommit med ett PM där det konstateras att om inte ytterligare ansträngningar görs kommer det bli svårt att uppnå en helt tillfredsställande tillgänglighet till 2010 i hela transportsystemet. Främst är det den fysiska utformningen av t.ex. stationer i glesbygd och på platser med mindre frekvent resande som är orsaken till svårigheten att nå målet. Uppdraget att ta fram en transportslagsövergripande nationell standard tillsammans med andra trafikverk och har genomförts. Mätningar av funktionshindrades möjligheter att utnyttja transportsystemet visar att många åker buss och spårvagn regelbundet, men även att många inte kan resa på detta sätt. En hög transportkvalitet och en säker trafik Rikstrafiken arbetar för att förbättra sin uppföljning av trafikkvaliteten. är mycket av uppföljningen baserad på operatörernas självrapportering av brister. Även om det på vissa sträckor har funnits problem , gällande kvalitet och punktlighet, är ändå kvaliteten på den upphandlade trafiken generellt relativt god. När det gäller samverkan kring biljettsystem och information om tidtabeller har utvecklingen gått i rätt riktning . har Rikstrafiken och Samtrafiken i samverkan med samtliga operatörer arbetat med att införa en kommunikationslösning (Samtrafikgränssnittet) mellan de olika systemen för biljettbokning, vilken tar bort de tekniska hindren för samverkan mellan operatörernas system, vilket som ovan konstaterats underlättar sammanhållna resor. En positiv regional utveckling Rikstrafikens trafikupphandlingar samt samverkansavtal med trafikhuvudmännen syftar till att upprätthålla transportpolitiskt motiverad trafik som inte är kommersiellt gångbar. genomfördes totalt 1 654 000 resor i denna trafik. Många av dessa resor är på linjer där ingen trafik alls skulle bedrivas utan Rikstrafikens stöd. Sammantaget bidrar den upphandlade trafiken väsentligt till att skapa grundförutsättningar för en positiv regional utveckling i stora delar av landet. har Rikstrafiken genomfört utredningar som har koppling till frågan om nyttan av den upphandlade trafiken. Bland annat genomfördes en utredning av flygupphandlingarnas nytta. Uppdraget genomfördes i samverkan med berörda kommuner och flygplatser och redovisades . Utredningen konstaterade flygets mycket stora betydelse för inland. Däremot fann utredningen flera möjligheter att effektivisera det befintliga upplägget, bland annat genom en annan slingning av vissa linjer, vilket Rikstrafiken tillvaratagit i den flygupphandling som genomförts . Miljöeffekterna av den upphandlade trafiken erhålls som ett delresultat vid de beräkningar av nyttan av den upphandlade trafiken som planeras. Beräkningen av effekten av de upphandlingar Rikstrafiken genomför kommer att ske genom en analys där hänsyn tas till den direkta miljöpåverkan den upphandlade trafiken har (vilka utsläpp etc. som den förorsakar). Därefter genomförs en analys av en situation utan den upphandlade trafiken. En jämförelse mellan dessa beräkningar visar nettoeffekten av upphandlingarna. För att genomföra detta arbete krävs en metodutveckling. Detta innebär att en första delredovisning som avser den trafik Rikstrafiken handlar upp i bästa fall kan ske i budgetpropositionen . En beräkning med enkla utsläppsschabloner skulle gå att genomföra , men skulle vara missvisande eftersom den inte tar hänsyn till vad trafikanterna skulle ha gjort om trafiken inte upphandlats. Kvinnor och män utnyttjar den av Rikstrafiken upphandlade trafiken för olika syften: män främst för tjänste- och arbetsresor, kvinnor främst för studie- och . Män gör fler arbetsrelaterade resor än kvinnor och har därför en större andel av denna resandekategori i Rikstrafikens trafikupphandling. använder kvinnor tåg något mer än män för privatresor. Bakomliggande orsaker till dessa resmönster är främst att män har en större lokal arbetsmarknad och att fler män än kvinnor har arbeten som innebär tjänsteresor. Detta påverkar förutsättningarna för att uppnå jämställdhetsmål som bland annat delat ansvar för hem samt lika möjligheter till arbete. Den upphandlade trafiken är i detta sammanhang ett medel för att bidra till det politiska målet om vidgade arbetsmarknadsregioner. Vid de årliga nöjdkundundersökningar som genomförs i den trafik Rikstrafiken upphandlat redovisas resultatet fördelat på kön. Den information som samlas in vid dessa undersökningar skapar möjligheter både för analyser av kvinnors och mäns resande och av deras uppfattning om resandet. Såväl syftet med resorna som könsfördelningen varierar mellan trafiken i de olika trafikslag som får statlig ersättning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 mellan mäns och kvinnors resande med tåg och buss är måttlig. Den skillnad som finns kan ha att göra med att kvinnor i mindre utsträckning har tillgång till hushållets bil och att detta framför allt påverkar det kortare lokala och regionala resandet. Den upphandlade trafiken med tåg och buss har ett större inslag av sådana resor än flyg- och båttrafiken. Den större andelen kvinnor för buss och tåg är ett resultat av ett stort kvinnligt privatresande med dessa trafikslag, men fler kvinnor använder också dessa färdmedel för arbetsresor. Båtresorna domineras av helgresenärer och semesterfirare från fastlandet och av gotlänningar som gör privatresor till fastlandet. av resenärerna reser av dessa anledningar och andelarna är lika stora för kvinnor och män. har den nationella samverkan med de andra trafikverken och kring jämställdhetsperspektivet i all planering av kollektivtrafik fortsatt. Häri ingår även en löpande dialog med trafikhuvudmännen, trafikutövare och entreprenörer för att systematiskt uppmärksamma detta mål. I Rikstrafikens arbetsgrupper har andelen kvinnor ökat sedan föregående år och utgör nu . har lämnat revisionsberättelse utan invändning till Rikstrafiken, dvs. har bedömt att årsredovisningen för i allt väsentligt är rättvisande. Kollektivtrafiken har en stor betydelse för att transportsystemet skall svara upp mot de transportpolitiska målen om en hög transportkvalitet, en positiv regional utveckling, ett tillgängligt transportsystem, en god miljö, en säker trafik och ett jämställt transportsystem. Den lokala och regionala kollektivtrafiken är vanligtvis ett gemensamt ansvar för kommuner och landsting. Statens ansvar för kollektivtrafiken är att utveckla den interregionala kollektivtrafiken genom samordning och upphandling av samhällsekonomiskt lönsam trafik som inte 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 bedrivs på kommersiella grunder eller av trafikhuvudmännen. Ett mål för verksamheten är att det finns en tillfredsställande interregional transportförsörjning för kvinnor och män i ett sammanhängande nätverk i landet. Kollektivtrafiken är en del av samhällsservicen och det är viktigt att den blir tillgänglig för alla grupper av nyttjare. Staten har fördelat betydande belopp till trafikhuvudmännen för åtgärder i syfte att öka tillgängligheten för funktionshindrade. Därutöver bidrar staten till utbyggnad av lokal och regional infrastruktur för kollektivtrafik. 8.6.136:11 Rikstrafiken: Administration Tabell 8.2 Anslagsutveckling 36:11 Rikstrafiken: 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 19 927 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 927 tkr prisnivå. Med anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration och andra interna kostnader. Vidare finansieras med anslaget konsulttjänster samt utredningsverksamhet och andra kostnader som går att hänföra till Rikstrafikens uppgifter. För att täcka utgifterna för Rikstrafikens administration föreslår regeringen att anvisas . beräknas anslaget till respektive . Tabell 8.3 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 36:11 Rikstrafiken: Administration Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 8.6.2 36:12 Rikstrafiken: Tabell 8.4 Anslagsutveckling 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik. Anslaget uppgår till , inklusive de som anvisat i tilläggsbudget . Av detta är ett tillfälligt tillskott beslutat enligt föregående budgetproposition. För att täcka utgifterna för trafikupphandlingar föreslår regeringen att anvisas . beräknas anslaget till respektive . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Rikstrafiken bör normalt få sluta upp till långa trafikeringsavtal. Vad gäller färjetrafiken till och från är dock en något längre avtalsperiod att föredra, främst av konkurrensskäl och den stora investeringskostnad som är förknippad med kontraktet. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att Tabell 8.5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden , i fråga om ramanslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling, ingå ekonomiska förpliktelser som omfattar högst och som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på högst 4 . Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 9 Forskning och analys Verksamhetsområdet omfattar forskning och analys inom transport- och kommunikationsområdet. Ansvariga myndigheter inom området är (), (), () samt , och Verket för innovationssystem (). VTI utför kvalificerad tillämpad forskning och utveckling på uppdrag av myndigheter och andra beställare. VTI:s verksamhet syftar till att genom forskning och utveckling bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen. har till uppgift att ta fram underlag för det transportpolitiska utvecklingsarbetet och är statistikansvarig myndighet för officiell statistik inom samhällsområdet transporter och kommunikationer. Till detta räknas vägtransporter, flygverksamhet, järnvägstransporter, sjöfart samt statistik om post- och televerksamhet. Myndigheten samordnar även infrastrukturplaneringen och bidrar med analyser inom politikområdets hela bredd. SHK utreder från samhällssynpunkt allvarliga olyckor inom luftfarten, sjöfarten, järnvägstrafiken samt inom annan verksamhet i enlighet med lagen (1990:712) om undersökning av olyckor. SHK skall följa den internationella utvecklingen på de olika områden som omfattas av kommissionens verksamhet samt samarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. I verksamhetsområdet ingår anslaget 36:13 Viss internationell verksamhet. Anslaget disponeras av för kostnader för bl.a. medlemsavgifter och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m.