prop · GT031d6 · 2006-01-01 00:00:00 — Redovisning skall lämnas i samband med årsredovisningen . Styrelsen har också fått i uppdrag att kartlägga hur polismyndigheterna arbetar med brottsförebyggande stads- och bebyggelseplanering med mera. I denna del har styrelsen lämnat en redovisning (dnr Ju2005/7342/PO). Även har antalet lokala brottsförebyggande råd fortsatt att öka. /2004 fanns det 297 lokala råd eller liknande verksamhet i landet. Detta kan jämföras med 1998 då det fanns ett femtiotal lokala råd i . finns det stora variationer i rådens status, arbetssätt och ambitioner. (), som ansvarar för att stimulera det lokala brottsförebyggande arbetet, gör dock bedömningen att ambitionsnivån fortsätter att öka. Näringslivet deltar med representanter i drygt hälften av de lokala råden. Elva nya brottsförebyggande råd i kommuner tillkom och två i stadsdelar i storstäder. Samtliga har fått ekonomiskt stöd från BRÅ för att inrätta ett sådant råd. Utöver bidragen för att inrätta lokala råd har myndigheten medverkat till att finansiera 69 lokala projekt inom fyra ämnesområden, barn och ungdomar, klotterförebyggande åtgärder, projekt som involverar det privata näringslivet samt vetenskapliga utvärderingar. Det har också varit möjligt att söka stöd för delfinansiering av nätverksträffar. har BRÅ på flera olika sätt arbetat för att stimulera och stödja metod- och kunskapsutveckling av de lokala brottsförebyggande rådens verksamhet. Myndigheten har bl.a. anordnat utbildningar, nätverksträffar, seminarier och en större konferens, Råd för framtiden, som vänder sig till lokala aktörer. Uppföljningsarbetet av det ekonomiska stödet har intensifierats, vilket har resulterat i att vissa tidigare utbetalda medel har återbetalats till BRÅ. Utöver detta har myndigheten publicerat flera skrifter som är av relevans för de lokala brottsförebyggande arbetet. () ansvarar för officiella statistik inom rättsväsendet. Statistiken är en viktig källa till kunskap och ligger till grund för analyser av brott och brottsutvecklingen. Statistiken ger även kunskap om rättsväsendets verksamheter. Merparten av BRÅ:s statistik finns numera tillgänglig via myndighetens webbplats. BRÅ har kontinuerligt ökat publiceringen på webbplatsen med statistik. har BRÅ vidareutvecklat statistiksidorna på BRÅ:s webbplats för att anpassa sidorna efter lokala brottsförebyggande aktörers, rättsväsendets myndigheter och journalisters behov, så att de själva skall kunna välja vilka uppgifter de vill studera i en statistiktabell. publiceras återfallsstatistiken igen i samband med den officiella statistiken. påbörjades ett projekt vid BRÅ i syfte att höja kvaliteten i de data som ligger till grund för produktionen av kriminalstatistiken. En del i detta arbete är att förbättra och förtydliga anvisningarna för kodning av brottet. I den löpande statistikproduktionen ingår kvalitetskontroller av de data som ligger till grund för statistiken. När BRÅ upptäcker brister i det material som levererats från polisen, tullen, åklagarna och domstolarna kontaktas den myndighet som rapporterat in uppgifterna för att lämpliga åtgärder skall kunna vidtas. I syfte att kunna kontrollera och förbättra kvaliteten i de uppgifter som rör vilket som brottet har begåtts inom, har en överenskommelse träffats med RPS om att anmälda brott fortsättningsvis skall förses med koordinater för att ange brottsplatsen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 besluten kommer att levereras från RPS vilket möjliggör att BRÅ kan göra djupare analyser av hur polisen använder olika beslutskoder. Det är viktigt att statistiken löpande utvecklas. Det utvecklingsarbete som pågår vid BRÅ är därför positivt. Det är bra att BRÅ återupptagit arbetet med att föra statistik om återfall. har vidtagit flera åtgärder för att säkra kvaliteten i verksamheten. genomförde ett utvärderingsteam inom en faktabaserad och systematisk genomgång av myndigheten. Utvärderingen inriktades mot hur de grundläggande värderingar och arbetssätt som kännetecknar kvalitet genomsyrar verksamheten och mot verktyg för att åstadkomma detta. Vidare har genomfört två uppdrag för . Det ena uppdraget avsåg en kartläggning av hanteringen av brottmålsärenden som en grund för effektivisering och målstyrning av processen. Det andra uppdraget avsåg kartläggning och utvärdering av ekonomistyrningsmodell och tillämpningen av den. lämnar i två rapporter förslag till hur bör gå vidare. Inom inleddes ett omfattande utvecklingsarbete som tar sikte på att utveckla myndighetens ledning, styrning, organisation, prioriteringar och arbetsformer. Syftet med detta arbete är bl.a. att i ännu större utsträckning inrikta myndighetens resurser mot att förhindra och förebygga allvarlig ekonomisk brottslighet och mot en rättssäker, hög och snabb lagföring av den ekonomiska mängdbrottsligheten, dvs. enklare skattebrott och bokföringsbrott. Det är positivt att bedriver ett ambitiöst och omfattande utvecklingsarbete för att förebättra bl.a. sin brottsförebyggande verksamhet. De åtgärder som myndigheten har vidtagit utgör en god grund för att kunna bygga upp en ännu effektivare brottsförebyggande verksam- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 het med fortsatt höga krav på kvalitet och rättssäkerhet. Det är angeläget att intensifierar sina insatser i denna del av sitt vidareutvecklingsarbete. brottsförebyggande arbete har inneburit en nära samverkan med andra myndigheter. Samverkan har också skett med olika branschorganisationer, fackliga organisationer och andra intressegrupper som kommer i kontakt med ekonomisk brottslighet. Problemen med svart arbete och oredovisade inkomster har varit prioriterade samverkansområden. Särskilda branschträffar har ordnats och har också deltagit i ett arbete med att utforma en samverkansmodell mellan arbetsmarknadens parter och berörda myndigheter rörande svart arbetskraft. har dessutom drivit ett antal brottsförebyggande och brottsutredande projekt. Branscher som berörts är bl.a. restaurang-, städ-, frisör-, taxi-, transport- och byggbranscherna. Regional och lokal samverkan har stor betydelse i det brottsförebyggande arbetet. har väl fungerande kontakter med näringslivet, banker och växlingskontor samt med olika branschorganisationer. har genomfört ett flertal lokala brottsförebyggande projekt i samverkan med och flera andra lokala myndigheter och organisationer. Som exempel kan nämnas projekt riktade mot restauranger på , utmed Bohus- och och i . Samverkan med och polismyndigheterna har utvecklats ytterligare dels genom gemensamma operationer, dels genom utökade insatser inom det strategiska arbetet. ökade satsning på kriminalunderrättelseverksamhet har även inneburit att förutsättningarna för det myndighetsgemensamma samarbetsprojektet brottslighet i (OBiS) har förbättrats. Det ekobrottsförebyggande arbetet är i stora delar beroende av en väl utvecklad och fungerande samverkan mellan samhällets aktörer. Regeringen ser därför positivt på att gjort flera satsningar på brottsförebyggande åtgärder i samverkan med andra myndigheter. Det är angeläget att med kraft fortsätter att utveckla sin samverkan med alla myndigheter, organisationer och andra organ som har ett ansvar för eller intresse av att bekämpa ekonomisk brottslighet. De insatser som har vidtagit inger förhoppningar om en fortsatt positiv utveckling på området. En sådan utveckling är enligt regeringens bedömning av stor vikt för att verkligen skall inta sin plats som samhällets när det gäller åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Det Europeiska nätverket för förebyggande av brottslighet (EUCPN) () är nationell företrädare i det europeiska nätverket för förebyggande av brottslighet (EUCPN). har bidragit med såväl skriftliga som muntliga framställningar vid de konferenser som hållits. Vidare har BRÅ deltagit i den europeiska brottsförebyggande tävlingen (ECPA), som 2004 hölls i . Totalt deltog tolv länder i tävlingen och vann med sitt projekt om ett program för att skapa säkrare bostadsområden. BRÅ arrangerade den svenska uttagningen som vanns av , ett lokalt brottsförebyggande projekt i kommun. BRÅ har varit representant i arbetsgrupp för att bemöta vardagligt våld i demokratiska stater. Projektet som började avslutades med en ministerkonferens i . I polisens årsredovisning anförs att samverkan mellan de lokala brottsförebyggande råden eller liknande funktioner i de flesta fall fortsatt att utvecklas genom samverkan på strategisk och/eller operativ nivå. Två polismyndigheter lyfts fram som goda exempel. Vidare anförs att ungefär hälften av landets polismyndigheter har bedrivit någon form av internationellt brottsförebyggande samarbete i form av informationsutbyte och riktade insatser främst mot öststater, de nordiska länderna samt . Ökad säkerhet i pass Förfalskning och missbruk av pass och andra resehandlingar utgör ett allvarligt problem. Polisen har framfört att användningen av resehandlingar för kriminella syften ökar. Handlingarna används vid exempelvis förmögenhetsbrott, människosmuggling eller i samband med planering och utförande av terroristbrott. Det pågår därför ett intensivt internationellt arbete för att komma till rätta med förekomsten av falska resehandlingar och för att förhindra missbruk av sådana handlingar. En aktuell fråga när det gäller att öka passhandlingarnas säkerhet är om handlingarna skall förses med s.k. biometrisk information. Internationellt pågår det inom ett flertal olika organ arbete med att utreda möjligheterna att införa biometriska kännetecken i pass och nya tekniska lösningar för genomförandet av passkontroll. () har antog en rekommendation till 188 medlemsländer, varav är ett, om att införa biometri i pass. Också inom ramen för Europeiska unionen har det pågått ett arbete som avser biometriska kännetecken i resehandlingar. Vid Europeiska rådets möte antogs förordning (EG) nr 2252/04 av om standarder för säkerhetsdetaljer och biometri i pass och resedokument. Beslutet innebär att pass med en giltighetstid måste uppfylla vissa minimisäkerhetsstandarder. Pass som utfärdas senare än 18 månader från det att de tekniska specifikationerna har antagits skall sålunda innehålla ett lagringsmedium med passinnehavarens ansiktsbild. I pass som utfärdas senare än 36 månader från det att de tekniska specifikationerna har 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 antagits måste även fingeravtryck finnas lagrade. Regeringen har i propositionen Ökad säkerhet i pass m.m. föreslagit att svenska pass förses med biometriska uppgifter som kan utgöra underlag för datorstödd jämförelse och identifiering (prop. 2004/05:119). Det biometriska underlaget skall bestå av en ansiktsbild i digitalt format, som lagras i passet i komprimerad form på ett lagringsmedium. Vidare föreslås att giltighetstiden för vanligt pass begränsas till . har antagit regeringens proposition (bet. 2004/05:JuU27, rskr. 2004/05:290). Frågan om lagring av fingeravtryck i pass bereds inom . har deltagit aktivt i det brottsförebyggande nätverkets arbete och verkat för ett effektivt internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte på det kriminalpolitiska området. Det är viktigt att fortsätter att engagera sig i dess verksamhet. Regeringen har i regleringsbrevet för avseende polisorganisationen efterlyst en redovisning av den internationella verksamheten och i budgetpropositionen framhållit att det är viktigt att rättsväsendets myndigheter tar aktiv del i det internationella brottsförebyggande arbetet och samordnar sina resurser. Polisens återrapportering är så övergripande att den inte medger någon analys från regeringens sida av dagsläget i dessa hänseenden. Regeringen varslade redan i budgetpropositionen om att det mot sådan bakgrund finns behov av att i särskild ordning se över hur de internationella aspekterna av den polisiära brottsförebyggande verksamheten tas till vara av myndigheterna och vilka åtgärder som kan vara påkallade. Regeringen kommer självfallet att fortsätta bevaka även dessa frågor. Deltagande i fredsfrämjande insatser Enligt om polisens fredsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet över är polisens förmåga att rekrytera, utbilda och utrusta personal för deltagande i internationell freds-, 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet mycket god. Svensk polis deltar per i internationella insatser med 97 poliser, varav 14 är kvinnor. Det svenska bidraget är fördelat på 15 olika insatser i 14 länder eller områden. Insatserna leds av (), () och Europeiska Unionen (EU). har ända sedan varit engagerat för fred och utveckling på och är så fortfarande. Antalet svenska poliser på har dock successivt minskat under och kommer troligen fortsättningsvis att minska. Nya missioner med önskemål om polisiärt deltagande är under planering, både inom EU och FN. Arbete pågår inom med att utveckla metoder för att bättre kunna bedöma relevansen av en internationell insats för den svenska polisverksamheten. har lång erfarenhet av deltagande med polis i internationell insatser genomförda av FN och andra internationella organisationer. åtagande till EU innebär därför inte en i grunden ny verksamhet för polisväsendet. För bästa möjliga rekrytering sker en fortlöpande uppföljning och analys av utvecklingen i missionerna för att därmed öka kunskapen om den kompetens som efterfrågas. Trots att förmåga att ställa lämplig personal till förfogande bedöms som mycket god föreligger dock vissa svårigheter att rekrytera till de högsta positionerna i polismissionerna. För att komma tillrätta med dessa svårigheter är det viktigt att arbetar med att höja meritvärdet av utlandstjänstgöring vid tjänstetillsättningar. Brottsligheten förändras i takt med samhällets utveckling. Kunskapen om brottsligheten och om vilka brottsförebyggande åtgärder som fungerar behöver därför ständigt förnyas. Det krävs kunskap om brottsligheten och dess orsaker och det behövs kunskap om hur brott kan förebyggas både på lång sikt och på kort Därför är det viktigt med regelbunden uppföljning och utvärdering av de insatser och åtgärder som vidtas. () har en viktig roll i detta arbete. har en rad regeringsuppdrag avrapporterats. Fokus har legat på kriminalvårdens verksamhetsområden, men till de mer omfattande regeringsuppdragen hör också att genomföra en nationell strategi för att reducera den bilrelaterade brottsligheten. En rad rapporter och idéskrifter med kunskap om vilka brottsförebyggande åtgärder som fungerar på lokal nivå har också tagits fram. Forskning och utveckling är viktigt för den långsiktiga utvecklingen av rättsväsendets verksamhet. BRÅ har en viktig roll i detta sammanhang. Regeringen och rättsväsendets myndigheter har stor behållning av den kunskap som BRÅ producerar. Materialet bidrar till att kunskapen inom det kriminalpolitiska området kan fördjupas och utvecklas. Det säkerställer också att regeringen kan bygga sina beslut och myndigheterna bedriva sin verksamhet på kunskapsbaserat underlag. överlämnade BRÅ-översy- nen sitt betänkande till regeringen (SOU 2004:18). Utredningen har bl.a. genomfört en kartläggning av den forsknings- och utvecklingsverksamhet som är relevant för kriminalpolitikens mål att minska brottsligheten och öka tryggheten. Betänkandet bereds inom . Arbetet med en ny instruktion för BRÅ pågår. Kontraspionaget förebygger och avslöjar spioneri, olovlig underrättelseverksamhet, spridning av massförstörelsevapen och andra brott mot och svenska intressen. Säkerhetspolisens kostnader för kontraspionage var 2004 vilket utgör av de totala kostnaderna. Detta är en minskning med eller jämfört med . Den information som Säkerhetspolisen har om främmande underrättelseverksamhet mot svenska intressen har använts förebyggande i form av s.k. omvänd målsökning. Säkerhetspolisen har lämnat information till särskilt skyddsvärda företag och områden inom de delar av svenskt näringsliv där risken bedöms som stor att främmande underrättelsetjänster riktar sitt intresse. Metodiken omvänd målsökning har också tillämpats vid riksdag, departement och försvarsmyndigheter i syfte att uppmärksamma personer i nyckelpositioner på risken att exponeras för underrättelseverksamhet. Inom ramen för verksamhetsgrenen kontraspionage har Säkerhetspolisen ett ansvar för att förebygga och avslöja flyktingspionage och annan förföljelse av utlänningar i från utländska regimer eller organisationer som förknippas med politiskt motiverat våld. Sä- kerhetspolisen har genom operativa åtgärder konstaterat att det bedrivs en omfattande förföljelse av flyktingar i från regimer som på olika sätt förföljer oppositionella i . De motåtgärder som Sä- kerhetspolisen vidtagit har varit framgångsrika. Säkerhetspolisen har inom verksamhetsgrenen ett ansvar att förebygga och utreda handel med produkter som misstänks användas för massförstörelsevapen. Arbetet har bestått av kartläggning och uppföljning av sådan verksamhet, beträffande utförsel av produkter, som kan ha betydelse vid tillverkning av massförstörelsevapen och missiler. Uppföljningen har resulterat i en ökad kunskap om de olika faktorer som är avgörande i spridningen av massförstörelsevapen. Kunskapen om dessa förhållanden är en förutsättning för ett effektivt icke-spridningsarbete. Kontraterrorism innebär att förebygga och avslöja terrorism som riktas mot eller utländska intressen i landet. Dessutom skall terrorismbekämpningen bidra till att förebygga och avslöja terroristhandlingar i andra länder samt förebygga uppkomst och avslöja förekomst av internationella terroristnätverks förgreningar i . Säkerhetspolisens kostnader för verksamhetsgrenen uppgick till vilket utgör av de totala kostnaderna. Jämfört med 2003 innebär detta en minskning med eller . Minskningen har dock skett från en jämförelsevis hög nivå då 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 terrorbekämpningen kraftigt prioriterats efter attackerna i . Säkerhetspolisens kontraterrorismarbete har präglats av såväl operativa åtgärder som ett omfattande underrättelsearbete med inhämtning, bearbetning, analys och delgivning av underrättelser inom terrorismområdet. Såväl det nationella som det internationella samarbetet har ökat. Detta visade sig inte minst efter terrorattackerna i då de internationella kontakterna var mycket intensiva. På nationell nivå har Säkerhetspolisen bedrivit öppen kontaktverksamhet vid moskéer och muslimska organisationer i . Initiativet har enligt Säkerhetspolisen mottagits positivt då man sett gemensamma intressen i ansträngningarna att motverka islamistisk extremism. Säkerhetspolisen har inlett en samverkan med Finanspolisen och några av de större bankerna i syfte att effektivisera den brottsförebyggande verksamheten mot finansiering av terrorism. Ett viktigt inslag i den förebyggande terrorismbekämpningen är att verka för att utländska medborgare som är aktiva i organisationer som utövar politiskt våld avvisas eller utvisas från . Detta sker bl.a. genom yttranden till , och regeringen i ärenden rörande uppehållstillstånd och medborgarskap. Säkerhetspolisen har varit remissinstans i ca 3 500 sådana ärenden. Inom finns även en särskild hotbildsfunktion som ansvarar för analyser av hot som riktar sig mot enskilda personer och institutioner av olika slag. Hotbildsanalyserna utgör grunden för de åtgärder som Sä- kerhetspolisen vidtar. Även andra polismyndigheter använder Säkerhetspolisens hotbildsanalyser för att anpassa sina insatser. framställdes 41 mer generella, taktiska hotbilder och cirka 232 operativa hotbilder. Inom författningsskyddet arbetar Säkerhetspolisen med att förebygga och avslöja brott mot rikets inre säkerhet, dvs. olaglig verksamhet som syftar till att med våld, hot eller tvång nå politisk eller hindra enskilda medborgare från att utöva sina grundlagsfästa fri- och rättigheter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 var kostnaden för författningsskyddet , vilket utgör av Säkerhetspolisens totala kostnader. Jämfört med 2003 är detta en minskning med eller . Författningsskyddet har fortsatt sin kartläggning och uppföljning av inhemska extremistmiljöer som riskerar utgöra ett hot mot rikets inre säkerhet. Det långsiktiga underrättelsearbetet har givit resultat i form av aktuell och fördjupad kunskap om de extremistiska miljöerna, dess ideologi, aktörer och tillvägagångssätt. Arbetet har skett i nära samverkan med den öppna polisen. Vid sidan av underrättelsearbetet har författningsskyddet bedrivit eller deltagit i ett antal större utredningar. Författningsskyddet har därutöver samverkat internationellt med polisorganisationer i främst i syfte att stävja den gränsöverskridande brottsligheten inom detta område. Säkerhetsskydd innebär rådgivning till och kontroll av myndigheter och företag som omfattas av säkerhetsskyddslagstiftningen. Syftet med verksamheten är att skapa och vidmakthålla ett tillfredsställande säkerhetsskydd. Med säkerhetsskydd avses informationssäkerhet, tillträdesbegränsning, säkerhetsprövning, utbildning och kontroll. Säkerhetsskyddsrådgivning lämnas även till den centrala statsledningen. Säkerhetspolisens kostnader för säkerhetsskydd var 2004 eller av de totala kostnaderna. Jämfört med 2003 är detta en ökning med eller . Kontroll och rådgivningsverksamheten har under verksamhetsåret utgått från Säkerhetspolisens strategiska och taktiska hotbildsbedömningar. Det övergripande målet har varit att nå myndigheter inom totalförsvaret och andra organisationer vilka hanterar skyddsvärd information eller bedriver verksamhet som särskilt behöver ett skydd mot terrorism. In- formationssäkerhet och teknisk sårbarhet har varit prioriterat. har Säkerhetspolisen vidtagit olika former av säkerhetsskyddsåtgärder vid mer än 350 myndigheter och företag. terkontroll enligt säkerhetsskyddslagstiftningen har gjorts av cirka 66 000 personer. Personskyddsverksamheten omfattar det bevaknings- och säkerhetsarbete som avser den centrala statsledningen, kungafamiljen, utländsk diplomatisk personal eller statsbesök och liknande händelser. Personskyddsverksamheten har varit en del av verksamhetsgrenen säkerhetsskydd. I och med ändringar i myndighetens instruktion och regleringsbrevet utgör nu personskyddet en egen verksamhetsgren inom . har inte någon skyddsperson blivit skadad eller på annat sätt kränkt till följd av sitt uppdrag . Kostnaderna för personskyddet 2004 var eller av de totala kostnaderna. Jämfört med 2003 är detta en ökning med eller . En särskild utredare, förre justitiekanslern , fick efter mordet på utrikesminister i uppdrag att kartlägga och analysera regelverket och rutinerna för personskyddet för den centrala statsledningen. Betänkandet från den s.k. lämnades till regeringen (SOU 2004:108). I regleringsbrevet gavs Säkerhetspolisen i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits med anledningen av betänkande. Säkerhetspolisen har rapporterat att verksamheten förstärkts i form av resurstillskott, en nyutvecklad hotbildsfunktion, ett nytt förhållningssätt till abstrakta hot, arbetsmetoder, kompetensutveckling och organisatorisk utveckling. Utredaren föreslår att Säkerhetspolisen även under vissa förutsättningar skall kunna få uppgifter från hälso- och sjukvården samt kriminalvården. Dessa frågor bereds inom med sikte på en proposition . har fler skyddspersoner än tidigare haft antingen permanent skydd eller temporära skyddsinsatser . Samverkan med såväl som de politiska partierna har utvecklats ytterligare . verkan med den öppna polisen har förstärkts , främst under valrörelsen inför valet till . Säkerhetspolisens fokusering på abstrakta eller latenta hot har ökat. Detta har i betydande utsträckning lett fram till att skyddet har kommit att omfatta fler personer och fler tidpunkter än . Säkerhetspolisen har intensifierat ett redan påbörjat omfattande förändrings- och utvecklingsarbete som innefattar bl.a. organisation och ledning, planering och uppföljning, kompetensutveckling samt intern och extern kommunikation. Regeringen ser mycket positivt på den förändring som Säkerhetspolisen nu genomgår och kommer att noga följa det fortsatta utvecklingsarbetet.