prop · GT03205 · 2006-05-30 00:00:00 — anordnades en ministerkonferens i där ministrar från EU och från EU:s grannländer i öster träffades för att närmare diskutera möjlig- heterna att utöka samarbetet kring kampen mot hiv/aids. Ministrarna enades om en deklaration som ligger till grund för det arbetet. - Det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar fattade rådet och beslut om att inrätta ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC). Centrumet är placerat i och är i drift . Centrumet har påbörjat arbetet med att bygga upp verksamhet kring sina huvud- uppgifter vilka är epidemiologisk övervakning, tidig varning och tidiga åtgärder, vetenskapliga yttranden, teknisk assistans till medlemsstaterna och tredje land samt stöd och utveckling för EU-beredskap vid hälsohot. Centrumet kommer att verka i nära samarbete med den expertis som finns i medlemsstaterna. förväntas myndighetens verksamhet vara fullt utbyggd. - Partnerskapet för hälsa och socialt välbefinnande Insatser mot smittsamma sjukdomar har hög prioritet i det nordiska sam- arbetet. Inom ramen för EU:s nordliga dimension inrättades Partnerskapet för hälsa och socialt välbefinnande. har Partnerskapet för hälsa och socialt välbefinnande valt att huvudsak- ligen fokusera på insatser för att bekämpa hiv/aids. 2005/06:205 för samarbetet . - Smittskyddsarbete inom EU och internationellt Inom smittskyddsområdet arbetar regeringen kontinuerligt för att smitt- skyddsfrågor skall ges hög prioritet inom EU, WHO, FN och i andra organ. Uppgiften fullgörs i nära samarbete med berörda myndigheter. Syftet är att stärka samarbetet avseende smittsamma sjukdomar såväl inom EU och i närområdet som globalt. - Samverkan om utveckling av kommersiellt ointressanta läkemedel Forskningen kring hivvaccin är komplex och en stor del av forskningen utförs inom ramen för internationella samarbeten. På grund av de stora kostnader som läkemedelsutveckling innebär väljer läkemedelsindustrin att satsa på utveckling av mediciner som är kommersiellt intressanta och lönsamma , som till exempel hjärt- mediciner, och där inte en resistensutveckling hotar att snabbt göra läkemedlet ineffektivt och därmed olönsamt. Resistensproblematiken (se Förekomst av läkemedelsresistenta smittämnen) är speciellt utmärkande för utvecklingen av nya antibakteriella läkemedel. Flera av de större läkemedelsföretagen har helt lagt ner sin forskning och utveckling inom antibiotikaområdet och det finns svårigheter att hitta finansie- ringsformer för klinisk forskning för nya antibakteriella läkemedel. För- utom antibiotika utgör till exempel hivläkemedel och utvecklingen av hiv- vaccin exempel på kommersiellt ointressanta läkemedel, dvs. läkemedel där läkemedelsindustrin har små möjligheter att få igen sina investeringar. Samhället kan ha ett stort intresse av att vidareutveckla grundforsk- ningsresultat till produkter också när det gäller kommersiellt ointressanta läkemedel och produkter, till exempel hivvacciner och nya antibiotika. För produktion och vidareutveckling av sådana är det enligt regeringens mening viktigt att hitta olika sätt att närma politiska beslutsfattare och övriga berörda aktörer i arbetet. I enlighet med vad som angivits i proposition Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60) och i proposition Strategi för ett sam- ordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar (prop.2005/06:50) undersöker regeringen aktivt, genom samverkan både inom EU och internationellt, möjligheterna för nya forsknings-, produk- tions- och handelsinitiativ samt nya former av finansiering och partner- skap mellan den privata och den offentliga sektorn. tog tillsammans med initiativ till att skapa en internationell arbetsgrupp för globala nyttigheter (på engelska kallade Global Public Goods) där bl.a. frågan om kommersiellt ointressanta läke- medel behandlas. Arbetsgruppen för globala nyttigheter kommer att pre- sentera sina slutsatser . kommer att aktivt verka för att resultat och erfarenheter från arbetet i arbetsgruppen för globala gemensamma nyttigheter sprids i olika internationella sammanhang. - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa Sambandet mellan förekomst av smittämne och hälsa är väl dokumenterat. Enligt WHO:s uppskattningar dog 14,9 miljoner människor (7,1 miljoner kvinnor och 7,8 miljoner män) i världen av infektionssjukdomar , vilket motsvarar av den totala dödligheten . Det finns också ett tydligt samband mellan smittsamma ämnen och risken för cancer. Exempelvis bedöms hepatit B-infektion vara den näst vanligaste orsaken till cancer, efter tobaksbruk. Den globala spridningen av hiv/aids utgör ett mycket allvarligt hot mot den globala hälsoutvecklingen. () hivprogram () uppskattade att omkring 40 miljoner människor i världen lever med hivinfektion. Av dessa är 17,5 miljoner kvinnor och 22,5 miljoner män. Enligt beräkningar smittas ytterligare fem miljoner människor och om- kring tre miljoner avlider i aids, en ökning av dödsfallen med nästan en miljon jämfört med . Av alla hivinfekterade personer uppskattas 2,3 miljoner vara barn , men långt fler barn världen över har indirekt drabbats av hivepidemin genom att för- äldrarna insjuknat eller avlidit till följd av sjukdomen. Figur 4.5 Antal nyanmälda fall av hivinfektion hos kvinnor per bostadsort och smittort vid smitta åren 19872004 Figur 4.6 Antal nyanmälda fall av hivinfektion hos män per bostadsort och smittort vid smitta åren 19872004 - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Även om internationellt sett har en gynnsam situation när det gäller förekomsten av allvarliga smittsamma sjukdomar visar indikatorn Incidensen av utvalda anmälningspliktiga sjukdomar en oroande utveck- ling av hiv- och klamydiainfektion i (figur 4.5 och 4.6). Medan den svenska utvecklingen av hiv/aids alltmer präglas av personer som smittats innan ankomsten till , kännetecknas klamydiaepidemin av en inhemsk smittspridning bland tonåringar och anmäldes ca 32 000 fall med klamydiainfek- Sexuellt risktagande och kondomanvändning har en avgörande bety- delse för den fortsatta spridningen. I diagnostiseras hivinfektion oftare bland män medan antalet rapporterade fall av klamydiainfektion är högre bland kvinnor. diainfektion oftare diagnostiseras hos kvinnor beror på att kvinnor testar sig i betydligt högre utsträckning. Av de ca 430 000 personer som testade sig 2004 var kvinnor. också majoriteten av besökarna på ungdomsmottagningarna, som från början var inriktade på preventivmedelsrådgivning och abortförebyggande När verksamheten för att förebygga hivinfektion och andra sexuellt överförda infektioner utvecklades blev det allt viktigare att även nå pojkarna. Pojkarna utgör endast av besökarna trots olika satsningar för att öka tillgängligheten för pojkar. att nå unga män har Internetbaserad klamydiatestning prövats och ut- Av de unga män som deltog i studien testade sig , den högsta beskrivna siffran i internationell forskning för hem- Skr. 2005/06:205 sända urinprov. En majoritet av männen i bortfallet ansåg det onödigt att testa sig eftersom de inte trodde sig vara smittade. - Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar Regeringen fattade beslut om propositionen Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60). kommer att behandla propositionen . I propositionen föreslås en samlad strategi för samhällets insatser för att förebygga spridning och minska konsekvenserna av hiv- infektion och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Strate- gin tar sin utgångspunkt i de utmaningar som samhället står inför vad gäller hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar och de åtaganden som återfinns i den deklaration som antogs i samband med den särskilda sessionen om hiv/aids i . Det långsiktiga förebyggande arbetet förblir grunden i den statliga satsningen inom området. Därutöver bör även insatser som i huvudsak rör epidemiologi och förebyggande arbete inom ramen för hälso- och sjukvår- den samt mer akuta insatser kunna vidtas. En större integrering av före- byggande och behandlande insatser bör eftersträvas i förhållande till det arbete som utförs inom närliggande områden. Grunden för samhällets insatser utgörs enligt propositionen av den nationella folkhälsopolitiken och uppföljningen av det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet. Ett särskilt övergripande mål och tre delmål för samhällets insatser mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar föreslås. Det övergripande målet är att begränsa spridningen av hivinfektion och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar samt att begränsa konsekvenserna av dessa infektioner för samhället och för den enskilde. Delmålen som föreslås är: -antalet nyupptäckta fall av hivinfektion där smittöverföringen skett i skall halveras , -hivinfektion hos asylsökande och nyanlända anhöriginvandrare skall identifieras och för övriga grupper som vistats i högendemiska områden , samt -kunskapen om hiv/aids och om hur det är att leva med sjukdomen skall förbättras i offentlig verksamhet, i arbetslivet och i samhället i stort. För att möjliggöra en samlad uppföljning av de hivpreventiva insatser som sker inom statsbudgeten föreslog regeringen i budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1) att skall föras över från utgiftsområde 25, anslag 48:2 Bidrag till särskilda insatser inom vissa kommuner och landsting, till utgiftsområde 9, anslag 14:1 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Merparten av dessa medel skall användas till att betala ut vissa statsbidrag i enlighet med en över- enskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om vissa ersättningar inom folkhälsoområdet. Bidraget bör huvudsakligen gå till insatser för att förebygga hiv/aids i storstadsregionerna men även insatser utanför storstadsregionerna bör kunna få bidrag. I den mån som det finns kopplingar mellan hivförebyggande insatser och insatser som syftar till att förebygga andra sexuellt överförbara och blodburna sjuk- domar bör även sådana insatser kunna omfattas. - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa Tillgången till vaccin har och har haft stor betydelse för att förhindra ut- bredningen av smittsamma sjukdomar i världen. Vaccinationer är också en av de viktigaste och mest kostnadseffektiva interventionerna för folk- har de globala vaccinationskampan- jerna nästintill utrotat polio och dramatiskt reducerat förekomsten av mässling och stelkramp. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn har dödligheten i infektionssjukdomar under uppväxtåren minskat. Förändringarna är tydligast i åldersgruppen Antalet avlidna barn är lågt. Det är därför inte möjligt att beräkna Luftvägsinfektioner orsakar ett betydande antal dagar då små barn måste stanna hemma från förskolan och då socialförsäkringen utnyttjas. Statistik som belyser utvecklingen har flera effektiva vaccin tillkommit: vaccin mot mäss- ling, röda hund, påssjuka och kikhosta samt vaccin mot Haemophilus- Av alla barn vaccineras med dessa vaccin. har både andelen ammade barn och andelen barn som växer upp i rökfri Dessa förändringar kan alla ha bidragit till den gynnsamma utvecklingen när det gäller dödlighet i smittsamma sjukdomar Den ökade risk för infektioner som vistelse i förskola medför har uppenbart haft mindre betydelse. Det saknas uppgifter om utveckling av hygienrutiner inom förskolan. utfärdar de rekommendationer som utgör all- männa vaccinationsprogram (SOSFS 1999:18) och utövar tillsyn över Uppgifter om vaccinationstäckning lämnas från barnavårdscentraler och skolhälsovården till SMI som sammanställer uppgifterna och återrapporterar till barn- och skolhälsovården, smitt- Dessa uppgifter ligger sedan till grund för bedömning av programmets effektivitet. Med beaktande av Social- styrelsens allmänna råd, beslutar varje enskilt landsting (vaccinationer inom barnhälsovården) och kommun (vaccinationer inom skolhälso- vården) om innehållet i och omfattningen av vaccinationsverksamheten. de flesta län finns regionala rådgivande vaccinationsgrupper där smitt- skyddsläkaren har en viktig roll. Insatser för att stimulera människor i riskgrupperna att vaccinera sig mot influensa bör fortsätta så att täcknings- graden av dessa vaccinationer kan öka. Utvecklingen av bestämningsfaktorn följs via indikatorn Årliga uppfölj- ningar av landets barnvaccinationsläge. Sedan MPR-vaccination (mäss- ling, påssjuka och röda hund) infördes i det allmänna barnvaccinations- programmet har vaccinationstäckningen internationellt betraktat legat på en hög nivå. För att effekterna av allmänna vaccinationsprogram skall bli de önskade är det viktigt att ha en tillräckligt hög täckningsgrad. Ju fler i en befolkning som är motståndskraftiga mot en smittsam sjukdom desto svårare blir det för sjukdomen att spridas och slutar sjuk- domen att cirkulera. noterades en markant nedgång av vaccina- tionstäckningen till följd av publicerade studier om ett eventuellt samband Skr. 2005/06:205 mellan MPR-vaccination och autism. vaccination har dock åter stigit till , vilket bedöms som en tillräckligt hög täckningsgrad för att ge ett kollektivt skydd mot de aktuella sjukdomarna. Förekomsten av immunitet påverkas även av generella insatser inom smittskyddsområdet, vilka regeringen redogör för ovan under Över- gripande insatser för målområdet som helhet. Förekomst av läkemedelsresistenta smittämnen - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa Uppkomsten av bakterier som är resistenta mot antibiotika och andra läkemedel har medfört betydande folkhälsoproblem i hela världen och det finns tecken på en oroande utveckling i . Globalt finns sjuk- domsalstrande bakterier som är resistenta mot alla kända antibiotika. Ett exempel är läkemedelsresistenta tuberkulosstammar, som utgör ett till- tagande problem i världen. Följderna av antibiotikaresistens blir att en effektiv behandling försenas, vilket vid lindrig infektion kan försena till- frisknande, och vid svårare infektionstillstånd även kan orsaka en ökad mortalitet. Trots att har ett gynnsamt läge kan importen av resis- tenta stammar, genom införsel via personer från länder med hög före- komst, komma att öka. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Utvecklingen av bestämningsfaktorn följs med hjälp av indikatorn Årliga uppföljningar av förekomsten av antimikrobiell resistens. Sedan meticil- linresistenta gula stafylokocker (MRSA) blev en anmälningspliktig sjuk- dom har antalet rapporterade fall i mer än fördubblats (figur 4.7). Då en stor andel av dessa infektioner inträffar inom sjukvården benämns de oftast som vårdrelaterade infektioner. Karaktäristiskt för så- dana infektioner är att de väsentligen drabbar personer med nedsatt infek- tionsförsvar i såväl öppen- som slutenvård. MRSA är således mycket van- ligare bland äldre. Diagram 4.7 Antalet nyupptäckta fall av MRSA åren 20002004 Konsekvenserna av smittsamma sjukdomar för äldre, till följd av ett ned- satt immunförsvar, är ofta mycket allvarliga. Den infektionssjukdom som särskilt drabbar äldre är den årligt återkommande influensan. WHO upp- skattar att mellan tre och fem miljoner människor drabbas av svårt sjukdomstillstånd till följd av influensa och att mellan 250 000 och 500 000 dör. I industriländerna kan de flesta dödsfall relateras till äldre . I har man registrerat mellan 1 000 och 4 500 fler dödsfall bland äldre då vi haft influensa än under motsvarande perioder utan influensa. Virusinfektioner, som till exempel influensa, sprids lätt i samhället och kan, genom att immunförsvaret sätts ned av infektionen, bana väg för antibiotikakrävande och slutenvårdskrävande bakterieinfektioner. Inom slutenvården används antibiotika mer än i andra miljöer, trängseln är större och täta kontakter mellan individer, både personal och patienter, innebär ökad risk för överföring av bakterier, däribland resistenta bakte- rier. Patienter som vårdas på sjukhus är försvagade på grund av sitt sjuk- domstillstånd och därmed mer mottagliga för infektioner än friska män- niskor. Det är särskilt relevant för äldre som på grund av ålder har nedsatt immunförsvar. Många äldre personer som bor på särskilda boenden för äldre riskerar att i sin tur föra med sig smitta i form av resistenta bakterier tillbaka till äldreboendet när de återvänder efter en vistelse inom sluten- vården. Mot bakgrund av detta rekommenderar sedan 1997 årlig vaccination mot influensa för personer samt för patienter med kronisk hjärt- och/eller lungsjukdom. Trots denna rekommendation upp- skattas anslutningen i till , vilket är lågt vid en internationell jämförelse. Skyddseffekten av vaccination hos äldre är . Vaccination minskar dessutom behovet av sjukhusvård för lunginflammation och total dödlighet i influensatider . -EU:s ministerråds rekommendation om återhållsam användning av Skr. 2005/06:205 antimikrobiella medel inom humanmedicin Inom EU verkar för att rådets rekommendation om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin (2002/77/EG) får ett brett genomslag. Rekommendationen omfattar fyra områden: övervakning av resistensläget och antibiotikaförbrukning, före- byggande åtgärder, forskning och produktutveckling samt internationellt samarbete. I rekommendationen framförs att medlemsstaterna bör ta fram nationella strategier med syfte att begränsa ökningen av antibiotikaresis- tenta bakterier. Strategierna bör omfatta övervakning, utbildning, infor- mation, förebyggande och kontroll samt forskning. Rekommendationen innehåller också krav på att arbetet skall vara nationellt samordnat, att medlemsstaterna samarbetar med varandra och med kommissionen samt att regelbunden rapportering sker till kommissionen på begäran av denna. -Resolution om åtgärder för att förbättra arbetet mot antimikrobiell resistens Vid Världshälsoförsamlingens årliga möte beslutades att god- känna den resolution om åtgärder för att förbättra arbetet mot antibiotika- resistens som tillsammans med de övriga nordiska länderna var initiativtagare till. Resolutionen uppmanar bl.a. medlemsländerna att säkerställa ett enhetligt och tvärsektoriellt arbete för att motverka upp- komst och spridning av mikroorganismer som är motståndskraftiga mot antibiotika. Vidare uppmanar resolutionen att aktivt stödja medlemsländerna i deras arbete mot antibiotikaresistens och att regelbundet återrapportera hur arbetet framskrider. -Strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrela- terade sjukdomar fattade regeringen beslut om propositionen Strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjuk- domar (prop. 2005/06:50). beslutade i enlig- het med förslagen i propositionen (bet. 2005/06:SoU13). Syftet med regeringens strategi mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar är att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika för att behandla bakterieinfektioner hos människor och djur. I strategin framhåller regeringen att kommuner och landsting har en särskilt viktig roll i arbetet för en god hygienisk standard och en rationell användning av antibiotika. Som stöd för deras arbete vill regeringen förtydliga kraven på en god hygienisk standard i hälso- och sjukvården samt tandvården. En annan viktig del i strategin är det internationella samarbetet. I är anti- biotikaresistens inte lika vanligt som i många andra länder. För att hålla förekomsten av antibiotikaresistens på en låg nivå även krävs internationellt samarbete för att få fler länder att arbeta för en mer säker användning av antibiotika. Genom att människor, djur och livsmedel färdas över nationsgränser mer än , ökar dessutom risken för att resistenta bakterier sprids över världen. Antibiotikaresistens är alltså ett globalt problem för folkhälsan. Insatserna i strategin har ett tvärsektoriellt angreppssätt och inkluderar insatser inom humanmedicin och veterinärmedicin, icke-medicinsk använd- ning av antibiotika inom jordbruks- och livsmedelssektorn samt insatser för Skr. 2005/06:205 att motverka miljökonsekvenser av antibiotikaanvändning. tydlig koppling till den nationella övergripande folkhälsopolitiken samt till EU-samarbetet och det internationella samarbetet på området. Förekomsten av läkemedelsresistenta smittämnen påverkas även av generella insatser inom smittskyddsområdet, vilka regeringen redogör för ovan under Övergripande insatser för målområdet som helhet samt under Förekomst av immunitet. 4.8Målområde 8: Trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa Regeringens bedömning: Ungdomars risktagande i sexuella relationer har ökat , vilket är en alarmerande utveckling. Det är angeläget att unga kvinnor och män ges stöd och undervisning när det gäller preventivmedelsanvändning och smittskydd. Ansvaret för sexuell och reproduktiv hälsa skall vara gemensamt för båda könen. Tidigt omhändertagande vid abort har utvecklats mycket gynnsamt . Regeringen har gett i uppdrag att se över vissa förutsättningar för abort vid tidig graviditet. Sexuellt våld och tvång är ett mycket allvarligt samhällsproblem som utgör ett hot mot människors hälsa, välbefinnande och till och med liv. Att bekämpa denna form av våld prioriteras högt. trädde en ny skärpt sexualbrottslagstiftning i kraft. Flera åtgärder för bekämpning av mäns våld mot kvinnor har vidtagits. Under arbetet med sitt befintliga uppdrag inför nästa folkhälso- politiska rapport bör fortsätta analysera och vid behov vidareutveckla bestämningsfaktorer och indikatorer inom detta målområde. Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning beträffande sambandet mellan bestämningsfaktorerna och hälsa samt utvecklingen av bestämningsfaktorerna. har inte närmare kommenterat det vidare arbetet med bestämningsfaktorer och indikatorer. Inom målområdet Trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa har () i Folkhälsopolitisk rapport (dnr S2005/7557/FH) definierat tre bestämningsfaktorer. FHI redogör för utvecklingen av dessa med sammanlagt sex indikatorer. Bestämnings- faktorerna och indikatorerna har enligt FHI koppling till fem olika politik- områden. Antalet födslar och aborter/1 000 kvinnor (graviditetstalet) (h) Incidensen av klamydiainfektion i ålders- gruppen (h) A: använt kondom den senaste månaden B: haft samlag utan kondom första Procentuell fördelning av verkställda aborter efter graviditetens längd, alla Anmälda sexualbrott (alla åldrar), antal/100 000 inv. Anmälda våldtäktsbrott mot personer = , antal/100 000 invånare (h) = huvudindikator. Remissinstanserna: Flera remissinstanser betonar vikten av att ung- domsmottagningarnas verksamhet utvärderas och kvalitetssäkras. Exem- pelvis påpekar att ungdomsmottagningarna spelar en mycket central roll för många ungdomar. för skolsköters- kor är positiva till sex- och samlevnadsundervisning som en del av alla skolämnen, alltså något man inte kan välja bort. () anser att målområde 8 saknar ett hälsofrämjande perspektiv som lyfter fram sexualitetens livskvalitetsförhöjande och posi- tiva funktioner. anser att ett brett preventivt arbete genom sex- och samlevnads- undervisning i sig har förebyggande effekter på oönskade graviditeter och därigenom kan bidra till att sänka aborttalen. anser att aborttalet inte ingår som indikator, eftersom abort inte utgör en bestämningsfaktor för sexuell hälsa. menar att termen abortprevention inte bör använ- das i kommande rapporter. anser att samhället bör vidareutveckla metoder för att förebygga, upptäcka och beivra sexuellt våld, liksom att stöd och behandling för ut- satta skall förbättras. menar också att det är viktigt att förövare får obligatorisk behandling för att förebygga nya övergrepp. Vidare skall till- gång till kvinnojourer säkerställas och skolan skall ges resurser för att arbeta förebyggande mot sexuellt våld. anser att förslaget om all- män screening beträffande utsatthet för våld vid mödravårdscentraler bör förankras i forskning och att syftet med screeningen tydligare bör framgå.