prop · GT03145 · 2006-03-22 00:00:00 — man baserat på en översikt av marknadens utbud av produkter beskri- ver produkternas miljöprestanda och delar in dem i 25-procentskluster. De produkter som har de bästa miljöegenskaperna identifieras i den övre kvartilen () som underlag till rekommendationer för kom- muner m.fl. att välja dessa vid offentlig upphandling. Offentlig upphandling i regleras i lagen (1992:1528) om offent- lig upphandling. antogs två nya EG-direktiv inom detta om- råde, dels och rådets direktiv /17/EG av om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 1, Celex 32004L0017), dels och rådets direktiv /18/EG av om samordning av förfarandena vid offentlig upp- handling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114, Celex 32004L0018). Direktiven ger möjlighet men inte skyldighet att ställa miljökrav vid upphandling. I enlighet med EG-direktiven kan miljökrav ställas inom upphandlingens olika faser: kvalificeringskrav, utvärderingskriterier och särskilda kontraktsvillkor under verkställande- fasen. Upphandlingen skall göras på ett transparent sätt och kraven skall vara proportionerliga och överensstämma med övriga grundläggande EG- rättsliga principer. Skälen för regeringens bedömning: Staten bör gå före och ha funk- tionen av en brygga mellan front och bred implementering av ny teknik. Regeringen anser att vid all statlig upphandling av energirelaterad utrust- ning skall det alternativ väljas som är mest fördelaktigt med hänsyn till merkostnaden för inköpet och den minskade energianvändningen under produktens livslängd. Hänsyn behöver tas till ett systemperspektiv då en enskild produkt som är mest energieffektiv i ett system inte nödvändigt- vis är den mest energieffektiva lösningen i ett annat system. Självfallet måste de tekniska egenskapskrav som ställs på byggnader och anlägg- ningar beaktas, t.ex. avseende god inomhusmiljö. Vid formulering av upphandlingskraven bör också beaktas att en god konkurrens uppnås, med låga inträdeshinder för nya aktörer och med hänsyn till de mindre företagens villkor och intressen. Vidare anser regeringen att statliga och kommunala aktörer i samband med hyra av lokaler bör efterfråga lokaler med ett lågt energibehov samt värmesystem som är baserade på förnybara bränslen och att det skulle vara värdefullt om även allmännyttiga bostadsföretag använder sådana urvalsparametrar i sin fastighetsförvaltning. Vid större ombyggnader bör möjligheten till besparingsfinansierade energitjänster, s.k. performance contracting, undersökas då dessa kan vara en möjlighet för ett brett genomförande och realiserande av energieffektiviseringsåtgärder i den offentliga sektorn. Utredningen , biffen och bostaden har föreslagit att offentlig upp- handling skall ske inom den bästa kvartilen ur miljö- och energisynpunkt. Regeringen avser att gå vidare med detta förslag avseende statlig upp- handling och låta en utredning föreslå lämpliga verktyg och teknisk utform- ning av en sådan regel, inom de ramar som sätts av för offentlig upphandling, med sikte på genomförande . Enligt uppgifter i en rapport från (dnr M2005/6241/Hm) skulle man kunna uppnå en besparing på 128 mil- joner kronor till följd av lägre energikostnader som kol- dioxidutsläppen skulle minska med , om av Prop. 2005/06:145 samtliga glödlampor i den offentliga sektorn skulle bytas ut mot lågenergi- Dessa uppgifter tyder på att det finns en stor potential för energi- effektiviseringar om liknande krav ställs på alla energirelaterade produk- ter. Detta skulle också ge arbetet med energieffektivisering i bebyggelsen ett än bredare genomslag eftersom marknaden för energieffektiva lös- ningar utökas. Ett verktyg för upphandling av energieffektiv utrustning har tagits fram av Delegationen för ekologisk upphandling. Verktyget förvaltas av . Ett annat verktyg som säkerställer ett systematiskt arbete för effektiv energianvändning i de berörda organisationerna är ett s.k. energiledningssystem för vilket det finns en svensk stan- dard. Regeringen anser att ett energiledningssystem skulle kunna kom- plettera upphandlingsverktyget då det bidrar till att de anställda blir in- formerade om sitt ansvar för energianvändningen i organisationen, vilket i sin tur kan leda till en effektivare drift och förvaltning. Hos bedrivs inom ramen energi- politiska program ett arbete med att utveckla metoder och verktyg för krav på energieffektivitet vid energirelaterad upphandling. Myndigheten har därför enligt regeringens uppfattning en central roll i genomförandet av målet. Också har en viktig roll i detta sam- manhang. Rådet för inköpsfrågor, som sorterar under , består av representanter från både avrop- ande myndigheter och ramavtalsansvariga myndigheter. Till sitt förfog- ande har en arbetsgrupp med representanter för de ramavtalsansvariga myndigheterna. Med stöd av gruppen arbetar Eko- nomistyrningsverket med den operativa samordningen mellan de ramav- talsansvariga myndigheterna, initierar nya ramavtalsområden och vidtar åtgärder för att förhindra överlappningar i ramavtalen. Ekonomistyrnings- verket arbetar också med att skapa samsyn kring tillämpning och utform- ning av gemensamma ramavtal för staten och med att skapa ett enhetligt agerande från statens sida. Regeringen avser att ge , i samverkan med Ekono- mistyrningsverket, och Samverkansforum för statliga byggherrar, i uppdrag att samordna arbetet med att uppnå målet och att ansvara för uppföljning och rapportering av det till regeringen. I uppfölj- ningen skall ingå överväganden om lämpliga metoder för upphandlingen. Finansiering skall ske inom befintliga anslagsramar. 6.4.3Skärpta energihushållningskrav vid nybyggnad Regeringens bedömning: Nuvarande krav för energihushållning vid nybyggnad av flerbostadshus bör skärpas i syfte att minska energian- vändningen i bebyggelsen. Regeringen avser att uppdra åt att, med beaktande av kost- nadseffektivitet, meddela närmare föreskrifter. Föreskrifterna bör ut- formas med hänsyn till regionala skillnader och utvärderas. Förslaget i överensstämmer delvis med regeringens bedömning. föreslog en ändring i 8 § förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. i syfte att skärpa energihushållningskraven i byggreglerna. Remissinstanserna: har uttryckt sitt stöd för förslag och anser att det finns utrymme att skärpa kraven i byggreglerna. Enligt Energimyndigheten måste byggreglerna bättre spegla den teknikutveckling som sker. HSB har anfört att det finns motiv för den föreslagna ändringen i förordningen men betonat samverkan med fastig- hetsbranschen angående vilka ändringar som är motiverade av rådande tekniska förutsättningar. Också har uttryckt sitt stöd för den föreslagna förordningsändringen. har ifrågasatt om för- ordningsändringen behövs och gjort bedömningen att har de befogenheter som krävs för att successivt justera byggreg- lerna. Statskontoret har ansett att förslagen minskar förutsägbarheten vid användning av reglerna. har ansett att den föreslagna nya lydelsen saknar öppning för en ekonomisk rimlighetsbedömning. Bakgrund: Av 8 § förordningen (1994:1215) om tekniska egenskaps- krav på byggnadsverk, m.m. (BVF) framgår att byggnadsverk och deras installationer för uppvärmning, kylning och ventilation skall vara projek- terade och utförda på ett sådant sätt att den mängd energi som med hän- syn till klimatförhållandena på platsen behövs för användandet är liten och värmekomforten för brukarna tillfredsställande. ram för att meddela föreskrifter på området är bemyndigan- det i 18 § första stycket BVF. har tagit fram förslag till ändrade regler i byggregler (BBR) om energihushållning. Dessa remiss- behandlades . Förslaget till ändrade byggregler innebär att utgångspunkten för hur kraven ställs ändras. gällande regler ställer krav på att begränsa byggnadens energiförluster. De föreslagna reglerna innebär att krav ställs på byggnadens energibehov, formulerat som en maximalt tillåten energimängd per golvarea och år. I förslaget ingår att den som äger byggnaden efter en viss tids användning av den skall redo- visa utfallet av energianvändningen. Målet för revideringen av byggreg- lerna har varit att så långt som möjligt bibehålla gällande kravnivåer men att formulera reglerna så att dessa blir tydliga och graden av verifierbar- het ökar. Skälen för regeringens bedömning: Det är angeläget att minska ener- gianvändningen i bebyggelsen. Regeringen bedömer därför att nuvarande krav för energihushållning vid nybyggnad bör skärpas. är det möjligt att bygga betydligt mer energieffektiva byggnader jämfört med tidigare utan att detta leder till väsentligt ökade byggkostna- der som komfort och inomhusmiljö håller en hög nivå. Projekt som , och Lindåshusen är några av de senaste exemplen på detta. Vad som definieras som en liten energianvändning enligt 8 § förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på bygg- nadsverk, m.m. (BVF) förändras över tiden i takt med teknikutvecklingen. Byggreglerna är ett viktigt styrmedel för att driva energieffektiva lös- ningar och energieffektivt byggande framåt. Det är därför viktigt att ener- gihushållningskraven kontinuerligt ses över och skärps i takt med teknik- utvecklingen. Skärpta hushållningsregler vid nybyggnad banar dessutom väg för att nya tekniska lösningar och produkter utvecklas som också kan komma att användas i den befintliga bebyggelsen. energihushållningskrav vid nybyggnad även till en lägre energian- vändning i den befintliga bebyggelsen. Regeringen ser, baserat på tillgängligt underlag, en nivå på högst för uppvärmning av utrymmen och tappvarmvatten samt fastighetsel per kvadratmeter uppvärmd yta och år som en rimlig krav- nivå vid nybyggnad av flerbostadshus. I den norra delen av landet be- döms per kvadratmeter och år vara en rimlig krav- nivå. Hushållsel omfattas inte av dessa kravnivåer. Eftersom regeringen bedömer att särskilda energihushållningskrav vid nybyggnad av eluppvärmda flerbostadshus bör införas (se nedan), om- fattar här aviserade kravnivåer i första hand fjärrvärmeanslutna flerbo- stadshus. Värmepumpar minskar det totala energibehovet men leder sam- tidigt till en ökad elförbrukning. Regeringen anser därför att det är den energi som tillförs en värmepump som skall användas vid beräkningen av uppfyllelsen av kravnivåerna. Skälet till detta är att regeringen vill säkerställa att de totala energibesparingar som uppnås genom skärpta energihushållningskrav inte sker på bekostnad av en ökad elanvändning. Regeringen anser att byggnader som grundförutsättning skall ha goda energihushållningsegenskaper och en god inomhusmiljö, oavsett uppvärm- ningsform. Regeringen bedömer att kraven mycket väl kan förenas med god inne- miljö och ett gott inneklimat. Erfarenheterna från de senaste årens energi- effektiva hus visar att goda energi- och innemiljöegenskaper uppnås till följd av målmedveten och noggrant utförd projektering, byggande och förvaltning. Mot denna bakgrund anser regeringen att skärpta krav kan leda till en ökad kvalitet både i byggprocessen och i den färdiga byggnaden. Regeringen avser att uppdra åt att anpassa kravnivåerna för energihushållning i byggreglerna i enlighet med ovanstående samt under- söka möjligheten att även skärpa energihushållningskraven för lokaler och småhus så att miljömässiga fördelar uppnås under iakttagande av privat- och samhällsekonomisk kostnadseffektivitet. skall i en rapport till regeringen följa upp och utvärdera föreskrifterna utifrån hur de har bidragit till energieffektivisering och i syfte att säkerställa att den energieffektivisering som uppnås också är privat- och samhällsekonomiskt kostnadseffektiv. Om bedömer att före- skrifterna leder till inte oväsentligt ökade kostnader för dem som berörs, skall begära regeringens medgivande att besluta föreskrifterna. Vid regeringens eventuella prövning av detta görs en helhetsbedömning av förslagen utifrån ett samhällsperspektiv. Då beaktas bl.a. effekter på hushållens ekonomi, sysselsättning, energipolitik, miljö och konkurrens- förhållanden. Regeringen avser att i vårpropositionen återkomma till frågan om medel avseende stöd till energieffektiva fönster och pelletseldning i nybyggda hus. 6.4.4Särskilda energihushållningskrav vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler Regeringens bedömning: Särskilda krav för energihushållning bör införas vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler i syfte att begränsa användningen av el för uppvärmningsändamål och effektdri- vande lösningar. Regeringen avser att uppdra åt att, med beaktande av kost- nadseffektivitet, meddela närmare föreskrifter. Föreskrifterna bör ut- formas med hänsyn till regionala skillnader och utvärderas. Departementspromemorian omfattade endast en bedömning om att skärpta hushållningskrav för eluppvärmda bostäder och lokaler bör prövas. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har instämt i promemo- rians resonemang om att begränsa användningen av el för uppvärmnings- ändamål vid nybyggnad. har tillstyrkt resone- manget om skärpta hushållningskrav för eluppvärmda bostäder och loka- ler bör prövas samt att skärpta hushållningskrav är att föredra framför ett förbud. Också har anfört att man utifrån promemorians resonemang ser med tillförsikt på förslag som driver utvecklingen i en riktning mot att nybyggda hus förses med vattenburna distributionssys- tem och fjärrvärme. Föreningen Regionala Energikontor (FSEK) har efterlyst hårdare krav än vad som föreslås i promemorian. När det gäller den föreslagna möjligheten att åberopa särskilda skäl för en högre energianvändning, anser FSEK att detta skall tillämpas mycket restrik- tivt. har ifrågasatt att man även fortsättningsvis vill tillåta användningen av el i uppvärmningsändamål. Svensk Fjärrvärme och har ansett att energiprestanda på en bygg- nad bör anges som använd primärenergi eller viktad tillförd energi per yt- enhet. har anfört att promemorians resonemang om en begräns- ning av energianvändningsnivån i eluppvärmda hus är svagare än de i byggregler föreslagna nivåerna för småhus. HSB har anfört att det är positivt att man i promemorian undviker totalförbud och i stället ställer höga energikrav på nya elvärmda hus. har an- fört att om ett förbud mot direktverkande el föreslås, eller kravnivåer som innebär starka inskränkningar, måste en prövning av förslagen göras enligt direktiv /34/EG om ett informationsförfarande beträffande tek- niska standarder och föreskrifter. Företagarna har anfört att förslaget om skärpt hushållningskrav för nybyggnation för lokaler måste analyseras i ett regionalpolitiskt perspektiv. har anfört att de samhälls- ekonomiska kalkylerna i promemorian misskrediterar elvärme. Bakgrund: av nyproducerade småhus har vattenburen elvärme som uppvärmningssystem. Nyproducerade småhus med enbart direktverkande elvärme utgör av all nyproduk- tion. Bland nyproducerade flerbostadshus installerar mellan vattenburen elvärme och direktverkande el. Motsvarande uppgifter saknas för nyproducerade lokalfastigheter. An- vändningen av el till annat än uppvärmning, dvs. hushållsel i bostäder och verksamhetsel i lokaler, har ökat markant. uppdrog regeringen åt att analysera konsekvenserna dels av ett eventuellt förbud mot direktverkande elvärme vid nybyggnad, dels av att begränsa möjligheterna till sådan värme i nya fritidshus. Som motiv anfördes att el är en högvärdig energiform som rent tekniskt inte kan ersättas i andra användningsområden än vid upp- värmning. Vidare anfördes att nya låsningar till direktverkande elvärme minskar möjligheten att använda förnybara energikällor. redovisade uppdraget med rapporten serna av ett förbud mot direktverkande elvärme i nya byggnader (Reger- ingskansliets dnr M2003/2147/Bo). I denna rapport föreslogs skärpta ener- gihushållningskrav i byggreglerna för byggnader som installerar direkt- verkande elvärme, alternativt el för uppvärmning som ett alternativ till ett generellt förbud mot direktverkande el vid nybyggnad. Som motiv anförs att direktverkande elvärme är ett kostnadseffektivt uppvärmningssystem för byggnader med ett mycket litet värmebehov. Installation av annan uppvärmningsanordning leder enligt i dessa fall till orimligt höga kostnader. ram för att meddela föreskrifter om detta är bemyndigandet i 18 § första stycket förordningen (1994:1215) om tekniska egenskaps- krav på byggnadsverk, m.m. (BVF). Skälen för regeringens bedömning: El är en högvärdig energiform som av tekniska skäl inte kan ersättas med andra energiformer i de flesta andra användningsområden annat än vid uppvärmning. För att minska användningen av el för uppvärmningsändamål och effektdrivande lös- ningar och för att inte motverka omställningen till ett ekologiskt hållbart energisystem anser regeringen att skärpta hushållningskrav bör ställas vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler. Kraven bör utfor- mas så att de starkt begränsar användningen av el som uppvärmnings- källa. Skärpta hushållningskrav är också ett bra sätt att styra energian- vändningen mot hållbara uppvärmningskällor såsom fjärrvärme, när- värme, biobränsle och solenergi. Fritidshus, lokaler av tillfällig karaktär och byggnader som inte överstiger föreslås undantas då kostnaderna här förefaller orimligt höga i förhållande till de potentiella miljöeffekterna. Kravnivåerna bör vara sådana att de kan uppnås genom särskilt väl iso- lerade hus, s.k. hus utan konventionellt värmesystem eller genom an- vändning av effektiva värmepumpar. Avseende värmepumpar bör detta betyda att en installerad värmepump skall medföra en elanvändning om högst av den levererade värmemängden inklusive installation av spetslast. För att uppnå en hållbar användning av energi är det också viktigt hur energiuttaget fördelas över året. Berg-, sjö-, eller jordvärmepumpar och FTX-ventilation (mekanisk till- och frånluft med värmeåtervinning i en värmeväxlare) innebär att uttaget av el även under de kallaste dagarna begränsas effektivt. Av dessa skäl är sådana lösningar att föredra även om också andra tekniska lösningar är möjliga. bör utforma föreskrifterna så att icke-effektdrivande lösningar gynnas. Liksom för icke eluppvärmda byggnader anser regeringen att det är den energi som tillförs en värmepump som skall användas vid beräkningen av uppfyllelsen av kravnivåerna. Regeringen anser att , i de fall särskilda skäl finns, t.ex. för lokaler med ett stort behov av luftflöden, och inga alternativa uppvärmningsformer såsom fjärrvärme, värmepumpar eller biobränsle är möjliga, bör få medge en något högre elförbrukning än för byggnader där inga sådana särskilda skäl finns. En sådan situation kan inträffa då geologiska förutsättningar inte möjliggör en installation av berg-, sjö- eller jordvärme och andra värmepumpsalternativ inte är rimliga till följd av ett kallare klimat i den nordligaste delen av . Denna högre förbrukningsnivå bör dock inte tillåtas vara högre än vad som uppnås med den mest kostnadseffektiva lösning som är tillämplig i det enskilda fallet. En indelning i klimatzoner med skarpare krav för byggnader i den södra delen av landet bör också övervägas. Regeringen avser att vidta nödvändiga förordningsändringar och att uppdra åt att meddela de närmare föreskrifter som krävs för att skärpa kraven på hushållning med elenergi vid nybyggnad av elupp- värmda bostäder och lokaler. skall i en rapport till regeringen följa upp och utvärdera föreskrifterna utifrån hur de har bidragit till energieffektivisering och i syfte att säkerställa att den energieffekti- visering som uppnås också är privat- och samhällsekonomiskt kostnads- effektiv. I det fall bedömer att föreskrifterna leder till inte oväsentligt ökade kostnader för dem som berörs, skall begära regeringens medgivande att besluta föreskrifterna. Vid regeringens eventuella pröv- ning av detta görs en helhetsbedömning av förslagen utifrån ett samhälls- perspektiv. Då beaktas bl.a. effekter på hushållens ekonomi, sysselsätt- ning, energipolitik, miljö och konkurrensförhållanden. Regeringen avser att i vårpropositionen återkomma till frågan om medel avseende stöd till energieffektivisering och förnybar energi i offentliga lokaler. 6.4.5Krav på energieffektivisering i den befintliga bebyggelsen Regeringens bedömning: I syfte att minska energianvändningen i den befintliga bebyggelsen bör krav på energieffektivisering ställas i samband med större byggnadsarbeten i bostäder och lokaler. Regeringen avser att uppdra åt att, med beaktande av kostnadseffektivitet, meddela föreskrifter om vilka större byggnads- arbeten som är att anse som ändring av en byggnad. Regeringen avser också att uppdra åt att, med beaktande av kostnadseffek- tivitet, meddela föreskrifter som anger tydliga krav på energieffektivi- seringar i samband med ändringar i befintlig bebyggelse. Föreskrift- erna skall utformas med hänsyn till regionala skillnader och utvärderas. Förslaget i överensstämmer delvis med reger- ingens bedömning. föreslog en ändring i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. som tydliggör att änd- ringsreglerna skall gälla vid byte av material i klimatskärmen i större omfattning. Remissinstanserna: Statskontoret, kommun m.fl. har till- styrkt de föreslagna lagändringarna. har väl- komnat att byte av material i klimatskärmen omfattas av samma juridiska lagrum som övrig ändring av byggnad och tillstyrkt ändringen. vårdsverket har ifrågasatt om förslagen kommer att leda till energieffekti- visering vid renovering och ombyggnad i en tillräcklig omfattning och efterlyst fler bindande krav vid ändring. har efter- lyst fler regler och krav vid ny- och ombyggnad men uttrycker viss oro över att formuleringen vid utbyte av material i klimatskärmen kan skapa en osäkerhet vid underhållsarbeten. Också har ansett att inne- börden av större omfattning av ändring i klimatskalet behöver förtydli- gas. har uttryckt sin oro för att förslaget kommer att för- svåra ombyggnadsprocessen. HSB har avstyrkt förslaget och anfört att det är mer angeläget att man vid tilläggsisolering av fasader tar tillräcklig hänsyn till byggnadernas yttre estetiska värden. Bakgrund: I den befintliga bebyggelsen kan energieffektiviserande åt- gärder vara aktuella i olika sammanhang som vid tillbyggnad, vid ändring, vid underhåll eller som en ren förbättringsåtgärd. Enligt 2 § första stycket lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVL) skall byggnadsverk som ändras, under förutsättning av normalt underhåll, under en ekonomiskt rimlig livslängd uppfylla väsentliga egenskapskrav, bl.a. i fråga om energihushållning (punkt 6). Energihushållningskraven i 8 och 10 §§ förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVF) gäller alltså även vid ändring av befintliga byggnader. När det gäller underhållsåtgärder är det däremot inte nu gällande regler som skall tillämpas utan de regler som gällde när huset byggdes eller ändrades. Krav på energieffektiviser- ing kan därmed bara ställas vid åtgärder som innebär ändring av en bygg- nad. Gällande föreskrifter innehåller dock ingen definition av vilka åtgär- der som är att anse som ändring av en byggnad. Allmänna riktlinjer för vilka åtgärder som är att anse som ändring av en byggnad ges i förarbe- tena till BVL (prop. 1993/94:178, s. 96 ff). har utfärdat allmänna råd (1996:4) om ändring av byggnad (BÄR), ändrade genom 2004:1, som är tillämpliga vid ändringar i den befintliga bebyggelsen. De allmänna råden är inte bindande. har ett bemyndigande att utfärda föreskrifter om detta. Verket har dock valt att inte utfärda föreskrifter med motiveringen att ändrings- projekten är av så skiftande karaktär och byggnaderna har så olika för- utsättningar. ram för att meddela föreskrifter om detta är bemyndigandet i 18 § första stycket BVF. Skälen för regeringens bedömning: Den befintliga bebyggelsen kom- mer under överskådlig framtid stå för merparten av energianvändningen i bebyggelsen. av de byggnader som förväntas finnas är redan byggda.