prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Det skall dock påpekas att regeländringarna in- klusive pensionsomläggningen inte har påverkat kommunernas finanser, då intäktsförändringen reglerats via det generella statsbidraget på stats- budgetens utgiftssida. Tabell 5.8 Kommunernas skatteintäkter, faktisk och underliggande utveckling Miljarder kronor och procentuell förändring -2,3 -0,3 -0,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Intäkterna från statlig inkomstskatt beror på inkomstfördelningen men även på utvecklingen av lönesumman och förändringen av skiktgrän- beräknas de ha ökat till . Tabell 5.9 Intäkter från statlig inkomstskatt Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Fördelningen mellan grund- och tilläggsnivå är beräknad. Skiktgränserna räknas vanligen upp med utveck- lingen av KPI plus , men för har de räknats upp med KPI plus . Skattereduktioner utgörs till största delen av reduktion för allmän pensionsavgift, vilket framgår av tabell 5.10. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skattereduktionen för bredband uppgår till 0,010,. Både 2005 och 2006 ökar skattereduktionerna mer än . Detta förklaras av de sista stegen av den skattereform som på- börjades . höjdes reduktionen för den allmänna pensionsavgiften från och 2006 från . Indirekt skatt på arbete uppgår till av de totala skatteintäkterna. Av dessa utgör arbetsgivaravgifterna utgör , medan egenavgifter och särskild löneskatt tillsammans utgör . Nedsatta avgifter uppgår till cirka -2,. Premieskatt på gruppliv- försäkringar utgör . beräknas intäkterna från arbetsgivaravgifter ha uppgått till . I frånvaro av förändringar av avgifts- satser följer intäkterna i huvudsak utvecklingen av utbetald lönesumma. 2008 beräknas avgifterna i genomsnitt öka . betalar en arbetsgivare sjuklön mot tidigare . har ett betalnings- ansvar införts om av den totala sjuk- penningen som betalas från och med tredje sjuk- veckan. För att kompensera för detta åtagande har arbetsgivaravgiften sänkts med 0,24 procent- enheter till 2005. Den del av sjuk- penningen som arbetsgivare ska betala, särskild sjukförsäkringsavgift, beräknas till 2006. Den beloppsmässigt största delen av särskild löneskatt är hänförlig till pensionskostnader. Under 19982004 var den genomsnittliga ök- ningstakten . Den höga ökningen förklaras av successivt införda nya tjänstepensionsavtal och av att särskild löneskatt betalats både på utbetalda pensioner och på av- sättningar till framtida pensionsutbetalningar. Ökningstakten har avtagit och den årliga för- ändringen uppgår till . Miljarder kronor och procentuell förändring -28,1 -5,3 Skatt på kapital omfattar bland annat skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på bolags- vinster, fastighetsskatt och förmögenhetsskatt. Totalt utgör skatt på kapital av de totala skatteintäkterna, varav bolagens inkomstskatt utgör drygt hälften. Bolagens vinster, som ligger till grund för inkomstskatten, kan variera mycket mellan olika år. Detsamma gäller avkastningen på kapital. Intäkter från skatt på kapital beräknas uppgå till , vilket är en ökning med jämfört med det beräknade utfallet . beräknas skatt på kapital i genomsnitt öka med . Skatt på kapital, hushåll Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av hushållens kapitalinkomster, dvs. inkomsträntor, utdelningar och kapitalvinster, och utgifter i form av utgiftsräntor och kapital- förluster. Räntenedgången har medfört att hushållens intäkts- och utgifts- räntor i princip har halverats både som andel av BNP och som andel av hushållens inkomster. I diagram 5.3 visas hushållens intäkts- och utgifts- räntor som andel av BNP för perioden 2008. Diagram 5.3 Intäkts- och utgiftsräntor samt kapitalvinster som andel av BNP En stor del av den kapitalskatt hushållen betalar utgörs av skatt på realiserade kapitalvinster. I diagram 5.4 visas utvecklingen av kapital- vinsterna i ekonomin . beräknas kapitalvinsterna uppgå till 88 respektive . finns ingen explicit beräkning utan prognosen är lagd på det historiska genom- snittet på av BNP. Skatteintäkterna från hushållens skatt på kapital beräknas bli 2005. Det är en ökning med jämfört med , vilken beror på högre kapitalvinster. Kapitalvinsterna antas öka ytterligare och skatteintäkterna beräknas då bli . beräknas inkomstskatten på bolagens vinster uppgå till , vilket är en ökning med jämfört med . I diagram 5.5 visas utvecklingen av intäkterna från bolagens inkomstskatt för perioden . De ljusgrå delarna av staplarna visar tillfälliga skatteintäkter, dvs. intäkter som inte har någon direkt koppling till bolagens resultat. utgörs de av till- fälliga skatteintäkter från tidigarelagda åter- föringar av företagens periodiseringsfonder beroende på beslutet att räntebelägga periodise- ringsfonderna . Engångseffekten beräknas uppgå till 2004 och 2005. Diagram 5.5 Inkomstskatt bolag Anm.: Den tillfälliga effekten 2000 uppkom till följd av återbetalade från försäkringsgivaren (f.d. SPP). Effekterna 2004 och framåt beror på räntebeläggningen av juridiska personers periodiseringsfonder. beräknas inkomstskatten till . Den underliggande utveck- lingen av skatten, dvs. utvecklingen exklusive periodiseringsfonder, är . är den underliggande utvecklingen i genomsnitt . Diagram 5.6 visar utvecklingen av bolagens inkomstskatt som andel av BNP . I diagrammet visas även skattens andel av BNP justerat för avsättningar till och återföringar från periodiseringsfonderna samt för återbetalningen av pensionsmedel från försäkringsbolaget . Ingen justering har gjorts för förändrade förlustavdrag till följd av periodiseringsfondssystemet. är inkomstskattens andel av BNP . Den underliggande skatten har uppgått till av BNP . Efter en period då skattens andel fallit har den ökat av BNP igen. Diagram 5.6 Bolagens inkomstskatt i relation till BNP Inkomstskatt exkl. PF & / BNP Anm.: PF betecknar periodiseringsfondssystemet. (f.d. SPP) avser återbetalning av försäkringspremier. Avkastningsskatt tas ut på pensionssparande och sparande i kapitalförsäkringar. Utifrån värdet av tillgångarna i kapital- eller pensionsförsäkringen beräknas en schablonmässig intäkt som beskat- tas. Intäkten baseras på statslåneräntan. Avkastningsskatten beräknas bli 2006, vilket är en minskning med jämfört med . Minsk- ningen beror på en lägre statslåneränta. väntas räntenivån stiga i ekonomin, vilket innebär att avkastningsskatten ökar . Prognosen för fastighetsskatt utgår från anta- ganden om hur taxeringsvärden och bestånden för de olika fastighetsslagen utvecklas. infördes en dämpningsregel för bostäder, som innebär att ett högre taxeringsvärde höjer skatte- underlaget och därmed skatteintäkterna med en tredjedel av ökningen . Intäkterna beräknas 2006 till , vilket är högre än föregående år. Ökningen förklaras av högre taxeringsvärden för småhus och hyreshus samt av höjningen av fastighetsskatten på vattenkraftverk. Under peri- oden 20072008 beräknas intäkterna öka med motsvarande en utvecklingstakt om . I diagram 5.7 visas fastighetsskatten 2006 uppdelad efter fastighetsslag. beräknas andelen från småhus uppgå till . Diagram 5.7 Fastighetsskatt uppdelad efter fastighetsslag förväntas intäkterna från förmögenhets- skatten uppgå till , vilket är en ökning med jämfört med . väntas de öka , eller , vilket i huvudsak förklaras av fastighetstaxeringen för småhus. Uppgången 2007 och 2008 väntas i genomsnitt bli . Antal personer, tusental Personer (tusental) 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Diagram 5.8 visar förmögenhetsskatten åren 19912004. Av diagrammet framgår även hur många personer som påförts förmögenhetsskatt. Stämpelskatt utgår vid köp av fast egendom och tomträtter samt beviljande av inteckningar. Intäkterna är till stor del beroende av omsätt- ningen och prisutvecklingen på fastighetsmark- naden. beräknas intäkterna öka med till . och 2008 beräknas intäkterna öka . 5.3.3Skatt på konsumtion och insatsvaror denna beläggs, liksom privat näringsverksamhet, Miljarder kronor och procentuell förändring Mervärdesskatt och punktskatter bildar till- sammans undergruppen skatt på konsumtion och insatsvaror. uppgick intäkterna till . Skatt på konsumtion och insatsvaror utgör av de totala skatteintäkterna, varav mervärdesskatten står för och punktskatterna för . uppgick intäkterna från mervärdesskatt till , vilket motsvarar en ökning jämfört med föregående år. Intäkterna fortsätter att öka under prognos- perioden och ökningstakten och framåt ligger på . Diagram 5.9 visar intäkterna från mervärdes- skatt uppdelade på de tre sektorer som är slutkonsumenter och således bär skatten. Diagram 5.9 Mervärdesskatt uppdelad på sektorer 2005 Andel av totala skatteintäkter I diagrammet ingår även mervärdesskatt på investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt. Dessa företag har ingen avdragsrätt för sin ingående mervärdes- skatt och till följd av det belastar den implicit de tre sektorerna ovan. Staten och kommunerna bedriver även skattepliktig verksamhet och med utgående mervärdesskatt vilken i slutändan belastar hushållens konsumtion. Andelarna mellan statens och kommunernas mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet, respektive hushållens mervärdesskatt på privat konsumtion är förhållandevis stabila över tiden. I diagram 5.10 illustreras utvecklingstakten för respektive sektor 20042008. Diagram 5.10 Utveckling av intäkter från mervärdesskatt uppdelad efter sektorer 20042008 Mervärdesskatteintäkterna utgörs av nettot av utgående och ingående skatt. Utgående mer- värdesskatt tas ut på försäljning i och på utlandsförvärv (import och gemenskapsinterna förvärv). Försäljning i står för den större delen av intäkterna, utgörs av denna post. Den utgående mervärdesskatten på utländska förvärv varierar mer med konjunk- turen än försäljningen i . Den har således varit känsligare för upp- och nedgångar i ekonomin. Diagram 5.11 Dekomponering av utgående mervärdesskatt utgjorde utgående mervärdesskatt på utlandsförvärv (import och gemenskapsinterna förvärv) av total utgående mervärdes- skatt. I diagram 5.11 illustreras utvecklingstakten för mervärdesskatt på försäljning i respektive utlandsförvärv 19992005. Punktskatter är särskilda konsumtionsskatter. En avsikt med punktskatter är att de ska kom- pensera för de externa kostnader för samhället som uppstår i samband med förbrukning av vissa varor och tjänster. De används således för att påverka konsumtionen i en för samhället önsk- värd riktning, även om de i flera fall också har en fiskal betydelse. Punktskatterna påverkas främst av volymutvecklingen, men även av KPI. uppgick de totala intäkterna från punkt- skatter till , vilket motsvarar av de totala skatteintäkterna. Intäkterna från skatt på tobak uppgick till 2005. Åren 20062008 be- räknas intäkterna öka med i genomsnitt . Diagram 5.12 Konsumtion av tobak Miljarder styck, miljoner kg Cigaretter, miljarder st. Snus, miljoner kg Diagram 5.12 visar utvecklingen för den registre- rade konsumtionen av tobak 19972008. Av dia- grammet framgår att konsumtionen av cigaretter har minskat . uppgick kon- sumtionen till 6,8 miljarder cigaretter. antas denna kvantitet vara oförändrad som konsumtionen av snus förväntas öka . Intäkterna från skatt på alkohol uppgick till , vilket var något högre än föregående år. antas en svag ökning av intäkterna och 2008 beräknas de uppgå till . Diagram 5.13 Alkoholskatt per produktslag Till följd av lägre skattesatser på sprit i och samt högre införselkvoter fr.o.m. minskade skatteintäkterna på sprit både 2003 och 2004. Utfallet visade på en stabilisering av intäkterna på en lägre nivå. Konsumtionen av vin och öl antas öka något . Intäkterna per produktslag redovisas i diagram 5.13. Diagram 5.14 Privatinförsel av sprit 20012005 Tusen liter sprit, alkoholhalt jan maj sep jan maj sep jan maj sep jan maj sep jan maj sep Diagram 5.14 visar privatinförseln . ökade privatinförseln med 42 respektive 29 pro- cent. minskade emellertid införseln och uppgick då till . Skatt på energi omfattar energiskatter och koldi- oxidskatter. uppgick intäkterna till . I prognosen har hän- syn tagits till den aviserade senareläggningen av avskaffandet av koldioxidskatten för den hand- lande sektorn till . beräknas intäkterna bli högre än 2005 och ökar de . I tabell 5.11 visas fördelningen mellan de olika skatteslagen. Tabell 5.11 Energi och koldioxidskatt Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Prognosen över intäkterna grundas på den volymprognos över energiförsörjningen i som redovisade till regeringen . Tabell 5.12 Underliggande utveckling av energi- och koldioxidskatt -1,3 -1,4 -0,5 -0,2 -0,9 -0,5 -0,7 -1,0 -1,3 -0,3 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . I tabell 5.12 visas den underliggande utveck- lingen, dvs. utvecklingen korrigerad för skatte- ändringar, för energi- och koldioxidskatt 2004 2008. Den underliggande utvecklingen beskriver förändringen av skattebaserna. De viktigaste skattebaserna för energiskatten är elektrisk kraft, olja och bensin och för koldioxidskatten är de olja och bensin. var den underliggande utvecklingen för energiskatt och koldioxidskatt negativ. För prognosperioden antas baserna dock öka något. Intäkternas fördelning på respektive inkomst- slag redovisas i diagram 5.15. Av diagrammet framgår att koldioxidskatten har ökat som andel av de totala intäkterna. Förskjut- ningen förklaras av genomförda skatteväxlingar 20012004. Detta mönster bryts dock till följd av energiskattehöjningarna 2005 och 2006 samt av att avvecklingen av koldioxidskatten för sektorn som handlar med utsläppsrätter inleds 2007. Diagram 5.15 Skatt på energi Övriga skatter på energi och miljö Övriga skatter på energi och miljö omfattar ett flertal skatter, bl.a. skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och skatt på avfall. beräknas intäkterna uppgå till . för- väntas intäkterna bli respektive år. Intäkterna från skatterna på vägtrafik uppgick till , av vilka var fordonsskatt. Av fordonsskatten betalas av hushållen. höjs fordonskatten för lätta bussar och lätta lastbilar i syfte att nå en mer likställd beskattning jämfört med beskattningen av personbilar. Dieseldrivna bilar med låga partikelutsläpp får lägre skattesats fr.o.m. . Tillsammans ökar dessa förslag skatteintäkterna med 2006 och framöver. Under Skatt på vägtrafik redovisas även intäkter från försöket med trängselskatt i fr.o.m. t.o.m. . Intäkterna beräknas uppgå till . Sammantaget förväntas intäkterna från skatt på vägtrafik uppgå till 2006. Under skatt på import redovisas bl.a. tullmedel, jordbrukstullar och sockeravgifter. antas intäkterna öka och förväntas de öka beroende på en relativt stark utveckling av varuimporten. Under övriga skatter redovisas bl.a. inlevererat överskott från AB , skatt på annon- ser och reklam samt lotteriskatt. antas intäkterna minska . Den svaga utvecklingen beror till större del på en sänkning av reklamskattesatsen, vilken minskar intäkterna med . 5.3.4Restförda och övriga skatter Restförda skatter uppgick till -7,medan intäkterna från övriga skatter blev . För perioden 20062008 ökar de restförda skatterna något medan övriga skatter minskar. Övriga skatter utgörs av avgifter till Insättningsgarantifonden, Bilskrotnings- fonden m.fl. samt av omprövningar, skattetillägg samt några beloppsmässigt mindre skatter som påförs hushåll och företag. De tillkommande inkomsterna beräknas 2005 uppgå till och består av EU-skatter samt kommunala utjämnings- avgifter avseende kostnadsutjämningssystemet för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. EU- skatterna, vilka omfattar tullmedel och den momsbaserade EU-avgiften, utgör den största delen av inkomsterna, . momsbaserade EU-avgiften för vid- kommande sänks från till i enlighet med uppgörelsen om EU:s finansiella perspektiv 20072013. nas inkomsterna öka med . Nedgången förklaras av att den kommunala inkomst- och kostnads- utjämningen redovisas på budgetens utgiftssida. Under avräkningar redovisas intäkter som förs till fonder, kompensation och avlyft för statlig och mervärdesskatt samt stöd som ges som krediteringar på skattekonto och som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. De beloppsmässigt största avräkning- arna är kompensation och avlyft för mervärdes- skatt. Kompensationen till kommunerna ökar 20062008 med medan de statliga avlyften ökar med . Krediteringarna är som störst 2006 då de uppgår till . I tabell 5.13 särredovisas skattekrediteringarna. Tabell 5.13 Utgifter som ges via skattekrediteringar på budgetens inkomstsida -7,0 -7,7 -13,6 -17,9 -12,1 -8,3 -1,4 -2,1 -3,2 -4,0 -3,7 -3,4 -0,1 -0,2 -0,4 -0,5 -0,3 -0,4 -0,5 -0,5 -5,1 -4,4 -8,8 -7,0 -0,0 -0,0 -0,3 -0,8 -0,7 -0,8 -0,8 -0,8 personal i vård och -0,5 -0,3 -0,3 -3,6 -5,2 -3,1 -0,6 -1,3 -0,1 -0,3 -0,3 -0,3 -0,4 -0,1 -0,0 -0,1 -0,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Utöver dessa stöd finns ytterligare krediteringar men som enligt nationalräkenskapernas defini- tion är att likställa med skattereduktioner. Till de senare räknas sjöfartsstödet (nedsättning av arbetsgivaravgifter) samt den i denna propo- sition föreslagna förlängningen av investerings- stimulansen för byggande av mindre hyres- och studentbostäder (redovisas som en del av mervärdesskatten). Dessa två stöd redovisas således som en del av de periodiserade skatterna. beräknas periodiseringarna ha minskat statsbudgetens inkomster med . Förskjutningar i uppbörden minskade statsbudgetens inkomster med och betalningsförskjutningar ökade dem med . förväntas nettot av uppbörds- och betalningsförskjut- ningar öka statsbudgetens inkomster med medan de för åren 2007 2008 beräknas minska inkomsterna med . Skatter med årlig taxering -6,0 -4,0 -9,4 -2,9 -15,8 -2,7 -4,7 -1,6 Skatter med månatlig uppbörd -0,1 -2,3 -1,2 -1,6 -1,7 -1,9 -1,5 -0,8 -0,8 -0,8 -0,3 -23,6 -10,9 -4,2 -5,3 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Den stora förskjutningen i uppbörden förklaras till av bolags- skatter, framför allt skatteeffekten av tidigarelagda återföringar av periodiserings- fonder. Uppbördsförskjutningarna är störst för de skatter som fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen. -3,6 -0,1 -8,5 -1,6 -0,6 -1,2 -0,4 -0,5 -0,5 -0,5 -8,5 -1,5 -1,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Medan uppbördsförskjutningar visar förskjut- ningar av debiterade belopp, visar betalnings- förskjutningar hur förskjutningar i betalningar påverkar statsbudgetens inkomster. De största förskjutningarna utgörs av utbetalningar av inkomstskatt till kommuner och landsting samt betalningar till och från hushåll och företag. var utbetalningarna större än kommunernas periodiserade intäkter. Skillnaden förklaras av dels att för- skotten avseende 2004 blev för höga, dels en positiv slutreglering avseende 2002 om . Som framgår av tabell 5.16 uppgick stats- budgetens övriga inkomster till , vilket var mer än i prognosen till budgetproposi- tionen . Övriga inkomster är redovisade enligt den nya budget- strukturen . beräknas Övriga inkomster uppgå till . Ökningen jäm- fört med föregående år förklaras främst genom högre prognoser avseende Inkomster av statens verksamhet och Inkomster av försåld egendom. är prognoserna för Övriga inkomster 72 respektive . Tabell 5.16 Övriga inkomster Miljarder kronor och procentuell förändring Bidrag m.m. från EU m.m. -7,9 -7,3 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 2000 Inkomster av statens verksamhet Under Inkomster av statens verksamhet redovisas bland annat rörelseöverskott från statliga affärs- verk, , och . Här redovisas även ränteinkomster, aktie- utdelningar, offentligrättsliga avgifter, försälj- ningsinkomster, böter samt övriga inkomster av statens verksamhet. Inkomsterna under denna inkomsttyp uppgick till , vilket i stort sett överensstämmer med prognosen till budgetpropositionen . Prognosen är , vilket är högre än utfallet . Ökningen förklaras till största delen av en högre prognos avseende inkomsttitel Inkomster av statens aktier. 3000 Inkomster av försåld egendom Under Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom, där försäljning av aktier i statligt ägda bolag vanligtvis utgör den största delen. I utfallet ingick inkomsterna för statliga bolags återköp av aktier. antas försäljnings- inkomsterna uppgå till . Försäljningsbeloppen och tidpunkterna är behäftade med osäkerhet. Jämfört med beräk- ningen i budgetpropositionen är prognosen oförändrad. 4000 Återbetalning av lån Under Återbetalning av lån redovisas bland annat Återbetalning av Näringslån, Återbetalning av studielån (avser lån upptagna ) och Återbetalning av övriga lån. uppgick inkomsterna till , varav återbetalningar av studiemedel utgjorde . beräknas inkomsterna under inkomsttypen Återbetalning av lån minska något. Detta förklaras av att åter- betalning av studiemedelsavgifter antas minska på grund av att antalet återbetalare blir färre. Studiemedelsavgiften är den årliga återbetal- ningspliktiga delen (amorteringen) av studie- medel tagna . I takt med att antalet låntagare som återbetalat hela skulden på lån tagna ökar, minskar dessa inkomster. Under Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, vilka utgör merparten av inkomsterna under denna inkomsttyp. uppgick utfallet för Kalkylmässiga inkomster till totalt . Av detta utgjordes av statliga pensionsavgifter. Innevarande år beräknas de Kalkylmässiga inkomsterna uppgå till . beräknas inkomsterna stiga något och prognoserna beräknas till 8,7 respektive . För både 2007 och 2008 har prognosen avseende statliga pensionsavgifter reviderats upp jämfört med prognosen i budgetpropositionen . 6000 Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från , fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG. utgjordes de största posterna under denna inkomsttyp av bidrag från EG:s jord- bruksfond (9,), bidrag från (1,) samt bidrag från (1,). De totala inkomsterna prognostiseras till . Bidraget från på med anledning av stormen kommer att redo- visas på statsbudgeten och beaktats i inkomst- beräkningen . prognostiseras inkomsterna till cirka 13 respektive . 5.4Jämförelse med beräkningen till budgetpropositionen Intäkterna från skatt på arbete har reviderats upp samtliga år. förklaras justeringen av ett högre taxeringsutfall, vilket även påverkar åren framöver. beror uppjusteringen främst på att antalet arbetade timmar i lönesumman antas bli högre än i prognosen till budgetpropositionen. Tabell 5.17 Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen -0,5 -1,4 -1,4 -0,7 -0,3 -0,6 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 Skatt på kapital, hushåll -0,8 -0,2 -0,1 -0,6 -0,3 -0,2 -0,5 -0,1 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,3 -0,3 Skatt på vin m.m. -0,1 -0,1 -0,1 -0,5 -0,6 -1,2 -1,2 Övriga skatter på energi och miljö -1,0 -0,5 -0,5 -0,3 -0,2 -0,2 -0,3 -0,2 -0,2 -0,5 Restförda skatter och övriga skatter -1,9 -1,5 -3,3 -3,4 -3,5 -1,2 -1,4 -1,5 -1,5 -1,9 -0,3 -1,9 -1,9 -2,0 -0,1 -0,6 -0,1 -2,4 -2,5 -1,4 Jämfört med budgetpropositionen har beslutat om en sänkning av den allmänna löneavgiften . Denna sänkning av intäkterna kompenseras dock av att den särskilda sjukförsäkringsavgiften numera redovisas som en skatteintäkt istället för som en avgift. Skatt på kapital, hushåll Hushållens skatt på kapitalinkomster har revide- rats upp . Uppjusteringarna uppgår till respektive . I båda fallen beror revideringen på att prognosen för kapital- vinsternas storlek har höjts . justeras prognosen med förändringen i BNP. Bolagens inkomstskatt beräknas bli högre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen . Skillnaden beror dels på en starkare vinstutveckling, dels på en annan bedömning av skatt på återförda medel från periodi- seringsfonder. En stor del av vinstutvecklingen skedde under andra halvan av året, vilket ledde till att prognosen avseende den underligg- ande ekonomiska utvecklingen i företagen reviderades upp . räntebeläggs de medel som bolagen väljer att placera i periodiseringsfonder.