prop · GT0385 · 2006-03-09 00:00:00 — Vid beslutades att mandatet för det europeiska centrumet i för övervakning av rasism och främlings- fientlighet (EUMC) ska utvidgas. Centrumet blir en byrå för grund- läggande rättigheter. Kommissionen presenterade sitt förslag till rådets förordning om inrättande av för grundläggande rättigheter och förslag till beslut om att ge byrån rätt att bedriva verksamhet på områden som avses i avdelning VI av fördraget om EU (se faktapromemoria 2005/06:FPM20). välkomnar bildandet av en EU-byrå för grundläggande rättigheter och anser att detta bör leda till ett ökat skydd för de grundläggande rättigheterna inom unionen. Centralt är dock att dubbel- arbete ska undvikas och att inrättandet av en byrå för grundläggande rättigheter tillför ett europeiskt mervärde. Flertalet medlemsstater är också positiva till förslaget. Byrån diskuteras i ad hoc rådsarbetsgruppen för grundläggande rättigheter och medborgarskap. Målsättningen under det brittiska ordförandeskapet var att de mest centrala aspekterna av förslaget skulle behandlas. I de fortsatta förhandlingarna kommer troligen valet av rättslig grund att få stort utrymme liksom byråns arbete i relationerna med tredje land. Likaså kommer byråns oberoende och relationer till andra organ, risken för dubbelarbete samt byråns struktur och ledning diskuteras ingående. Enligt förslaget ska byråns verksamhet börja . 17.2Programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap lade kommissionen fram förslag till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap för perioden 20072013. Detta är en del av ramprogrammet Grund- läggande rättigheter och rättvisa (se faktapromemoria 2005/06:FPM6). Programmets allmänna mål är att främja de grundläggande rättigheterna, stödja det civila samhället och uppmuntra en öppen, transparent och regelbunden dialog om grundläggande rättigheter. Att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och antisemitism ingår också. Programmets all- männa mål ska komplettera målen för den blivande byrån för grund- läggande rättigheter. Detta ska ske genom åtgärder som vidtas på initiativ av kommissionen såsom studier, undersökningar, konferenser och evene- mang samt stöd till gränsöverskridande projekt och stöd till organisation- er eller organ. har programmets mål och insatser diskuterats mer över- Skr. 2005/06:85 gripande i ad hoc rådsarbetsgruppen för grundläggande rättigheter och Även den rättsliga grunden för programmet har diskuterats. , liksom flertalet medlemsstater, är generellt positiv till kommissionens förslag. Någon politisk överenskommelse om programmet nåddes inte under det brittiska ordförandeskapet. Fortsatta förhandlingar kommer troligen att ske . 18.1Domstolars behörighet samt erkännande och verkställighet av domar Gemenskapen har behörighet att förhandla om och ingå internationella avtal om domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område genom I-förordningen. Kommissionen har bemyndigats att förhandla med de parter till den så kallade som inte är medlemmar i (, och ). I anslutning till bemyndigandet begärde rådet 2003 ett yttrande från i fråga om faller under gemenskapens exklusiva behörighet eller om behörigheten är delad med medlemsstaterna. förespråkar delad behörighet. Domen kommer att avgöra om bara gemenskapen eller också medlemsstaterna ska vara parter till den nya konventionen. När det gäller förhållandet till , som står utanför det civil- rättsliga samarbetet beslutade rådet att underteckna ett avtal mellan och som ska göra I-förordningen tillämplig även i förhållande till . Motsvarande gäller också beträffande rådets förordning ([EG] nr 1348/2000) om delgivning (jämför avsnitt 18.11). 18.2En europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar antogs och rådets förordning ([EG]) nr 805/2004) om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar. Syftet med förordningen är att det ska bli enklare att få utländska domar och andra avgöranden som avser obestridda fordringar verkställda i . ska svenska avgöranden lättare kunna verkställas i andra EU-länder. Förordningen tillämpas fullt ut . Regeringen har lämnat en proposition med förslag på kompletterande lagbestämmelser. Kommissionen lade fram ett förslag till förordning om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande. Enligt förslaget inrättas ett enhetligt europeiskt betalnings- föreläggande, dvs. ett förfarande för att snabbt få ett verkställbart avgörande i mål där svaranden inte förväntas motsätta sig kravet. Det europeiska betalningsföreläggandet ska inte ersätta befintliga nationella system för indrivning av fordringar utan ska ses som ett komplement. Det europeiska betalningsföreläggandet ska vidare kunna erkännas och verkställas i en annan medlemsstat i EU utan att det behövs någon verkställighetsförklaring och utan att det finns någon möjlighet att motsätta sig dess erkännande. har välkomnat kommissionens förslag (se faktapromemoria 2003/04:FPM91). Förordningen bör dock inte i större utsträckning än nödvändigt harmonisera de nationella förfarandereglerna. anser att ett europeiskt betalningsföreläggande bör begränsas till gräns- överskridande tvister, dvs. tvister där parterna har hemvist i olika medlemsstater. Dessutom arbetar för att det svenska grundlagsfästa skyddet för tryck- och yttrandefrihet ska lämnas orört. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande. Genom förordningen fastställs ett domstolsförfarande för tvister om mindre värden. Det europeiska småmålsförfarandet, som är avsett att förenkla och skynda på tvister om mindre värden samt minska kostnaderna för parterna, ska vara ett alternativ till existerande nationella förfaranden. Vidare ska en dom i ett europeiskt småmålsförfarande kunna erkännas och verkställas i en annan medlemsstat i EU utan att det behövs någon verkställighetsförklaring och utan att det finns någon möjlighet att motsätta sig dess erkännande. har välkomnat kommissionens förslag (se faktapromemoria 2004/05:FPM57). Förordningen bör dock inte i större utsträckning än nödvändigt harmonisera de nationella förfarandereglerna. anser att ett europeiskt småmålsförfarande bör begränsas till gränsöver- skridande tvister, dvs. tvister där parterna har hemvist i olika medlems- stater. Svensk hållning är att det svenska grundlagsfästa skyddet för tryck- och yttrandefrihet ska lämnas orört. 18.5Medling i civilrättsliga tvister presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om vissa aspekter på medling i civilrättsliga tvister. Syftet med direktivet är att förbättra tillgången till tvistlösning genom att uppmuntra en utökad användning av medling och genom att skapa ett bra samspel mellan medling och sedvanliga domstolsförfaranden. 2005/06:85 Direktivet ska gälla alla tvister av civilrättslig karaktär. dock för tvister där nationell rätt inte tillåter medling som tvistlösnings- metod. har välkomnat kommissionens förslag (se faktapromemoria 2004/05:FPM44). Det är positivt att man inom ramen för det civil- rättsliga samarbetet uppmuntrar en utökad användning av medling som tvistlösningsmetod. anser dock att direktivet bör begränsas till att endast omfatta gränsöverskridande tvister, dvs. tvister där parterna har hemvist i olika medlemsstater. 18.6Förordning om föräldraansvar (ny II- förordning) antogs en förordning om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar. Förordningen kompletterar de regler som finns i den så kallade II-förordningen. De nya ändringarna i II- förordningen (förordning [EG] nr 1347/2000) innebär att de gemen- samma reglerna om domstols behörighet och erkännande och verk- ställighet av domar om föräldraansvar till skillnad från tidigare gäller även barn till ogifta föräldrar. De gäller också domar där frågor om vårdnad eller umgänge inte meddelats i samband med en dom på äktenskapsskillnad. Förordningen trädde i kraft och tillämpas . Även den nya förordningen benämns II- förordningen. presenterade Utredningen om föräldra- ansvar och skydd av barn i internationella situationer ett delbetänkande (SOU 2004:80) med förslag på vissa kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. pågår arbete med lagrådsremiss. antog för internationell privaträtt en konvention om behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn. Konventionen faller numera delvis under gemenskapens kompetens. Det är emellertid endast stater som kan ansluta sig till konventionen. Rådet har i ett beslut bemyndigat medlemsstaterna att i gemenskapens intresse underteckna konventionen samt avge en för- i samband därmed. och de då 15 övriga medlemsstaterna gjorde så . Rådet har därefter förberett ett nytt beslut, enligt vilket medlemsstaterna uppmanas vidta de åtgärder som krävs för att kunna ansluta sig till konventionen. Utredningen om föräldraansvar och skydd av barn i internationella situationer gavs i uppdrag att undersöka vilka åtgärder som krävs för att ska kunna ratificera konventionen. Utredningen lade fram sitt slutbetänkande . Tillämplig lag för avtalsförpliktelser (I) Enligt lagen (1998:167) om tillämplig lag för avtalsförpliktelser gäller Romkonvention om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (I) som lag i . Efter den senaste utvidgningen av unionen genom anslutningsfördraget av har medlemsstaterna utarbetat en tillträdeskonvention som avser de nya medlemsstaterna. Efter riks- dagsbehandling (prop. 2005/06:14, bet. 2005/06:LU8, rskr.2005/06:76) har regeringen ratificerat tillträdeskonventionen och utfärdat nödvändiga lagändringar. Arbete pågår med att omvandla Romkonventionen till en förordning. Kommissionen lade fram en grönbok (KOM(2002) 654 slutlig) angående en sådan omvandling samt en eventuell modernisering i samband därmed. presenterade kommissionen sitt förslag till förordning (KOM(2005) 650 slutlig). välkomnar förslaget även om den nuvarande konventionen i stort fungerar väl. 18.9Tillämplig lag för förpliktelser utanför avtalsförhållanden (II) lade kommissionen fram ett förslag till förordning om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (II). Förordningen ska reglera vilket lands lag som ska gälla i tvister som inte har anknyt- ning till avtalsförhållanden (se faktapromemoria 2003/04:FPM17). Enligt den huvudregel som förslaget innehåller ska lagen i det land där skadan uppkom tillämpas. Särskilda regler om tillämplig lag finns för produktansvar, otillbörlig konkurrens och andra illojala förfaranden, ärekränkning m.m. och miljöskada. Utkastet innehåller också vissa bestämmelser om förpliktelser som har sin grund i något annat än en skadeståndsgrundande handling, t.ex. tjänster utan uppdrag. delar bedömningen att det finns ett behov av en reglering men har ställt sig negativt till särskilda regler om tillämplig lag för ärekränkning m.m. En sådan reglering skulle riskera att utgöra ett ingrepp i nationella regler om yttrandefrihet. Förhandlingar fortsätter och kommer att arbeta för en lösning som lämnar det grundlagsfästa skyddet för tryck- och yttrandefrihet oberört. lade kommissionen fram en grönbok om underhålls- skyldighet och vid ett expertmöte presenterades tankar på en förordning om tillämplig lag för underhållsförpliktelser, en förordning om indrivning av underhållsbidrag och ett direktiv om vissa minimi- standarder för bl.a. tillgång till information och vissa aspekter av verk- ställighetsförfarandet. En målsättning med arbetet är att domar och andra avgöranden om underhållsbidrag ska kunna verkställas i en annan medlemsstat i EU utan att det behövs någon verkställbarhetsförklaring. Det ska med andra ord inte finnas något exekvaturförfarande i verkställighetsstaten. Kommissionen har lagt fram ett förslag till förordning Skr. 2005/06:85 om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet samt samarbete i ärenden rörande underhållsbidrag. Förslaget blir föremål för förhandlingar i rådsarbetsgrupp . presenterade kommissionen ett förslag (KOM(2005) 305 slutlig) till ändring av rådets förordning ([EG]) nr 1348/2000) av om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (EG:s delgivningsförordning). Enligt kommissionen bör översändandet av handlingar för delgivning enligt EG:s delgivningsförordning förbättras och påskyndas. I kommissionens förslag föreslås att vissa bestämmelser i delgivningsförordning ska förenklas och därmed stärka rättssäkerheten. Förhandlingar inleddes och kommer att fortsätta . välkomnar kommissionens förslag (se faktapromemoria 2005/06:FPM8). ser positivt på bl.a. förslaget att medlems- staternas organ ska ha en skyldighet att delge en handling inom en viss angiven tidsfrist från mottagandet och att kostnader för delgivning med stämningsman eller annan behörig person ska tas ut enligt en på förhand fastställd avgift. 18.12Ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område Det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område inrättades (beslut /470/EG). Nätverkets uppgift är bland annat att underlätta det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter. Det har hållits flera möten i nätverket. har ett informationssystem för allmänheten utvecklats. Det har bland annat tagits fram faktablad om bevisupptagning och verkställighet av domar. Informationen finns tillgänglig på nätverkets webbplats (se bilaga 6). 19Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete Arbetet för samverkan mellan privata och offentliga organ för att förebygga organiserad brottslighet fortsatte . ansträngningarna mot organiserad brottslighet inom EU och dess när- Skr. 2005/06:85 område, främst västra . Kommissionen presenterade ett förslag till rambeslut om bekämpande av organiserad brottslighet (se faktapromemorian 2004/05:FPM53). Kommissionens förslag syftar till en EU-gemensam kriminalisering av brott som begås inom ramen för en kriminell organisation. har yttrat sig över kommissionens förslag och föreslagit vissa ändringar. Förslaget kommer att fortsätta att förhandlas . Vid rådsmötet antogs vidare en handlingsplan mot människohandel (12402/3/05 REV 3). Handlingsplanen inleds med att slå fast ett antal grundläggande principer som ska vara vägledande för arbetet att förebygga och bekämpa människohandeln samt bistå dess offer. Handlingsplanen listar därefter åtgärder rörande samordning på EU-nivå, omfattningen av problemet, förebyggande åtgärder, minskning av efterfrågan, polisutredningar och åtal, skyddande av och stöd till brottsoffer, återvändande och re-integrering samt yttre förbindelser, dvs. EU:s samarbete med länder utanför EU. Det handlar i stor utsträckning om seminarier, utbyte av information om goda exempel, utvärderingar, utökat samarbete med länder utanför EU och liknande åtgärder. Avsikten är att handlingsplanen kontinuerligt ska vara föremål för översyn och uppdatering under överinseende av den Sektorsövergripande arbets- gruppen mot organiserad brottslighet. 19.1.3Ömsesidig utvärdering om genomförande av internationella åtaganden Arbetet med de ömsesidiga utvärderingarna om hur medlemsstaterna på nationell nivå genomför internationella åtaganden i kampen mot den organiserade brottsligheten fortsatte . Den tredje utvärderings- rundan pågår om utbyte av information mellan Europol och medlems- staternas brottsbekämpande myndigheter. togs beslut om att genomförandet av europeiska arresteringsordern kommer att bli ämnet för nästa utvecklingsrunda. Även arbete med den ömsesidiga utvärderingen av medlemsstaternas rättssystem och genomförande av åtgärder på nationell nivå i kampen mot terrorism har pågått . Ämne för den första utvärderings- rundan är samordning och informationsutbyte mellan brottsbekämpande myndigheter och underrättelseorgan, speciellt gällande extrema islamistiska grupper och deras aktiviteter. En slutrapport från utvärderingsrundan med rekommendationer för det framtida arbetet noterades av . Under utvärderingens gång har ett antal exempel på god praxis kunnat identifieras. Dessa är ursprunget till slutrapportens rekommendationer som syftar till att ge mervärde eller nya instrument i medlemsstaternas process att ytterligare stärka sin terrorismbekämpning. Generellt har rekommendationer tagits fram som har operativ och praktisk nytta. upp till varje medlemsstat att vidta åtgärder för att leva upp till dem på Skr. 2005/06:85 det sätt som fungerar i deras egna nationella situation. 19.1.4Informationsutbyte för att förebygga och bekämpa brott I Haagprogrammet och planen för dess genomförande från lyfts informationsutbyte för brottsbekämpande ändamål fram som en prioritering. Genom genomförandeplanen lanseras principen om till- gänglighet, dvs. att en brottsbekämpande myndighet i en medlemsstat som behöver information för att utföra sina uppgifter ska kunna få relevant information från en myndighet i en annan medlemsstat. Vid rådsmötet uppnåddes en politisk överenskommelse om det svenska förslaget till rambeslut om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan brottsbekämpande myndigheter. Rambeslutet innebär att det ska gå snabbare och bli enklare att utbyta information på begäran, vilket kan sägas vara grunden för att genomföra principen om tillgänglighet. Hur principen om tillgänglighet ska förverkligas har också diskuterats i en vängrupp till ordförandeskapet. Gruppen har lagt fram en rapport om de legala, organisatoriska och tekniska förutsättningarna för principens genomförande. Gruppen har ägnat särskild uppmärksamhet åt de sex informationstyperna DNA, fingeravtryck, ballistik (information rörande hur kulor rört sig från ett vapen m.m), bilregisteruppgifter, telefonnummer och folkbokföringsuppgifter. Vid rådsmötet noterades rapporten och diskussionen om dess rekommenda- tioner har inletts . I Haagprogrammet uppmanades vidare kommissionen att lägga fram förslag för att genomföra principen om tillgänglighet på området för polisiärt och rättsligt samarbete inom EU. Kommissionen presenterade sitt förslag (KOM(2005) 490 slutlig). Det handlar om information som är relevant för brottsbekämpande ändamål och som innehas av myndigheter eller icke offentliga organ för brottsbekämpande verksamhet. Förslaget innehåller som huvudregel förpliktelser för medlemsstaterna att utbyta denna information med brottsbekämpande myndigheter och organ i andra medlemsstater för att dessa ska kunna utföra sina lagstadgade uppgifter. Kommissionen uppmanades vidare i Haagprogrammet att lägga fram förslag till garantier och rättsmedel för att genomföra principen om tillgänglighet. Kommissionen presenterade ett förslag till rambeslut om dataskydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för det rättsliga och polisiära samarbetet. för förebyggande av brottslighet (EUCPN) bildades under ordförandeskap (beslut /427/RIF). Nätverkets syfte är att bidra till utvecklingen av olika aspekter inom det brottsföre- byggande arbetet på unionsnivå och stödja brottsförebyggande åtgärder på lokal och nationell nivå. företräder () i nätverket. institutionen vid samt rådet för ett tryggare och Skr. 2005/06:85 mänskligare är svenska kontaktpunkter i EUCPN. I beslutet att inrätta nätverket anges att det ska utvärderas . EUCPN har tagit fram en utvärderingsrapport som antogs av rådet . Rapporten lyfter fram de problem som bör åtgärdas för att nätverket ska kunna bli effektivt. har ett intensivt arbete pågått med att utveckla EUCPN. Detta arbete beräknas bli klart . Utöver arbetet med att utveckla nätverkets organisation och arbets- former har några konkreta arbetsuppgifter påbörjats, initierade av enskilda medlemsstater. deltar tillsammans med och i ett projekt för att stödja framtagandet av nationella strategier för det brottsförebyggande arbetet. är också med i ett arbete med att utveckla metoder för att identifiera goda exempel inom det brottsförebyggande området. Arbete har också pågått i nätverkets under- grupper där man bl.a. diskuterat frågor om åtgärder mot ungdomsvåld och skolmobbning. I anslutning till mötet för kontaktpunkterna i EUCPN hölls en europeisk brottsförebyggande tävling i . deltog med bidraget i . inrättades i enlighet med Haagprogrammet en styrgrupp på EU-nivå som ska ta fram en handlingsplan för att i privata/offentliga partnerskap bekämpa och förebygga den organiserade brottsligheten i EU. ingår i styrgruppen tillsammans med bl.a. , , och företrädare för , EUROJUST samt näringslivet. Målsättningen är att kommissionen ska kunna presentera ett meddelande innehållandes en handlingsplan. EU har lagt ökad kraft på arbetet mot terrorism. Grunden för detta arbete finns i den handlingsplan mot terrorism som antog efter terroristattackerna i 2001, den europeiska säkerhetsstrategin samt den deklaration och nya handlingsplan som antogs av efter bombdåden i . Uppföljningen av arbetet med att genomföra delbesluten i dessa centrala dokument har fortsatt och intensifierades ytterligare efter terroristattentaten i . Justitie- och inrikesministrarna antog vid ett extrainsatt möte en deklaration som betonar vikten dels av förstärkningar av redan existerande samarbete, dels av att använda redan existerande instrument och strukturer. Den överenskomna handlingsplanen mot terrorism är grunden för deklarationen. Deklarationen anger prioriteringar i arbetet såsom brottsbekämpande insatser och utbyte av information, skydd av kritisk infrastruktur, gränskontrollfrågor och åtgärder mot finansiering av terrorism. Bekämpning av terrorism var ett prioriterat område för det brittiska ordförandeskapet i EU . Ambitionen var inte att ta nya initiativ. Tyngdpunkten låg istället på uppföljning av handlingsplanen mot terrorism och ytterligare spridning av kunskap om vad terrorism- En viktig del i detta arbete har varit att med Skr. 2005/06:85 utgångspunkt i tidigare handlingsplan och deklarationer ta fram en Syftet var att på ett tydligt sätt förklarar EU:s policy och prioriteringar för att bekämpa terrorism. En sådan strategi antogs av . uttalade att om kampen mot terrorismen ska bli effektiv på lång sikt måste man ta itu med terrorismens orsaker. Radikalisering och rekrytering till terrorism hör nära samman med detta. uppmanade därför rådet att upprätta en långsiktig strategi och handlingsplan i dessa båda frågor. Detta andra- och tredjepelaröverskridande arbete har pågått och en strategi och handlingsplan för att motverka radikalisering och rekrytering antogs av . Strategin för att motverka rekrytering och radikalisering utgör en del av den ovan nämnda övergripande strategin för att bekämpa terrorism. Narkotikaområdet dominerades av diskussioner om mot narkotika 20052008 (9100/1/05 REV 1). Diskussionerna ägde rum mot bakgrund av mot narkotika för 20052012 och kommissionens förslag till handlingsplan från . Det föreslås att EU ska få till stånd en mätbar förbättring genom att fokusera på narkotikarelaterad organiserad brottslighet. Det handlar om sättet att bemöta produktion och illegal handel med narkotika samt avledning av ämnen som kan användas för framställning av narkotika (narkotikaprekursorer). Kopplingen till finansiering av terrorism och penningtvätt ingår också. Följande prioriteringar föreslås: Förbättra EU:s strategiska samarbete beträffande produktionen och den illegala narkotikahandeln inom EU. Förbättra samarbetet när det gäller underrättelse- och kriminal- teknisk verksamhet mellan medlemsstater som har likartade problem. Förbättra kontrollsamarbetet med tredje land, speciellt länder/regioner längs narkotikarutterna. lyftes EU:s yttre förbindelser fram. Ett möte hölls med bl.a. narkotikaminister. Vid rådsmötet antogs rådsslutsatser som understryker vikten av att arbeta aktivt för bistå . beslutade regeringen vidare proposition (2005/06:42) Olovlig befattning med narkotikaprekursorer. Den innehåller förslag om ett nytt brott för att till fullo ska uppfylla EU:s narkotikarambeslut.