prop · GT03154 · 2006-03-22 00:00:00 — Inför den kom- mande översynen av elcertifikatsystemet 2012 bör förutsättningarna för en internationellt utvidgad certifikatmarknad på nytt övervägas. 12 Genomförande och finansiering Regeringens bedömning: De förändringar som föreslås kan komma att ställa delvis nya krav på och . Uppgifterna bedöms kunna hanteras inom ramen för myndigheternas nuvarande resurser. Departementspromemorians bedömning överensstämmer med reger- ingens. Remissinstanserna: har framfört att försla- gen innebär utökade arbetsuppgifter, framför allt vad gäller den admi- nistrativa hanteringen av den elintensiva industrins undantag från kvot- plikt. De utökade arbetsuppgifterna bedöms inte bara gälla under en etableringsfas, utan består i ett senare förvaltande skede. Enligt myndig- heten kan detta inte hanteras inom ramen för myndighetens nuvarande resurser. Skälen för regeringens bedömning är tillsynsmyndighet i elcertifikatsystemet. I myndig- hetens arbetsuppgifter ingår att godkänna anläggningar, registrera kvot- pliktiga, granska deklarationer, lösa in certifikat till garantipriser, fatta beslut om kvotpliktavgifter samt i övrigt utöva tillsyn över systemet. Myndigheten skall vidare informera om elcertifikatsystemet. Myndigheten kommer att få nya arbetsuppgifter avseende den admi- nistrativa hanteringen av bl.a. undantaget från kvotplikt och begränsnings- regeln avseende den tilldelningsperiod som anläggningar kan tilldelas certifikat. Myndigheten skall särskilt utforma nya bränsledeklarationer och skapa ett system för att följa upp dessa deklarationer. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att vidta nödvändiga förberedelser för genomförandet av åtgärder för ett ut- vecklat elcertifikatsystem. är kontoförande myndighet i elcertifikatsystemet. Myn- digheten har ansvar för att driva elcertifikatsregistret och att sköta konto- föringen av certifikat och den administration som är förknippad med detta. Vidare tillhandhåller myndigheten marknads- och prisinformation. De förslag som lämnas har endast i liten omfattning betydelse för den verksamheten. Myndigheten bör bedöma omfattningen av de nya kraven. Detta bör kunna hanteras inom ramen för myndighetens nuvarande resurser. 12.2Domstolar, åklagare och polis Regeringens bedömning: De tillkommande uppgifter som domstolarna, åklagare och polisen får i anledning av de förändringar som före- slås beträffande elcertifikatsystemet torde vara mycket begränsade. Departementspromemorians bedömning överensstämmer med reger- ingens. Remissinstanserna har inte uttalat sig i frågan. Skälen för regeringens bedömning: I propositionen Elcertifikat för att främja förnybara energikällor (prop. 2002/03:40) konstaterade reger- ingen att den krets som kommer att omfattas av elcertifikatsystemet är relativt begränsad. De beslut som meddelats av och under systemets inledande år, har lett till ett fåtal över- klaganden. De förslag som lämnas beträffande de certifikatberättigade produ- centerna innebär några nya beslutsformer. Först och främst föreslås till- delningsperioderna bli begränsade. Om det finns synnerliga skäl får till- synsmyndigheten, på ansökan av en certifikatberättigad producent, besluta om en förlängd tilldelningsperiod. Sådana beslut torde bli relativt säll- synta, eftersom de förutsätter synnerliga skäl, som i dessa fall innebär att extraordinära händelser har inträffat som medfört att en certifikatberätti- gad producent varit förhindrad att tilldelas elcertifikat. möjligheten att få sin anläggning bedömd som en ny anläggning i sys- temet föranleda förnyade ansökningar och beslut om godkännande av en sådan anläggning. De investeringar som föranlett sådana beslut följer dock av systemet som sådant. Enligt de nu gällande bestämmelserna i 6 kap. 6 § lagen (2003:113) om elcertifikat kan tillsynsmyndigheten under vissa förutsättningar återkalla tidigare beslut om godkännanden av produk- tionsanläggningar. När en tilldelningsperiod enligt förslaget har upphört skall myndigheten återkalla ett tidigare meddelat beslut om godkän- nande. Sådana beslut föregås av en prövning av om perioden har löpt ut och är därmed av synnerligen enkel beskaffenhet. De företag som enligt förslaget kommer att kvalificera sig som elinten- siva företag torde bli fler, men den anmälningsskyldighet som gäller för dessa medför bara överklagbara beslut i de fall tillsynsmyndigheten på eget initiativ registrerar dem enligt förslaget i avsnitt 6.7. De beslut som fattas i fråga om kvotpliktsavgifter är relativt få och förväntas dessutom bli färre, när elleverantörerna tar över hela ansvaret för kvotplikten. De slutliga deklarationer som skall ges in av dem som avregistrerats som kvotpliktiga medför ingen ökad mängd beslut som meddelas av tillsyns- myndigheten. Detta beror på att en normal deklaration ändå skulle ha getts in till myndigheten , men den görs i dessa fall och har därmed kommit att kallas för slutlig deklaration. Detsam- ma gäller det eventuella förelägganden vid vite att lämna in en sådan deklaration, beslut om avgifter vid försenade deklarationer och eventu- ella beslut om kvotpliktsavgift, som kan komma att meddelas av myn- digheten. När det gäller kvotplikten och dess fullgörande torde de nu lämnade förslagen inte medföra några större förändringar, som påverkar beslutsfrekvensen eller beslutens omfattning och komplexitet. Slutligen föreslås att certifikatberättigade producenter och elleverantörer får över- klaga en begäran vid vite att lämna statistikuppgifter till tillsynsmyn- digheten. I vilken utsträckning myndigheten kommer att begära sådana uppgifter vid vite kan av naturliga skäl inte nu bedömas och inte heller den överklagandefrekvens som detta kan föranleda. Det kan emellertid konstateras att den domstolsprövning som föranleds av sådana beslut är av rutinmässig karaktär och i normalfallen synnerligen begränsad. När det gäller Svenska Kraftnäts verksamhet torde de nu lämnade för- slagen inte innebära någon nämnvärd ökning av antalet beslut som över- klagas. De ärenden som de registrerade överföringarna innebär hanteras nästan uteslutande genom datoriserade system. Såvitt är känt har endast ett fåtal registreringsärenden överklagats. Mot denna bakgrund finns det anledning att anta att en ökad omsättning och registreringsfrekvens i det inte innebär någon beaktansvärd, ökad över- klagandefrekvens. Att annullering av elcertifikat kan ske även med stöd av slutliga deklarationer innebär, på samma sätt som beträffande tillsyns- myndighetens beslut, ingen ökad belastning, eftersom en deklaration ändå skulle ha gjorts det aktuella året. Till detta kommer att såväl som , enligt förvaltningsrättsliga principer, kan komma att ompröva vissa av sina beslut, så att överklaganden aldrig blir aktuella. Sammantaget innebär detta att förvaltningsdomstolarnas tillkommande uppgifter blir mycket begränsade och därmed bedöms kunna genomföras inom befintliga ramar. När det gäller åklagarnas och polisens uppgifter straffbeläggs enligt Prop. 2005/06:154 förslaget även en underlåtenhet att göra en anmälan för avregistrering enligt den föreslagna bestämmelsen i 6 kap. 7 a § första stycket lagen (2003:113) om elcertifikat. Den föreslagna straffbestämmelsen förutsät- ter ett uppsåtligt agerande och ringa fall skall inte medföra något ansvar. Det straffansvar som enligt förslaget skall följa även i anledning av orik- tiga eller vilseledande uppgifter i en slutlig deklaration innebär, på sam- ma sätt som beskrivits i fråga om och Svenska Kraftnäts beslut, ingen ökad belastning, eftersom en deklaration ändå skulle ha gjorts det aktuella året. De föreslagna bestämmelserna torde med stor sannolikhet inte medföra någon nämnvärd ökning av vare sig polisens, åklagarnas eller de allmänna domstolarnas arbetsbelastning Förslagen påverkar främst elleverantörerna, , samt de elintensiva företagen. Vidare berörs också domstolar, åklagare och polis och elkonsumenterna. Konsekvenserna för och , liksom för domstolar, åklagare och polis har redovisats ovan. Många leverantörer har behandlat elcertifikatkostnaden som en offentligrättslig avgift eller skatt och tagit ut den i sin helhet av elanvän- darna. Förslaget att flytta ansvaret för kvotplikten från elanvändarna till elleverantörerna bedöms få till effekt att kostnaderna för kvotplikten blir en del av det konkurrensutsatta elpris som erbjuds kunden. Detta innebär ökad prispress på elleverantörernas kostnader och administration samt en ökad affärsrisk. Den ökade affärsrisken för elleverantören bedöms kunna hanteras bl.a. genom långsiktiga avtal om inköp av elcertifikat. Det be- döms att elleverantörerna har både kunskap och den kompetens som krävs för att hantera ansvaret för kvotplikten på ett effektivt och rationellt sätt. Förslaget bedöms inte innebära ökade administrativa kostnader för elleverantörerna, utan snarare det motsatta. Förslaget om en ny begränsningsregel för elintensiva företag kommer att påverka både omfattningen av det antal företag som kan omfattas av det nya undantaget samt hur omfattande undantaget kan bli. omfattade undantaget ca 275 företag. När den nya undantagsregeln träder i kraft bedöms ca 1 100 företag omfattas. De tillkommande företa- gen bedöms få minskade kostnader, medan de företag som är un- dantagna kommer att få ökade kostnader. Den nya undantagsregeln kom- mer att innebära att ungefär samma volym av elanvändningen blir undan- tagen elcertifikatkostnaden. Utformningen av förslaget kommer att inne- bära att vissa av de elintensiva företagen, som har undantag för hela sin elanvändning i tillverkningsprocessen, kommer att omfattas av kvot- plikt. Värdet av att förslaget görs konkurrensoberoende mellan olika branscher samt att flera elintensiva företag kan omfattas av undantag bedöms vara högt. Förslagets kostnadsökningar för de företag som omfattas av undantag motsvaras av kostnadsminskningar för ett flertal företag som inte omfattas av undantag. Producenter av förnybar el Förslagen kommer att beröra både befintliga och nya producenter av för- nybar el. För de producenter som har befintliga anläggningar i systemet har en ny generell begränsningsregel utformats. Regeln bedöms ha en generös utformning och innebär att anläggningar kan tilldelas ett samlat stöd motsvarande de som nya produktionsanläggningar före- slås få. Begränsningsregeln bedöms ge producenten goda förutsättningar till ett rimligt stöd under anläggningens livslängd. Det bedöms vidare att de anläggningar som fasas ut ur systemet kommer att ha goda möjlig- heter till en fortsatt drift på kommersiella grunder. Begränsningsregeln kan för ett fåtal anläggningar innebära ekonomiska påfrestningar, det bedöms dock att dessa anläggningar har erhållit ett rimligt stöd. Förslaget om en förlängning av systemet till utgången av 2030 innebär en betoning på ökad långsiktighet, vilket fortsättningsvis tydligare skall stimulera till att nya anläggningar kan byggas. Befintliga anläggningar kommer på ett rimligt sätt, i förhållande till sin ålder och med hänsyn till tidigare erhållet stöd, fasas ut ur elcertifikatsystemet till förmån för en ökad fokusering på investeringar i nya anläggningar för förnybar elpro- duktion. Den nya ambitionen och de nya kvotnivåer som föreslås kommer att möjliggöra för många fler producenter att erhålla ett rimligt stöd som kraftfullt kan öka andelen förnybar elproduktion i landet. Att flytta kvotplikten till elleverantören bedöms öka konkurrensen mel- lan elleverantörerna, vilket bidrar till både en effektivare prissättning och en rationell administrativ hantering. Detta innebär minskade kostnader för konsumenten jämfört med dagens ordning. Den begränsning av tids- perioden som nya anläggningar kan tilldelas elcertifikat bidrar till en lägre kostnadsutveckling för konsumenterna. Likaså gör förslaget om ut- fasning av befintliga anläggningar ur systemet. Förlängningen av elcerti- fikatsystemet fram till utgången av 2030, i kombination med en ökad am- bitionsnivå, kommer att innebära att konsumenten totalt sett får ökade kostnader för den förnybara elproduktionen. Det är angeläget att konsu- menternas kostnadsökningar kan hållas så låga som möjligt över tiden. Hur hög denna kostnad blir avgörs bl.a. av prisutvecklingen på elcertifi- katen samt av konkurrensen på elmarknaden. Det år då kvotnivån är som högst, dvs. 2012, kan konsumenternas elprisökning inklusive moms be- dömas bli mellan 2,2 och . bedöms totalkostnaden för elcertifikaten sjunka betydligt genom utfasningen av äldre anläggningar. Exakt hur höga konsumenternas kostnader blir beror på bl.a. hur mycket och vilken typ av förnybar elproduktion som byggs. Den lägre kostnadsnivån i intervallet, , anger ett elcertifikatpris på och det högre, Prop. 2005/06:154 , anger ett pris på . var konsumentens elcertifikatkostnad i medeltal . Jämfört med dagens system är det sannolikt att det behövs dyrare elproduktionstekniker för att kunna uppnå den föreslagna målsättningen. Det är därför rimligt att anta att konsumentens elcertifikatkostnad kan komma att ligga i mitten av det bedömda intervallet 2,28,. Konsumentens elcertifikatkostnad bedöms öka från dagens till 2012, när kvoterna är som högst. Det motsvarar ett certifikatpris om , vilket är en ökning med ca från dagens nivå. Totalt skulle detta innebära att de sammanlagda kostnaderna för hela elcertifikatsystemet blir , vilket är en ökning med från dagens årskostnad. kommer ett antal anläggningar fasas ut. De är anlägg- ningar som bedöms vara lönsamma på egna meriter, som inte behöver något stöd. En sådan utfasning kommer att sänka konsumenternas elcerti- fikatkostnader högst betydligt efter 2010. Framåt 2016 antas konsumen- tens elcertifikatkostnad sjunka till dagens nivåer eller strax under. Nedan redovisas några exempel vilka kostnadsökningar olika konsumentgrupper skulle kunna få. -För en konsument med en årsförbrukning på skulle en elcertifikatkostnad på innebära en årskostnad om 2012, vilket är en ökning med jämfört med . -För en konsument med en årsförbrukning på skulle en elcertifikatkostnad på innebära en årskostnad om 2012, vilket är en ökning med jämfört med . -För en konsument med en årsförbrukning på skulle en elcertifikatkostnad på 6,6, öre innebära en årskostnad om 2012, vilket är en ökning med jämfört med . Det bedöms att förslagen inte kommer att påverka små företags arbets- förutsättningar vare sig positivt eller negativt. Förslag bedöms inte heller medföra några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottslig- heten, det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättningen och offentlig service i olika delar av landet, jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Förslagen bedöms inte heller få någon direkt effekt på andra politikområden, såsom t.ex. avfallspolitiken. 14.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat Paragrafen anger lagens ändamål och huvudsakliga tillämpningsområde. Paragrafens nya lydelse åskådliggör att ansvaret för kvotplikten har flyttats från flertalet elanvändare till deras elleverantörer enligt vad som framgår av främst 4 kap. 1 §. Elanvändare som använt el som de själva har producerat, importerat eller köpt på den nordiska elbörsen och elan- vändare som är elintensiva företag skall även fortsättningsvis vara kvot- pliktiga, vilket framgår av det nämnda lagrummet. Den grundläggande principen i systemet, att kvoterna baseras på den totala elanvändningen i , gäller fortfarande. För en elleverantör motsvarar kundernas el- användning den el leverantören sålt till dem. Beträffande de elanvändare som fortsättningsvis skall ansvara för sin kvotplikt har begreppet förbrukning av el bytts ut mot användning av el. Ändringen är endast redaktionell. Begreppet kvotplikt regleras i 4 kap. 2 §. I punkten 5 i dess nya lydelse finns en definition av begreppet elintensivt företag, som tillkommit i anledning av den nya undantagsregeln i 4 kap. 4 § 3. Med försäljningsvärde avses värdet på företagets hela produktion per kalenderår, dvs. försäljningspriset på såväl sålda som osålda produk- ter eller varor, varvid priset på de osålda produkterna eller varorna skall anses motsvara priset på de sålda produkterna eller varorna. Paragrafen har försetts med ett nytt andra stycke, som förtydligar att i de fall flera produktionsenheter för vindkraft är lokaliserade till samma plats och gemensamt matar in el på nätet, en s.k. vindkraftspark, så skall varje enhet, dvs. varje vindkraftverk, ändå anses vara en anläggning. Detsam- ma gäller enligt 2 § andra stycket i fråga om vattenkraftverk. Bestämmel- sen utgör ett avsteg från vad som normalt avses med begreppet anlägg- ning vid tillämpningen av ellagens (1997:857) bestämmelser. Paragrafen har vidare försetts med ett nytt tredje stycke, till vilket det bemyndigande som tidigare fanns i punkten 5 har flyttats. Föreskrifter om vilka biobränslen som är certifikatberättigande finns i förordningen (2003:120) om elcertifikat. Genom ändringen i paragrafens andra stycke tydliggörs att även en ansö- kan om ett medgivande enligt 9 § första stycket skall ske med en ansökan om godkännande. Av 9 § följer att en innehavare av en pro- duktionsanläggning, under vissa förutsättningar, kan medges rätt att till- delas elcertifikat om anläggningen skall anses som en ny anläggning. Genom paragrafen, som är ny, införs en begränsningsregel för hur en certifikatberättigad producent skall ha rätt att tilldelas elcertifikat om producentens anläggning tagits i drift första gången före , dvs. innan lagen trädde i kraft. Med idrifttagande avses att produk- tionen i anläggningen påbörjats och att anläggningen används på ett normalt sätt. I detta ingår sådana uppehåll eller produktionsbegränsningar som följer av t.ex. brist på kraft såsom stiltje, torrår, eller bränslebrist affärsmässigt betingade beslut, underhåll, reparationer eller myndighets beslut. Enligt punkten 1 upphör tilldelningen efter utgången av , dvs. fr.o.m. , i fråga om anläggningar för kraftvärmepro- duktion med biobränslen och vindkraftverk, som fått ekonomiskt stöd enligt förordningen (1998:22) om statligt bidrag till vissa investeringar inom energiområdet, som trädde i kraft . Enligt punkten 2 upphör tilldelningen för övriga anläggningar efter ut- gången av , dvs. Enligt en bestämmelse i 6 kap. 6 § 3 a skall tillsynsmyndigheten åter- kalla ett godkännande av en anläggning när tilldelningsperioden har upp- hört. Enligt bestämmelser i 9 och 10 §§ kan tillsynsmyndigheten, under vissa förutsättningar, besluta om en ny eller förlängd tilldelningsperiod. Genom paragrafen, som är ny, införs en begränsningsregel för hur en certifikatberättigad producent skall ha rätt att tilldelas elcertifikat om producentens anläggning tagits i drift första gången efter , dvs. efter lagens ikraftträdande. Beträffande begreppet idrifttagan- de, se kommentaren till 7 §. Enligt punkten 1 upphör tilldelningen när femton sammanhängande år förflutit från den tidpunkt då tilldelningen började. Enligt punkten 2 upphör tilldelningen efter utgången av , dvs. fr.o.m. , i fråga om anläggningar för vilka tilldelningen börjar 2016 eller . Som framgår av 4 kap. 3 § är det sista beräk- ningsåret för kvotplikten 2030. Påbörjas tilldelningen t.ex. är producenten således tillförsäkrad elcertifikat under 15 , påbörjas tilldelningen är producenten tillförsäkrad el- certifikat under 14 osv. Med år avses 365-dagarsperioder, som inte behöver vara kalenderår. Enligt en bestämmelse i 6 kap. 6 § 3 a skall tillsynsmyndigheten åter- kalla ett godkännande av en anläggning när tilldelningsperioden har upp- hört. Enligt bestämmelser i 9 och 10 §§ kan tillsynsmyndigheten, under vissa förutsättningar, besluta om en ny eller förlängd tilldelningsperiod. Genom paragrafen, som är ny, regleras förutsättningarna för att en an- läggning skall anses som en ny anläggning i systemet, som därmed kan medges en rätt att tilldelas elcertifikat trots att en tilldelningsperiod har upphört enligt någon av bestämmelserna i 7 eller 8 §. Ansökan om ett sådant medgivande skall ske i samband med en ny ansökan om god- kännande av anläggningen enligt 2 kap. 5 § dvs. genom en ansökan, som skall prövas av tillsynsmyndigheten. Förutsättningarna för ett sådant godkännande är enligt första stycket att det i fråga om anläggningen gjorts sådana omfattande ombyggnader eller andra investeringar, att anläggningen är att anse som en ny anläggning. Med omfattande ombyggnader eller andra investeringar avses att alla vitala delar i anläggningen bytts till nya delar eller att sådana delar genomgått så omfattande förändringar, att förändringarna kan likställas med byten till nya delar. Vitala delar i en anläggning som använder bio- bränslen är t.ex. pannor, turbiner och generatorer. Vitala delar i en vind- kraftsanläggning är t.ex. torn, maskinhus och rotorer. I fråga om vatten- kraftanläggningar kan det t.ex. gälla åtgärder rörande dammar, vattenvä- gar och byten av turbiner som, i vissa fall, kan innebära att anläggningen fått en högre installerad effekt. Enligt paragrafens andra stycke skall en certifikatberättigad producent på samma sätt som gäller för anläggningar enligt 8 §, dvs. anläggningar som har tagits i drift efter , ha rätt att tilldelas elcertifi- kat i femton sammanhängande år efter det att den nya tilldelningen började. Tilldelningen upphör efter utgången av , dvs. Med år avses, i likhet med vad som gäller enligt 8 §, 365-dagars- perioder som inte behöver vara kalenderår. Enligt en bestämmelse i 6 kap. 6 § 3 b skall tillsynsmyndigheten åter- kalla ett godkännande av en anläggning när tilldelningsperioden har upp- hört. Paragrafen är ny. Den elproduktion som berättigar till elcertifikat skall enligt 4 § mätas och rapporteras till kontoföringsmyndigheten. Enligt 6 § skall kontoför- ingsmyndigheten tilldela den certifikatberättigade producenten ett elcerti- fikat för varje megawattimme förnybar el som har producerats i anlägg- ningen. Eftersom tilldelningsperioderna begränsats genom bestämmel- serna i 79 §§ är syftet med paragrafen att kompensera en producent som varit förhindrad att tilldelas elcertifikat. Förut- sättningen för en förlängd tilldelningsperiod är att det finns synnerliga skäl. Bestämmelsen skall därför tillämpas restriktivt och gäller situatio- ner då tilldelningen inte kunnat ske på grund av extraordinära händelser i anläggningen eller det nät till vilket anläggningen är ansluten och som producenten inte haft anledning att räkna med och inte heller kunnat råda över, såsom brand, haveri, omfattande skador på dammar eller vatten- vägar eller andra händelser i anläggningen som inneburit att produktio- nen av el förhindrats eller att sådan produktion inte kunnat matas in på nätet på grund av motsvarande händelser med nätet. ordinära och ingripande karaktär medför avbrott i produktionen, som inte är av ringa beskaffenhet. Om tillsynsmyndigheten, efter ansökan av en certifikatberättigad producent, finner att det finns synnerliga skäl får myndigheten besluta om en förlängning av tilldelningsperioden, som skall motsvara den tid producenten varit förhindrad att tilldelas elcerti- fikat. På samma sätt som anges i kommentarerna till 8 och 9 §§, kan tilldel- ningsperioden inte förlängas efter utgången av . Enligt en bestämmelse i 6 kap. 6 § 3 c skall tillsynsmyndigheten åter- kalla ett godkännande av en anläggning när tilldelningsperioden har upp- hört. Ändringen är en konsekvensändring av att nuvarande 4 kap. 6 och 7 §§ skall betecknas 4 kap. 7 och 8 §§. Genom paragrafens nya lydelse har kvotplikten flyttats från flertalet elan- vändare till deras elleverantörer. Begreppet hantering av kvotplikten, som tidigare avsåg leverantörernas skyldighet att i elanvändarnas ställe fullgöra de skyldigheter som följer av kvotplikten, har således utgått. Paragrafen innehåller enligt punkterna 13 de kategorier som är kvot- pliktiga. Enligt punkten 1 är elleverantörer som levererar el till elanvändare kvotpliktiga.