prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — Vidare föreslår regeringen att arbetsgivarnas sjuklöne- ansvar efter andra sjukveckan avskaffas. Regeringen föreslår också att en satsning görs för att öka kvinnors företagande. Att utbildning och forskning håller hög kvalitet är avgörande för ett lands tillväxt och välfärd. Varje samhälle har en skyldighet att ge alla barn och ungdomar en utbildning som förbereder dem för vuxenlivet. Regeringen avser prioritera kunskap i skolan och föreslår därför en rad åtgärder för att stärka utbildningen. Regeringen avser också att under mandat- perioden genomföra insatser för att stärka den svenska forskningen. Utöver satsningen på att öka sysselsättningen, göra det mer lönsamt att arbeta och driva företag samt stärka utbildning och forskning, föreslår regeringen satsningar på att öka tryggheten och valfriheten inom vården och omsorgen. Välfärden skall även vara solidariskt finansierad och fördelas efter behov. Men för att klara en ökande efterfrågan krävs nytänkande. Regeringen avser att genomföra förändringar som syftar till att öka mångfalden och konkurrensen mellan olika aktörer inom vård och omsorg. Regeringen föreslår att ytterligare avsätts till den nationella vårdgarantin . Den psykiatriska vården föreslås få en förstärkning med ytterligare 500 miljoner kronor och därefter . Därutöver aviserar regeringen att ett riktat statsbidrag om införs för att förbereda en Fritt val-reform inom äldreomsorgen i kommunerna. Regeringen avser också genomföra en förändrad familjepolitik som syftar till mer valfrihet, ökad jämställdhet, större mångfald i förskolan och barnomsorgen och mer tid med barnen. För att åstadkomma detta avser regeringen att återkomma med förslag om en barnomsorgs- peng, införa en jämställdhetsbonus, möjliggöra ett kommunalt vårdnadsbidrag och stärka förskolans pedagogiska uppdrag i takt med barnens ålder. Den offentliga sektorns utgifter motsvarar omkring hälften av värdet på allt som produceras i . Det vilar därför ett stort ansvar på den ekonomiska politiken att ta vara på varje skattekrona på ett effektivt sätt. God hushållning med de gemensamma resurserna handlar både om att motverka fusk i skatte- och förmånssystemen och om att öka effektiviteten i den offentliga sektorn. Regeringen föreslår därför en rad åtgärder för att minska fusk och överutnyttjande inom skatte- och välfärds- systemen. Regeringen har också för avsikt att genomföra förändringar som syftar till att öka mångfalden av aktörer inom vård, utbildning och omsorg. Därigenom kan effektiviteten öka och utvecklingen av styr- och produktionsformer påskyndas. Regeringen avser också genomföra en samlad översyn av hela den statliga myndighetsstrukturen. Efter ett val som inneburit ett regeringsskifte skall budgetpropositionen enligt tilläggs- bestämmelse 3.2.1 i riksdagsordningen överlämnas till efter det att en ny regering tillträtt. Denna snäva tidsram är ett resultat av den omläggning av budgetåret till kalenderår som infördes . Enligt förarbetena är den allvarligaste nackdelen med reformen att en nytillträdd regering endast kommer att få marginellt genomslag för sin ekonomiska politik i den första budget- propositionen. Det är första genomfördes som regeringsskifte Regeringen har varit väl förberedd för budgetarbetet. Trots de farhågor som uttalades i förarbetena till reformen, överlämnar regeringen till ett budgetförslag som innehåller många av regeringens viktiga reformförslag. En fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik har emellertid inte varit möjlig under den korta tid som stått till regeringens förfogande. Tilläggsbudgetarna kan därför komma att bli mer omfattande än vad som varit fallet och kan även innebära att betydande förändringar skall träda i kraft . 1.2.1Fortsatt stark global tillväxt Den internationella konjunkturen är fortsatt mycket stark. väntas bruttonational- produkten (BNP) i världen växa med . förutses en mild avmattning i den globala ekonomin då tillväxten i de större regionerna dämpas. BNP- tillväxten i världen väntas uppgå till . Förutsättningarna för svensk export bedöms därför vara fortsatt goda. Tabell 1.1 BNP-tillväxt, KPI, arbetslöshet och världsmarknadsefterfrågan Procentuell förändring, om annat ej anges -0,3 1P HIKP för euroområdet och KPI för och . 2P VärldsmarknadsefterfråganP skattar importefterfrågan i samtliga länder som exporterar till. Källor: Nationella källor, och . Den amerikanska ekonomin bromsar in. Den åtstramning av penningpolitiken som genom- förts har ännu inte fått fullt genomslag på tillväxten som inbromsningen på fastighetsmarknaden har intensifierats. Detta bidrar till att tillväxten dämpas ytterligare såväl som . I euroområdet har BNP-tillväxten stärkts betydligt under loppet av 2006. I huvudsak drivs tillväxten av en fortsatt stark investerings- konjunktur. väntas konjunkturen mattas till följd av en svagare global efterfrågan och en stramare penningpolitik. Den starka konjunkturen i de nordiska länderna drivs av en hög inhemsk efterfrågan. Under loppet av innevarande år förutses dock investeringstillväxten dämpas betydligt. Även tillväxttakten i hushållens konsumtion väntas Sammantaget väntas BNP i , exklusive , öka och . Likaså i har inhemska faktorer drivit på den ekonomiska utvecklingen. bidrar en något mer dämpad inhemsk efterfrågan till en svagare BNP-tillväxt. 1.2.2Stigande men fortsatt låga räntor De internationella obligationsräntorna har stigit . Bidragande till ränteuppgången har varit en stark internationell konjunktur och ett ökat internationellt inflationstryck, vilket resulterat i förväntningar om en stramare penningpolitik. Sedan mitten av sommaren har dock en ökad osäkerhet om den amerikanska konjunktur- utvecklingen bidragit till en nedgång i obligationsräntorna och de är i ett historiskt perspektiv alltjämt relativt låga i förhållande till den starka internationella konjunkturen. Mot bakgrund av en svagare konjunktur- utveckling bedöms den amerikanska central- banken avsluta åtstramningen och väntas de sänka styrräntan. och väntas dock fortsätta att strama åt penningpolitiken. De stora internationella börserna har fortsatt att stiga. Bidragande till den goda börsutvecklingen är framför allt stigande vinster och ett fortsatt lågt ränteläge. har förväntningar om minskade ränteskillnader bidragit till att dollarn försvagats medan kronan stärkts. I takt med att ränteskillnaderna mellan och omvärlden minskar väntas kronan stärkas ytterligare. Den svenska BNP-tillväxten har varit stark under inledningen av 2006. Bakgrunden till utvecklingen är att efterfrågan har växt på bred front, såväl inhemskt som från utlandet. Exporten har ökat, den starka investerings- konjunkturen har hållit i sig och hushållens konsumtion har utvecklats starkt. BNP-tillväxten dämpas framöver, men blir ändå hög sett i ett historiskt perspektiv. Exporten fortsätter att öka som en följd av en god efterfrågan på svenska produkter i utlandet. Den starka investeringstillväxten mattas. högt kapacitetsutnyttjande i industrin, god lönsamhet och ett förhållandevis lågt ränteläge bidrar till att investeringsnivån ändå bedöms förbli fortsatt hög. Därmed kommer produktionskapaciteten att byggas ut i god takt. Hushållens konsumtion väntas växa kraftigt som en följd av en stark sysselsättningsutveckling, snabbt ökande disponibla inkomster och en i utgångsläget god förmögenhetsställning. Den offentliga konsumtionen stiger främst inom kommun- sektorn och gynnas av starka kommunfinanser. Sammanfattningsvis väntas den svenska BNP- tillväxten bli och 2007. Om hänsyn tas till kalenderjustering, beräknas BNP växa och 2007. -1,5 -0,2 -0,2 1P P Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Källor: och . Efter att ha utvecklats svagt stärktes sysselsättningen . Den positiva sysselsättningsutvecklingen har fortsatt . Däremot har arbetslösheten inte utvecklats lika gynnsamt. Detta förklaras framför allt av att arbetskraftsdeltagandet har stigit i takt med att sysselsättningen ökat. Den öppna arbetslösheten har hållits tillbaka genom omfattande arbetsmarknadspolitiska program trots det starka konjunkturläget. Om inte antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ökat skulle den öppna arbetslösheten ha varit ännu högre. Flera indikatorer pekar på att den positiva sysselsättningsutvecklingen kommer att fortsätta . Antalet nyanmälda lediga platser som anmälts till landets arbetsförmedlingar ökar och enligt Konjunktur- institutets konjunkturbarometer är företagens anställningsplaner positiva inom byggsektorn och stora delar av tjänstesektorn. Regeringens politik har en positiv effekt på såväl sysselsättning, arbetskraftsutbud som arbetslöshet. Tabell 1.3 Sysselsättning, arbetslöshet, löne- och produktivitetsutveckling 2I åldern 2064 år 3Som andel av arbetskraften Källor: , , och . I rådande konjunkturläge då sysselsättningen utvecklas väl föreslår regeringen att antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program minskas med 52 000 jämfört med . Det kommer rent tekniskt att verka något dämpande på sysselsättningsutvecklingen eftersom många av deltagarna i dessa program klassificeras som sysselsatta i statistiken. Trots detta väntas sysselsättningen utvecklas starkt , vilket bland annat beror på att regeringens politik gör det mer lönsamt att arbeta. Antalet sysselsatta beräknas öka med 67 000 personer 2007. Den totala arbetslösheten, dvs. öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, kommer att sjunka märkbart . Diagram 1.1 Arbetslöshet, 1980-2009 Total arbetslöshet är summan av öppen arbetslöshet och personer i arbetsmarknadspolitiska program Källor: , och Tysk ränta, 10-årig Svensk ränta, 10-årig 1P KPI, årsgenomsnitt. 2P Procent av arbetskraften. 3P SiffrornaP avser arbetskraftsundersökning efter omläggningen av statistiken. 4P ExklusiveP sparande i avtalspensioner. 5P Procent av BNP. Källor: , , och . väntas reallönerna efter skatt öka kraftigt till följd av de inkomstskattesänkningar som regeringen föreslår i budgetpropositionen, men även till följd av den positiva situationen på arbetsmarknaden. och en hög trovärdighet för inflationsmål har en normgivande effekt, vilket tillsammans med ett relativt lågt resursutnyttjande dämpar risken för alltför höga avtalsökningar. Diagram 1.2 Reallöneutveckling före skatt 0,0 -1,0 -2,0 -3,0 -4,0 -5,0 Källor: , och . och början av 2006 har försvagningen av den svenska kronan och höga priser på el, olja och bensin dragit upp inflationen, men det inhemska inflationstrycket har förblivit lågt. Under återstoden av 2006 och en stor del av 2007 bedöms de höga energipriserna fortsätta att hålla uppe inflationen, men därefter väntas sjunkande energipriser och starkare krona bidra till att hålla ned inflationen. Det bedöms finnas betydande lediga resurser att tillgå på arbetsmarknaden och det inhemska inflationstrycket förblir därför fortsatt lågt. Framöver stiger inflationstrycket gradvis. Den samlade effekten av de åtgärder som föreslås och aviseras i denna proposition bedöms bidra till att inflationstrycket kommer att vara fortsatt lågt, trots att sysselsättningen växer snabbare. Sammantaget beräknas den underliggande inflationen, mätt med mått UND1X, som exkluderar de direkta effekterna av ändrade räntor, skatter och subventioner, uppgå till . Inflationen mätt med konsumentprisindex (KPI) väntas under hela prognosperioden vara högre än den underliggande inflationen mätt med UND1X främst till följd av stigande bostadsräntor. Regeringen stödjer penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. 1.2.7Åren 2008 och 2009 Det är svårt att förutsäga konjunktursvängningar på . bygger därför på en bedömning om hur stort resursläget är i utgångsläget och hur stor potentiell tillväxt är framöver. På arbetsmarknaden bedöms fortfarande resursutnyttjandet vara lågt 2007, vilket innebär att BNP och sysselsättning kan fortsätta att växa i god takt även 2008 och 2009. antas ekonomin ha nått fullt resursutnyttjande. Den reguljära sysselsättnings- graden i åldern stiger till 2009 och den öppna arbetslösheten faller till . Ett viktigt mål för finanspolitiken är att säkerställa att utvecklingen av de offentliga finanserna är uthållig för att därmed kunna säkra den långsiktiga välfärdsutvecklingen. För att skapa förutsättningar för långsiktighet i den ekonomiska politiken infördes en avsevärt stramare budgetprocess. Två mål infördes; dels ett flerårigt utgiftstak för staten, dels ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet). De budgetpolitiska mål som har beslutat ligger fast. -de takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten -den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av BNP över en konjunkturcykel. Erfarenheterna av det finanspolitiska ramverket är i huvudsak goda och det finns starka skäl till att i allt väsentligt bibehålla detta ramverk. är det viktigt att ta till vara de erfarenheter som gjorts under de som ramverket varit i kraft. Det är därför nödvändigt med en översyn av det finanspolitiska ramverket för att se hur ramverket kan förbättras och vidareutvecklas. En ökad grad av öppenhet och tydlighet kring finanspolitiken kan vara av värde. Regeringen avser återkomma till i denna fråga. har beslutat att skall sparandet i premiepensionssystemet inte räknas in i den offentliga sektorns finansiella sparande. Regeringen återkommer med förslag i den ekonomiska vårpropositionen 2007 hur beslut kommer att påverka målet för den offentliga sektorns finansiella sparande. 1.3.1Överskott i de offentliga finanserna Den demografiska utvecklingen kommer att leda till ökade resurskrav inom den offentliga sektorn, främst efter 2010. Ett överskott mot- svarande av BNP ökar den offentliga nettoförmögenheten. Detta förbättrar möjlig- heterna att möta dessa krav, med en rimlig fördelning av skatter och förmåner mellan generationer. Varje generation har ett moraliskt ansvar att inte skjuta en nettoskuld på kommande generationer. Dagens medborgare bör inte bevilja sig förmåner som framtida generationer får betala. En mindre statsskuld leder också till mindre sårbarhet för yttre förändringar och därmed ett ökat förtroende för den svenska ekonomin. Målet för finanspolitiken bör vara att minska den offentliga skuldsättningen. Det målet ska nås genom att upprätthålla ett överskott i de offentliga finanserna som motsvarar av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln i enlighet med nuvarande målsättning. Detta möjliggör stabila skattesatser på en lägre nivå än och gynnar i sin tur tillväxt och sysselsättning. Regeringen föreslår i denna budgetproposition omfattande reformer på arbetsmarknadsområdet och inom välfärds- sektorn. Det finansiella sparandet i de offentliga finanserna kommer att uppgå till 2007 för att därefter förstärkas ytterligare. Det finansiella sparandet bedöms vara väl i linje med överskottsmålet . Detta medför att den konsoliderade bruttoskulden kommer att sjunka kraftigt som den offentliga sektorns nettoförmögenhet ökar. Dessutom kommer skattekvoten successivt att sjunka (se tabell 1.5). Diagram 1.3 Konsoliderad bruttoskuld och finansiellt sparande i offentlig sektor 19942009 Konsoliderad bruttoskuld (vänster axel) Fleråriga utgiftstak för staten är ett viktigt budgetpolitiskt åtagande för och regeringen, och främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. De bidrar till god budgetdisciplin och understödjer överskottsmålet om 2 procents finansiellt sparande över en konjunkturcykel. Överskotts- målet ger förutsättningar för en successiv minskning av statsskulden innan de demografiskt betingade kostnaderna bedöms öka. Utgiftstaken bidrar till god budgetdisciplin genom att förhindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter. Utgiftstaket för staten tydliggör även behovet av prioriteringar mellan utgiftsområden, och förebygger en utveckling där skatteuttaget måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. Genom utgiftstaken stärks omvärldens tilltro till den svenska budgetpolitiken. Inledningsvis efter 1996 föreslog regeringen utgiftstak för det tredje tillkommande budgetåret, men har avvikit från denna norm vid ett antal tillfällen. Sedan systemet infördes har utgiftstaken klarats samtliga år och bidragit till en stram budgetpolitik och sunda offentliga finanser. Emellertid har det funnits ökande tendenser till finansiering utanför utgiftstaken som har ökat risken för en gradvis erodering av trovärdigheten, däribland utgifter via skattekrediteringar på budgetens inkomstsida. Utgiftstakets transparens och dess funktion är viktiga för regeringen. Regeringen tar därför i denna budgetproposition ökade steg mot tydlighet och transparens genom att minska dessa krediteringar. Regeringen avser även att till ekonomiska vårproposition återkomma med en översyn av det finansiella ramverket. Utgiftstaken bör normalt fastställas framåt. Detta är en viktig princip för att värna långsiktigheten i de offentliga utgifterna. Regeringen föreslår att utgiftstaket sänks med till . har endast en bedömning av utgiftstaket gjorts. Regeringen föreslår nu att utgiftstaket sätts till , också en sänkning med i förhållande den tidigare bedömningen. Regeringen bedömer att ett utgiftstak på 1 003 miljarder är lämpligt. Regeringen har på den korta tid som funnits tillgänglig gjort bedömningen att det är viktigt att återgå till den tidigare ordningen med utgiftstak för det tredje tillkommande budgetåret. Den knappa tiden har dock inte gjort en fullständig genomgång i förhållande till frågans betydelse möjlig. Regeringens avsikt är att föreslå ett utgiftstak på basis av denna bedömning och även lägga fram förslag till utgiftstak . Avsikten är att tillkommande reformer skall finansieras inom det beräknade taket. Regeringens anser att utgiftstaket för staten skall minska svagt i förhållande till potentiell BNP. 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Tekniskt justerat nominellt utgiftstak Tabell 1.5 Offentliga finanser -1,0 -0,5 -0,2 -2,9 -1,5 -5,7 -12,4 -15,4 -16,9 -18,7 -20,8 En god ekonomi i kommunsektorn är avgörande för välfärden. Det ekonomiska resultatet för sektorn har successivt förbättrats . ökade andelen kommuner och landsting som redovisade överskott. Totalt redovisade den kommunala sektorn ett ekonomiskt resultat på , vilket torde vara i nivå med s.k. god ekonomisk hushållning. Sektorns finansiella sparande uppgick till 14 miljarder kronor.TF1FT Tabell 1.6 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om ej annat anges Anm.: Statsbidrag och skatter redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . En stark utveckling av skatteunderlaget och ökade statsbidrag väntas medföra att överskottet 1T T Med ekonomiskt resultat avses här resultat före extraordinära poster. Dessutom medför slutregleringar av skatterna avseende 2005 att resultatet ökar med . Det ekonomiska resultatet beräknas bli . Skatteunderlaget väntas till följd av bland annat stigande sysselsättning fortsätta växa stabilt , vilket tillsammans med ökade statsbidrag medför ytterligare förstärkning av sektorns finanser. beräknas inkomst- ökningen avta något. väntas den reala konsumtionen öka med 0,71,, trots att flera arbetsmarknadspolitiska program då fasas ut. Sammantaget innebär detta att det ekonomiska resultatet successivt beräknas minska 2008 och 2009. Regeringen prioriterar generella bidrag framför specialdestinerade statsbidrag. Därför föreslås att två riktade satsningar till personalförstärkningar i förskolan respektive vuxenutbildning överförs till det generella bidraget. höjs det generella bidraget till kommunsektorn med och ytterligare 2008 i enlighet med vad som tidigare aviserats i budgetpropositionen . Trots den goda tillväxten och förbättringarna på arbetsmarknaden utgör utanförskapet ett kvarvarande stort problem. stod exempelvis av den arbetsföra befolkningen () utanför arbetskraften. Bland personer i arbetskraften var öppet arbetslösa och bland de sysselsatta var undersysselsatta. Ett annat sätt att illustrera problemet ges av andelen av befolkningen i arbetsför ålder som försörjs genom socialförsäkringssystemen och ekonomiskt bistånd. Antalet personer som försörjdes med sociala ersättningar 2005 motsvarade drygt 1 miljonTF2FT, eller av de folkbokförda i åldern (se diagram 1.5). får av befolkningen i arbetsför ålder ohälsorelaterade ersättningar (sjuk- och rehabiliteringspenning samt aktivitets- och sjukersättning), arbetsmarknadsrelaterade ersättningar och ekonomiskt bistånd. Som framgår av diagram 1.5 har den totala andelen personer som får dessa typer av ersättningar varit i det närmaste . Däremot har fördelningen mellan olika typer av ersättningar förskjutits, främst genom att arbetsmarknadsrelaterade ersättningar minskat medan ohälsorelaterade ersättningar ökat. Diagram 1.5 Andel folkbokförda med viss ersättning, 19902006 har andelen personer med sjuk- och rehabiliteringspenning minskat något, men från en hög nivå. Detta har inte inneburit att den totala ohälsan minskat i motsvarande mån, eftersom andelen personer med sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare förtidspension) ökat. Ju längre bort från arbetsmarknaden de olika försäkringssystemen tar människor, desto svårare är det att återvända. Det är därför mycket bekymmersamt att aktivitets- och sjukersättningarna ökat trendmässigt som de gjort. Antalet personer med aktivitets- och sjukersättning är mer än 550 000, vilket utgör av de folkbokförda i åldern . Situationen på arbetsmarknaden är särskilt bekymmersam för personer med utländsk bakgrund. Den genomsnittliga sysselsättnings- graden är lägre (se diagram 1.6), långtids- arbetslösheten högre och andelen tidsbegränsade anställningar större bland utrikes födda i jämförelse med födda i . Skillnaderna är dock stora mellan olika grupper av invandrare beroende på ursprungsland, utbildningsnivå, erfarenheter m.m. Diagram 1.6 Sysselsättningsgrad som andel av befolkningen Ungdomars ställning på arbetsmarknaden är svag i . Ungdomarnas etableringsålder (dvs. den ålder vid vilken av befolkningen är sysselsatt) var 2004 hela , att jämföra med under de starka arbetsmarknadsåren 19881990. Ökningen av etableringsåldern kan delvis förklaras av att fler ungdomar studerar allt , men det är också en följd av att unga, och då framför allt utrikes födda, har svårare än övriga att få fotfäste på arbetsmarknaden. De ungas problem på arbetsmarknaden märks också genom att ungdomars arbetslöshet är betydligt högre än för andra grupper, se diagram 1.7. 2T T avser s.k. helårsekvivalenter Diagram 1.7 Öppen arbetslöshet bland ungdomar 2005 Bland de studerande finns också ett stort antal personer som är latent arbetssökande, dvs. studerande som aktivt sökt och kunnat ta ett arbete. var cirka 50 000 heltids- studerande ungdomar i ålder latent arbetssökande. Det stora antalet latent arbetssökande bland de heltidsstuderande bidrar också till att enligt EU:s definition av öppen arbetslöshet, där de latent arbetssökande heltidsstuderande ingår, har en ungdomsarbetslöshet som är bland de högsta i EU (se diagram 1.8). Diagram 1.8 Ungdomsarbetslöshet i EU-länderna 2005 Anm. I statistiken betraktas latent arbetssökande heltidsstuderande som Den viktigaste uppgiften för regeringen är att genomföra åtgärder som minskar utanförskapet på arbetsmarknaden och som leder till högre sysselsättning och minskad arbetslöshet. Därför föreslår regeringen i denna budgetproposition ett flertal åtgärder som syftar till att öka arbetsutbudet och sysselsättningen och minska arbetslösheten, se avsnitt 1.5. 1.4.2Ökad efterfrågan på välfärdstjänster Efterfrågan på välfärdstjänster främst vård, omsorg och utbildning kommer att öka . Detta beror dels på den demografiska utvecklingen, dels på stigande inkomster. Fler äldre i befolkningen ökar efterfrågan på vård och äldreomsorg. Antalet personer som är ökar snabbt .