prop · GT031d12 · 2006-01-01 00:00:00 — För att hälso- och sjukvården så effektivt som möjligt skall medverka i arbetet med att minska sjukfrånvaron har regeringen för avsikt att komma överens med företrädare för landstingen om de närmare villkoren för bidraget. Regeringen föreslår därför att regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser som medför utgifter på högst 1 20072009. Tabell 2.26 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 2.27 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att det anvisas under anslaget 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård för vissa förberedande åtgärder. beräknas anslaget till 1 och till 1 . Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa Regeringens mål för minskad ohälsa i arbetslivet................................................. Utvecklingen av sjukskrivningar ........................................................................... Antalet pågående fall............................................................................... Sjuktal i olika grupper........................................................................... Sjuk- och aktivitetsersättning (S/A) ................................................................... Utvecklingen av antal och nybeviljade................................................. S/A i olika åldrar ................................................................................... S/A i olika grupper m.m. ...................................................................... Ekonomisk standard i S/A-gruppen .................................................... Ökningen av S/A-gruppen fortsätter med bromsas upp.................... Ohälsa och regionala skillnader........................................................................... Regeringens åtgärder för minskad ohälsa ........................................................... Möjligheter att uppnå regeringens mål ............................................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA 2.1 Diagnosgrupper för pågående sjukfall ............................................... 2.2Antalet nettodagar sjukpenning. Utveckling jämfört med ..13 2.3 Antal sjukpenningdagar för olika grupper 1999 och 2003....................... 3.1Förändring vad gäller antal personer med S/A och 3.2Personer med S/A 2002 som andel av hela befolkningen Personer med S/A 2003 som förvärvsarbetade 1999........................................... Diagnoser 2002 för nybeviljade förtidspensioner i olika åldersgrupper............ Disponibel inkomst per konsumtionsenhet 2003............................................... Andel ekonomiskt utsatta (av medianen).......................... Regeringens mål för halverad ohälsa.................................................................... 6.2Antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar på månadsbasis under 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA 2.1 Antal pågående sjukpenningfall längre än januari 2000maj 2005............. 2.2Antal pågående sjukpenningfall kortare än janauri 2000maj 2005. Kvinnor och män.................................................................................................. 2.3 Nystartade sjukfall januari 1996september 2004 ........................... 2.4Andelen kvarvarande sjukfall av de som pågått . Startår 1996 och 2002........................................................................................... Antalet ersatta sjukpenningdagar netto ............................................ Antal och andel ersatta sjukpenningdagar, arbetslösa arbetssökande ............... Andel (procent) deltidssjukskrivna januari 2000maj 2005. 2.8Genomsnittligt antal sjukpenningdagar/år, kvinnor och män efter Antal pågående fall med rehabiliteringspenning januari 2000mars 2005 ........ Antal personer med sjuk- och aktivitetsersättning 1951-2004.......................... Antalet nybeviljade sjukersättningar (förtidspensioner) 19712004................ Andel med S/A i respektive ålder .............................................. Andel partiella S/A i respektive ålder.................................................................. Antal personer med S/A samt flöden till/från S/A............................................ Ohälsotalet, rullande 12-månaderstal riket. Ohälsotalet (12-månaderstal) för kvinnor och män på länsnivå........ Utfall t.o.m. och nödvändig utveckling av antal sjukpenningdagar på årsbasis för måluppfyllelse ............................... Regeringen fastställde i budgetpropositionen ett mål för minskad ohälsa. Även har ställt sig bakom detta mål. Denna avstämning, som är den tredje i ordningen, avser utvecklingen på ohälsoområdet för ungefär halva den tid tills dess målet skall vara uppfyllt, det vill säga perioden . Målet är formulerat så att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall halveras utifrån nivå fram . Parallellt skall antalet nya sjuk- och aktivitetsersättningar på årsbasis minska jämfört med . Sjukfrånvaron från arbetslivet har minskat , 2004 och . Antalet ersatta sjukpenningdagar har minskat jämfört med , vilket betyder att nästan hälften av den målsatta nedgången återstår. Regeringen gör bedömningen att denna minskning kommer att fortgå under åtminstone och att måluppfyllelsen därför ligger inom räckhåll. För detta talar att inflödet av nya sjukfall, som började sjunka , nu gått ner till en även i ett historiskt perspektiv mycket låg nivå. Detta kommer i sin tur att medföra att antalet långtidssjukskrivna som genererat en stor övergång till sjuk- och aktivitetsersättning (f.d. förtidspension) också kommer att minska. Detta beräknas ske oavsett om inflödet av nya sjukfall skulle ta fart igen t.ex. till följd av en förbättrad situation på arbetsmarknaden. Även antalet långtidssjuka minskar nu kraftigt, vilket enligt regeringens beräkningar kommer att medföra färre framtida övergångar till sjuk- och aktivitetsersättning än de senaste två årens höga nivåer på nybeviljandet. Det sammanlagda antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning kommer dock att fortsätta öka något under på grund av ett förhållandevis lågt utflöde. Därefter kommer med stor sannolikhet även denna grupp att reduceras i antal. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Övergångarna till sjuk- och aktivitetsersättning kommer enligt regeringens bedömning att sammanlagt 2008 att ligga under den referensnivå som angavs i målbeskrivningen (64 000 , motsvarande nivån 2002). Regeringens mål om en halvering av hela sjukfrånvaron innebär att även frånvaro i form av karensdag och s.k. sjuklön dvs. i ett sjukfall - inräknas. Denna frånvarovolym utgör av all sjukfrånvaro, och den är mycket svårare att reducera är sjukpenningdagarna. Dels är den korta sjukfrånvaron nere på en mycket låg nivå, dels är den snart sagt omöjlig att påverka med medel stående till buds hos regeringen. Förekomsten av karens- och sjuklönedagarna i målsättningen om halverad sjukfrånvaro innebär att om målet totalt sett skall uppnås måste sjukpenningdagarna mer än halveras och i praktiken sjunka med 55 . Detta mål är ambitiöst, men enligt regeringen fortfarande fullt möjligt att nå. Utöver utvecklingen på arbetsmarknaden beror den framtida utvecklingen av sjukfrånvaron till stor del på effekten av regeringens åtgärder och insatser. Det gäller i första hand de som redan genomförts medfinansieringen av sjukpenning, riktlinjerna för en förbättrad sjukskrivningsprocess samt ombildningen av till en sammanhållen statlig myndighet. Regeringen föreslår i utgiftsområde 10 under avsnitt Politikens inriktning i denna proposition en rad nya insatser för att ytterligare minska sjukfrånvaron och stärka hälsan i arbetslivet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA 1Regeringens mål för minskad ohälsa i arbetslivet Regeringen fastställde i budgetpropositionen ett mål för minskad ohälsa. Även har ställt sig bakom detta mål (bet. 2002/03:SfU1, rskr. 2002/03:72) Målet är att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall halveras . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen . Frånvaro från arbetslivet på grund av sjukskrivning Sjukskrivningarna kan delas upp i tre delar beroende på sjukskrivningens längd och ersättningsform. Den första delen är den så kallade karensdagen för vilken det inte utges någon ersättning. till och med dag 14 i perioden ersätts av arbetsgivaren i form av sjuklön. Sjukpenning som betalas ut från sjukförsäkringen utges från och med dag 15. Sjuklöneperioden var längre . utbetalades sjuklön alltså t.o.m. dag 21. En sjukskriven som inte omfattas av sjuklönelagen är oftast berättigad till sjukpenning. Detta gäller bl.a. arbetslösa och egenföretagare. I dessa fall utges sjukpenning från och med dag 2. Om den försäkrade som har inkomst från annat förvärvsarbete än anställning har valt att ha 3 eller utges sjukpenning först efter karenstidens slut. Regeringens ohälsomål innefattar alla sjukskrivna som har rätt till ersättning i form av sjuklön eller sjukpenning och beräknas inklusive karensdagen. Även arbetslösa och andra grupper som saknar anställning men har rätt till sjukpenning inkluderas. Målet innefattar däremot inte personer som uppbär rehabiliteringspenning. Sådan ersättning betalas ut om den sjukskrivne deltar i någon form av arbetslivsinriktad rehabilitering. Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall mätas med statistik över antalet ersatta nettosjukpenningdagar från sjukförsäkringen och sjukfrånvarodagar . I måttet ingår även karensdagarna. Nettodagar betyder i sammanhanget att de dagar där ersättningen avser partiell sjukskrivning omräknas till . När det gäller sjuklöne- och karensdagar baseras regeringens halveringsmål på uppgifter utan omräkning till nettodagar. Det statistiska underlaget tillåter inte en sådan omräkning. Statistiken över antalet karens- och sjuklönedagar insamlas via en urvalsundersökning. Datainsamlingen görs av () på uppdrag av . SCB står för granskningen av de insamlade uppgifterna och bearbetar materialet. Statistiken över antal karens- och sjuklönedagar har varit behäftad med problem bland annat rörande datafångstens kvalitet och tillförlitlighet. Att uppgifter om antalet karens- och sjuklönedagar även fortsättningsvis blir tillgängliga är mycket viktigt då dessa volymer ingår i regeringens mål om halvering. Utgångspunkten för regeringens mål är helårsutfallet , dvs. det totala antalet ersatta nettodagar, uttagna sjuk- och karensdagar och nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar . Målet uppnås om summan av ersatta nettodagar, sjuklönedagar- och karensdagar för perioden är högst hälften så många som antalet motsvarande dagar 2002. Korrigering skall dock göras med hänsyn till den demografiska utvecklingen. ersattes 94,5 miljoner nettodagar från sjukförsäkringen. Dessutom uppgick antalet sjuklönedagar och karensdagar till sammanlagt 16 miljoner dagar. Totalt innebär detta 110,5 miljoner dagar. En halvering enligt regeringens mål innebär att antalet ersatta nettodagar samt sjuklöne- och karensdagar för perioden t.o.m. skall uppgå till 55,3 miljoner dagar, innan den demografiska utvecklingen har beaktats. Demografieffekten beräknas till 1,2 miljoner dagar.1 Efter att demografieffekten har beaktats kan målet för antalet dagar med frånvaro på grund av sjukskrivning kvantifieras till 56,5 miljoner dagar. Detta innebär att om ersatta nettodagar samt sjuklöne- och karensdagar t.o.m. högst uppgår till detta tal har regeringens mål uppnåtts. Antalet karens- och sjuklönedagar Mål för antalet dagar med sjukskrivning För aktivitets- och sjukersättningar innebär målet att årsgenomsnittet av antalet nybeviljade ersättningar skall vara lägre än det totala antalet nybeviljade ersättningar 2002 efter tillägg för den demografiska utvecklingen. beviljades 63 738 förtidspensioner och sjukbidrag. Den demografiska utvecklingen beräknas höja den genomsnittliga nivån för nybeviljandet med 500 nya fall. Detta innebär att om nybeviljandet i årsgenomsnitt blir lägre än 64 238 har regeringens mål för nya aktivitets- och sjukersättningar uppnåtts. Målet tillåter dock att enskilda år kan uppvisa högre tal. Årsgenomsnitt för nybeviljade aktivitets-och sjuk- ersättningar = regeringens mål 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA 2 Utvecklingen av sjukskrivningar Diagram 2.1 Antal pågående sjukpenningfall längre än ett år januari 2000maj 2005 Ökningen av antalet långa sjukpenningfall överstigande tog fart och nådde sin högsta nivå då 127 000 personer hade sjukpenning som löpt . Uppgången karakteriseras också av att andelen kvinnor bland de långtidssjukskrivna ökade från . Efter denna topp har en kraftig nedgång skett och det totala antalet fall har minskat med 31 000 . Minskningen kan främst hänföras till att ett stort utflöde skett till sjukersättningssystemet. nybeviljades 49 000 personer som haft sjukpenning längre än sjukersättning. Ökningen påbörjades i samband med att en regelförändring trädde i kraft. Denna innebar att senast efter sjukanmälningsdagen skall ha utrett om det finns förutsättningar för att ge den försäkrade sjuk- eller aktivitetsersättning i stället för att betala ut sjukpenning. Motsvarande siffra var 57 000. Andelen av de sjukfall som pågått och som går vidare till sjukersättning har ökat och uppgick under det året till . Det senaste årets minskning av de långa sjukpenningfallen beror även på ett minskat inflöde från kortare fallängder. 1 För beräkning av demografieffekt, se motsvarande bilaga till budgetproposition 2003/4:01. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Diagram 2.2 Antal pågående sjukpenningfall kortare än janauri 2000maj 2005. Kvinnor < 6 mån För kortare sjukfall () finns en klar säsongsvariation. Antalsmässiga nedgångar sker t.o.m. september månad och högre nivåer observeras månaderna kring årsskiften. Denna variation över året är mer utpräglad bland kvinnor. De säsongsmässiga variationerna i de korta fallen ger upphov till motsvarande inflöde i längdklasserna 612 månader med ett halvårs eftersläpning. På så vis är antalsutvecklingen i de två längdklasserna varandras spegelbilder, även fast antalet fall 612 månader nivåmässigt är lägre. De kortare fallen uppvisade en påtaglig minskning fr.o.m. införandet av den tredje sjuklöneveckan . Däremot finns inga tydliga tecken på en motsvarande ökning efter återinförandet av två veckors sjuklöneperiod fr.o.m. . Den tredje sjuklöneveckan gav även påverkan på antalet avslutade sjukpenningärenden i olika längdklasser. Färre korta men fler längre fall avslutades. En stor del av de längre har övergått till sjuk- och aktivitetsersättning. Män < 6 mån Diagram 2.3 Nystartade sjukfall Antalet påbörjade sjukfall, här sjukpenning- och rehabiliteringsfall, har varierat kraftigt . I diagram 2.3 åskådliggörs dels den kraftiga säsongsvariation som föreligger, dels hur de absoluta nivåerna steg med en topp 2002. Även de nystartade sjukfallens varaktighet har ökat . Av de sjukfall som påbörjades varade längre än . blev 400 000 av de totalt 585 000 startade fallen längre än dvs. Det finns skäl att tro att fått en bättre kontroll av inflödet till sjukförsäkringen och att de ökade aktiviteterna tidigt i handläggningskedjan tillsammans med andra orsaker har bidragit till och även kommer att bidra till att antalet sjukpenningdagar sjunker. Utvecklingen visar även vad gäller nystartade fall på en ökad skillnad mellan könen: kvinnors andel av de nystartade fallen har ökat från . Diagram 2.4 Andelen kvarvarande sjukfall av de som pågått Startår 1996 och 2002 Av diagram 2.4 framgår att ju längre sjukfallen pågår, desto större risk finns att sjukskrivningstillståndet fortsätter . Redan på ett tidigt stadium etableras skillnader i detta avseende. till sjukfall som pågått är de två kommande månaderna mycket kritiska för om en snabb återgång till arbetslivet skall kunna ske. Av de fall som pågått avslutas en tredjedel inom den kommande månaden. blir sjukskrivna i längre än . har även en förskjutning skett vad gäller andelen kvarvarande fall som pågått över och längre. Jämförs varaktigheten i de fall som startats respektive 2002 har en mycket större andel av fallen som startade blivit långa fall. Exempelvis blev av fallen som startade längre än att jämföra 2002. Detta kan till viss del förklaras av men också i sig förklara de stora volymökningar som skett av långa sjukfall. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Ett aktivt arbete med nystartade sjukfall, där avstämningsmöten sker på ett så tidigt stadium som möjligt, är därför centralt. skall kalla till ett möte efter det att rehabiliteringsunderlaget inkommit. Regeringen avser att noggrant följa arbete med att snabbt verka för att nödvändiga åtgärder sätts in i ett tidigt skede av sjukskrivningsfallet men också att de personer som varit långtidssjukskrivna skall ges de rättigheter men också efterleva de skyldigheter som gäller i sjukförsäkringen. I förlängningen är detta nödvändigt för att upprätthålla försäkringens legitimitet. har skapat förutsättningar för att löpande kunna följa diagnosmönstret hos de sjukskrivna via det läkarintyg som inkommit till . Indelningen efter diagnosgrupp har gjorts enligt internationell standard. Antalet sjukskrivna kvinnor är nära dubbelt så många som antalet män. Bland sjukskrivna kvinnor dominerar psykiska sjukdomar och sjukdomar i rörelseorganen som diagnosgrupp. Ungefär två tredjedelar av de pågående sjukfallen har någon av dessa diagnoser. Diagnosen skador och förgiftningar samt cirkulationsorganen är klart mer förekommande bland män än kvinnor. Den mest frekventa diagnosgruppen bland män är sjukdomar i rörelseorganen, där ryggsjukdomar dominerar. Ett problem i materialet är att det till viss grad finns problem med informationskvaliteten. I av de pågående sjukfallen saknas diagnoskod.2 Diagnospanoramat är ungefär detsamma mellan fall som pågått kortare respektive längre än . Emellertid är andelen utan diagnoskod ännu större för fall som pågått , vilket gör att jämförelser mellan korta och långa fall skall göras med försiktighet. 2 Att diagnoskoden saknas i materialet kan bero på att den inkomna diagnoskoden inte registrerats i ärendehanteringssystem eller att en diagnoskod som inte finns i klassificeringssystemet redovisats. Att sjukfall i denna statistik saknar registrerad diagnoskod behöver alltså inte innebära att i handläggningen av ärendet saknar läkarintyg. Det finns också sjukfall som är så pass korta att läkarintyg inte krävs. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Tabell 2.1 Diagnosgrupper för pågående sjukfall Endokrina systemet och ämnesomsättningen Symptom ej klass. Faktorer av betydelse för hälsotillståndet Bland de sjukfall som avslutats föreligger inga stora skillnader mellan olika fallängder förutom att diagnosgruppen graviditetskomplikationer av naturliga skäl inte finns med i längre fall. Inga markanta skillnader i diagnosmönstret på länsnivå kan heller sägas finnas. Den kvartalsvisa uppföljningen av diagnosmönstren bland de sjukskrivna möjliggör kommande analyser av hur diagnosmönstret förändras detta är en betydelsefull del i att förbättra kartläggningen av sjukskrivningsförloppet och dess orsaker. Antalet ersatta sjukpenningdagar har i stort sett utvecklats i takt med antalet sjukfall under såväl uppgången 1997 2002 som nedgången fram till och med . Även om de längre sjukfallen stod för den största ökningen , ökade även inflödet av nya sjukfall och därmed korta sjukskrivningar väsentligt. Minskningen har varit större för sjukpenningdagar än för antalet sjukfall. Minskningen av antalet sjukpenningdagar började för de korta fallängderna i mitten av 2002, för de längre fallen . Sammanlagt har antalet ersatta sjukpenningdagar minskat mellan . Om man i stället jämför genomsnittet för den senaste 12-månadersperioden med är minskningen . Minskningen har varit ungefär lika stor för kvinnor som för män, vilket betyder att kvinnor fortfarande står för av sjukpenningdagarna, och ytterligare något mer för de längre fallängderna. Den totala minskningen är fortfarande störst i de kortare fallängderna, men den utvecklingen håller på att vända. Antalet sjukpenningdagar för korta sjukskrivningar är nu nere på en så låg nivå att de knappast kan minska så mycket mera. De längre sjukskrivningarna avtar nu snabbare, dels på grund av att många långtidssjuka övergår i sjuk- och aktivitetsersättning, dels genom att allt färre personer övergår från kortare till längre sjukskrivningar. Den senare utvecklingen ser ut att kunna förstärkas ytterligare, om inflödet av nya sjukfall fortsätter att ligga på dagens låga nivå (se diagram 2.3 ovan). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Tabell 2.2 Antalet nettodagar sjukpenning. Upp till ett år Senaste 12 mån (aug 04-juli 05) Senaste 12 mån (aug 04-juli 05) Senaste 12 mån (aug 04-juli 05) Den låga nivån på nya sjukskrivningar förväntas medföra att de långa sjukskrivningarna kommer att fortsätta minska , särskilt om sjukskrivningsprocessen kan förbättras ytterligare enligt regeringens strategi (se huvudtext utgiftsområde 10 i denna proposition). Andelen nya sjukfall som övergår i längre varaktighet skall kunna minska. Minskningen av antalet sjukpenningdagar har varit högre än . Detta beror delvis på att de minskande långa sjukfallen står för en relativt stor mängd sjukpenningdagar, men också på att sjukpenningdagarna i de korta längdklasserna nu minskar något snabbare . Diagram 2.5 Antalet ersatta sjukpenningdagar netto I regeringens mål för minskad ohälsa ingår även den s.k. sjuklöneperioden, som betalas av arbetsgivaren, samt karensdagen. uppgick dessa sammanlagt till cirka 16 miljoner dagar. Enligt preliminär statistik från har denna volym förblivit i stort sett oförändrad . av sjukpenningdagarna avsåg arbetslösa sjukskrivna . Detta innebär en ökning från . Denna ökning ligger i linje med ökningen av antalet arbetslösa . har sjukskrivningsvolymen bland de arbetslösa (antal sjukpenningdagar per arbetslös) sjunkit i ungefär samma takt som för de sysselsatta . Eftersom arbetslösheten3 uppgick till , är sjukpenninguttaget i denna grupp betydligt högre än för de sysselsatta. Detta kan till viss del förklaras av att sjukpenningen för arbetslösa betalas ut från dag 2 i stället för dag 15 (tidigare dag 21) för de sysselsatta. Detta motsvarar 20 av sjuk- 3 Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar (). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA penningvolymen, vilket skulle motsvara av de som utgår. Kvarvarande skillnader är svåra att förklara, särskilt som en regel infördes som innebär att det inte är möjligt för en arbetslös att erhålla högre ersättning i sjukförsäkringen än i arbetslöshetsförsäkringen. Det faktum att sjukförsäkringen till skillnad från arbetslöshetsförsäkringen inte har någon bortre gräns kan vara en orsak till överuttaget. Det finns skäl att anta att arbetslösa har en sämre hälsa, dels som en direkt konsekvens av långvarig arbetslöshet, dels eftersom en försämrad hälsa kan antas ge en försvagad situation på arbetsmarknaden för den enskilde. Diagram 2.6 Antal och andel ersatta sjukpenningdagar, ar- Procent av samtliga dagar Regeringens bedömning är att deltidssjukskrivning skall användas i ökad grad för att bl.a. därigenom förkorta sjukskrivningstiden. Genom partiell sjukskrivning kan kontakten med arbetsplatsen upprätthållas, vilket anses kunna underlätta återvinnande av resterande arbetsförmåga. Ett ökat antal partiella sjukskrivningar reducerar antalet nettodagar och underlättar således måluppfyllelsen.