prop · GT031d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Husgerådskammaren har svarat för förvaltning, underhåll och vård av de kungliga slottens konstverk, möbler och andra inventarier. många vård- och konserveringsarbeten på de kungliga slotten kan när det gäller nämnas konservering och nymontering av Drottning vävda tapeter och förstärkning och omförgyllning av spegellampetter i . Tre större kulturhistoriska restaureringsprojekt har pågått . I Kinesiska salongen på avslutades en flerårig konservering och partiell förnyelse av möblernas och väggfältens siden. Möblerna i Audienssalen på återfår successivt sitt för 1840-talet tidstypiska överflöd av textilier och dekorativa detaljer genom ett ingående rekonstruktionsarbete. Insatser har påbörjats för att byta ut det nu svårt skadade siden som användes till gardiner, möbler och väggfält i Stora sängkammaren på Tullgarn. Med anledning av 250-års- jubileum har en omfattande programverksamhet arrangerats på temat som historisk scen. som grävde har visats i Museum . Husgerådskammaren har också utfört arbete i samband med sommarens utställning på , i fokus på samt trädgårdsmöbelutställningen på . Husgerådskammaren ansvarar även för visningsverksamheten av , och , paviljong på samt . Sammanlagt har 3 264 guidade visningar genomförts, varav 745 på engelska. har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra vård och underhåll av parkerna. har också tagit över ansvaret för drift, övervakning och underhåll av säkerhetssystemen på från . Utvecklingen på datasidan har skett utan störningar. har gett regeringen till känna att det vore önskvärt med större öppenhet och insyn än vad som är fallet ifråga om den verksamhet som bedrivs inom ramen för anslaget till Kungliga hovstaten (bet. 2003/04:KU9, rskr. 2003/04:148). Nuvarande redovisning i verksamhetsberättelsen bygger på den överenskommelse som 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 träffades 1996 mellan regeringen och . Av det totala anslaget tillförs Hovstaten medan Slottsstaten tilldelas . Den verksamhet som Hovstaten bedriver omfattas inte av granskning enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Från anslaget till Hovstaten betalas kostnader för representation och statsbesök, resor transporter och personal m.m. samt levnadsomkostnader som är direkt kopplade till statschefens funktion och alltså inte är av rent privat karaktär. Inom Hovstaten arbetar drygt 60 tillsvidareanställda. Anslagsfördelningen mellan Hovstaten och Slottsstaten grundar sig på relationen mellan deras faktiska kostnader 1996. Kostnadsfördelningsnyckeln skulle gälla långsiktigt och inte rubbas av smärre förändringar i organisationen eller verkligt kostnadsutfall. Några förändringar som gjort det motiverat att komma överens om en annan anslagsfördelning har inte inträffat. Däremot har regeringen och enats om att komplettera överenskommelsen när det gäller insyn i fråga om den verksamhet som bedrivs inom ramen för anslaget till Kungliga hovstaten. Som grund för en eventuell framtida ändring av anslagsfördelningen mellan Hovstaten och Slottsstaten skall fortsättningsvis större organisatoriska förändringar dem emellan redovisas i verksamhetsberättelsen för det budgetår då förändringen sker. Vidare skall verksamhetsberättelsen bli utförligare när det gäller den verksamhet som bedrivs inom ramen för anslaget till Hovstaten. Förutom uppgifter om antalet anställda skall även antalet resdagar och antalet gäster vid olika slags representation redovisas, liksom uppgifter avseende . Information skall ges om de olika organisatoriska enheternas inom Hovstaten andel av de sammanlagda kostnaderna för Hovstaten. Därvid skall samtliga kostnader som anslaget är avsett att täcka vara fördelade på de berörda enheterna. Anslagets fördelning på de olika verksamhetsområdena skall bli föremål för en kontinuerlig diskussion mellan och . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 har anfört att Kungliga Slottsstaten inte har företett dokumentation som visar att den schablonmässiga kostnadsfördelningsmodell som tillämpas ger en rättvisande bild av verksamhetens kostnader. I övrigt anser att årsredovisningen har upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag. Med beaktande av den överenskommelse som träffades med 1996 och som kompletterats 2005 enligt ovan anser regeringen inte att det finns anledning att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av nämnda uttalande. Tabell 6.12 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till respektive . 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 5 504 535 tkr prisnivå. 3Motsvarar 5 500 535 tkr prisnivå. Anslaget finansierar förvaltningskostnader, utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och andra utredningar m.m. Anslaget fördelas mellan Statsrådsberedningen, de nio departementen, och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.14 Offentligrättslig verksamhet Inkomsterna för expeditionsavgifter, ansökningsavgifter samt ansökningsavgifter för viseringar beräknas 2006 till . Verksamheten utförs vid utlandsmyndigheterna. anger att årsredovisning har upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisning, budgetunderlag, regleringsbrev och övriga beslut i myndigheten. har bedömt att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. Efter inom kommittéväsendet (RIR 2004:2) har de frågor som behandlas i rapporten övervägts inom . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 nedan till detta under . , kommittéerna och utlandsmyndigheterna, hade vid utgången av 2004 tillsammans 4 621 tjänstgörande. Av dessa var anställda på det så kallade politikeravtalet (inklusive politiskt sakkunniga från och de Gröna). har genomgått stora förändringar både vad gäller verksamhet och organisation. Den största förändringen är den ökade internationaliseringen och då främst medlemskap i (). I det följande redovisas viss resultatinformation för . Tabell 6.15 Viss resultatinformation i Antal tjänstgörande (inkl. politikeravtal) varav kommitté- och tilläggsdirektiv varav regleringsbrev och ändringsbeslut Resdagar i (med övernattning) 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I tabellen ovan redovisas en översikt av åren 20002004. Antalet regeringsärenden uppgick till 7 615 stycken vilket är en liten minskning från föregående år. Antalet diarieförda ärenden har legat på en nivå . Interpellationer och frågor från ledamöter ökade . Ytterligare och mer detaljerad redovisning av arbete återfinns i . Tabell 6.16 Viss resultatinformation inom Arbetsgrupper i andra EU-institutioner Arbetsgrupper i internationella organ I takt med ökad globalisering och medlemskap i har det internationella arbetet ökat i omfattning. är hela delaktigt i internationella processer. Samtliga departement företräder i internationella förhandlingar, bereder svenska ståndpunkter inför möten i internationella organisationer och implementerar internationella överenskommelser i svensk politik. Andra exempel på departementens internationella arbete är att samordna och bevaka mål i , hantera internationella överträdelseärenden, delta i bilaterala möten med andra medlemsländer, genomföra stödinsatser för EU:s kandidatländer, organisera internationella konferenser samt ge information om det internationella arbetet till m.m. I Statsrådsberedningen inrättades kansliet för samordning av EU-frågor. Kansliet ansvarar för handläggning av EU-frågor av horisontell karaktär. Det ansvarar även för samordning av instruktionsgivning till Brysselrepresentationen och handlägger bl.a. frågor om EU:s institutioner och fördraget, samt vissa EU- rättsliga frågor. medverkan i EU och andra internationella organisationer ställer höga krav på organisation inom samtliga politikområden. I nedanstående tabell beskrivs en del av internationella verksamhet (exklusive utrikesrepresentationen). Regeringsombildningen som presenterades innebar organisatoriska förändringar inom . och slogs samman till Utbildnings- och . ombildades till och övertog ansvaret för energifrågor från och bostadsfrågor från . De organisatoriska och administrativa förändringarna av var genomförda till . inträffade en kraftig jordbävning utanför . Efter skalvet följde enorma vågor, så kallade tsunamier. Hundratusentals människor i omkom eller skadades av tsunamivågorna, en del av dem svenska medborgare. Naturkatastrofen föranledde en mängd aktiviteter i . I syfte att samla och samordna stödet till svenska medborgare som drabbades av katastrofen och anhöriga till döda och saknade tillskapade regeringen för stöd och samordning efter flodvågskatastrofen. Regeringen tillsatte en kommission för utvärdering av den nationella krishanteringsförmågan med anledning av naturkatastrofen. Ett underlagsmaterial som redovisar hantering av följderna av flodvågskatastrofen lämnades till Kommissionen. Den lämnar sitt betänkande till regeringen . Regeringen inrättar i Statsrådsberedningen en ny enhet som ett led i förstärkningen av krishanteringsförmåga. Enhetens verksamhet griper över departementsgränserna och går bl.a. ut på att till berörda i ge en tidig förvarning vid allvarliga händelser. Enheten skall dygnet runt genomföra sektorsövergripande omvärldsbevakning och bearbeta information från myndigheter, däribland underrättelsemyndigheter. Under en kris skall enheten kunna ge en samlad lägesbild för behov. Enheten skall vidare kunna ta fram analyser och underlag till stöd för beslutsfattare i i olika relaterade frågor. har fortsatt arbetet att rationalisera administrationen i syfte att nå en ökad kostnadseffektivitet. Främst sker detta i gränssnittet mellan och . Personalen har ökat något . Ökningen har främst skett inom kommittéer och på utlandsmyndigheterna. tillsattes i Statsrådsberedningen en personaldirektör med ansvar för det strategiska personalpolitiska arbetet i . En del i arbetet med att utveckla personalarbetet i baseras på resultaten i olika undersökningar bland personalen. Exempelvis genomfördes för fjärde gången en attitydundersökning bland de anställda. genomförde ett antal utbildningsprogram för att öka kompetensen inom specifika personalgrupper. har etablerade utbildningsinsatser inom fortsatt, t.ex. aspirant- och diplomatprogrammen, EU-utbildningar och utbildning för myndighetshandläggare. har fortsatt med insatser för att öka rekrytering av svenskar till internationella organisationer. Jämställdhetsarbetet inom är fortsatt högt prioriterat. Arbetet bedrivs enligt en fastställd jämställdhetsplan som följs upp och revideras. Vidare upprättas också löpande en handlingsplan för jämställda löner. Denna handlingsplan grundas på lönekart- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 läggning där kvinnors och mäns löner jämförs, dels inom grupper med arbetsuppgifter som är i huvudsak lika, dels mellan kvinnorespektive mansdominerade grupper med arbetsuppgifter som är i huvudsak likvärdiga. I samband med lönerevisionen granskas om skillnaderna har saklig grund eller inte. Uppföljning av utfallet i lönerevisionerna 2003 och 2004 visar att löneskillnaderna har minskat i de grupper där skillnader konstaterats. mångfaldsarbete bidrar till en attraktiv och dynamisk arbetsplats. Det involverar både chefer och medarbetare. Personalhandläggare har utbildats i rekrytering ur ett mångfaldsperspektiv. handlingsplan för att främja lika rättigheter och möjligheter i oavsett etnisk eller religiös tillhörighet revideras löpande. Sjukfrånvaron inom har minskat från . Sjukfrånvaron är betydligt lägre inom än inom den statliga sektorn som helhet. Detta gäller både bland kvinnor och bland män. Frågor om utveckling av kommittéväsendet har behandlats i inom kommittéväsendet (RIR 2004:2) och i betänkande Kommittéväsendet (bet. 2004/05:KU3). En arbetsgrupp i har sedan övervägt dessa frågor och redovisat resultatet av övervägandena i rapporten av kommittéväsendet. I rapporten föreslås ett antal åtgärder för att effektivisera kommittéväsendet och säkerställa en hög kvalitet i det viktiga underlag för regeringens och beslut som kommittéernas betänkanden utgör. Förslagen vidareutvecklas nu i med sikte på ett genomförande i etapper. Ett förslag är att det till kommittéservice inom skall knytas experter med uppgift att initiera, utveckla och stödja åtgärder som främjar kvalitet i kommittéers verksamhet. Experterna skall tillsammans ha lång erfarenhet av lagstiftningsarbete, ekonomiska konsekvensanalyser, vetenskaplig metodik och kvalificerad informationssökning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 språkexpert inom kommittéservice. Verksamheten är tänkt att bedrivas på försök och att därefter utvärderas. Arbetsgruppen har vidare utarbetat en checklista som hjälper de anställda i departementen att i arbetet med att tillsätta kommittéer ställa sig de rätta och nödvändiga frågorna. Checklistan finns i rapporten. I samband med att Statsrådsberedningen reviderar sin promemoria Hur kommittédirektiv utformas (PM 1994:3) kommer det att övervägas att inarbeta checklistan i promemorian, som därefter kan ha . Arbetsgruppen har också undersökt om Statsrådsberedningens publikation Kommitté- handboken (Ds 2000:1) behöver revideras och användningen av handboken underlättas. Med hjälp av har gruppen genomfört en enkät om detta. Enkäten omfattar samtliga de kommittéordförande, särskilda utredare, sekreterare och assistenter som var verksamma i utredningar under 20012003, totalt 788 personer. av dem besvarade enkäten. Detta kan synas vara en ganska låg svarsfrekvens, men undersökningen ger ändå bilden av vad cirka 500 personer med färsk erfarenhet av att arbeta i kommittéväsendet anser om detta arbete och om det hjälpmedel i arbetet som skall vara. Rapporten innehåller en utförlig redovisning av enkätsvaren. Dessa kommer att beaktas när en ny upplaga av handboken skall utformas. Under 20042005 slutfördes införandet av den nya IT-plattformen vid de utlandsmyndigheter som har driftansvar för. Vidare har Representationen i anslutits till . Ett förbättrat mobilt IT-stöd införs successivt. Förnyelsen syftar till att erbjuda allmänheten en tillgänglig och användbar webbplats. inleddes också flera förstudier för att i övrigt förbättra de interna informationssystemen. En ombyggnad och teknisk uppgradering gjordes av presscenter. Utrustningen i lokalerna är nu helt digitaliserad och utökade möjligheter finns för webbsändningar till allmänheten. kommer renovering att ske i delar av i . Förberedelser görs för en flytt till kvarteret (gamla Centralposthuset) under renoveringen. Utrikesrepresentationen bestod av 103 utlandsmyndigheter, varav 85 ambassader, 12 konsulat och 6 representationer och delegationer. I anslutning till flodvågskatastrofen öppnades ett generalkonsulat i . har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I nästan hälften av de 191 länder som är medlemmar i finns en svensk ambassad. har också cirka 400 honorärkonsulat. Regeringen har fattat beslut om att flytta det administrativa ansvaret för utlandsmyndigheter med betydande utvecklingssamarbete från Sida till . Beslutet innebär att man fullföljer den administrativa integrationen och skapar en enhetligare form för administrationen inom hela utrikesförvaltningen. Genomförandet är ett samarbete mellan och Sida. Som ett led i regeringens satsning på tillväxt görs en satsning på att stärka utrikesrepresentationen. Syftet är att bättre kunna främja svenska intressen och tillväxten i samt att fördjupa det svenska EU-samarbetet. Utrikesrepresentationen skall också på ett effektivare sätt användas som ett verktyg för hela . Konkret innebär satsningen att permanent förstärker ett antal utlandsmyndigheter och även öppnar någon eller några nya myndigheter. Satsningen skall ske genom en omfördelning av resurser mellan i och utlandsorganisationen utan att antalet anställda ökar totalt. Detta kommer att ställa krav på en minskad organisation på framför allt i . Kravet är att långsiktigt kunna säkra finansieringen av förstärkningen genom att omfördela medel från främst den administrativa verksamheten. En av utgångspunkterna för rationaliseringen av den administrativa verksamheten är de förslag som presenterades i utredningen effektivare Regeringskansli (dnr SB2001/8259). Regeringen föreslår att anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. I syfte att renodla ansvarsfördelningen mellan och Säkerhetspolisen avseende bemanningen i föreslås att överförs från utgiftsområde 4 anslaget 4:2 Säkerhetspolisen till utgiftsområde 1 anslaget 90:5 m.m. I och med att Säkerhetspolisen övertar hela kostnadsansvaret för skyddsåtgärder för statsråden och deras bostäder föreslås att överförs från utgiftsområde 1 anslaget 90:5 m.m. till utgiftsområde 4 anslaget 4:2 Säkerhetspolisen. har tillsatt och tidigare finansierat en polisattaché i som föreslås finansieras av . Därför föreslås att överförs från utgiftsområde 4 anslaget 4:1 till utgiftsområde 1 anslaget 90:5 m.m. Från har Styrelsen för psykologiskt försvar ansvaret för uppgiften att samordna det svenska samhällets insatser samt hjälp och stöd till dem som bor och vistas i och som drabbats av flodvågskatastrofen i . Därför föreslås att överförs från utgiftsområde 1 anslaget 90:5 m.m. till utgiftsområde 6 anslaget 6:4 Styrelsen för psykologiskt försvar för . För att stödja arbetet med jämställdhetsintegrering i den statliga verksamheten avseende 2006 föreslås att överförs från utgiftsområde 1 anslaget 90:5 m.m. till utgiftsområde 14 anslaget 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering. samordna internrevisionen inom statsförvaltningen föreslås att överförs från utgiftsområde 1 anslaget 90:5 m.m. till utgiftsområde 2 anslaget 1:2 . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 överlämnade UD den samling FN-tryck, som betecknas , till för fortsatt handhavande och tillgängliggörande för forskning och allmänt bruk. För att minska administrationen kring föreslås att överförs från utgiftsområde 1 anslaget 90:5 m.m. till utgiftsområde 16 anslaget 25:23 : Forskning och forskarutbildning. Biståndsvolymen ökar kraftigt , då enprocentmålet för utvecklingssamarbetet väntas nås. Detta får återverkningar för utrikesförvaltningen. Därför föreslås att utgiftsområde avseende en förstärkning av styrning av biståndet samt för 20062009 för att förstärka dels utlandsmyndigheter som ligger på orter där internationella organisationer är verksamma, dels andra för biståndets genomförande viktiga utlandsmyndigheter. Förstärkningen finansieras genom att avräkningarna från biståndsramen ökar med motsvarande belopp. Härigenom minskas anslagna medel till utgiftsområde 7 Internationellt bistånd med av BNI påverkas inte. har beslutat om att flytta administrativa ansvaret för utlandsmyndigheter med betydande utvecklingssamarbete från Sida till . Beslutet innebär att man fullföljer den administrativa integrationen och skapar en enhetligare form för administrationen inom hela utrikesförvaltningen. Detta kommer att få budgetkonsekvenser, huvudsakligen 2007. En del kostnader kommer dock att falla ut . För att finansiera vissa omställningskostnader 2006 föreslås att utgiftsområde 1 anslaget 90:5 m.m. tillförs . Förstärkningen finansieras genom att avräkningarna från biståndsramen ökar med motsvarande belopp. Härigenom minskas anslagna medel till utgiftsområde 7 Internationellt Bistånd med motsvarande belopp. Biståndsramen om av BNI påverkas inte. Regeringen avser att ta initiativ i syfte att stimulera till en fördjupad diskussion om EU:s sakfrågor. För denna satsning föreslås att avseende 2006 överförs från utgiftsområde 1 anslaget 90:5 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 m.m. till anslaget 90:7 Expertgruppen för EU- frågor samt EU-information. föreslår regeringen att anslaget skall uppgå till 5 . beräknas anslaget uppgå till 5 respektive 5 . Tabell 6.17 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 90:5 m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Uppräkningen beror på förändringar av valutakurser. 6.4.390:6 Stöd till politiska partier 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet, som i princip är avsett endast för partier som är företrädda i , lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Regeringen föreslår att anslaget 2006 skall uppgå till . beräknas anslaget uppgå till . Tabell 6.19 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 90:6 Stöd till politiska partier Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 6.4.490:7 Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 13 049 tkr prisnivå. 3Motsvarar 13 049 tkr prisnivå. Myndigheten Expertgruppen för EU-frågor initierar och bedriver forskning, utvärdering och analys av EU-politik inom områdena ekonomi och handel, statsvetenskap och juridik. Verksamheten regleras i förordningen (2001:204) med instruktion för Expertgruppen för EU-frågor. Myndigheten arbetar under namnet för europapolitiska studier (Sieps). Anslaget skall även användas för att finansiera information om EU. Riksrevision har inga erinringar och bedömer att årsredovisningen för Sieps i allt väsentligt är rättvisande. Sieps skall fungera som ett oberoende forskningsinstitut och dess främsta uppgift är att fungera som en länk mellan aktörer i beslutsprocessen och den akademiska världen. Sieps forsknings- och utredningsverksamhet kommer under 20062008 att bedrivas inom ramen för tre övergripande teman: makt och demokrati, EU:s roll i världen samt effekter av EU:s politik. har Sieps anordnat ett femtontal seminarier och konferenser med mellan 50-150 deltagare. Myndigheten har genomfört ett flertal forskningsprojekt och publicerat ett stort antal rapporter. Bl.a. har konsekvenser av EU:s fortsatta utvidgning analyserats och bevakning av de för EU:s framtid centrala frågorna om legitimitet och demokrati har fortsatt. Likaså har rapporter som har bäring på processen kring EU:s långtidsbudget publicerats. Myndighetens hemsida är ett viktigt verktyg för att förmedla information om verksamheten. Regeringen tillsatte 2001 en parlamentarisk kommitté för debatt om EU:s utveckling och framtid års regeringskonferens (dir. 2001:35), den s.k. 2004-kommittén. Därefter har kommittén fått tre tilläggsdirektiv (dir. 2003:113, 2004:79 och 2004:155). Syftet med förlängningarna var att stimulera och ge stöd åt den offentliga debatten även under och efter regeringskonferensen samt under den svenska ratificeringsprocessen. Enligt gällande direktiv avslutar kommittén sin verksamhet .