prop · GT0385 · 2006-03-09 00:00:00 — 26.2Vårdrelaterad information med hjälp av IT eHealth För att förbättra patientsäkerheten när medborgare söker vård i en annan medlemsstat finns det en arbetsgrupp som ansvarar för att underlätta medlemsstaternas utbyte av vårdrelaterad information med hjälp av IT (eHealth). Det långsiktiga målet är att all relevant vårdinformation ska finnas tillgänglig för behandlande läkare vid akut eller planerad vård, oavsett i vilken medlemsstat medborgaren söker vård. Arbetsgruppen har enats om formerna för ett erfarenhetsutbyte, samt föreslagit att kommissionen vidtar åtgärder för att etablera en samsyn kring vilken information som behöver göras tillgänglig på EU-nivå. Svenska prioriteringar, såsom ett ökat fokus på patientsäkerhets- aspekterna, har i relativt stor utsträckning fått genomslag i gruppens arbete. Arbetsgruppen har och av- rapporterat till rådet, som tagit del av gruppens prioriteringar. Inför den europeiska högnivåkonferensen om eHealth i hölls ett informellt ministermöte där dessa frågor diskuterades. Det officiella uttalandet från ministrarna underströk vikten av ett fortsatt och fördjupat erfarenhetsutbyte kring eHealth, då detta ses som en förutsättning för att de nationella sjukvårdssystemen ska kunna möta framtida utmaningar. Uttalandet har varit vägledande för kommissionens prioriteringar på området och inneburit att ökade resurser har tillförts området. Upphandling av vård i annat land Inom arbetsgruppen för gränsöverskridande vård har fokus för arbetet varit utarbetandet av så kallade rekommendationer för upp- handling av vård mellan medlemsstater. har ställt sig bakom dessa. kommer arbetet att fokusera på frågor om information till patienter, den ekonomiska påverkan av patientrörlighet samt ansvars- frågor. 26.4Hälso- och sjukvårdspersonals rörlighet inom EU Arbetsgruppen för frågor som rör hälso- och sjukvårdspersonalens rörlighet har främst diskuterat olika frågeställningar angående hälso- och sjukvårdspersonals rörlighet inom EU. har gruppen tagit fram en förstudie om läkares och sjuksköterskors migration i , i vilken sex medlemsstater deltog. planerar gruppen att genomföra en mer omfattande studie av hälso- och sjukvårds- personalens migration. Arbetsgruppen har också diskuterat frågor som rör vidareutbildning för olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården, framför allt för läkare. 26.5Europeiska referenscentrum för högspecialiserad vård I arbetsgruppen om europeiska referenscentrum för högspecialiserad sjukvård ligger fokus främst på en ökad samverkan mellan nationella centrum för att sprida information och kunskap om behandlingar och forskningsresultat samt skapa nätverk. Avsikten är att sätta i gång ett eller flera pilotprojekt för att se över hur en ökad nätverksbildning ska kunna främjas. I inledningsskedet kommer arbetet att koncentreras kring ovanliga sjukdomar. Erfarenheterna från detta arbete ska sedan kunna tillämpas när det gäller samverkan inom annan högspecialiserad hälso- och sjukvård. INRE MARKNADEN, INDUSTRI OCH 27 Inre marknadens utveckling Med anledning av att det var arbetet med att förverkliga den inre marknaden påbörjades och blev medlem i EU arrangerade SWEDAC, tillsammans med bl.a. den , och , en inre marknadsdag . Tjänsteområdet är fortsatt utpekat som ett av de viktigaste områdena för tillväxt i och har intensiva förhandlingar och diskussioner om ett tjänstedirektiv pågått. Den påtagliga ökningen av hinder på den utvidgade inre marknaden visar att det är viktigt att utveckla och förbättra grundinstrumenten för den inre marknadens funktion. Ett fungerande administrativt samarbete, liksom informella strukturer för lösande av problem, har en viktig roll att spela. De nationella handlingsprogrammen för genomförande av Lissabonmålen i den nationella politiken kommer att ligga till grund för konkurrens- kraftsrådets inspel till Europeiska rådets vårtoppmöte . Den inre marknaden står i centrum för Lissabonstrategin som ett konkret element för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. Arbetet i konkurrenskraftsrådet har kännetecknats av åtgärder för att stärka konkurrenskraften och tillväxten. Inga nya lagstiftnings- förslag har förelagts ministrarna, utan arbetet inriktats mot tillämpningen av existerande regler snarare än framtagandet av nya. Ett undantag är direktivet om ömsesidigt erkännande av examina. Rådet har bl.a. diskuterat det fortsatta arbetet med Lissabonstrategin samt de nationella handlingsprogrammen, regelförbättring samt industripolitiken i stort. 27.2Kommissionens strategi för den inre marknaden Kommissionen lanserade en strategi för den inre marknaden . Strategin har därefter reviderats . presenterade kommissionen en strategi för den inre marknaden 20032006 som fortfarande gäller (se faktapromemoria 2002/03:FPM86). Den övergrip- ande målsättningen för kommissionen är att få den inre marknaden att växa och fungera i takt med utvidgningen och möjliggöra Lissabonmålen . Diskussioner om en förlängning av strategin för den inre marknaden Skr. 2005/06:85 (20072010) har inletts. presentera den nya strategin . är förespråkare av strategin för den inre marknaden och välkomnar att den kommer att förlängas. Strategin har kommit att få stor betydelse som vägvisare och politiskt påtryckningsmedel för olika initiativ på den inre marknaden. kommer att verka för att den kommande strategin blir så konkret som möjligt. 27.3Administrativt samarbete/SOLVIT finns ett nätverk för att lösa gränsöverskridande handels- hinder mellan EU/EFTA och EES-länderna. är det datoriserat och går under namnet SOLVIT. I är det Kommers- kollegium som är nationell kontaktpunkt, dit såväl privatpersoner som företag kan vända sig när de stöter på hinder för den fria rörligheten av varor, tjänster, personer och kapital. Närmare 800 hinder har inrapporterats inom hela unionen till SOLVIT-databasen. Kommissionen och medlemsstaterna jobbar parallellt med att informera om nätverket. De hinder som nationella produktkrav (tekniska handelshinder) innebär för fri rörlighet dominerar ärendemängden hos . Kommissionen har getts i uppdrag att ta fram ett informationsverktyg för den inre marknaden, som benämns . ska vara ett generellt system som kan stödja medlemsstaternas myndigheter när de behöver kommunicera med varandra gällande alla frågor som har med den inre marknaden att göra. Det ska även kunna stödja framtida regelverk gällande den inre marknaden, såsom förslaget till tjänstedirektiv. bildades en arbetsgrupp med representanter från samtliga medlemsstater, inklusive EES-länderna. Syftet är att tillsammans utveckla informationsverktyget och diskutera praktiska frågor samt leverera en prototyp av . antogs det tionde bolagsrättsliga direktivet om gränsöver- skridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (se faktapromemoria 2003/04:FPM48). I direktivet, som ska var genomfört , regleras fusion mellan aktiebolag med säten i olika medlemsstater. Kommissionens förslag till ändringar i det andra bolagsrättsliga direktivet om kapitalskydd (KOM(2004) 730 slutlig) har behandlats i rådets arbetsgrupp för bolagsrätt. Ändringarna syftar främst till att förenkla kapitalrelaterade åtgärder i publika aktiebolag utan att skyddet för aktieägare och borgenärer försämras. fattade beslut om en allmän inriktning i avvaktan på Europa- parlamentets yttrande efter den första behandlingen. Detta yttrande är aviserat till . har varit positivt inställd till arbetet med en förenkling och modernisering av direktivet. Det har dock ansetts angeläget att de lättnader som i olika avseenden föreslås för bolagen inte Skr. 2005/06:85 medför att skyddet för aktieägare och borgenärer försämras. Arbetet i kommissionens expertgrupp för bolagsrätt har fortsatt. har gruppen bl.a. diskuterat ett kommande direktivförslag om aktieägares rättigheter. Förslaget, som ska läggas fram , väntas innehålla minimistandards när det gäller bl.a. den information som aktieägare ska ha tillgång till inför bolagsstämman och tidsfrister för kallelse till stämma. Kommissionen har i enlighet med förfarandet i den så kallade IAS- förordningen (förordning [EG] nr 1606/2002) fortsatt att anta ett antal nya och förändrade internationella redovisningsstandarder för tillämp- ning av börsnoterade europeiska företag . Redovisningsstandarderna publiceras successivt i EU:s officiella tidning så snart översättningarna färdigställts. Arbetet med att anta ett heltäckande regelverk för de börsnoterade företagens finansiella rapportering förväntas i viss utsträckning fortsätta även . Kommissionen överlämnade ett förslag till direktiv (KOM(2004) 725 slutlig) med ändringar i det fjärde och det sjunde bolagsrättsliga direktivet (78/660/EEG och 83/349/EEG). Förslagen syftar till att stärka förtroendet för företagens finansiella rapportering. Förslaget har behandlats i rådet . har varit positivt inställd till regler som medför en god genomlysning av företagens verksamhet. Det har dock ansetts angeläget att förslagen granskas och utformas så att nyttan av de nya kraven står i proportion till den kostnad som de medför för företagen. Ett nytt åttonde bolagsrättsligt direktiv om lagstadgad revision har antagits av och (se faktapromemoria 2003/04: FPM106). Direktivet innehåller ett omfattande regelverk om bl.a. vilka krav som ska ställas på revisorer som utför lagstadgad revision. 27.6EG-direktiv inom legal metrologi antogs rådets och om legala mätinstrument (2004/22/EG). Det ersätter och moderniserar ett flertal äldre detaljinriktade direktiv. Med legala mätinstrument avses sådana som används vid ekonomiska transaktioner, där betalning sker utifrån mått, volym- eller viktenheter, eller i bevissammanhang. Exempel på mätinstrument som regleras är vatten, värme-, gas och elmätare, taxa- metrar, vågar och bränslepumpar. Direktivet omfattar tio mätinstrument- grupper och är utformat enligt den nya metoden. De grundläggande metrologiska kraven är utformade som prestandakrav och inte som konstruktionsspecifikationer. De anger vilka väsentliga krav som ska uppfyllas och säkerställande av dessa genom olika kontrollordningar för att mätinstrument ska kunna lanseras på den inre marknaden. Kravet på Skr. 2005/06:85 att använda kontrollerade mätinstrument för vissa mätningar kan skilja sig åt mellan medlemsstaterna. Mätinstrumentet som uppfyller direktivets krav ska vara märkt med CE och ett kompletterande M (står för metrology). Vid jämförelse med andra medlemsstater har en förhållandevis begränsad reglering inom området. Medlemsstaterna ska anta de bestämmelser som är nödvändiga för att följa direktivet. Bestämmelserna ska, efter en informationsperiod , börja tillämpas . Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) är såväl föreskrivande som tillsynsmyndighet för de mät- instrument som omfattas av mätinstrumentdirektivet. Genomförandet av direktivet innebär att SWEDAC ska utarbeta föreskrifter för mät- instrument som finns hos fyra myndigheter. För att ytterligare harmonisera regelverken inom området har näringsministrarna i , som ett led i gränshindersarbetet, inrättat en arbetsgrupp med nationella experter som arbetar med genomförandet i respektive länder. har kartlagt omfattningen och uppbyggnaden av system för statliga avgifter avseende de legala mät- instrument som omfattas av mätinstrumentdirektivet och andra direktiv inom området legal metrologi. Ändring i direktiv om förpackningsstorlekar överlämnade kommissionen ett förslag (KOM(2004) 708 slutlig) till rådet och avseende direktiven om fastställande av bestämmelser för färdigpackade varors nominella mängder (dvs. Förslaget innebär att två äldre direktiv upphävs (75/106/EEG och 80/232/EEG) och ett tredje (76/211/EEG) ändras. Området har vari föremål för förenklingsarbete in- om ramen för ett så kallat SLIM-projekt (Simplification of Legislation). Förslaget har behandlats i rådet och och ordförandeskapet har lagt fram ett kompromissförslag. En redogörelse för förslaget har lämnats i faktapromemoria 2004/05:FPM35. 28 Fri rörlighet för varor Kommissionens meddelande (KOM(2003) 452) om en enkel och pappersfri miljö för tullen och handeln (e-Tull) besvarades av rådet genom en resolution senare (EUT C 305, 2003 s. 1). Diskussioner har sedan förts i berörda EU-instanser. Kommissionen lade fram två formella förslag till Europaparlamenet och rådet, dels ett om en grundlig revidering av förordningen om gemenskapens tullkodex (KOM(2005) 608), dels ett om beslut om en papperslös miljö för tullen och handeln (KOM(2005) 609). En mer Skr. 2005/06:85 begränsad ändring i tullkodex, som bl.a. syftar till höjd säkerhet i logistikkedjan och införande av begreppet certifierade ekonomiska aktörer, beslutades av och rådet (648/2005/EG). Åtgärdsprogrammet för tullfrågor inom EU (253/2003/EG) 2007-programmet löper och präglas i betydande grad av frågor som har drivits konsekvent från svensk sida, såsom förenkling och modernisering, användning av IT och utveckling av nya, rationella arbetsmetoder i tullverksamheten. Programmet bidrar även till att utveckla tullsamarbetet med EU:s nya grannskap österut. fattade och rådet beslut om en förordning om deklarationsplikt och kontroll av stora summor kontanta medel som kommer in i eller lämnar gemenskapen, i syfte att stävja penningtvätt och finansiering av terrorism. Kommissionen lade fram ett meddelande med en plan för konkreta tullåtgärder mot immaterialrättsliga intrång för att stärka tillämpningen av den förordning (1383/2003) som trädde i kraft . Alla länder ställer säkerhetskrav på varor för att bland annat skydda medborgarnas liv och hälsa eller miljön. Om kraven på varans egenskap- er eller provning, certifiering eller märkning av varan skiljer sig åt mellan länder kan tekniska handelshinder uppstå. För att få en fungerande inre marknad använder EU två olika metoder: harmonisering och ömsesidigt erkännande. Harmonisering innebär att man i EG-lag- stiftningen fastställer gemensamma säkerhetskrav som ska gälla i alla medlemsstater. Ömsesidigt erkännande innebär att varor som är lagligen tillverkade eller saluförda i ett medlemsland i EU ska kunna saluföras också i de andra medlemsstaterna såvida inte särskilda undantag i EG- fördraget eller i rättspraxis erkända skäl kan åberopas. 28.2.1Harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning Det mest effektiva instrumentet för att undanröja tekniska handelshinder inom unionen är harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning. Samma krav ställs då normalt i hela unionen och varan får därigenom tillträde till hela EU-marknaden. Totalt publicerade gemenskapen 98 harmoniseringsdirektiv varav 78 berörde den inre marknaden. Av dessa rör 53 tekniska krav på varor. En politisk överenskommelse träffades för maskindirektivet 2004 och en förlikningsprocess pågår med Europa- parlamentet. Ett förslag till harmoniseringsdirektiv för pyrotekniska varor har presenterats (se faktapromemoria 2005/06:FPM23). inleddes en horisontell översyn av den nya metoden för teknisk harmonisering, vilken fortfarande pågår. har i diskussionen varit principiellt positivt. Ett konkret förslag från kommissionen förväntas . Kommissionen har i sitt senaste meddelande om regelförenkling (KOM(2005) 535) lyft fram den nya metoden för Skr. 2005/06:85 harmonisering som en metod för regelförenkling. 28.2.2Ömsesidigt erkännande av varor Principen om ömsesidigt erkännande av varor är den grundläggande princip enligt vilken fri varurörlighet ska fungera på områden som inte är harmoniserade eller bara delvis harmoniserade inom EU. Principen bygger på att varor som är lagligen tillverkade eller saluförda i ett medlemsland i EU ska kunna saluföras också i de andra medlemsstaterna såvida inte särskilda undantag i EG-fördraget eller i rättspraxis erkända skäl kan åberopas. Kommissionen har i en serie olika meddelanden tolkat hur principen ska tillämpas. Enligt Strategin för inre marknaden 2006 och kommissionens arbetsprogram förutses ett förslag till en rättsakt som ska underlätta det administrativa samarbetet och öka överblicken avseende tillämpningen. En mycket viktig del av den gemensamma kontrollen i EU av att regler är utformade på ett sätt som underlättar fri rörlighet är en särskild anmälningsprocedur. Den ingår i direktiv (98/34/EG) om ett informationsförfarande för tekniska standarder och föreskrifter och för föreskrifter om informationssamhällets tjänster. I proceduren anmäldes 739 förslag. Medlemsstaterna föreslog nationella regleringar inom ett stort antal områden, framför allt inom livsmedel, transport, telekommunikationsutrustning samt byggmaterial. anmälde 45 förslag, varav 13 utlöste reaktioner. Av dessa 13 reaktioner var fem i form av detaljerade utlåtanden. reagerade i sin tur på befarade handelshinder genom elva reaktioner på förslag från EES- området. Procedurens betydelse för regelförenkling har framhävts alltmer, bl.a. i kommissionens meddelande (KOM(2005) 535) om genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: en strategi för förenkling av lagstiftningen. Förutom krav på varors egenskaper och beskaffenhet anges i harmoniseringsdirektiven också vilken provning och certifiering, i relation till risknivå, som varorna ska genomgå för att bekräfta överensstämmelse med kraven. Ofta räcker det att tillverkaren själv utför föreskriven provning, i andra fall krävs provning av ett oberoende organ, så kallad tredjepartsprovning. En vara som uppfyller ställda krav ska kunna säljas i hela unionen utan ny provning, vilket förutsätter att både ansvariga myndigheter och användarna har förtroende för systemet. Det är viktigt att de oberoende provningsorganen har tillräcklig kompetens och integritet, särskilt då organen ofta drivs som privata företag i konkurrens. Frågor kring detta är en av huvudpunkterna vid översynen av den nya metoden. För att underlätta varuflödet även på områden som inte är harmoni- Skr. 2005/06:85 serade utan där nationella krav gäller, avser kommissionen att föreslå en- hetliga kompetenskrav även för de kontrollorgan som provar mot nationella regler. I harmoniseringsdirektiven åläggs medlemsstaterna att se till att endast varor som uppfyller de harmoniserade kraven släpps på marknaden. Ett viktigt instrument för denna tillsyn är så kallad marknadskontroll, dvs. kontroll på marknaden av att varorna uppfyller ställda krav. Skyldigheter att utföra marknadskontroll har formulerats allt tydligare i EU:s nyare produktdirektiv. överlämnade regeringen propositionen Riktlinjer för marknadskontroll av produkter m.m (prop. 2004/05:98). Denna innehåller förslag till riktlinjer för styrning av marknadskontrollen i och har fastställts av (2004/05:NU15, riksdagsskrivelse 2004/05:296). Regeringen beslutade om en ny förordning om marknadskontroll. Standarder är frivilliga, privaträttsliga dokument utarbetade av intressenterna inom berört område; tillverkare, handel, myndigheter och organisationer. Den nya harmoniseringsmetoden innebär att standarder även ges en viktig roll i lagstiftningsarbetet. Av särskild vikt är öppenheten i processen och organens opartiskhet liksom möjligheterna för resurssvaga grupper såsom konsument-, arbetstagar- och miljö- organisationer att delta i arbetet. Det behövs en stabil rättslig ram för det finansiella stöd kommissionen ger de europeiska standardiserings- organen. Därför lade kommissionen fram ett förslag till och rådets beslut om finansiering av europeisk standardisering (KOM(2005) 377 slutlig). Behandlingen i rådet av förslaget har inletts. För att möta den ökande globala konkurrensen på standardiseringsområdet har standardiseringsråd, som är ett gemensamt organ för staten och näringslivet, inlett ett arbete med en svensk strategi för standardiseringen. avlämnade delbetänkandet Nya upphandlingsregler (SOU 2005:22) med förslag på genomförande av två upphandlingsdirektiv, direktiv /17 av om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (försörjningsdirektivet) och direktiv /18 av om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster. Delbetänkandet omfattar de delar av direktiven som är obligatoriska för medlemsstaterna att genomföra. De delar som inte är obligatoriska, ett speciellt förfarande avsett att underlätta särskilt komplicerade upphandlingar och vissa elektroniska förfaranden, kommer att behandlas i utredningens slut- betänkande som ska avlämnas . pågår arbetet med att framställa en proposition som omfattar direktivens obligatoriska delar. Kommissionen har inlett en översyn av de två direktiv som reglerar rättsmedlen i offentlig upphandling och Skr. 2005/06:85 upphandling inom försörjningssektorerna. Ett förslag till ändrade direktiv kommer att presenteras av kommissionen . presenterade kommissionen ett förslag om ett harmoniserings- direktiv om regler för marknaden för pyrotekniska artiklar. (Se fakta- promemoria 2005/06:FPM23.) Syftet med förslaget är att skapa en övergripande, sammanhängande reglering på gemenskapsnivå för pyrotekniska artiklar, som till exempel fyrverkerier och smällare. Det föreslagna direktivet innebär att en inre marknad för pyrotekniska artiklar skapas och att handelshinder som orsakas av de nationella regleringarna undanröjs. Direktivet avser fastställa grundläggande säkerhetskrav för pyrotekniska artiklar och de behöriga provningsorganen i medlemsstaterna kommer att bedöma om artiklarna uppfyller kraven. De artiklar som uppfyller säkerhetskraven garanteras fri rörlighet inom EU, medan konsumenterna tillförsäkras en hög skyddsnivå. har en hårdare lagstiftning om pyrotekniska artiklar än många andra medlemsstater. anser dock att det är positivt att alla pyrotekniska produkter ska vara godkända och indelade i kategorier då det bidrar till hög skyddsnivå. anser också att det är positivt att förslaget innebär kompetenskrav för hantering av fyrverkerier med hög risknivå. avser att arbeta för att behålla förbudet mot smällare i . Förhandlingar om kommissionens förslag väntas äga rum . Inom EU har arbetet med att reformera den europeiska läkemedels- lagstiftningen avslutats. Arbetet med att införliva den nya europeiska lagstiftningen i svensk rätt pågår. 28.5.1Särskilt förslag om läkemedel till barn Kommissionen lade fram ett förslag till förordning som syftar till att påskynda utvecklingen av nya läkemedel avsedda för behandling av barn, att säkerställa att dessa håller hög kvalitet, är föremål för etisk forskning och på ett lämpligt sätt godkänns för användning på barn. Förordningen syftar även till att öka kunskapen och informationen om redan godkända läkemedel rörande användningen i olika pediatriska populationer samt stimulera till utveckling av beredningsformer anpassade till barn. Förslaget har förhandlats i rådsarbetsgruppen för läkemedel och medicintekniska produkter . av- slutade sin första behandling . Kommissionen beslutade om ett modifierat förslag och ministerrådet antog en gemensam ståndpunkt . Fri rörlighet för tjänster och kapital 29.1En strategi för tjänster på den inre marknaden Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om tjänster på den inre marknaden (tjänstedirektivet) (KOM(2004) 2 slutlig). Tjänstedirektivet är en horisontell rättsakt som täcker flertalet tjänste- sektorer, vars syfte är att underlätta etableringen för tjänstetillhanda- hållare och den fria rörligheten för tjänster (se faktapromemoria 2003/04:FPM60). Diskussionerna om tjänstedirektivet har pågått intensivt i rådet, främst på arbetsgruppnivå men även på ministernivå. Inför varje möte i rådet har samråd med skett. Både de luxemburgska och brittiska ordförandeskapen har fört arbetet framåt och tjänste- direktivets samtliga artiklar har gåtts igenom på teknisk nivå. I arbetet har regeringen bl.a. presenterat ett skriftligt förslag på nya skrivningar för att söka säkerställa att rådande rättsläge på arbetsrättens område inte påverkas. Framsteg på detta och på andra för viktiga områden kan noteras i det pågående arbetet (se närmare möte /06:25, Ministerrådspromemoria, 2005-11- 18).