prop · GT031d27 · 2006-01-01 00:00:00 — Den kommer i genomförandet också att innebära krav på ökad samverkan och samordning mellan berörda statliga myndigheter. Nedan redovisas insatser, resultatbedömning och analys och slutsatser för de fem olika verksamhetsområdena inom Näringspolitiken. Vissa förändringar har skett mellan och inom de olika verksamhetsområdena i förhållande till budgetproposition. Redovisningen sker utifrån den nya strukturen. De åtgärder som regeringen vidtagit för att genomföra innovationsstrategin redovisas översiktligt dels inom respektive verksamhetsområde, dels under Statliga insatser utanför politikområdet. För att underlätta för personer att starta och driva företag stöder staten ett antal informations- och rådgivningsinsatser samt bidrar med marknadskompletterande finansiering för små och medelstora företag. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Information och rådgivning för ökat företagande Internetportalen Företagarguiden, som ansvarar för, syftar till att underlätta för företagare och blivande företagare att få relevant myndighetsinformation. Portalen samlar och visar vägen till information och e-tjänster på webben från myndigheter och andra relevanta aktörer. Förutom att informationen har samlats på ett ställe har portalen också inneburit att samarbetet mellan myndigheterna ökat. På portalen har också ett verktyg för att främja miljöanpassad produktutveckling och innovationer tagits fram . En ny ingång om finansiering har lanserats i samarbete med en rad aktörer. Tjänsten ger bred information om finansieringsmarknaden inför företagsstart, ägarbyte och investeringar. Vidare lanserades en servicefunktion, där företagen kan lämna synpunkter och förslag till förbättringar av regler, myndigheters bemötande, service och handläggningstider. finns information om att starta företag även på engelska. Telefontjänsten Startlinjen är ett komplement till Företagarguiden. Blivande företagare får via telefon information om vad som krävs för att starta företag samt vägledning till olika organisationer och myndigheter. Individuell rådgivning till företagare erbjuds av på de regionala kontoren under olika skeden: alltifrån behov i samband med idéer och nya produkter, företagsstart samt till de mer etablerade företagens behov av råd och affärsutveckling. Det sker i form av enstaka rådgivningstillfällen men också i fördjupade processer, ibland i form av särskilda utvecklingsprogram. För att främja kvinnliga företagare arbetar med kunskapsutveckling och kunskapsspridning till både rådgivare och företagare. Affärsrådgivning för kvinnor erbjuds hos inom och hos regionala bolag. Genom olika projekt får presumtiva och verksamma kvinnliga företagare tillgång till kompetensutveckling på egna villkor. För att främja invandrarföretagare har bland annat drivit projekt tillsammans med Stiftelsen internationella företagarföreningen (IFS) för företagsrådgivning till utrikes födda personer. Syftet är att höja kvaliteten på rådgivningsinsatserna. I en rapport (2005) om utrikes födda småföretagares villkor och verklighet konstaterar att en väsentlig del av utrikes födda småföretagares svårigheter bottnar i orättvis negativ särbehandling på grund av ursprung. () är ett initiativ från Europeiska kommissionen, och har som uppgift att stödja europeiska små och medelstora företag genom att ge dem EU-relaterad information, hjälp och rådgivning. Det sker t.ex. i form av att svara på förfrågningar, arrangera seminarier, driva och delta i projekt samt bistå med rådgivning gällande affärsutveckling i företag. har det funnits åtta EIC i . Med syfte att främja etablering av kooperativ verksamhet och därmed skapa sysselsättning och tillväxt stödjer staten utvecklingscentra (LKU). Det finns 25 stycken LKU:n fördelade över landet. administrerar stödet och genomför samt deltar i seminarier och dialogmöten avseende kooperativ utveckling. Centrumen har till uppgift att ge råd till kooperativ verksamhet och annat liknande företagande inom den sociala ekonomin. Vidare sprider de information och bildar opinion om kooperativt företagande inom den sociala ekonomin samt utvecklar nya kooperativa verksamheter. Det nationella programmet för entreprenörskap (finansierat från Utgiftsområde 19 Regional utveckling) drevs . Programmet fokuserade särskilt på ungdomar och skola med målet att öka ungdomars kunskaper om företagandets villkor och bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande. Programmet har bl.a. medfinansierat 21 projekt som huvudsakligen inriktats på samarbete mellan skola och näringsliv, utbildningsmaterial, modellbeskrivningar och lärarstöd. Utöver projekten har Ung Företagsamhet, KomTek (kommunala entreprenörs- och teknikskolor), och Snilleblixtarna som samtliga riktar sig till barn och ungdomar fått stöd till sina respektive verksamheter inom ramen för programmet. Arbetet med att främja entreprenörskap bland unga är viktigt för att öka antalet företagare i . För att få kontinuitet i det entreprenörskapsfrämjande arbetet gav regeringen i uppdrag att genomföra ett utökat nationellt entreprenörskapsprogram för . Uppdraget är ett led i genomförandet av innovationsstrategin. För att underlätta generationsskiften i små företag gav regeringen i uppdrag att genomföra ett nationellt program. Målgruppen är ägarledda företag som kan bedömas stå inför ett generationsskifte samt potentiella köpare som vill driva företag. Programmet ska ge företagare information och råd om frågor kring generationsskiften. Det innehåller också åtgärder för att underlätta mötet mellan säljare och köpare av företag. En effektivt fungerande kapitalmarknad är en grundförutsättning för skapandet av nya företag och tillväxt i befintliga företag. Nya och mindre företag har ofta sämre förutsättningar att attrahera externt kapital. Staten underlättar småföretagens kapitalförsörjning via bl.a. , , Stiftelsen Industrifonden (Industrifonden) och . har en hög regional närvaro och finns representerat i varje län. skall komplettera marknadens utlåning och ta en större kreditrisk men bara investera i företag/projekt som bedöms ge lönsamhet. ALMI:s målgrupper är nya företag, etablerade företag och innovatörer. har haft ansvar för den s.k. såddfinansieringen (finansiering av teknikutvecklingsprojekt i tidiga skeden). Såddfinansiering bidrar till att nya tillväxtinriktade företag, som grundar sin verksamhet på FoU-resultat och andra tekniska framsteg, etableras. Programmet har vänt sig till små och medelstora företag som driver teknikutvecklingsprojekt med potential att växa och till entreprenörer och innovatörer som skall starta nya teknikföretag. Verksamheten avslutades och hanteras nu av den nya koncernen . För att hela ska ha tillgång till dessa insatser kommer och att samarbeta. Den statliga stiftelsen verkar för tillväxt i det svenska näringslivet. Det sker främst genom finansiering via lån eller ägarkapital till små och medelstora företag. Det finansiella engagemanget kombineras med rådgivning och stöd. Regeringen har beslutat att via stödja framväxten av lokala och regionala kreditgarantiföreningar. Ett särskilt bidrag/projektstöd har lämnats 2004 för information om start av sådana föreningar. har beviljat stöd till in- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tresseorganisationen och sex lokala kreditgarantiföreningar. Operativ verksamhet har startats av kreditgarantiföreningarna . beslutade (prop. 2004/05:56, bet. 2004/05: NU13, rskr. 2004/05:295) att det övergripande målet för turistpolitiken skall vara att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktig konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Turistpolitiken skall enligt propositionen utgå från två perspektivett näringsfrämjande och ett Sverigefrämjande. Statens roll och uppgifter tydliggörs. De statliga insatserna bör primärt avse kunskapsbildning och kvalitetsutveckling, samverkan och samordning samt marknadsföring och marknadsbearbetning. En ny organisationsstruktur för hantering av turistfrågor på nationell nivå föreslås. Delegationens huvudsakliga uppgifter bör övergå till och . Det statliga delägandet i skall fortsätta och ägarrollen stärkas. uppgifter vad gäller marknadsföring, marknadsundersökningar och marknadsbearbetningar utökas med en analysfunktion. Det Sverigefrämjande perspektivet, som delas med utlandsmyndigheterna, blir vägledande för arbetet. får i uppgift att stärka näringslivet med information, rådgivning, företagsfinansiering, förbättrade förutsättningar för nyetableringar samt internationalisering för turistnäringen. Även samordning av statliga insatser inom företagsutveckling och regional utveckling blir en uppgift för . Fokus är näringsfrämjande. Förslagen i propositionen innebär att turistpolitiken får ett tydligt näringsperspektiv. Turistdelegationen fick regeringens uppdrag att genomföra ett program för ökad innovationskraft inom turistnäringen och för att främja turismforskning. Programmet har beviljats för inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. En slutrapport redovisades till regeringen . Insatserna i Innovationsprogrammet ryms inom fem processområden: Analys och basstatistik, modeller för destinations- och affärsutveckling, teman och aktiviteter, hållbar utveck- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ling samt forskning. Innovationsprogrammet har beviljat medel till mer än 90 projekt samt stöd till konferenser och seminarier. beviljades inom utgiftsområde 19 Regional utveckling för att utveckla och marknadsföra varumärket . En slutrapport redovisades till . Enligt slutrapporten har projektet uppnått det övergripande målet att skapa en ökad kännedom av svenska fjällen hos målgrupperna. För utförligare information angående de ovan redovisade programmen se UO 19 Regional utveckling. En stor del av strukturfondsmedlen i de svenska geografiska målprogrammen och gemenskapsinitiativen inom utgiftsområde 19 medfinansierar utvecklingsprojekt inom turismen. En kartläggning av dessa projekt pågår. geologiska undersökning (SGU) tillhandahåller geologiskt underlagsmaterial av god kvalitet så att företag, myndigheter, kommuner och andra organisationer får tillgång till kartor och databaser inför beslut som berör t.ex. naturresurser, infrastruktur, fysisk planering och miljö. SGU bedriver uppdragsverksamhet för att utveckla verksamheten och i den omfattning myndighetsverksamheten tillåter. Ett syfte med SGU:s verksamhet är att skapa goda förutsättningar för prospektering av landets mineralresurser. Målet för verksamhetsområdet och företagande är: Goda möjligheter för företagande och ökat nyföretagande. Antalet nystartade företag var 41 608 , en ökning med 5000 företag jämfört med året innan. Information och rådgivning för ökat företagande Informationstjänsterna Företagarguiden och Startlinjen närmade sig målet att av de företagare som söker information ska anse att den är användbar, begriplig och lät??tillgänglig. Företagarguiden var 195 000 . Andelen besökare som svarade att de är nöjda med informationen på guiden är och andelen som är nöjda med Startlinjens service är . Av de 8 200 kontakter som registrerats i Startlinjens svarskort framgår det att könsfördelningen är relativt jämn (kvinnor och män). genomförde drygt 33 000 individuella rådgivningsinsatser till personer som är på väg att starta företag och hade 16 000 kontakter med innovatörer och innovationsföretag . Därutöver genomfördes närmare 7 600 fördjupade insatser i olika företag, bl.a. företagsutveckling, produktförnyelse och marknadsutveckling. Målet för främjande av kvinnliga företagare är att förbättra möjligheterna för kvinnor att starta företag och att synliggöra företagarförebilder. En utvärdering av insatser för kvinnliga företagare avseende programperioden 2002- 2004 har gjorts . Utvärderingen visar att efterfrågan på projekt för affärsrådgivning till kvinnor har ökat. Spridningen i landet har blivit större och antalet ansökningar har blivit fler år . startades drygt 13 400 företag av kvinnor. Det motsvarar av alla nystartade företag och är en något högre andel än året innan. Insatserna för att främja invandrarföretagare har lett till att kunskapen om invandrarföretagare hos olika näringslivsaktörer har ökat. Rådgivning riktad till utrikes födda företagare sker i ökad utsträckning även inom det ordinarie rådgivningssystemet. Ett mångfaldsperspektiv är integrerat i alla och verksamheter. Andelen kunder som är nöjda med Stiftelsen internationella företagarföreningens (IFS) rådgivning är . IFS och har påbörjat ett fördjupat samarbete. På flera av de orter där samarbetet är fullt utvecklat har ALMI:s kundunderlag ökat avsevärt. En av de viktigaste tjänsterna som () utför är att besvara förfrågningar från företag. Totalt besvarades drygt 4 000 frågor , vilket är en minskning med cirka 600 jämfört med . Anledningar till detta är dels att företag själva letar reda på information och dels att andelen komplicerade frågor ökat. Frågorna handlar till största delen om EU-pro- gram och EU-finansiering följt av företagssamarbete och marknadsinformation. Lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) har medverkat till 278 nya företagseta- Av de företag som sökt hjälp hos Lo- kala kooperativa utvecklingscentra (LKU) har fullt ut fått det stöd de förväntade sig medan inte har fått det. Generellt är LKU:s kunder nöjda, av företagen är kritiska till LKU i någon mening, men kan tänka sig att rekommendera LKU till någon annan. Andelen unga som kan tänka sig att bli företagare har ökat. Entreprenörskapsbarometer 2004 visar att av unga kvinnor och män i åldern kan tänka sig att bli företagare (jämfört 2003). är det en större andel män än kvinnor som är positivt inställda till att starta företag; jämfört av kvinnorna. Delmålet att av ungdomarna mellan kan tänka sig att starta företag är därmed uppnått. Delmålet att av kvinnorna och männen mellan helst vill bli företagare har ännu inte uppnåtts. I den ålderskategorien är andelen för män och för kvinnor. Det nationella entreprenörskapsprogrammet har genomförts i enlighet med regeringens riktlinjer. I uppföljning av programmet redovisas flera resultat i de enskilda projekten. Exempelvis har projekten skapat nya nätverk, arbetsmaterial har tagits fram, och utbildningar har genomförts. Däremot har projekten endast fått marginella effekter i de reguljära strukturerna inom skolan. Det utökade entreprenörskapsprogrammet bör därför fokusera på långsiktig verksamhet inom skolan för att i ännu högre grad främja ungas entreprenörskap. De kommunala entreprenörs- och teknikskolorna (KomTek) främjar intresset för teknik bland barn och ungdomar. Allt fler kommuner satsar med hjälp av på KomTek, som finns i tio kommuner. Drygt 4 000 flickor och pojkar i åldern har deltagit i verksamheten. Målet att minst hälften av de studerande och handledarna på KomTek skall vara flickor eller kvinnor är uppfyllt. För att underlätta för enmansföretag att anställa gav regeringen och i uppdrag att analysera hinder och möjligheter för dessa företag att anställa en första person. Ut- redningen (som presenterades ) visar att det finns omkring 50 000 enmansföretag som skulle vilja anställa. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 också att när ett företag väl har anställt en första person ökar sannolikheten att antalet anställda skall öka ytterligare. Det finns flera orsaker till att enmansföretag som vill växa ändå väljer att inte göra det. Några hinder som särskilt lyfts fram i rapporten är: arbetsgivarnas kostnader på grund av sjukfrånvaro, möjligheterna att säga upp anställda och svårigheterna att överblicka vad som gäller för en arbetsgivare. ALMI:s totala nyutlåning ökade 2004 jämfört med . Utlåningen har ökat med undantag av 2001. beviljades 890 lån till etablerade företag, 1 443 lån till nya företag och 255 lån till innovatörer med totalt . Andelen beviljade lån till företag som leds eller ägs av kvinnor var 2004, vilket är en ökning jämfört med . Motsvarande siffror för invandrare var 2004, vilket inte är någon skillnad jämfört med . Tabell 3.4 ALMI:s utlåning Beviljade lån, mnkr Störst andel av den totala utlåningen skedde i , och . , och hade lägst andel utlåning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.5 ALMI:s nyutlåning länsvis 2004 Utlåningen till nya företag och innovatörer har fortsatt öka på grund av att staten givit direktiv om att en större andel av utlåningen skall gå till dessa målgrupper. Tabell 3.6 ALMI:s nyutlåning (utlåning inom parentes) har haft en kraftigt ökad utlåning till innovatörer. Detta har varit möjligt genom att nya resurser har tillförts för att täcka kreditförluster för utlåning till denna målgrupp. Bland annat har avsatts för att täcka kreditförluster i stödområde B för utlåning till innovatörer. kan erbjuda lån med större risktagande i stödområde B. I den mån ALMI:s kreditförluster ökar får ersättning lämnas om maximalt . För att följa upp huruvida uppfyller statens mål genomförs en uppföljning av tillväxten i samtliga . Uppföljningen görs i samarbete med . genomfördes mätningen och avsåg . Mätningen visar att växer mer än andra jämförbara företag. Omsättningen i kundföretagen har ökat (i jämförbar kontrollgrupp), vilket motsvarar 2, per företag. Kundföretagen har anställt 6 115 personer vilket motsvarar (1, 5 personer per företag). Motsvarande ökning för kontrollgruppen var . har också genomfört en kundundersökning som omfattar både konsult- och finansieringskunder. Sedan den första undersökningen 1996 har ALMI:s kundvärde förbättrats och var 2004 på 4,12 (högsta betyg 5,0). Vidare kan av kunderna tänka sig att rekommendera till en kollega. genomför även en kännedomsundersökning, som visar att den djupare kännedomen om ALMI:s verksamhet har sjunkit från 2004. har beviljat lån och bidrag avseende såddfinansiering med . Nedan redovisas en sammanställning över det antal ansökningar som mottagit och behandlat samt medelstilldelningen. Såddfinansieringen sker i mycket tidiga skeden vilket innebär att risken är mycket hög. Stödet utgår vanligtvis som lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. För de projekt som resulterat i marknadsintroduktion och kommersiell lönsamhet återbetalas stödet inklusive ränta. bedömer att återbetalningsnivån ligger på . I de fall projektet ekonomiskt misslyckas kan återbetalningsskyldigheten efterges. Antalet eftergifter uppgick till 97 stycken. har med hjälp av SCB mätt omsättningsökningen för insatsåren 1997, 1998 och 1999. Målet med en genomsnittlig omsättningsökning på i företagen efter beslutstidpunkten har uppnåtts avseende insatsår 1997, ökade omsättningen och hade ingen omsättningsökning uppnåtts. Överlevnadsgraden för såddföretag med insatsår 1997 var , insatsår 1998 och . Svensk turism utgjorde av BNP 2004 och turistnäringens totala omsättning uppgick till , en ökning . Sysselsättningen inom turistnäringen uppgick till drygt 127 000 helårsarbeten, en ökning . Vo- lymmässigt blev 2004 ett svagare år för turistnäringen än 2003 mycket beroende på ett lägre utfall för camping. Det totala antalet gästnätter uppgick till drygt 43 miljoner, en minskning jämfört med . Svenskarnas övernattningar inom landet minskade . Antalet utländska gästnätter var i stort sett oförändrade jämfört med . Det internationella resandet i världen ökade med och resandet i ökade med . redovisas en total ökning av gästnätter , för utländska gästnätter utgjorde ökningen . En sammanställning av de nordiska ländernas statistik över utländska gästnätter på hotell i respektive land , visar att har den största marknadsandelen av de utländska gästnätterna i . SGU har av riksdag och regering fått långsiktiga mål till 2008 för geologiskt underlagsmaterial med en viss kvalitetsnivå. Årsmålen bestäms av myndigheten. Årsmålen för leverans av geologiskt underlag till databas har nåtts till . För målet till 2008 är måluppfyllelsen vid utgången av 2004. Det finns en viss risk att de långsiktiga målen inte helt kommer att nås. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Information och rådgivning för ökat företagande Den positiva utvecklingen av nyföretagandet kommer att stödjas genom insatser på flera områden. Informationen och rådgivningen till blivande och nya företagare har stor bredd och riktas till både kvinnor och män, ungdomar, invandrade företagare och nya växande branscher. Informationen till företagen har gjorts betydligt mer lättillgänglig med hjälp av Internet. Telefontjänsten har dessutom kunnat utvecklas eftersom de enklare frågorna kan tas om hand direkt via webben. En fortsatt utveckling av tjänsterna är dock nödvändig. Det tar tid att inarbeta nya Internetbaserade tjänster och därför finns ett fortsatt behov av att sprida kännedom om Företagarguiden. Effektmätningar i de företag som fått individuell rådgivning av visar att dessa utvecklas bättre, mätt både i antal anställda och i omsättning, än jämförbara företag som inte fått hjälp. Att ständigt utveckla och förbättra informations- och rådgivningstjänsterna är därför viktiga åtgärder i arbetet för fler och växande företag. Regeringen bedömer att insatserna för att främja kvinnliga företagare och invandrarföretagare har fungerat tillfredsställande. Det behövs dock en fortsatt och vidareutvecklad rådgivning riktad till blivande och nya kvinnliga företagare samt invandrarföretagare. arbetar i flera projekt för att motverka diskriminering av grupper i arbetslivet. I forskningsprogrammet i och genom offentlig sektor fokuseras på entreprenörskap och dess processer i offentlig verksamhet, bland annat ur genusperspektiv. Att kvinnor i lägre grad än män driver företag är utgångspunkten i en studie som följer kvinnliga företagare inom ett stödprojekt. De kvinnliga företagarna möter samma svårigheter som de manliga men de upplever fler hinder än männen kopplade till sin könstillhörighet. Verksamheten inom () i fungerar bra och tillgodoser många företags behov av information och rådgivning när det gäller EU-relaterade frågor. Ett betydande antal kooperativ har etablerats under arbetet med främjande av kooperativ utveckling (LKU), vilket är tillfredsställande. Vi- dare stöds utvecklingen inom en del småföretag 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 via kooperativ samverkan mellan dessa företag, vilket är angeläget. För att främja positiva attityder till entreprenörskap och företagande har regeringen valt att vända sig till morgondagens blivande företagare, till de unga kvinnorna och männen. Det utökade treåriga nationella entreprenörskapsprogrammet ska ge elever i grund- och gymnasieskolan samt studenter i högskolan råd och utbildning i frågor kring entreprenörskap. De ska också få möjlighet att prova på företagande på olika sätt. Samverkan med näringslivet stärks i programmet. För att stödja nya företagare kommer programmet att utökas så att det får en större roll när det gäller att utveckla rådgivningen till nya företagare. För att få djupare och bättre kunskaper om framsteg inom entreprenörskapsområdet behöver indikatorer tas fram, vilket framhålls i projektplanen för det utökade programmet. Bland annat kommer entreprenörskapsbarometern att användas för att följa upp vissa mål i programmet. Ett genusperspektiv är fortsatt viktigt eftersom entreprenörskap och företagande fortfarande skiljer sig mellan kvinnor och män. Enligt de uppföljningar som genomförts av bl.a. () har statens långivning via haft god effekt på tillväxten i de företag som fått finansiering. ALMI:s lån är ett komplement till den privata finansmarknaden. För att företagen i möjligaste mån skall använda sig av den reguljära kapitalmarknaden tar ut en högre ränta på grund av att lånen har högre risk. Vidare finns stora möjligheter att omvandla lånen till banklån. ALMI:s utlåning har ökat vilket visar att efterfrågan på kompletterande lån är hög. Statens marknadskompletterande finansiering är en viktig tillgång till finansiering, som är avgörande för start av ett företag eller nyinvesteringar i ett etablerat företag. spelar här en betydelsefull roll. Statens avkastningskrav på , att hålla lånefonden nominellt intakt, har uppnåtts.