prop · GU031d13 · 2006-10-16 00:00:00 — har andelen utsatta bland sammanboende kvinnor i samma åldersklass ungefär halverats till . Den största ökningen av andelen ekonomiskt utsatta har skett för ensamstående 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Exempelvis är ekonomisk utsatthet vanligare bland ensamstående män än ensamstående kvinnor i åldersklassen . Pensionärernas inkomster, som här belyses ur flera perspektiv, är självfallet centrala för deras ekonomiska situation. För att ge en helhetsbild bör dock även deras skulder och förmögenhet jämföras med andra grupper i samhället. Pensionärerna som grupp har mindre svårigheter än gruppen i förvärvsaktiv ålder att visa upp en kontantmarginal. När de enskilda åldersgrupperna studeras framgår att pensionärer överlag har en större nettoförmögenhet än de i förvärvsarbetande åldrar. Detta kan vara direkt relaterat till gruppens förhållandevis goda tillgångar. Kvinnor generellt har en sämre ekonomisk position än män i alla åldrar. Vid sidan av de årliga inkomsterna från t.ex. arbete och pension har många också tillgångar och skulder som påverkar den ekonomiska levnadsnivån. Äldre har ofta en större förmögenhet, som till stor del utgörs av bostaden, och en lägre skuldsättning än de i förvärvsarbetande ålder. Nettoförmögenheten utgörs av summan av de reala och finansiella tillgångarna minus skulderna (som t.ex. består av bostadslån och studielån). De yngre pensionärsåldrarna uppvisar den högsta genomsnittliga nettoförmögenheten om . För gruppen utgör de reala tillgångarna av de totala tillgångarna. Som framgår av tabell 3.6 har pensionärerna en låg skuldsättningsgrad. Även åldersklassen närmast ålderspension, , har relativt stora tillgångar. De tre äldsta åldersklasserna har i genomsnitt också en god likvid marginal i form av finansiella tillgångar. Sammanlagt av pensionärerna saknade eller hade en negativ nettoförmögenhet 2003. Motsvarande för åldrarna 2065 var . av pensionärerna hade en nettoförmögenhet som översteg , jämfört i åldrarna 2065. Undersöks nettoförmögenhetens utveckling uppdelat på olika hushållstyper framgår att såväl ensamstående som sammanboende pensionärer har en förmögenhet som klart överstiger medianförmögenheten för samtliga hushåll. Ensamstående pensionärer har ungefär fem gånger så stor nettoförmögenhet som genomsnittet bland samtliga ensamstående. Sammanboende pensionärer har dubbelt så stor förmögenhet som samtliga sammanboende. Tabell 3.6 Reala och finansiella tillgångar samt skulder i olika åldersgrupper, 2004, medelvärden i tusental kronor Källa: SCB, totala förmögenhetsstatistiken 2004 Verksamhetsområde Ersättning vid dödsfall Reglerna för efterlevandepension anpassades fr.o.m. till det reformerade ålderspensionssystemet. Anpassningen innebar att grundskyddet dvs. folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag ersattes av garantipension. Eftersom folkpension och pensionstillskott var inkomstprövade förmåner så upphörde inkomstprövningen av änkepensionen när dessa två förmåner ersattes av garantipension. De flesta änkor fick en tydligt höjd nettoinkomst till följd av de ändrade reglerna. Diagram 3.5 nedan visar den ekonomiska situationen för dem som har änkepension jämfört med andra ensamstående kvinnor. Olika åldersstrukturer i de olika grupperna jämnas ut i beräkningen för att öka jämförbarheten mellan grupperna. Änkor under har en inkomst som är högre än andra ensamstående kvinnor. Då det gäller personer är skillnaden inte så stor. Under förvärvsaktiv ålder har änkorna ofta en egen förvärvsinkomst utöver den efterlevandepension de får vilken är jämförbar med inkomsten som ensamstående kvinnor har. Detta förklarar inkomstskillnaden som uppkommer i denna åldersgrupp men inte i gruppen kvinnor . Diagram 3.5 Åldersstratifierad inkomststandard för änkor och ensamstående kvinnor under respektive över Källa: beräkningar i HEK 2004 I diagram 3.6 visas hur stor andel av den avlidnes genomsnittliga förvärvsinkomst 2003 före skatt som den allmänna efterlevandepensionen beräknas täcka. Med allmän efterlevandepension avses här omställningspension och garantipension till omställningspension. För hushåll med barn finns även barnpension och efterlevandestöd till barn 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 som redovisas under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Diagram 3.6 Kompensationsgrader för efterlevandepension före skatt, 2003 Källa: beräkningar i 2003 Att kompensationsgraden är högre för efterlevande män beror på att kvinnor i genomsnitt har lägre inkomst än män och att förekomsten av ett grundskydd i form av garantipension ger en bättre täckningsgrad för lägre intjänade förvärvsinkomster. Det utbetalda beloppet är dock något högre för kvinnor. Av diagrammet framgår dessutom att hushåll med barn har högre kompensationsgrad än andra hushåll. Kompensationsgraden ökar ju fler barn det finns i hushållet som är berättigade till barnpension. Vid reformeringen av efterlevandepensionerna 1990 lades tyngdpunkten på att garantera efterlevande minderåriga barn ett tryggat underhåll och en tillfredställande standard. Pensioner är mycket långsiktiga åtaganden. För tilliten krävs att pensionsreglerna är stabila och att signalerna om detta är tydliga och entydiga. En grundläggande utgångspunkt för politikområdet är därför pensionsreformen och att denna ligger fast. Pensionsreformen bygger på en överenskommelse mellan fem partier och vilar därmed på en mycket stark politisk grund. Denna överenskommelse skall vårdas. En bärande tanke i reformen är livsinkomstprincipen och den starka kopplingen mellan arbete och pension mer arbete innebär mer avgifter och detta avspeglar sig i högre pension. Kopplingen är naturlig eftersom pension lång- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 siktigt bara kan finansieras av arbete. Det är därför viktigt med en sådan koppling i ett pensionssystem, särskilt om det långsiktigt finns risk för arbetskraftsbrist. För att den inbyggda arbetsstimulansen skall få avsedd effekt måste kunskapen om kopplingen vara utbredd. Dessutom måste det finnas en tillit till systemet och en övertygelse om att spelreglerna inte ändras. Under dessa förutsättningar kommer pensionssystemet att bidra till det ökade arbetskraftsdeltagande som framöver behöver och som är grunden för tillväxt och fortsatt utveckling av välfärden. Omvänt gäller att ett minskat arbetskraftsdeltagande långsiktigt hotar samhällets möjligheter att upprätthålla och utveckla välfärden. Även med denna utgångspunkt är pensionsreformens långsiktiga principer av betydelse för politikområdets mål. Pensionsreformen innebär också att ålderspensionens inkomstbaserade del är finansiellt helt stabil och inte riskerar att vältra över kostnader på kommande generationer. Det är ytterligare en faktor som ger bättre förutsättningar att även långsiktigt klara grundtryggheten. Garantipensionen är en viktig del av pensionsreformen. Den värnar liksom folkpensionen i det gamla pensionssystemet om ett rimligt grundskydd som är värdesäkrat. För politikområdet är tryggheten central. I detta ligger främst att det skall finnas en ekonomisk trygghet som gör att äldre och efterlevande inte skall behöva oroa sig för sin ekonomi när han eller hon blir gammal eller efterlevande. För att kunna känna trygghet krävs också att reglerna är så stabila att de inte leder till annat än marginella svängningar över tiden. Detta är särskilt viktigt för de äldre som ofta har mycket begränsade möjligheter att påverka sin ekonomi. Politiken bör mot denna bakgrund fokusera på stabilitet och värdesäkring. Garantipensionen och bostadstillägget räcker oftast för att garantera en rimlig levnadsnivå men en liten grupp har inte rätt till hel garantipension och riskerar därmed att få en otillräcklig inkomst. Genom det inkomstprövade äldreförsörjningsstödet garanteras emellertid alla personer en miniminivå. I och med äldreförsörjningsstödet är grundtryggheten heltäckande, vilket också avspeglar sig i att det i princip inte finns personer som är långvarigt beroende av försörjningsstöd. Äldreförsörjningsstödet är det yttersta skyddsnätet och nivån på detta är därför För legitimiteten för hela ålderspensionssystemet bör det också vara på en lägre nivå än garantipensionen för vilken det finns intjänanderegler. Bostadstillägget utgör för många pensionärer en betydande del av ekonomin och är ofta avgörande för ett rimligt boende. Eftersom bostadstillägget är inkomstprövat är förändringar av reglerna också fördelningsmässigt träffsäkert såtillvida att det är pensionärer med de minsta marginalerna som får del av detta. Regeringen föreslår i denna proposition förbättringar av bostadstillägget till ålderspensionärer. Regeringen avser att föreslå ytterligare förbättringar av bostadstillägget till ålderspensionärer när det ekonomiska utrymmet så medger. Vi har sammantaget ett pensionssystem och ett grundskydd som i allt väsentligt är anpassat för framtiden och dessutom garanterar en lägsta nivå för alla äldre. Ett mål i sig är därför att värna om detta. För detta krävs en fortsatt strävan att öka kunskapen om pensionssystemets principer och funktionssätt hos allmänheten och öka förståelsen för sambanden mellan arbete, samhällsekonomi, livslängd och pension. Informationsspridningen måste därför ha fortsatt hög prioritet. Ingen granskningsrapport eller revisionsberättelse med invändning har lämnats inom politikområdet. 3.8.1Höjd bostadskostnadsgräns för bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd för den som är eller äldre Regeringens förslag: Gränsen för högsta bostadskostnad för bostadstillägg till den som har fyllt skall fr.o.m. höjas från till för den som är ogift och från till för den som är gift. Gränsen för den skäliga bostadskostnaden vid beräkning av särskilt bostadstillägg för pensionärer som har fyllt och vid beräkning av äldreförsörjningsstöd skall från och med samma tidpunkt höjas från till för den som är ogift och från till för den som är gift. Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och har beretts med . Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägg till pensionärer för dem som är eller äldre lämnas av bostadskostnaden för ogifta och för gifta. Regeringen anser att situationen för ålderspensionärer med de lägsta ekonomiska marginalerna bör förbättras. Eftersom bostadstillägget är inkomstprövat leder förbättringar av detta till en bättre ekonomisk situation för dem med de lägsta inkomsterna. Regeringen föreslår därför nu förbättringar av bostadstillägget fr.o.m. för pensionärer som är eller äldre. Förslaget innebär att bostadstillägg skall utges av bostadskostnaden upp till ett höjt bostadskostnadstak på för ogift pensionär och till för gift pensionär. Motsvarande höjning föreslås av gränsen för skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt bostadstillägg samt för äldreförsörjningsstödet. Det innebär en höjning av gränsen för en skälig bostadskostnad till för ogift pensionär och till för gift pensionär. Höjda bostadskostnadstak innebär förbättringar för ogifta 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 ålderspensionärer med som mest och för gifta. Förslaget om bostadstillägget för ålderspensionärer beräknas öka utgifterna för bostadstillägget med . Utgifterna för det särskilda bostadstillägget minskar något, vilket är beaktat i beräkningen. Utgifterna för äldreförsörjningsstödet beräknas minska med . 3.9.120:1 Garantipension till ålderspension Tabell 3.7 Anslagsutveckling 20:1 Garantipension till ålderspension 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget omfattar garantipension till ålderspension, barntillägg till ålderspension, hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt och handikappat barn. Utgiftsstyrande faktorer för anslaget är i första hand prisbasbeloppets utveckling, befolkningsutvecklingen, följsamhetsindexeringen samt utvecklingen av den genomsnittliga pensionsnivån på de inkomstrelaterade pensionerna, inkomstpension och tilläggspension. Utgifterna för anslaget uppgick för till vilket var lägre än anslagsbeloppet. Anslaget beräknas för underskridas med . Det totala anslagssparandet ökar därmed med samma belopp. Garantipension är bosättningsbaserad, det krävs 40 bosättningsår i mellan och för full garantipension. För den som är född eller senare är det maximala belopp som kan betalas ut i garantipension 2,13 gånger prisbasbeloppet för en ogift pensionär och 1,9 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Garantipensionen reduceras av den inkomst- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 relaterade ålderspensionen och betalas endast ut som ett komplement till denna. Garantipension till personer födda betalas ut med högst 2,1814 prisbasbelopp för ogifta personer och med högst 1,9434 prisbasbelopp för gifta. Garantipension till dessa reduceras av främst inkomstrelaterad ålderspension och av tjänstepension. utbetalades garantipension till cirka 846 000 personer vilket är ca 24 000 personer färre jämfört med . Antalet beräknas sjunka på grund av att antalet personer med inkomstrelaterad ålderspension ökar. Följsamhetsindexeringen av den inkomstgrundade ålderspensionen har inneburit att även de som redan uppbär pension har fått en högre genomsnittlig inkomstrelaterad ålderspension. Dessutom är den genomsnittliga inkomstrelaterade pensionen högre för yngre nyblivna pensionärer jämfört med de äldre som redan har pension. Det innebär att antalet personer vars grundnivå helt eller delvis är reducerad ökar. Antalet personer som inte har tjänat in någon inkomstrelaterad pension alls minskar också stadigt bland nyblivna pensionärer. Regeringen har för avsikt att senare återkomma med förslag till mindre tekniska justeringar av reglerna för beräkning av garantipension i vissa fall. Justeringarna har mycket små ekonomiska konsekvenser. Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 20:1 Garantipension till ålderspension Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 20 anvisas under anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension . beräknas anslaget till 19 973 500 000 respektive 19 . 3.9.220:2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 3.9 Anslagsutveckling 20:2 Efterlevandepensioner 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget omfattar omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension. Dessa förmåner är inkomstrelaterade. Anslaget omfattar dessutom garantipension till dessa förmåner. Garantipensionen utgör en utfyllnad till den inkomstrelaterade pensionen och reduceras av denna. Efterlevandepension till vuxna betalas ut till personer som inte har fyllt . Därutöver betalas änkepension i vissa fall ut även . Särskild efterlevandepension är under avveckling och kan inte beviljas för dödsfall som inträffat 2003 eller senare utan kan endast betalas ut till dem som uppbar förmånen . De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet och antalet kvinnor som är berättigade till änkepension. Fr.o.m. årsskiftet 2003/2004 följsamhetsindexeras de inkomstrelaterade pensionerna, vilket innebär att de räknas om med förändringen i inkomstindex minus . Utgifterna för anslaget uppgick till vilket översteg anslaget med . Anslaget beräknas underskridas med ca vilket medför att anslagssparandet ökar med samma belopp. Antalet kvinnor med garantipension till änkepension var ungefär 33 000 och med änkepension 371 000. Antalet kvinnor med änkepension har minskat . uppskattas antalet änkor med garantipension till 27 700 och antalet kvinnor med änkepension beräknas minska till cirka 360 000. Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna Förändring till följd av: -1 005 000 -1 538 000 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att 15 anvisas under anslaget 20:2 Efterlevandepension till vuxna . beräknas anslaget till 15 respektive 15 . 3.9.320:3 Bostadstillägg till pensionärer Tabell 3.11 Anslagsutveckling 20:3 Bostadstillägg till pensionärer 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget omfattar bostadstillägg till pensionärer () och särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Syftet med bostadstillägget är att även personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall ges ekonomiska möjligheter till en 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnaderna och utvecklingen av storleken på pensionerna. Utgifterna för anslaget uppgick till . Det är lägre än det anvisade anslagsbeloppet. Anslaget beräknas underskridas med vilket medför att det negativa anslagssparandet minskar med samma belopp. BTP utgavs av bostadskostnaden . har taket för högsta bostadskostnad höjts till och höjdes ersättningsgraden till av bostadskostnaden upp till taket för högsta bostadskostnad. Regeringen föreslår i denna proposition ytterligare förbättringar av BTP fr.o.m. . BTP är en inkomstprövad förmån och den inkomst som överstiger ett fribelopp reducerar bostadstillägget av inkomsten upp till ett prisbasbelopp och av inkomsten därutöver. Fribeloppet är 2,17 prisbasbelopp för en ogift ålderspensionär och 1,935 för den som är gift. Särskilt bostadstillägg betalas ut som en utfyllnad om inkomsten efter det att bostadskostnaden är betald understiger vad som kan anses som skäligt. Gränsen för vad som kan anses som skälig bostadskostnad höjdes till och till . Särskilt bostadstillägg betalas ut upp till en viss skälig levnadsnivå som är 1,294 gånger prisbasbeloppet för en ensamstående och 1,084 gånger prisbasbeloppet för en gift pensionär. Antalet pensionärer med SBTP minskade kraftigt i och med att pensionerna förbättrades 2003 och uppgick till 5 600 personer. Regeringen har för avsikt att senare återkomma med förslag om tekniska justeringar av det särskilda bostadstillägget för personer med utländsk inkomst. Antalet pensionärer som får BTP har minskat och trenden väntas hålla i sig. Anledningen till att antalet personer med BTP minskar är att de nyblivna pensionärerna, i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 genomsnitt, har högre pension jämfört med dem som redan uppbär pension. Utvecklingen motverkas dock av genomförda och föreslagna förbättringar av bostadstillägget. Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 20:3 Bostadstillägg till pensionärer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 7 anvisas under anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer . beräknas anslaget till 7 respektive 7 . Tabell 3.13 Anslagsutveckling 20:4 Äldreförsörjningsstöd 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Äldreförsörjningsstöd är en helt inkomstprövad förmån som skall garantera de personer som är bosatta i och är eller äldre en viss skälig levnadsnivå. Den skäliga levnadsnivån är densamma som för särskilt bostadstillägg till pensionärer () dvs. 1,294 prisbasbelopp för den som är ogift och 1,084 prisbasbelopp för den som är gift. Dessutom kan ersättning ges för en skälig bostadskostnad, som är dvs. samma som för SBTP. De som kan komma att beviljas äldreförsörjningsstöd är personer, som har fyllt och som inte kan försörja sig på pensionen eller på något annat sätt och därför i stor utsträckning annars skulle ha varit hänvisade till socialbidrag. Huvudanledningen till att de inte kan försörja sig på pensionen är att garantipensionen är reducerad eftersom de inte har bott i . Det kan också vara personer som har låg ålderspension därför att de tagit ut den tidigt eller det kan vara egna företagare som inte betalat sina pensionsavgifter. Antalet personer med äldreförsörjningsstöd var ca 10 500 personer. Omkring en tredjedel av dessa är födda i Regeringen har för avsikt att senare återkomma med förslag om tekniska justeringar av äldreförsörjningsstödet för personer med utländsk bakgrund. Anslaget beräknas för underskridas med då antalet personer som är berättigade till äldreförsörjningsstöd visat sig vara lägre än vad som tidigare uppskattats. En ytterligare orsak är att fler än vad som tidigare beräknats även får ålderspension eller bostadstillägg, vilket minskar behovet av äldreförsörjningsstöd och därmed det genomsnittligt utbetalade beloppet. Genomförda förbättringar av bostadstillägg och särskilt bostadstillägg minskar också kostnaderna för äldreförsörjningsstödet. Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 20072009, för Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Regeringen föreslår mot bakgrund av vad som redovisats ovan att anvisas under anslaget 20:4 Äldreförsörjningsstöd för respektive 397 700 000