prop · GU031d28 · 2006-10-16 00:00:00 — Därtill föreslås att detta anslag, utöver vad som tidigare aviserats, tillförs 250 miljoner 2007 avseende en förstärkning av vårdgarantin. höjs också anslaget med och 2008 med ytterligare i enlighet med vad som tidigare aviserats. Bidraget för särskilda insatser upphör . Statens kostnader för åtaganden till följd av ingångna avtal m.m. täcks av det anslagssparande som beräknas finnas vid utgången av 2006. föreslås att avsätts till ett nationellt benchmarkingprojekt (se nedan). Medlen tillförs anslaget 48:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området. Under den kommande mandatperioden kommer utgångspunkterna för utvecklingen av de generella statsbidragen (anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning) vara att ge kommuner och landsting förutsättningar för en god ekonomisk hushållning. Det genomsnittliga kommunala skatteuttaget bör inte öka ytterligare. En avvägning måste göras mellan behovs- och resursutvecklingen, bland annat baserat på den demografiska utvecklingen. Hänsyn måste därvid tas till statens finanser och den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. I samband med bedömningarna av vad som bör vara en rimlig resursutveckling för kommuner och landsting måste även möjligheterna att effektivisera de kommunala verksamheterna beaktas. Något som kan bidra till detta är verksamhetsjämförelser, s.k. benchmarking, mellan kommuner och mellan landsting. Rådet för kommunala analyser och jämförelser (se avsnitt 2.6.1) överlämnade betänkandet Jämförelsevis Styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och landsting (SOU 2005:110). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Fi2006/255). I betänkandet redovisas bland annat att det i finns ett antal organiserade grupper av kommuner och landsting som arbetar med systematiska jämförelser. Jämförelserna görs dels med hjälp av offentlig statistik, dels med nyckeltal som tas 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 fram av grupperna själva. Utöver sådana fast organiserade grupper bildas även tillfälliga grupper som gör jämförelser för att belysa särskilda frågor. Vidare samlar Kommuner och Landsting cirka 50 kommuner inom ett nätverk för kvalitet, där jämförelser är en central del i arbetet. Med en mer heltäckande ansats skulle de positiva effekterna av systematiska jämförelser komma alla kommuner och landsting till del. Rådet har därför föreslagit att ett landsomfattande benchmarkingprojekt genomförs i samverkan mellan staten och Kommuner och Landsting. Syftet är att via benchmarking förbättra kvalitet och produktivitet i de kommunala verksamheterna. En stor majoritet av remissinstanserna är positiva till förslaget. Det tidigare ansvariga statsrådet undertecknade, efter regeringens bemyndigande, tillsammans med företrädare för och en överenskommelse om att genomföra ett sådant projekt under 20072009 (dnr Fi2006/255). Överenskommelsen gäller för statens del under förutsättning att anvisar medel för ändamålet (se avsnitt 2.9.3). Beträffande utvecklingen ges en utförlig beskrivning av såväl den samhällsekonomiska utvecklingen som utvecklingen i kommunsektorn i Förslag till statsbudget, finansplan m.m. bilaga 2 Svensk ekonomi. Bedömningen sammanfattas nedan i de delar som direkt berör den kommunala sektorn. Den skatteunderlagsutveckling som kalkylen baseras på redovisas i tabell 2.4. Tabell 2.4 Kommunsektorns skatteunderlag Beräkningarna av kommunsektorns finansiella utveckling är baserade på nationalräkenskaperna. Kommunsektorns finansiella sparande ingår i den offentliga sektorns finansiella sparande och har därmed betydelse för möjligheterna att nå det av beslutade överskottsmålet för de offentliga finanserna. Kalkylen sammanfattas i tabell 2.5. Tabell 2.5 Kommunsektorns finanser Den goda inkomstutvecklingen medför att kommunsektorns finanser stärks ytterligare , trots en relativt stark utgiftsutveckling. Det finansiella sparandet beräknas till . Slutregleringar av skatteunderlaget avseende 2005 förstärker tillfälligt resultatet före extraordinära poster med . Resultatet beräknas till . Det är dock fortfarande osäkert hur det nya pensionsavtalet kommer att påverka kommunernas och landstingens kostnader. väntas det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet minska men ligga kvar på en fortsatt hög nivå. Överskotten minskar 2008 och 2009, som konsumtionsvolymen väntas utvecklas svagare dessa år. Kommunerna och landstingen har själva budgeterat ett resultat på sammanlagt varvid ovan nämnda slutreglering om inte kunnat beaktas. Enkätuppgifter visar att kommunernas och landstingens egna prognostiserade resultat sammantaget beräknas överstiga det budgeterade resultatet men inte riktigt nå upp till samma nivå som resultatet . Uppgifterna är baserade på svar från 268 av 290 kommuner och samtliga 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 20 landsting, och har hämtats in av . 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Inom ramen för anslaget redovisas de bidrag och avgifter som omfattas av lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning (se tabell 2.8). De avgifter som betalas av kommuner och landsting till staten redovisas som inkomster under anslaget. Anslaget är därmed nettoberäknat. De bidrag som betalas ut från anslaget uppgår 2006 till totalt och avgifterna till , vilket ger ett nettobelopp om . Anslagets syfte är att bidra till att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Anslaget fungerar även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Anslaget delas i två anslagsposter, en avseende bidrag till och avgifter för kommuner samt en avseende bidrag till och avgifter för landsting. I tabell 2.7 redovisas de förändringar som påverkar ramen för respektive anslagspost i förhållande till nivån 2006. Tillskott och överföringar till och från andra anslag Utöver vad som tidigare aviserats föreslås anslaget 2007 engångsvis tillföras avseende en förstärkning av vårdgarantin. De tidigare aviserade överföringarna till anslaget av riktade medel till personalförstärkningar inom förskolan respektive vuxenutbildning tidigareläggs och genomförs . Därutöver görs vissa justeringar av statsbidragsnivån på grund av ekonomiska regleringar till följd av regeländringar som påverkar de kommunala kostnaderna eller intäkterna. I budgetpropositionen aviserades att anslaget tillförs 2007 och ytterligare 2008. Tillskotten fördelas till kommunerna och till landstingen. Anslaget föreslås därutöver öka med 2007, vilket fördelas till kommunerna och till landstingen. Det sammanlagda beloppet motsvarar ramen för det tillfälliga sysselsättningsstödet 2006. Sysselsättningsstödet upphör efter 2006. Anslaget föreslås 2007 tillföras från det tidigare anslaget 25:10 Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. föreslås anslaget även tillföras från det tidigare anslaget 25:9 Bidrag till personalförstärkning i förskola inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Medlen på det tidigare anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning tillförs 2007 anslaget, som därmed höjs med . Beloppet har som en besparing reducerats med i förhållande till ramen för det riktade bidraget. För att bidra till finansieringen av det nya radiokommunikationssystemet för samhällssektorn (utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, anslaget 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet), föreslog den tidigare regeringen i budgetpropositionen att det generella statsbidraget tillfälligt skulle minskas under 20042006. I förhållande till nivå ökar därför anslaget med . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.7 Tillskott, ekonomiska regleringar m.m., anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning Tillskott, BP 2006 Tillskott, BP 2005 Från UO 16 (personalförstärkning i skola m.m.) Från UO 16 (personalförstärkning i förskolan) Från UO 16 (utbildning av vuxna) Från UO 6 (gem. Till anslaget 48:2 (tillfälligt LSS-bidrag 2007) Tidsbegränsat tillskott 2006 och 2007 avseende Justering av tillskott med anledning av kompensation för ökade kostnader i gymnasieskolan Kompensation för ökade kostnader i gymnasieskolan Rapporteringsskyldighet av ej verkställda beslut Samhällsinformation (inom sfi) Unga lagöverträdare, totalt Minskade kostnader på grund av avskaffat Återreglering av underskott LSS-utjämning Reglering av underskott LSS-utjämning Höjt ej avdragsgillt belopp för resor till/från arbetet Höjt ej avdragsgillt belopp för övriga utgifter Anslaget föreslås 2007 tillfälligt minskas med för att finansiera ett tillfälligt bidrag till de kommuner som får en negativ förändring överstigande per invånare på grund av att koncentrations- och personalkostnadsindexen i LSS-utjämningen har uppdaterats (se avsnitt 2.9.2. Anslaget tillfördes tillfälligt 2006 mot bakgrund av den problematik som framkommit angående kommuners möjlighet att ge undervisning till asylsökandes barn som varit registrerade i mottagandesystem, s.k. Den tidigare regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för att reglera dessa barns rätt till utbildning m.m. (dir. 2006:28). I avvaktan på denna utredning, som skall vara klar , föreslås att anslaget tillfälligt tillförs 2007 från utgiftsområde 8, anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader. Därmed minskar anslaget med motsvarande belopp . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 I budgetpropositionen angavs att i det tillskott på som aviserades ekonomiska vårproposition, ingår 2006 och ytterligare som avser kompensation till kommunerna för ökade kostnader till följd av förändringar i gymnasieskolan från och med /07. I socialtjänstlagen (2001:453) infördes en rapporteringsskyldighet för kommuner när det gäller ej verkställda gynnande beslut enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (prop. 2005/06:115, bet. 2005/06:SoU26, rskr. 2005/06:301). Rapportering skall ske till , kommunens revisorer och fullmäktige. För att kompensera kommunerna för de merkostnader som uppstår till följd av lagändringen höjs anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning med . Eftersom ändringen trädde i kraft tillförs dessutom anslaget engångsvis 2007 avseende . uppgår därmed höjningen sammanlagt till . Anpassningar till nya EG-bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd m.m. innebär bland annat att kommunerna inte längre skall omföra medel till staten för att finansiera rådgivande och stödjande verksamhet (prop. 2005/06:128, bet. 2005/06:MJU23, rskr. 2005/06:357). Som en konsekvens av detta föreslås anslaget 43:10 höjas med . En motsvarande minskning görs av detta anslag. En rättighet till utbildning inom grundläggande särvux har införts (prop. 2005/06:148, bet. 2005/06:UbU22, rskr. 2005/06:313). Med anledning av detta föreslås att anslaget höjs . Viss grundläggande samhällsinformation skall inte längre ges inom ramen för svenska för invandrare (sfi) (prop. 2005/06:148, bet. 2005/06:UbU22, rskr. 2005/06:313). Informationen skall dock fortfarande lämnas av kommunen, eventuellt i samverkan med . Kommunkollektivet kompenseras för den merkostnad som därvid uppstår. Denna beräknas uppgå till . Den nya bestämmelsen trädde i kraft , varför kommunerna kompenseras även för ökade kostnader . Detta föreslås ske genom att anslaget höjs med 2007 och med i förhållande till nivå. Förändringar rörande ingripanden mot unga lagöverträdare innebär nya åtaganden eller ambitionshöjningar för kommunerna (prop. 2005/06:165, bet. 2005/06:JuU34, rskr. 2005/06:294). föreslås därför anslaget höjas med och med i förhållande till nivå, varav avser införande av ungdomstjänst, införande av särskilt kvalificerade kontaktpersoner inom och införande av medling med anledning av brott. infördes ett rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, vilket medförde vissa kostnader för kommunerna (prop. 2001/02:161, bet. 2001/02:UbU15, rskr. 2001/02:312). Kommunerna kompenserades genom att statsbidraget höjdes med . Regeringen föreslår i denna proposition att rekryteringsbidraget avskaffas. Därmed bortfaller kommunernas kostnader, varför anslaget föreslås minska med . Reglering av underskott i LSS-utjämningen I systemet för utjämning av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) sker finansieringen av de införanderegler som tillämpas genom att de kommuner som är berättigade till bidrag får avstå en del av bidraget till förmån för de kommuner som får en reducerad avgift. Enligt de fastställda införandereglerna kommer summan av bidragen för utjämningen att överstiga summan av avgifterna. Den tidigare regeringen angav i budgetpropositionen att en reglering av mellanskillnaden bör ske genom en motsvarande minskning av anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. Mellanskillnaden regleras med eftersläpning. översteg bidragen i LSS-utjämningen avgifterna med vilket har 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 reglerats genom en motsvarande engångsvis minskning av anslaget 2006. ökar därför anslagsnivån med till följd av detta. är de sammanlagda bidragen högre än de sammanlagda avgifterna. Därför minskas anslaget 2007 med motsvarande belopp. Övriga ekonomiska regleringar avser neutralisering av effekter av statliga beslut som påverkar det kommunala skatteunderlaget och därmed de kommunala skatteintäkterna. Fördelningen mellan kommuner respektive landsting baseras på hur skatteintäkterna för respektive sektor påverkas. Regeringen föreslår i denna proposition att beloppsgränsen för när avdrag för kostnader för resor mellan bostaden och arbetet får göras skall höjas 2007. En sådan höjning ökar de kommunala skatteintäkterna. Anslaget föreslås med anledning av detta minskas med . I propositionen föreslås vidare att det icke avdragsgilla beloppet för övriga utgifter skall höjas 2007. Anslaget föreslås till följd av detta minskas med . Med anledning av införandet av ett förhöjt regionalt grundavdrag inom stödområde A föreslås anslaget höjas med 2007 för att retroaktivt neutralisera skatteintäktsbortfallet för kommunsektorn (prop. 2005/06:163, bet. 2005/06:SkU23, rskr. 2005/06:289). Den tidigare aviserade långsiktiga regleringen med bortfaller i och med att det förhöjda regionala grundavdraget i denna proposition föreslås avskaffas 2007. har godkänt ett avtal mellan och om vissa skattefrågor (prop. 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31, rskr. 2003/04:269). Avtalet innehåller bestämmelser om det system för utjämning som och skall tillämpa beträffande skatt som tas ut av skattskyldiga som pendlar över . Det utjämningsbelopp som regleras i artikel 6 i avtalet bör, i det fall ett nettobelopp skall betalas av till , tillföras samtliga kommuner och landsting. Skälet är att till följd av inkomstutjämningen mellan kommuner respektive landsting fördelas minskningen av skatteintäkterna till följd av s.k. gränsgångare på hela kommun- och landstingskollektiven. Utjämningsbeloppen fastställs med viss eftersläpning. En höjning av anslaget görs med anledning av detta 2007 med avseende . uppgår nettobeloppet till vilket tillförs anslaget 2008. beräknas anslaget preliminärt tillföras samma belopp som året innan. Tabell 2.8 Specifiering av anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning 2I tabellen har inte beaktats att utbetalat belopp 2007 till följd av anslagsöverskridanden kommer att reduceras med för kommunerna och med för landstingen. Reduceringen påverkar regleringsbidraget/-avgiften. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 I tabell 2.8 redovisas en prognos för 20072009 för de bidrag och avgifter som ingår i anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. beslutar preliminärt om bidrag respektive avgifter och fastställer bidrag respektive avgifter för varje kommun och varje landsting. Inkomstutjämningsbidraget och inkomstutjämningsavgiften, som är de poster som netto utgör den största delen av anslaget, har beräknats utifrån prognosen för skatteunderlagstillväxten (se tabell 2.4). Den relativa skattekraften antas vara oförändrad för enskilda kommuner och landsting . För övriga poster avseende utjämning m.m. antas nominellt oförändrade belopp med undantag av införandebidraget som successivt trappas ned. Regleringsbidraget eller regleringsavgiften beräknas som skillnaden mellan summan av utjämning, strukturbidrag och införandebidrag och summan av kommunernas respektive landstingens del av det budgeterade anslaget (anslagsposten). Regleringsbidraget eller regleringsavgiften fördelas med ett enhetligt belopp per invånare till varje kommun och till varje landsting. Ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting Kommuner och landsting kan hos ansöka om ersättning för kostnader för mervärdesskatt i icke mervärdesskattepliktig verksamhet m.m. har kommuner och landsting finansierat ersättningarna med avgifter som betalats till staten. infördes en statlig finansiering av dessa ersättningar, som statsbidragen minskades i motsvarande grad (prop. 2001/02:112, bet. 2001/02:FiU:17, rskr. 2001/02:296). Vid bedömningen av kommunsektorns behov av statsbidrag bör utvecklingen av dessa ersättningar beaktas. Efter att ha ökat svagt skedde en markant uppgång i ökningstakten . ökade uttagen med eller . ökade uttagen med 1 735 Under januarimaj uppgick uttagen till sammanlagt , vilket är mer än . Orsaken till den kraftiga ökningen av ersättningarna är främst att kommunernas och landstingens köp av materiel och tjänster har ökat. I prognoserna avseende kommunsektorns finansiella utveckling (avsnitt 2.7) beräknas utvecklingen av ersättningarna för viss mervärdesskatt följa sektorns köp av materiel och tjänster samt investeringsutgifter. Således ingår dessa ersättningar i de kalkyler som utgör underlag för bedömningen av den framtida statsbidragsutvecklingen. Tabell 2.9 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 48:1 Kommunalekonomisk utjämning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av vad som ovan redovisas föreslår regeringen att det anvisas 70 under anslaget 48:1 beräknas anslaget till 75 och till 75 . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.9.248:2 Statligt utjämningsbidrag för indexuppdateringen bör kompenseras i de fall 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Ett kostnadsutjämningssystem för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) infördes . Utjämningssystemet för LSS-kostnader ingår inte i det ordinarie kostnadsutjämningssystemet, men har samma principiella uppbyggnad. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för LSS-kostnader som betalas av kommuner till staten. Avgiften redovisas på statsbudgetens inkomstsida och uppgår 2006 till totalt 1 , mindre än bidraget, vilket regleras 2007 genom en motsvarande minskning av anslaget 48:1 I ett delbetänkande från , Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet (SOU 2006:69), föreslås att de koncentrations- och personalkostnadsindex som används i beräkningarna av bidrag och avgifter skall uppdateras . Betänkandet har skickats till samtliga kommuner för kännedom. Den tidigare regeringen beslöt , genom en ändring av förordningen (2004:9) om utjämningsbidrag till och utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, bland annat att basåret för beräkning av koncentrations- och personalkostnadsindex i enlighet med förslaget i betänkandet ändras till 2005. I delbetänkandet föreslås även att ett tillfälligt bidrag skall utgå till de kommuner som får en negativ förändring överstigande per invånare på grund av att koncentrations- och personalkostnadsindexen uppdateras . bedömde att de kommuner som får den största försämringen av utfallet i LSS-utjämningen till följd av försämringen överstiger en viss nivå och att kompensationen bör ges utöver de övergångsregler som gäller . Regeringen delar denna bedömning. Sedan utjämningssystemet för LSS-kostnader infördes har personalkostnads- och koncentrationsindexen endast delvis uppdaterats . Uppdatering av de index som den tidigare regeringen beslutade leder därför till förhållandevis stora förändringar för vissa kommuner. Regeringen föreslår därför att ett särskilt bidrag inrättas 2007 i enlighet med LSS- utjämningskommitténs förslag inom ramen för detta anslag men, till skillnad från kommitténs förslag, utan ansökningsförfarande. Det särskilda bidraget beräknas till , varför ramen för anslaget 2007 föreslås öka med detta belopp. Tabell 2.11 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 48:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. I budgetpropositionen anvisades 1 . På tilläggsbudget anvisades ytterligare , vilket motsvarar mellanskillnaden mellan i budgetpropositionen anvisade medel och det beräknade utfallet. Regeringen föreslår att det anvisas 2 under anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader. beräknas anslaget till 1 och till 1 . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.9.348:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget finansierar statens kostnader för två ideella föreningar, Rådet för redovisning och Rådet för främjande av kommunala analyser. Åren 20072009 avses även statens bidrag till ett nationellt benchmarkingprojekt finansieras med medel från anslaget. Rådet för redovisning är en ideell förening för normbildning i kommunala redovisningsfrågor med uppgift att främja god redovisningssed i enlighet med lagen (1997:614) om redovisning. Medlemmar i rådet är staten, och . Var och en av medlemmarna har i avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med vissa belopp . Parterna, å ena sidan staten och å andra sidan och , finansierar hälften av verksamheten vardera . Statens andel uppgår enligt avtalet till högst . Rådet för redovisning har i en skrivelse till () anhållit om bidrag med (dnr Fi2006/4631). Rådet för främjande av kommunala analyser Avtal ingicks 2005 mellan staten, och om att bilda en ideell förening, Rådet för främjande av kommunala analyser, som har som huvuduppgift att vidareutveckla en Därutöver skall föreningen stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting, stimulera till jämförelser mellan kommuner respektive landsting, marknadsföra databasen, utveckla befintliga nyckeltal, ta fram nyckeltal för verksamhetsområden som saknar sådana, kvalitetssäkra de nyckeltal som presenteras i databasen samt vidareutveckla statistiken i samverkan med de statistikansvariga myndigheterna. Staten å ena sidan och och å andra sidan förbinder sig i avtalet att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med högst vardera, dvs. sammanlagt med högst . uppgick dock bidragsbeloppet i enlighet med avtalet till från vardera sidan. Rådet för främjande av kommunala analyser har i en skrivelse till () avseende statens åtagande anhållit om bidrag med (dnr Fi2006/3377). Som redovisas i avsnitt 2.8 har den tidigare regeringen träffat en överenskommelse med och om att under 20072009 genomföra ett nationellt benchmarkingprojekt. Av anslaget beräknas behöva disponeras för statens bidrag till projektet för den tid projektet pågår. Anslaget föreslås därför höjas med 2007. beräknas också för ändamålet. Tabell 2.13 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 48:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag