prop · GT031d20 · 2006-01-01 00:00:00 — Forskningen organiseras i ett forsknings- och utvecklingsprogram 20012005, som är indelat inom temaområdena kulturarvet i samhället, kulturhistorisk kunskap samt vård och konservering. Många av projekten är av långsiktig natur, bl.a. avseende digitalisering av historiska kartor, och driftsättandet av ett webbaserat system för fornminnesinformation. bedriver forskningsverksamhet i en rad olika projekt inom bl.a. dialekt-, ortnamns- och personnamnsområden. Institutet samarbetar i första hand med universitet och högskolor, och med andra institutioner, dock bör det samarbetet ytterligare utvecklas och förbättras. Resultaten av kunskapsuppbygganden har överförts till forskare, allmänheten, massmedia m.fl. i form av tryckta skrifter, vetenskapliga och populärvetenskapliga artiklar, föredrag m.m. har en särställning bland museerna genom sin omfattande forskningsverksamhet. Museet bedriver grundforskning och tillämpad forskning inom zoologi, botanik, paleontologi och geologi samt i studier av interaktionen mellan människan och naturen/miljön. Kvaliteten på forskningen är säkrad genom regelbunden publicering i vetenskapliga tidskrifter nationellt och internationellt samt genom kvalitetsgranskningar vid externfinansierade projekt. Museets forskare deltar i flera samarbetsprojekt med andra institutioner, och i ett internationellt perspektiv håller museet en mycket hög kvalitet på sin forskning inom alla museets representerade ämnesområden. är en viktig myndighet när det gäller att främja konstnärlig och kulturell förnyelse samt att stimulera till människors ökade delaktighet i kulturlivet. har även uppdraget att slå vakt om den nationella kulturpolitiken. Alla skall kunna ta del av ett rikt kulturutbud, oberoende av om man bor i storstad eller landsbygd. är en myndighet i utveckling. Stora insatser görs för att ytterligare anpassa verksamheten till dagens behov, och en viktig målsättning är att utveckla bidragsgivningen till att bli ett mer effektivt och strategiskt kulturpolitiskt instrument. I och med att det nationella uppdraget inom form och design upphörde har bidrag fördelats till åtta nationella uppdrag, varav sju är innehavare för perioden 20032005. tillkännagivande om en utvärdering av de nationella uppdragen kommer att tillgodoses när dessa sju uppdrag löper ut. har ansvar för handikappolitiken inom sin sektor. har tagit fram ett förslag till handledning för att stödja kulturinstitutionerna i arbetet med att upprätta handlingsplaner. Bedömningen är att samtliga kulturinstitutioner inom biblioteks- och museiområdet kommer att ha handlingsplaner vid utgången av 2005. Bidragsgivningen till de nationella minoriteterna syftar till att stärka minoriteternas språk och kultur. Länskonstnärernas arbete består i att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur. har elva regioner och två kommuner erhållit bidrag för regional konstkonsulentverksamhet. Antalet konsulenter uppgår till sexton och är placerade på bl.a. regionala museer och kommunala kultur- och Konsulentverksamheten har en tydlig inriktning mot barn och ungdomar samt olika utvecklingsprojekt för konstnärer i de olika regionerna. Staten ger även stöd till länskonstnärer inom dansområdet. Syftet med stödet är att långsiktigt stärka dansen i hela , men även för att bredda intresset och öka det gemensamma ansvarstagandet för dansen. erhöll tolv regioner och två kommuner medel för danskonsulentverksamhet, vilket innebar att totalt arton personer verkade inom den regionala danskonsultverksamheten. Regeringen bedömer att verksamheten fyller sitt syfte. I sju län finns mångkulturkonsulenter vars syfte är att främja kulturell mångfald i länen. Mångkulturkonsulenternas arbetsmetoder skiljer sig åt, vilket bl.a. kan ha sin grund i att syftet med deras verksamhet är relativt nytt och att arbetsstrukturer inte riktigt har satt sig. stödjer, följer upp och sprider kunskap om mångkulturkonsulenternas arbete och genomför löpande dialogträffar med respektive mångkulturkonsulent och huvudman. Arbetsplatsen kan spela en stor roll för att människor skall ges möjlighet att delta i kulturlivet. Därför fördelar till projekt som har som syfte att stimulera arbetsplatser och bidrar till att göra kultur till ett naturligt inslag i arbetslivet, lika naturligt som friskvård. Forskningsresultat visar att det finns ett positivt samband mellan kultur och hälsa. Mot bakgrund av de höga sjukskrivningstalen i arbetslivet har projekt med inriktning mot kultur och hälsa givits en högre prioritet. Skådebanan projekt ger personalvårdande effekter på flera plan i sin undersökning av vad ett konstnärligt förhållningssätt kan tillföra de kreativa processerna på en arbetsplats. Läs för mig, pappa! är och har varit ett annat framgångsrikt projekt sedan starten . har 800 pappor inom , Hotell- och Restaurangfacket, , , ABF deltagit i verksamheten som bedrivs tillsammans med En bok för alla. I stort sett bedömer regeringen att bidragsgivningen inom verksamhetsområdet har fungerat väl och på bred front haft betydande inverkan på kulturens spridning och utveckling i hela . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Kultur för, av och med barn och unga har varit ett prioriterat område inom svensk kulturpolitik. För att stödja barns och ungas rätt till deltagande i det kulturella och konstnärliga livet tillsatte regeringen Aktionsgruppen för barnkultur (dir 2004:117). Huvuduppgiften är att lämna förslag på hur barnkulturens ställning kan stärkas. Aktionsgruppen skall ta initiativ till ett s.k. modellsamarbete mellan kommuner i syfte att sprida föredömliga former för arbetet med barn och kultur. En särskild rapportör har haft i uppdrag att kartlägga de offentliga insatserna inom området. Resultatet visar bland annat på en brist på statistiska underlag och framför allt saknas kunskap om kultur av, för och med barn . Rapporten visar att denna brist även avspeglas på forskningssidan där barnkulturen är ett lågt prioriterat område. På hemsidan redovisar kommittén fortlöpande sitt arbete fram då Aktionsgruppen för barnkultur slutrapporterar sitt arbete. Under 20042006 har Allmänna Arvsfonden i uppdrag att fördela till projekt som riktar sig till och involverar barn och ungdomar. Projekten skall syfta till att utveckla barns och ungdomars kulturengagemang och eget skapande. De nationella kulturinstitutionerna bedriver ett betydande kulturarbete för barn och unga som utgår ifrån de kulturpolitiska målen och i enlighet med de mål och återrapporteringskrav som formuleras i bl.a. regleringsbrev. bedriver ett viktigt arbete för att främja barns och ungas rätt till yttrandefrihet samt för att stärka kulturens roll i skolan. Satsningen Kultur i skolan genomfördes av rådet i samverkan med och sammanfattades i en rapport . Regeringen gav vidare Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att genomföra insatser för att tillvarata erfarenheterna från satsningen Kultur i skolan. Tillsammans med Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet, Myndigheten för skolutveckling och i har tagit initiativ till ett utvecklingsprogram för dans i skolan. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Scenkonst för barn och ungdom prioriteras hos både institutioner och fria grupper, men sett över landet ser förhållandena mycket olika ut. Sammantaget har den unga publiken ökat och även antalet föreställningar. Som exempel kan nämnas att av nationella turnéer hade unga som målgrupp, nyöppnade scen för barnteater Lilla Lejonkulan samt att Operan har startat ett skolpilotprojekt för elever till gymnasiet. De fria teatergrupperna riktade av sina föreställningar till barn och ungdom. har prioriterat projekt med barn och ungdom som målgrupp i samarbete med bl.a. skolor och kulturhus. Föreningen har tillsammans med inför initierat ett förebildligt skolprojekt för att förbättra skolmiljön där elevers egna åsikter varit en utgångspunkt. Många angelägna insatser för barn och ungdomskultur genomförs inom bibliotekens och litteraturens ramar. Det s.k. inköpsstödet till folkbiblioteken är ett läsfrämjande bidrag som fördelar. För att få stöd skall kommunerna bland annat upprätta läsplaner som är gemensamma för skola, förskola och bibliotek. Av landets 290 kommuner fick 234 bidrag . Barnbokskatalogen med boktips och artiklar är ett exempel på hur högkvalitativ litteratur där mångfald och tillgänglighet prioriteras och kan stödjas. Barnbokskatalogen görs av och når ut i 410 000 exemplar och görs även i digital form. Många av länsbibliotekens utvecklingsprojekt riktar sig mot skola och förskola, bl.a. erbjuds utbildning som rör skolbiblioteksverksamhet. Film, både som enskild kulturyttring och som läromedel, är väl förankrad i barns och ungas kulturliv. Regeringen ger stöd till ungdomars eget skapande både i skolan och genom 19 regionala resurscentrum som har som syfte att främja lokal och regional filmverksamhet. Skolbioverksamheten har ökat och bedrivs av 181 kommuner i samarbete med de regionala resurscentrumen. utbetalades nära i stöd till produktion av svensk barnfilm genom Stiftelsen . Inom museisektorn skiljer sig den pedagogiska verksamheten åt i utförande men är genomgående ett område som kontinuerligt utvecklas. Hälften av alla visningar anordnades för skolor och förskolor och nådde därmed 570 000 unga besökare. De regionala museerna och skolan har etablerat långsiktiga samverkansformer genom den museipedagogiska satsningen 20012003, en satsning som har permanentats. har valt att prioritera fortbildning till lärare men även erbjudit sommarskola för barn mellan . Livrustkammaren och har utarbetat uppskattade handledningar i digital form på respektive hemsida. På är den Blå ateljén tillgänglig för barns skapande och Dansmuseum har dubblerat antalet skolvisningar. Riksutställningar har i sitt uppdrag att prioritera barn och ungdom och av utställningarna riktade sig speciellt till denna målgrupp . Fri entré-reformen slog väl ut försöksmuseer. har sett en stor ökning av barn och ungdom trots att barn även tidigare haft fritt inträde. Även noterar en kraftig ökning av den unga publiken. omfattas de flesta statliga museer av reformen. Regeringen bedömer att de statliga insatserna bidrar till att utveckla barns och ungdomars kulturengagemang och eget skapande men att det är av vikt att barn och ungdomar involveras mer i urvalet och utformningen av kulturaktiviteter. Regional fördelning av statens stöd till kultur Utöver statens insatser för bland andra nationalscenerna och de centrala museerna ges också stöd till regionala och lokala institutioner. Stödet syftar bland annat till att möjliggöra en mångsidig kulturverksamhet av hög kvalitet; att ge varje medborgare en god tillgång till scenkonst, musik och böcker; att stödja museerna i deras uppgift att samla in, bearbeta och förmedla kunskap om regionernas kulturarv, dess utveckling och om samhället och i miljön i övrigt samt att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur, inte minst bland barn och unga. På begäran lämnar regeringen en redovisning och analys av utvecklingen av den regionala fördelningen av statens stöd till kultur. Denna redovisning baseras på uppgifter från , som har regeringens uppdrag att bland annat kartlägga och analysera det regionala utfallet av myndighetens verksamhet samt att sammanställa och analysera motsvarande redovisningar från vissa andra myndigheter och institutioner inom främst Utbildnings- och ansvarsområde. har till regeringen redovisat utfallet i Statliga kulturinsatser 2004 i regionalt perspektiv. Statens regionala stöd till kultur tar sig olika uttryck beroende både på vilken typ av institution som fördelar stöden och på mottagarverksamheten. I denna analys presenteras först utfallet för nationell verksamhet och därefter för regional verksamhet. Dessutom tas även insatser inom andra politikområden upp, som på olika sätt påverkar kulturen i landet. Vid vissa nationella verksamheter har publiken och användarna oavsett hemort samma tillgång till utbudet, men regionen där verksamheten är lokaliserad kan ha vissa fördelar till exempel i fråga om sysselsättningstillfällen. Exempel på sådana insatser är stöd till litteraturutgivning, tidskriftsstöd samt bidrag till språkvård. Sammanlagt uppgick de bidrag som fördelade 2004 till (inklusive de medel som fördelas av regionförbundet i län, där regional försöksverksamhet pågår). Av dessa var , eller , regionala bidrag, till bland annat regionala och lokala kulturinstitutioner. Av Statens kulturråds bidrag gick de största bidragssummorna till () län (), () och (). För är andelen av stödbeloppet mindre än andelen av befolkningen, medan motsatsen gäller för de övriga tre. Omräknat till kronor per invånare fick det största bidraget (per invånare). Därefter följde (per invånare), (per invånare). Det lägsta beloppet noterades för (per invånare), medan genomsnittet låg på per invånare. utbetalade i bidrag till kulturmiljövård. Mest medel har gått till , följt av , Stock- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 holms, och . Att ett högt belopp utbetalats till beror på att länet hade en stor arkeologisk undersökning vid bostadsbyggande . fick även 2004 det största beloppet räknat per invånare (per person) vilket beror på ett speciellt bidrag till vård av kyrkor samt på underhållsbehovet av ett stort antal medeltida byggnader. Näst efter fick mest bidrag räknat per invånare (), följt av (), () och län (). De tre storstadslänen har lägst nivåer per invånare, med allra lägst. Genomsnittet i landet låg 2004 på nästan per invånare. fördelade 2004 i stöd till visning och distribution av film. Störst belopp gick till , följt av , län och län. fördelades stöd till samtliga regionala resurscentrum. utbetalade i stipendier och bidrag till cirka 1 650 konstnärer bosatta i . En stor konstnärsgrupp återfinns i storstadslänen, vilket också återspeglas i såväl ansökningarna till som i nämndens bidragsgivning. En förklaring till koncentrationen av konstnärer i storstadslänen är att där finns såväl utbildningar som arbetstillfällen, något som lockar konstnärer från hela landet. till trossamfund fördelade 2004 nära i regionala bidrag. Fördelningen mellan länen varierar obetydligt över åren. En dryg fjärdedel av de regionalt fördelade medlen gick till , följt av och län. Räknat som kronor per invånare gick det lägsta stödet till och det högsta till . Även andra institutioner och myndigheter lämnar bidrag till eller bedriver verksamhet i regionerna, till exempel . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.4 Procentuell fördelning av vissa bidrag 2004 Folkmängd (%) (9 011 392) * Län med regional försöksverksamhet. Bidragsmedel som fördelats av via regionförbunden ingår. När det gäller andra nationella verksamheter kan publiken och användarna på den aktuella orten ha bättre tillgång till kulturutbudet än invånarna i landet i övrigt. Insatser och resultat vid myndigheterna och institutionerna kan dock påverka kulturlivet i det övriga landet. Exempel på sådana verksamheter är de centrala museerna, arkiven och nationalscenerna. Ett antal av dessa institutioner har dock verksamhet i flera län, såsom och landsarkiven, samt vissa museer. har genom landsarkivorganisationen och Svensk Arkivinformation (SVAR) en god spridning i landet. Myndigheten fördelade, utöver de rikstäckande insatserna, till enskild arkivverksamhet i länen. av forskarbesöken gjordes även detta år utanför . Operan och är nationalscener för musikdramatik och balett respektive teater. Nationalscenernas möjligheter att turnera begränsas av deras uppdrag att hålla en stor repertoar av material- och personalkrävande produktioner. Utbudet görs dock tillgängligt för en bred publik i hela landet genom att föreställningar sänds i radio och TV. sändes sju av Operans och tre av föreställningar i radio eller TV. De regionala och lokala insatserna avser verksamheter som huvudsakligen är inriktade på kulturlivet i en region eller på centrala insatser som till stor del äger rum regionalt eller lokalt inom en kulturinstitution, kommun eller organisation. Exempel på detta är bidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner samt verksamheten vid , Riksutställningar och Rikskonserter. har visat en tydlig ökning av publikantalet , trots att antalet 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 föreställningar minskade något jämfört med . Det ökade publikantalet märks även på de föreställningar som riktar sig till en ung publik (under ). Till exempel bevistade av danspubliken föreställningar riktade till ung publik. Av de drygt 2 350 föreställningar som arrangerade i , stod som mottagare av . Merparten av föreställningarna i spelades på , som har i uppdrag att vara en arena för mångkulturell scenkonst. hade samtliga län besök av någon eller flera av Riksutställningars utställningar. hade det högsta antalet bokningar (15,), följt av (11,) och , respektive andelen visningsdagar ligger i topp, med , följt av (9,) och (7,). Riksutställningar anger i sin rapport till att myndigheten strävar efter att nå utanför centralorterna, till områden som saknar stark kulturell infrastruktur. I de höga siffrorna för ingår till exempel visningar i flertalet förorter. Likaså prioriteras ibland fler besök på samma plats framför maximal spridning, detta för att upparbeta bra kontakter och göra ett mer bestående intryck. Av totala statsbidrag på 2004 gick 33 miljoner () till regionerna. Flest konserter i samarbete med Rikskonserter hölls i , följt av och län. Tabell 4.5 Regionalt utfall för , Riksutställningar och Svenska rikskonserter 2004 (procentuell fördelning) Andel av föreställningar i (9 011 392) 32,9* 45,5* * Inkl. , som har regeringens uppdrag att vara en arena för mångkulturell scenkonst. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Insatser för den regionala kulturen görs även inom andra politikområden. Allmänna Arvsfonden fördelade 2004 i direkta bidrag till kulturprojekt, vilket är en ökning jämfört med . Föreningar i tio län delade på projektmedlen, varav föreningar i tilldelades . Många av Stockholmsprojekten har dock tydlig riks- eller flerlänskaraktär. fördelade 2004 sammanlagt till icke statliga kulturlokaler samt allmänna samlingslokaler. tilldelades den högsta beloppsandelen (), följt av län (16,) och (14,). Stiftelsen syftar till att stödja långsiktiga och nyskapande kulturprojekt som stimulerar det regionala kultur- livet i vid mening och stärker tillväxt och utveckling. Stiftelsen fördelade nästan regionalt till 168 olika projekt. gick till län utanför . EU-stöd till kultur och projekt med kulturanknytning fördelas av flera instanser, varav kan nämnas särskilt. Syftet med fonderna är att utjämna ekonomiska och sociala skillnader mellan regioner inom EU och fonderna är en form av medfinansiering av projekt som alltid måste kompletteras med nationella, offentliga eller privata medel. beviljades 245 projekt med kulturanknytning bidrag och det totala stödet från strukturfonderna uppgick till . Tabell 4.6 Regionalt utfall för Stiftelsen , Allmänna arvsfonden och (procentuell fördelning) Folkmängd (%) (9 011 392) Regeringens samlade bedömning och slutsats är att de regionalt inriktade verksamheterna har en relativt god spridning och att den nationella verksamhet som bedrivs kommer hela landet till godo. En god regional spridning är en fortsatt viktig del av målen för en nationell kulturpolitik och årets regionala analys föranleder inte några förändringar i principerna för fördelningen av stödet till regional och lokal kultur. Inga stora skillnader i fördelningen mot föregående år uppvisas heller, inte heller är förändringarna över hela den tidsperiod som analysen har gjorts särskilt stora. Insatser bör dock fortlöpande göras för att ytterligare sprida de statliga kultursatsningarna i landet. Regeringen kommer därför även i fortsättningen i den löpande mål- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och resultatdialogen med myndigheter och institutioner inom det kulturpolitiska ansvarsområdet att på olika sätt ta upp frågan om hur den regionala spridningen kan utvecklas. pågår också ett samarbete med kring hur redovisningen och analysen av den regionala fördelningen av statens kultur kan breddas och utvecklas. Redovisning av vissa kulturinstitutioners hyreskostnader Regeringen lämnar härmed den redovisning av kulturinstitutionernas hyreskostnader som framgår av tabell 4.7. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.7 Hyreskostnader m.m. för vissa kulturinstitutioner under 20022004 ning och el, andel av anslag Forum för levande historia Det har ända varit en av kulturpolitikens centrala uppgifter att ge för- utsättningar för att en kultur av hög kvalitet och mångfald når ut till alla medborgare, oavsett kön, ålder, funktionshinder, plånbok, utbildning, bakgrund eller bostadsort. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 regionalt nätverk av kulturinstitutioner har också framtida arbetet skall vara respekten för kvalitet byggts upp över hela landet som samt behovet av långsiktighet och ömsesidighet i stödformer utvecklats för lokala arrangörer. de internationella kontakterna. den parlamentariska kulturutredningen (SOU en central roll för anseende utomlands. 1995:84) konstaterade har därmed den regionala Regeringen stärker nu resurserna för kultur- infrastrukturen för kulturen i hög grad förverk- utbytet och internationell kulturverksamhet. För att öka tillgängligheten till den En viktig aspekt av kulturens tillgänglighet är nationalskatt som förvaltas av museer och arkiv frågan om det faktiska deltagandet. över hela landet föreslår regeringen, i en stor redovisning av befolkningens kulturvanor visar satsning riktad mot arbetslösa akademiker, att deltagandet ligger i topp i en interna- tillfälliga anställningar inom kulturområdet så att tionell jämförelse, men att det i stort sett följer tillgänglighet och säkerhet kan förbättras för vårt tidigare sociala mönster. välutbildade, medelålders kvinnor besöksstatisti- En central målsättning för kulturpolitiken är Den rapport som Mångkulturellt Centrum att konstnärer ska kunna leva utifrån sitt konst- överlämnade till regeringen visade De pensionsvillkor som gäller för att de statliga kulturmyndigheterna ännu har den konstnärligt anställda personalen vid statligt långt kvar i sitt mångfaldsarbete. stödda teater-, dans- och musikinstitutioner har politikens legitimitet är det viktigt att den kultur som finansieras av skattemedel är en kultur som presenterar nu en lösning av frågan om engagerar och som många människor känner Det handlar om en grundläggande Språksituationen i har förändrats på demokratisk människosyn, som ser till jäm- flera olika sätt. Fem språk har fått ställning som ställdhet och till varje medborgares rätt till över en miljon personer med utländsk bakgrund Kulturpolitiken ställs nu inför flera nya och och för många av dem är svenskan ett andra- Framför allt ökar engelskans användning Särskilt gäller det barnen, som växer upp och inom allt fler områden i . som är i färd med att forma sin bild av världen. anser därför att det behövs en svensk språk- Skolan har här en central roll som kulturbärare. politik för att främja svenska språket, för att alla i Redan nu genomförs sär- ska ges möjlighet att utveckla och skilda satsningar på barn- och ungdomskultur tillägna sig språket, för att möjligheter ges att som syftar till att värna barnens rätt till eget utveckla och bruka det egna modersmålet och skapande och till kulturupplevelser. Det gäller också de som invandrat till goda möjligheter att tillägna sig kunskaper i under och deras barn. engelska och andra främmande språk för att Med sina olika bakgrunder stärker de vårt lands möta samhällsutvecklingen och internationali- utveckling och mångfald. Inte minst på kultu- Den språkrikedom som redan finns i rens område är det en viktig uppgift att bryta det är här en resurs av stort värde. utanförskap som många känner. förutsätter en levande demokrati, där med- genomförs ett mångkulturår för att alla med- borgarna deltar i det offentliga samtalet, klara borgares erfarenheter, kunskaper och värde- och begripliga myndighetstexter. ringar bättre ska kunna påverka kulturens olika