prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — Det gör att den ingående anslags- krediten på anslaget om vänts till ett anslagssparande om vid utgången av 2005. Jämfört med ökade utgifterna för utgiftsområdet med , vilket motsvarar en ökning . Utfallet för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning ökade med (13,). Antalet assistansbe- rättigade har kontinuerligt ökat . Även det genomsnittliga antalet assistanstimmar har ökat. Utfallet för det nya anslaget 13:10 Bidrag till psykiatri och social psykiatri blev . Utfallet för anslaget 13:1 Tandvårds- förmåner m.m. minskade med (22,) jämfört med . 5.4.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersätt- ning vid arbetsoförmåga. ingår även utgifterna för bostadstillägg till de personer som uppbär aktivitets- eller sjuk- ersättning. Tabell 5.46 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utfallet uppgick till och var därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslagssparandet blev , vilket är en ökning med . Den största skillnaden mellan utfall och statsbudget hänför sig till anslaget 19:1 Sjuk- penning och rehabilitering m.m. Utfallet blev , vilket är (5,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det beror främst på att antalet nettosjukpenningdagar blev lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar blev , vilket är lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. För anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersätt- ning ökade utgifterna med (14,). Av denna ökning berodde ca på att utgifterna för bostadstillägg till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning redovisas under detta anslag. redovisades dessa utgifter under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. fick 556 789 personer sjuk- eller aktivitetsersättning, vilket är en ökning med 17 147 personer (3,) i förhållande till 2004. Utfallet för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering blev (11,) lägre än 2004. beräknas antalet nettosjukpenningdagar till 67,1 miljoner, en minskning med 11,2 miljoner eller jämfört med . 5.4.11Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. innefattar det garantipension till ålderspension, efterlevandepensioner till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd. Utgifter för bostadstillägg till personer med aktivitets- eller sjukersättning redovisas under anslaget 19:2 Aktivitets- och sjuk- ersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Tabell 5.47 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till , vilket är lägre än beräknat. Det är antalet pensionärer med bostadstillägg som minskar. Det utgående ramöverförings- beloppet blev -. Utfallet för anslaget 20:4 Äldreförsörjningsstöd blev . Det är lägre än anvisat i statsbudgeten. Antalet personer med äldreförsörjningsstöd blev lägre än vad som uppskattades vid beräkningen till statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Det utgående ramöver- föringsbeloppet blev därmed -. Utfallet för anslaget 20:2 Efterlevande- pensioner till vuxna uppgick till , vilket är högre än beräkningen i statsbudgeten. Det utgående ram- överföringsbeloppet blev därmed -442 miljoner (10,) lägre jäm- fört med 2004. Utfallet för anslaget 20:3 Bostads- kronor (33,0 Det beror främst på att utgifterna för bostadstillägg till personer med sjuk- eller aktivi- tetsersättning redovisas under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättning m.m. Utfallet för anslaget 20:1 (5,) Det beror på att antalet personer med garantipension minskade. 5.4.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar större delen av politik- området Ekonomisk familjepolitik (bostads- bidrag återfinns inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande). Tabell 5.48 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget ökades anvisade medel med . Indragningarna uppgick till . Utfallet på anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag blev , vilket är (3,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Barnbidraget höjdes med per barn och månad. Vidare infördes ett nytt flerbarnstillägg med för det andra barnet som flerbarnstillägget höjdes med fr.o.m. det tredje barnet. De nya barnbidragen gäller fr.o.m. och betalades ut . För att klara dessa utgiftsökningar anvisades på tilläggsbudget. Utfallet blev lägre än totalt anvisade medel. Utfallet på anslaget 21:2 Föräldraförsäkring blev , vilket är (5,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. infördes nya regler som innebär att föräldrar till svårt sjuka barn har rätt till ett obegränsat antal dagar med tillfällig föräldrapenning. Utnyttjandet av föräldraförsäk- ringen var lägre än beräknat . Vid ingången av 2005 utnyttjades av anslagskrediten. Utfallet för anslaget 21:6 Vårdbidrag för funk- tionshindrade barn blev , vilket är (3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Jämfört med ökade utgifterna för utgifts- området med (2,). Utgifterna på anslaget 21:1 All- männa barnbidrag ökade med (2,). Ökningen beror huvud- sakligen på beslutet om höjda barnbidrag. Utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring ökade med (2,). Det är främst utgifterna för anslagsposten Föräldrapenning som ökade. Det beror på att medelersättningen per dag och antalet ersatta dagar blev högre än beräknat. Utgifterna på anslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ökade med . Den långsiktiga trenden är att antalet vårdbidrag ökar. 5.4.13 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbets- marknadspolitik. I detta ingår främst bidrag till arbetslöshetsersättning och utgifter för arbets- marknadspolitiska program. Vidare ingår bl.a. Europeiska socialfonden och bidrag till Samhall AB:s verksamhet. Tabell 5.49 UO 13 Arbetsmarknad Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget minskades anvisade medel med . Indragningarna uppgick till . Anslagssparandet blev , vilket är en minskning med . Utfallet för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd blev , vilket är (2,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Därmed utnyttjades av anslagskrediten vid ut- gången av 2005. Utgifterna för aktivitetsstöd blev högre till följd av fler personer i åtgärder med aktivitetsstöd. Även utgifterna för arbets- löshetsersättning blev högre, främst på grund av att antalet öppet arbetslösa blev fler än vad som beräknades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 22:3 Köp av arbets- kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades ytterligare för att motverka risken för arbets- kraftsbrist och inflationshöjande flaskhalsar i konjunkturuppgången. För anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade blev utfallet , vilket är lägre än vad som anvisats i statsbudgeten. Det förklaras av att antalet personer i de särskilda programmen för arbetshandikappade (anställning med löne- bidrag och offentligt skyddat arbete) var färre än vad som förutsattes vid beräkningen till stats- budgeten. De ökade dock med knappt 2 000 personer till nästan 63 000 personer räknat som månadsgenomsnitt jämfört med föregående år. För anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 blev utfallet . Det är lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Till följd av fördröjningar i startskedet av programmet uppkom ett betydande ingående anslagssparande. Detta har ännu inte utnyttjats . Det utgående ramöver- föringsbeloppet uppgår därför till . Utfallet för anslaget 22:11 Bidrag till löne- garantiersättning uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Det förklaras av att anställda i företag i konkurs minskade jämfört med . Därför beslöt i tilläggsbudget om en minskning av tilldelade medel med . Utgifterna blev (3,) högre än 2004. Huvud- orsaken var att utgifterna på anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ökade med (3,). Utgifterna för aktivitetsstöd ökade med till följd av fler personer i åtgärder med aktivitetsstöd (cirka 13 000 personer), som utgifterna för arbets- löshetsersättning minskade med , främst på grund av att antalet öppet arbetslösa minskade något . Utgifterna för statliga ålderspensionsavgifter avseende arbetslöshetsersättning och aktivitets- stöd blev högre 2005. Det beror på regleringen av avgifterna avseende tidigare års utbetalningar. 5.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv Utgiftsområdet omfattar politikområdena Arbetslivspolitik och Jämställdhetspolitik. Inom utgiftsområdet verkar bl.a. , , och Jämställdhetsombuds- mannen. Tabell 5.50 UO 14 Arbetsliv Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 23:1 blev , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Regeringen drog in . I tilläggsbudget beslutade att minska anvisade medel med för att finansiera motsvarande ökning av anslaget 24:1 Skälet till omprio- riteringen är att möjliggöra en utökad tillsyn av arbetsgivare för att motverka lönediskrimi- nering. Utfallet för anslaget 23:2 Arbetslivsin- stitutet blev , vilket är lägre än beräknat i stats- budgeten. Utgifterna för utgiftsområdet blev (5,) högre än 2004. 5.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar delar av politikområdet Utbildningspolitik. Området innehåller utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier. Inom området anvisas medel för studiehjälp i form av studiebidrag, inackor- deringstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, studiemedel i form av studiebidrag samt medel för räntor för studielån tagna i RGK och avskrivning av studielån. Medel anslås även för rekryterings- bidrag vid vuxenstudier samt bidrag för studiesociala ändamål. Tabell 5.51 UO 15 Studiestöd Utfallet uppgick till och var därmed (5,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfall och anvisade medel i statsbudgeten hänför sig främst till anslaget 25:2 Studiemedel m.m. Utfallet på detta anslag blev , vilket är lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Det beror främst på att antalet studiemedels- tagare blivit lägre än beräknat. Framför allt gällde detta studerande med det prioriterade studie- bidraget. För anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. blev utfallet , vilket är högre än anvisade medel. Det beror på ökade räntekostnader. Av anslags- krediten utnyttjades vid utgången av 2005. För anslaget 25:4 Rekry- teringsbidrag uppgick utfallet till , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. blev utgifterna (5,) lägre än 2004. Utfallet för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskade med (11,). 5.4.16Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar stora delar av politikområdena Utbildningspolitik och Forsk- ningspolitik. Det avser förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola, vuxnas lärande, högre utbildning och forskning samt centrala myndigheter inom utbildningsområdet. En del av politikområdet Storstadspolitik ingick i utgiftsområdet . Tabell 5.52 UO 16 Utbildning och universitetsforskning Utfallet uppgick till och var därmed lägre (0,) än vad som anvisades i stats- budgeten. Den enskilt största skillnaden hänför sig till anslaget 25:17 Statligt stöd för utbildning av vuxna. Utfall blev , vilket är högre än anvisade medel i statsbudgeten. Genom en ändring i förord- ningen (2002:398) om statligt stöd för utbildning av vuxna möjliggjordes en senare- läggning av den delutbetalning som skulle göras före utgången av . Utbetalningen fick i stället göras . Utfallet på anslaget 25:10 Bidrag till personal- förstärkningar i förskola blev , vilket är lägre än anvisade medel. Det beror på att utbetalningen av statsbidraget förändrades. Utfallet för anslaget 11:1 Förstärkning av utbildning i stor- stadsregionerna blev . Utgifterna för utgiftsområdet blev (0,) lägre än 2004. Utfallet för anslaget 25:11 Bidrag till personal- anslaget 25:17 Statligt stöd för utbildning av vuxna blev högre än 2004. 5.4.17Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar politikområdena Kulturpolitik, Ungdomspolitik och Folkrörelse- politik samt delar av politikområdena Medie- politik, Finansiella system och tillsyn, Forsk- ningspolitik och Utbildningspolitik. Tabell 5.53 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 28:2 Bidrag till allmän kronor, vilket är kronor högre än vad som beräknades i stats- budgeten. Vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner är anslutna till det statliga tjänstepensionssystemet och skall därför betala pensionspremier. De preliminära , som betalades , motsvarar inte värdet av de förmåner som de anställda tjänat in. Anslaget ökades därför med på tilläggsbudget för att täcka dessa utgifter. (2,) högre än (94,) avser anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt interna- tionellt kulturutbyte och samarbete och förklaras av ovannämnda inbetalningar av pensions- . 5.4.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande I utgiftsområdet ingår politikområdena Bostads- politik, Regional samhällsorganisation samt delar av politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsfrågor, geotekniska frågor, och länsstyrelserna samt stöd till ekologisk utveckling. Tabell 5.54 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utfallet uppgick till och var därmed (4,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Indragningarna uppgick till . Skillnaden mellan utfall och anvisat i statsbudgeten hänför sig bl.a. till anslaget 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder. I statsbudgeten anvisades . Anslaget minskades med en generell reduktion på av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål. Det återstående beloppet () fördelades lika mellan och övriga landet. Dock fick högst betalas ut (regeringsbeslut ). Utfallet blev , vilket är lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 21:1 Bostadsbidrag blev , vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. Av anslagskrediten på ut- nyttjades därmed vid ut- gången av 2005. Utgifterna för utgiftsområdet blev (0,) högre än 2004. Utfallet för anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet blev . Det är lägre än 2004. Stödprogrammet är under av- veckling och inga nya bidrag har beviljats . Utfallet avser endast bidragsutbetalningar i samband med slutrapportering. Utfallet för anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. ökade med (2,) jämfört med . 5.4.19Utgiftsområde 19 Regional utveckling Utgiftsområdet omfattar politikområdet Regional utvecklingspolitik. Det omfattar huvudsakligen medel som länsstyrelserna, och i vissa län regionala självstyrelseorgan eller sam- verkansorgan, samt Verket för närings- livsutveckling () och regeringen för- fogar över för regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd. Medlen kan användas för medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram. Utgiftsområdet omfattar vidare utbetalningar av transportbidrag som beviljas av . Utgiftsområdet omfattar även utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden, som delfinansierar EG:s bidrag till strukturfondsprogrammen. Tabell 5.55 UO 19 Regional utveckling Utfallet uppgick till och var därmed (6,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet på anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006 uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Det beror på att utbetalningarna inom programmet mål 1 Södra skogslänsregionen blev lägre än be- räknat. På tilläggsbudget anvisades på det nya anslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen, som skall användas för kostnader för tillväxtfrämjande insatser och för kostnader för omlokalisering av statliga arbetstillfällen i de kommuner som berörs mest av försvarsomställningen. Utfallet på anslaget blev , vilket är lägre än anvisat. Utgifterna för utgiftsområdet blev (0,) lägre än 2004. Utfallet på anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklings- fonden perioden 20002006 blev lägre än 2004. Utfallet på anslaget 33:7 Särskilda regionala utvecklingsprogram minskade med . Utfallet på det nya anslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen blev . 5.4.20Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljö- politik och del av politikområdet Forsknings- politik. Tabell 5.56 UO 20 Allmän miljö- och naturvård Utfallet uppgick till och var därmed (6,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Indragningarna uppgick till . Utfallet för anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald blev , vilket är högre än anvisat i stats- budgeten. Det ingående anslagssparandet blev till följd av en utgifts- begränsning 2004. Detta medförde en förskjutning av utbetalningar för markförvärv och intrångsersättningar till 2005. Utgifterna på anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Av anslaget fick högst betalas ut (regeringsbeslut ). Det innebär en senareläggning av betalningar till kommuner för marksanering. blev utgifterna för utgiftsområdet (27,) högre än 2004. Utgifterna på anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald ökade med . Det beror på utgiftsbegränsningen . Utgifterna på anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskade med på grund av en utgifts- begränsning 2005. 5.4.21 Utgiftsområde 21 Energi Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energi- politik. I detta ingår de tre verksamhets- områdena Elmarknadspolitik, Övrig energi- marknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Det är främst Statens energi- myndighet och som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken. Tabell 5.57 UO 21 Energi Utfallet uppgick till och var därmed marginellt lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. I statsbudgeten anvisades på anslaget 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat. skedde inga utbetalningar, vilket berodde på att inga garantibelopp behövde betalas ut till producenter som ett skydd mot alltför låga certifikatpriser. Utfallet för anslaget 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid blev , vilket är lägre än anvisat. Det beror på att ersättningen för singeldrift bortföll när stängdes och att endast en interimsersättning för avställnings- och servicedrift betalades ut i avvaktan på att ett slutligt avtal om ersättning skall träffas mellan staten och ägarna och . Utfallet på anslaget 35:7 Introduktion av ny energiteknik blev . blev utgifterna för utgiftsområdet (32,) lägre än 2004, vilket förklaras av en utfasning av energipolitiska program. Utgifterna för anslaget 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser blev lägre. Utbetalningarna gick främst till klimatinvesteringsfonder. Inga utbetalningar gjordes från äldreanslaget 35:3 Bidrag till inves- teringar i elproduktion från förnybara energikällor jämfört med 2004. Utbetalningarna på äldreanslaget 35:6 Energi- teknikstöd blev lägre än 2004. Utfallet för anslaget 35:5 Energiforskning blev lägre än 2004 beroende på minskade anslag . Utbetalningarna gick främst till universitet och högskolor. 5.4.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Utgiftsområdet omfattar politikområdet Tran- sportpolitik och politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post. (9,). Den största ökningen avser anslaget 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter vars utfall ökade med (24,). Orsaken är beslut om ökade investeringar i järnvägar. Utgifterna under anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag ökade med (4,). var det i huvudsak räntor och amorterin- garna som ökade jämför med 2004. Utgifterna under äldreanslaget 37:7 IT-infrastruktur: Regio- nala transportnät m.m. minskade med (56,). Det beror främst på att utgifterna på anslaget var be- gränsade . Tabell 5.58 UO 22 Kommunikationer Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet inom politikområdet Transport- politik blev lägre än anvisat i lägre än anvisat i stats- budgeten. Orsaken var främst att i tilläggsbudget beslöt minska anslaget med och att regeringen drog in . Utfallet för anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag uppgick till , vilket var högre än anvisat i statsbudgeten. Orsaken till det högre utfallet var främst att tidigarelagt återbetalningar av lån för de s.k. storstadspaketen. Utfallet inom politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post blev högre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna under äldreanslaget 37:7 IT-infra- struktur: Regionala transportnät m.m. blev . Jämfört med ökade utgifterna inom utgiftsområdet med 5.4.23Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar politikområdena Livs- medelspolitik, Djurpolitik, Skogspolitik, Lands- bygdspolitik samt delar av Utbildningspolitik, Forskningspolitik och Samepolitik. Tabell 5.59 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utfallet uppgick till och var därmed (18,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet inom politikområdet Livsmedels- politik blev högre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna under anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. blev , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. beror främst på att utbetalningar av djurbidrag senarelagts 2005. Utfallet inom politikområdet Landsbygds- politik blev högre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna för anslagen 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och kronor högre än anvisat i statsbudgeten. De högre utgifterna beror främst på att regeringen beslutade att senarelägga utbetalningar av miljöersättningar och kompensationsbidrag (regeringsbeslut ). Jämfört med ökade utgifterna inom utgiftsområdet med (42,). Orsaken är främst regeringens beslut att senarelägga utbetalningar av djurbidrag, miljöersättningar och kompensa- tionsbidrag . Utgifterna ökade till följd av detta under anslagen 43:5 Areal- ersättning och djurbidrag m.m. (), 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur () och 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbyg- dens miljö och struktur (). Utgifterna under anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter ökade med jämfört med . Det var framförallt anslagsposten Offentlig lagring som ökade (). I huvudsak beror det på att Statens jordbruksverks inter- ventionsköp av främst socker ökade . 5.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, exportinves- teringsfrämjande, Konsumentpolitik och del av politikområdet Forskningspolitik. Tabell 5.60 UO 24 Näringsliv Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det lägre utfallet jämfört med statsbudgeten hänför sig i huvudsak till anslagen 38:2 Närings- livsutveckling m.m. och 38:1 Verket för Närings- livsutveckling: Förvaltningskostnader vars utfall blev respektive lägre än beräknat i statsbudgeten. blev utgifterna för utgiftsområdet (2,) högre än 2004. Utgifterna på anslaget 38:14 Rymdverksamhet ökade med , vilket förklaras av att anslaget höjdes med för att säkerställa ett fortsatt svenskt deltagande i det europeiska bärraketprogrammet . Utfallet för anslaget 39:3 Export- främjande verksamhet ökade med , vilket beror på att anslaget höjdes inom ramen för regeringens exportsatsning Aktiva, attraktiva .