prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — Detta beror både på att ersättningar från handelsbolag blev betydligt högre och att löneer- sättningar och pensioner utvecklades starkare än förväntat. Statlig inkomstskatt beräknas bli högre jämfört med pro- gnosen i vårpropositionen. Det starka taxerings- utfallet påverkar även intäkterna från skatt på ar- bete för perioden 20062009. Särskild löneskatt har reviderats ned med på grund av en tillfällig premie- befrielse för pensionsförmåner. Revideringen gäller enbart 2006. Skattereduktionerna beräknas bli något lägre . Sammantaget beräknas den föreslagna skattereduktionen på arbetsinkomst och den avskaffade skattereduk- tionen för avgift till fackförening och arbetslös- hetskassa öka de beräknade skattereduktionerna med 2007 och 2008. De revideringar av prognosen för skatt på kapital som gjorts sedan prognosen i vårpropositionen gäller huvudsakligen skatt på hushållens kapital- inkomster och skatt på företagsvinster. Prognosen för kapitalvinsternas storlek har reviderats upp . Revidering- arna beror på information i det prelimi- Taxeringsutfallet, tillsammans med hus- Kapitalvinsterna antas öka ytterligare , vilket också antogs i beräkningarna till vår- propositionen. Därför har kapitalvinstprognosen också justerats upp och beräknas uppgå till . Även skatt på företagsvinster har reviderats upp sedan vårpropositionen. uppgår revideringarna till 9 respektive . Tabell 6.25 Aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition och statsbudgeten Jämförelse med ekonomiska vårproposition -0,5 -36,0 -40,0 -35,4 -35,5 -0,8 -0,5 -0,8 -1,3 -1,3 -34,7 -36,6 -82,0 -0,7 -2,6 -0,6 -4,5 -7,6 -2,3 -0,9 -2,3 -0,9 -1,5 -0,5 -0,5 -0,5 -1,7 -7,0 -9,8 -0,3 -1,5 -4,4 Skatt på kapital, hushåll -1,2 -1,1 -0,6 -0,5 -0,4 -0,9 -0,6 -0,2 -3,1 -4,8 -6,6 -3,1 -0,6 -1,1 -2,4 -2,6 -0,3 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,2 -0,3 -0,2 -0,1 -0,4 -0,4 Skatt på vin m.m. -0,4 -0,8 -0,9 -0,3 -0,5 -0,8 -0,1 Övriga skatter på energi och miljö -0,6 -1,5 -1,5 -1,6 -0,2 -0,1 Restförda skatter och övriga skatter -0,2 -0,2 -0,3 -0,4 -0,4 -6,2 -3,6 -8,0 -1,3 -0,2 -0,2 -0,4 -0,4 -0,4 -2,3 -0,1 -31,3 -36,8 -0,1 -31,8 -37,3 -0,8 -0,5 -1,0 -0,9 -0,1 -30,0 -36,9 -14,2 -3,3 -16,9 -0,7 -2,6 -5,2 -0,2 -0,2 -0,2 -14,8 -35,1 -10,0 -1,4 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom -14,9 -14,9 4000 Återbetalning av lån -0,2 -0,2 -0,1 6000 Bidrag från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -48,9 -1,8 8000 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -14,7 -2,3 Justeringarna har sin grund i det preli- minära taxeringsutfallet som indikerar att företa- gens inkomstskatt blir högre än i tidigare prognoser. Tidigarelagda återföringar från periodiseringsfonder beräknas ha ökat skatte- intäkterna med 2005 jämfört med beräknade i vårproposi- tionen. En del av revideringen 2005 beror på att företagens resultat blev starkare än väntat. Detta påverkar även prognosen och framåt. De föreslagna regeländringarna för fastighets- skatt innebär att skatteintäkterna beräknas bli lägre 2006 och lägre . Förmögenhetsskatten förväntas minska skat- teintäkterna med ca jämfört med beräkningarna i vår- propositionen beroende på regeländringar. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatt har reviderats upp med innevarande år, vilket förklaras av att hushållens konsumtion har utvecklats något starkare än vad som antogs i vårpropositionen. Hushållens konsumtion beräknas även utvecklas starkare, stimulerad av de föreslagna och aviserade regeländringarna i denna proposition. Även den offentliga kon- sumtionen påverkas positivt av föreslagna regel- ändringar. Mervärdesskatten från förbrukning och investeringar ökar starkare, vilket påverkar intäkterna positivt . Det får till följd att intäkterna från mervärdesskatt är ca högre jämfört med beräkningen till vårpropositionen. Jämfört med beräkningen till vårpropositionen har intäkterna från punktskatter reviderats upp marginellt. Främst är det fordonsskatten som har ökat. har de totala punkt- skatteintäkterna justerats upp med 1,9 respektive , vilket huvudsakligen förklaras av de i denna proposition föreslagna och aviserade regeländringar som främst påver- kar skatt på tobak, energi och vägtrafik. Energi- och koldioxidsskatten beräknas även bli lägre till följd av en minskad användning av bensin. Jämfört med beräkningen till statsbudgeten har de direkta skatterna på arbete reviderats upp och de indirekta skatterna justerats ned. Sammantaget har skatt på arbete reviderats upp med . Skatt på kapital har reviderats upp med , varav de största prognosändringarna har gjorts för skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster. Intäkterna från mervärdesskatt har sedan beräkningen till statsbudgeten revide- rats upp med . Samtliga sekto- rer har utvecklats starkare än vad som antogs i beräkningen till statsbudgeten. Framför allt har hushållens konsumtion justerats upp. Intäkterna från punkskatter har justerats ned marginellt. Sammantaget är prognosen för de totala skatte- intäkterna högre jämfört med beräkningen till statsbudgeten . Statsbudgetens inkomster är uppreviderade med . Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Internationella jämförel- ser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skattelagstiftningar behandlar in- komster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot, jämfört med ett land som i stället ger stödet via ett inkomstavdrag eller en skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skattemässigt mycket olika bland . I vissa länder är huvud- delen av transfereringarna skattepliktiga, medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel skattepliktiga transfe- reringar. Ett alternativ vid internationella jäm- förelser är därför att exkludera skatter på offent- liga transfereringar vid beräkning av skatte- kvoten. Även om det går att beakta några av olikhe- terna i skatte- och transfereringssystemen blir jämförelser mellan olika länder haltande efter- som skattekvoten inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghetssystem finansieras. Exempel- vis har vissa länder relativt stora inslag av obliga- toriska avtalsförsäkringar (som för den enskilde individen har en skatteliknande karaktär) medan andra länder finansierar samma försäkringstyper med skatter. Jämförelser av skattekvoter bör så långt som möjligt även beakta dessa olikheter i syfte att ge en rättvisande ekonomisk innebörd. Jämförelser av den okorrigerade skattekvoten över tiden ger en viss indikation på hur skatte- nivån i olika länder har utvecklats. I tabell 6.26 redovisas skattekvoten samt föränd- ringen av skattekvoten för ett antal . Länderna är ordnade efter den inverkan de skattepliktiga transfere- ringarna har på skattekvoten. Av tabellen fram- går bland annat att skattekvoten har minskat i fler länder än den har ökat i. Även den genomsnittliga (oviktade) skattekvoten för alla samt för EU15 har minskat . Tabell 6.26 Skattekvoten 2004, förändring av skattekvoten 20002004 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för -3,0 -0,6 -3,5 -1,2 -2,0 -1,0 -2,5 -2,1 -4,4 -1,2 -1,6 -0,7 Uppgift om transfereringarnas inverkan på skattekvoten saknas -0,6 -1,3 -2,3 -1,0 -2,8 -1,3 -0,7 -1,3 Anm.: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser . I tabell 6.27 redovisas skattekvoten i för åren 20042009. Även skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar redovisas. En övergång från brutto- till nettoredovisning där pensioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersättningar vid arbetslöshet är skattefria, skulle minska skattekvoten med . De offentliga finanserna skulle dock inte påverkas. Tabell 6.27 Skattekvoten i -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Räntebeläggningen av periodiseringsfonderna 2005 resulterade i att vissa företag beslöt att återföra hela eller delar av sina periodiserings- fonder till beskattning. Det beräknas ha ökat skatteintäkterna med 2004. Utan dessa återföringar hade skattekvoten mins- kat 2004 med , framför allt beroende på den svaga arbetsmark- naden. Trots genomförda skattesänkningar ökade skattekvoten 2005. Den högre skatteandelen för- främst av ökade skatteintäkter från kapital. minskar skattekvoten framför allt till följd av beslutade skattesänkningar men även av att de tillfälliga intäkterna från återförda periodi- seringsfonder upphör. minskar skatte- kvoten främst till följd av den i denna proposition föreslagna skattere- duktionen för arbetsinkomst, men även till stor del på del av de regeländringar som föreslås avse- ende fastighets- och förmögenhetsskatten. Skattekvoten fortsätter sedan att minska och beräknas 2009 uppgå till . Utgifter, lån och bemyndiganden 7 Utgifter, lån och bemyndiganden I detta kapitel redovisas och analyseras statsbudgeten och de takbegränsade utgifternas utveckling över tiden. Jämförelser görs även mot de utgiftsberäkningar som redovisades i statsbudgeten och ekonomiska vårproposition. I avsnitt 7.2 redogörs översiktligt för de makroekonomiska förutsättningar som ligger till grund för utgiftsberäkningarna. I avsnitt 7.3 redovisas utgiftsprognosen och skillnaderna mellan den aktuella prognosen och beslutade utgiftsramar i statsbudgeten . I avsnitt 7.4 redovisas föreslagna utgiftsramar samt beräknade utgiftsramar och en jämförelse med beräkningarna ekonomiska vårproposition. Vidare redovisas regeringens förslag till nya utgifts- reformer. Därefter redovisas andra utgifts- förändringar, till följd av bland annat ändrade volymer inom regelstyrda transfereringssystem eller ändrade makroekonomiska förutsättningar. I kapitlet redovisas också regeringens förslag till låneramar, krediter och bemyndiganden . En ökning av pris- och lönenivån medför att utgifterna under utgiftstaket ökar med . Den fulla utgiftseffekten av förändrade priser och löner slår igenom med fördröjning. Även bruttonationalinkomsten (BNI) har en direkt påverkan på statsbudgetens utgifter via dess effekt på EU-avgiften och biståndet. Om BNI ökar beräknas utgifterna till följd av detta öka med . Den indirekta effekten av en högre BNI är dock att utgifterna reduceras eftersom exempelvis utgifterna för arbetslös- hetsersättning minskar vid ökad aktivitet i ekonomin. I tabell 7.1 redovisas de centrala makroekono- miska förutsättningarna för budgetberäkning- arna. De makroekonomiska prognoserna finns återgivna i sin helhet i bilaga 2, Svensk ekonomi. Nationalräkenskapernas (NR) utfall visar att tillväxten i bruttonationalprodukten (BNP) uppgick till . Innevarande år förväntas tillväxten bli , vilket är högre än vad som prognostiserades ekonomiska vårproposition. Upprevideringen beror i huvud- sak på en starkare konsumtion, högre inves- teringstillväxt och svagare importutveckling. 7.2Makroekonomiska förutsättningar Prognosen avseende BNP-tillväxten är De statliga finanserna påverkas i hög grad av hur ekonomin utvecklas i och i omvärlden. De statliga utgifterna påverkas främst av förändringar i arbetslöshet, löner, räntor och priser. Som ett exempel kan nämnas att en tiondels procentenhet lägre öppen arbetslöshet minskar utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen högre jämfört med prognosen i vårpropositionen. Det beror bland annat på att den offentliga konsumtionen växer starkare jämfört med bedömningen i vårpropositionen. görs ingen fullständig konjunkturprognos. Tabell 7.1 Makroekonomiska förutsättningar Prognoser års ekonomiska vårproposition anges inom paren- tes (2,7) (3,6) (3,0) (2,8) (2 673) (2 820) (2 977) (3 128) (2 666) (2 824) (2 984) (3 136) (0,5) (1,4) (2,2) (2,3) (39,4) (39,7) (40,2) (41,1) (118,4) (121,7) (125,7) (130,6) (6,0) (4,9) (4,5) (4,4) (2,7) (3,5) (3,5) (2,9) (3,2) (3,4) (3,9) (4,3) (2,9) (3,4) (3,8) (4,0) (1,8) (2,5) (3,3) (3,8) Årlig procentuell volymförändring. Årlig procentuell förändring. Inkomstindexet visar den genomsnittliga reala förändringen av pensions- grundande inkomster och inkomster över intjänandetaket multiplicerat med förändringen i KPI för . 6P P Procent av arbetskraften. 7P P Enligt Konjunkturlönestatistiken, vars definition skiljer sig från Nationalräkenskaperna (NR), antas timlönen öka 2009. öppet arbetslösa uppgå till 2006, vilket är högre än prognosen i vårpropositionen. Den öppna arbetslösheten bedöms stiga något när antalet arbetsmarknadspolitiska program minskas. Införandet av nystartjobben bedöms få en motverkande, dock inte lika stor, effekt. Den korta räntan förväntas stiga . Att räntorna prognostiseras att stiga beror framför allt på ett högre resurs- utnyttjande. förväntas även en mindre uppgång i de långa räntorna. 7.3Uppföljning av statsbudgetens utgifter I avsnitt 7.3.1 redovisas prognosen för de tak- begränsade utgifterna. Prognosen för statsbud- getens inkomster och saldo 2006 redovisas i kapitel 5 respektive avsnitt 4.4.3. Tabell 7.2 Statsbudgetens utgifter Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1P P Statsbudget enligt beslut . 2P P Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Inflationsprognosen har reviderats upp något jämfört med prognosen i vårproposi- tionen. Det förklaras huvudsakligen av högre utfall och av uppreviderade prognoser för energipriser och bostadsräntor. Även 2007 har prognosen reviderats upp jämfört med vårp- ropositionen, främst beroende på högre energi- priser och högre indirekta skatter och avgifter. Den totala arbetslösheten, dvs. öppet arbetslösa personer och personer i arbets- marknadspolitiska program, beräknas minska . prognostiseras den totala arbetslösheten minska kontinuerligt och 2009 uppgå till . Den öppna arbetslösheten beräknas sjunka på grund av en förväntad stark efterfrågan på arbetskraft . Mätt som årsgenomsnitt beräknas andelen I budgetpropositionen beräknades statsbudgetens utgifter till 769,6 miljarder kro- nor. I den aktuella prognosen beräknas ut- gifterna bli marginellt högre, . Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor förklaras i avsnitt 7.3.1. uppgår utgiftsramen för utgiftsom- råde 26 Statsskuldsräntor m.m. till , varav anslaget 92:1 Räntor på statsskulden svarar för . Utgifterna för utgiftsområdet beräknas , till följd av föränd- ringar i räntor, valutakurser och Riksgäldskon- torets låneplan, bli , vilket är nära högre än anvisat i statsbudgeten. Det finns en betydande osäkerhet avseende räntebetalningarna eftersom de även på kort sikt påverkas av ränte- och valutarörelser. Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 125 samt 27. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas även utgifterna för ålderspen- sionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Under utgiftstaket ingår även posten Minskning av anslagsbehållningar. Den så kallade budgete- ringsmarginalen är skillnaden mellan utgiftstaket för staten och de takbegränsade utgifterna. Riks- dagen har fastställt utgiftsstaket till . Utgiftstaket för staten är ett centralt budget- politiskt åtagande för och regeringen. Om det finns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åt- gärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Regeringen följer noggrant utgiftsutveck- lingen genom månatlig uppföljning och regel- bundna prognoser för att kunna vidta åtgär- der om utgiftstaket bedöms vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i den av beslutade statsbudgeten till , vilket innebär att budgeteringsmarginalen uppgick till 0,9 miljar- der kronor. I den nu aktuella prognosen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till 899,2 mil- jarder kronor, vilket innebär att budgeterings- marginalen har ökat och beräknas till nära . Denna ökning beror på lägre utgifter än beräknat i statsbudgeten för bland annat föräldraförsäkring, aktivitets- och sjuk- ersättningar och studiemedel. I prognoserna har hänsyn tagits till föreslagna beslut (se kapitel 8 Tilläggsbudget), prognostise- rade volymförändringar i rättighetsstyrda system (se avsnitt 7.4.3) samt makroekonomiska för- ändringar m.m. (se avsnitt 7.2). Tabell 7.3 Takbegränsade utgifter Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1P P Statsbudget enligt beslut . 2P P Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Jämfört med 2005 ökar de takbegränsade utgif- terna med 2006. I relation till bruttonationalprodukten (BNP) be- räknas de takbegränsade utgifterna mot- svara . I tabell 7.5 redovisas av beslutade ramar för utgiftsområden, anvisade medel på tilläggsbudget ekonomiska vårpropo- sition, förslag till tilläggsbudget i denna propo- sition summerat per utgiftsområde, de prognos- tiserade utgifterna för respektive utgiftsområde samt för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden avviker nu aktuella utgiftsprognoser väsentligt från de medel som beslutade om. Nedan redogörs för orsaker till de viktigaste avvikelserna. Diagram 7.1 Skillnad mellan utgiftsprognos och i statsbudgeten anvisade medel för 20061P P 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet -0,8 8 Invandrare och flyktingar 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 10 Ekonomisk trygghet vid 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,9 -1,5 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen -0,5 -3,5 -3,0 -2,5 -2,0 -1,5 -1,0 -0,5 enligt beslut i december 2005.T Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utgifterna för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. beräknas bli nära lägre än i statsbudgeten anvisade medel. Detta beror bland annat på att besparingar till följd av omstruktu- reringen enligt det försvarspolitiska inriktnings- beslutet genomförts tidigare än beräknat. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgifterna för anslaget 10:3 Kommunersättning vid flyktingmottagande väntas bli högre än i statsbudgeten anvisade medel. Utgifterna för anslaget 12:2 Ersättningar och bo- stadskostnader förväntas bli högre än i statsbudgeten anvisade medel. Även utgifterna för anslaget 12:1 Migrations- verket antas också bli högre än i statsbudgeten anvisade medel. Samtliga ovan nämnda revi- deringar är en följd i ändringen av utlännings- lagen (1989:529) som trädde i kraft och som gällde till och med . Utgifterna för anslaget 12:4 Domstolspröv- ningar i utlänningsärenden väntas bli lägre än i statsbudgeten anvisade medel. Detta är en följd av att antalet mål 2006 bedöms bli färre, samt att startkostnaderna för den nya instans- och processordningen bli lägre än vad som prognostiserades i statsbudgeten. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Den största skillnaden på detta utgiftsområde jämfört med statsbudgeten beror på att riks- dagen efter förslag på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition anslog på anslaget 17:1 Stimulansbidrag och åt- gärder inom äldrepolitiken. Utgifterna för anslaget 13:1 Tandvårds- förmåner m.m. beräknas bli högre än i statsbudgeten anvisade medel. Detta förklaras huvudsakligen av kortare genom- strömningstider för förhandsprövningsärenden hos avseende högkostnads- skyddet för protetik för personer som är eller äldre. flera åtgärder för att korta genomströmnings- tiderna. Bland annat har ett stort antal ärenden fördelats ut på andra länsorganisationer för att avlasta länsorganisationen i , som tidigare handlade samtliga ärenden. Det ökade antalet beslut får till följd att utgifterna för högkost- nadsskyddet bedöms blir högre än vad som beräknades i statsbudgeten. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna för anslaget 19:2 Aktivitets- och sjuk- ersättningar m.m. beräknas bli nära lägre än i statsbudgeten anvisade medel, vilket beror på att ökningen av antalet personer med aktivitets- och sjukersättning har bromsat in tidigare än förväntat. Det genomsnittliga antalet personer med aktivitets- och sjukersätt- ning beräknas till nära 555 2006, vilket är cirka 15 000 färre än i beräkningen i budget- propositionen (se vidare tabell 7.11). Prognosen för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. är lägre än i statsbudgeten anvisade medel, vilket främst beror på färre rehabiliteringspenning- dagar än förväntat. Också prognosen för anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. är lägre än i statsbudgeten anvisade medel. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring väntas bli nära lägre än i statsbudgeten anvisade medel. Detta beror på att antalet uttagna föräldrapenningdagar varit färre än prognostiserat. Utgifterna för anslaget 22:2 Bidrag till arbets- löshetsersättning och aktivitetsstöd beräknas bli högre än i statsbud- geten anvisade medel, vilket förklaras av att den öppna arbetslösheten bedöms bli högre än vad som antogs vid tillfället för budget- propositionen . Utgifterna för anslaget 25:1 Studiehjälp m.m. antas bli högre än i statsbudgeten anvisade medel. Detta förklaras främst av att anslaget efter förslag på tilläggs- budget i vårpropositionen ökades för att täcka en ökning av studiebidraget i studiehjälpen. Utgifterna för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. väntas bli lägre än i stats- budgeten anvisade medel. Orsaken är främst att antalet studiemedelstagare med det så kallade högre bidraget antas bli färre än tidigare beräknat. Utgifterna för anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag beräknas bli lägre än i statsbudgeten anvisade medel på grund av att utnytt- jade anslagskredit 2005, vilket påverkar progno- sen för anslagsutnyttjande . För anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter beräknas utgifterna bli högre än i statsbudgeten anvisade medel, vilket beror på att beräknas utnyttja anslagskredit 2006 för att anpassa verksamhetsvolymen till den högre anslagsnivån som beräknas . Utgifterna för äldreanslaget , 37:7 IT-infrastruktur Regionala transportnät m.m., beräknas till , vilket till fullo finansieras av anslagssparande. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgifterna för anslaget 93:1 Avgiften till Euro- peiska gemenskapen beräknas bli nära 500 miljo- ner kronor lägre än i statsbudgeten anvisade medel, vilket främst förklaras av Europeiska kommissionens förslag till reglering av över- skottet från . I statsbudgeten var den beräknade för- brukningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. De totala ut- gifterna redovisades i statsbudgeten som summan av utgiftsramarna och beräkningspos- ten Minskning av anslagsbehållningar. Denna be- räkningspost uppgick i statsbudgeten till . I den aktuella progno- sen för innevarande budgetår ingår emellertid förändringen av anslagsbehållningar under res- pektive anslag och utgiftsområde. Förändringen av anslagsbehållningarna kan nu där- för beräknas som skillnaden mellan prognos och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till tilläggsbudget, indragningar av anslagsmedel och medgivna överskridanden. Statsbudgetens utfall visar att anslagsbe- hållningarna på ramanslag uppgick till 25,4 mil- jarder kronor /06. kommer anslagssparandet att öka jämfört med i den mån utgifterna är lägre än anvisade medel på statsbudgeten 2006, eller minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel eller till följd av beslut om indragningar. På tilläggsbudget föreslås i denna proposition ökade anslag med sammantaget . De beslutade indrag- ningarna av anslagsmedel 2006 summerar till , varav merparten berör rättig- hetsstyrda transfereringsanslag samt anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Skillnaden mellan totalt anvisade medel på ramanslag, inklusive förslag till tilläggsbudget, och prognostiserade utgifter för ramanslag beräknas nu till (exklusive statsskuldsräntor). Därmed beräknas anslags- behållningarna öka något, från /06 till /07. Tabell 7.4 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2006