prop · GT03145 · 2006-03-22 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Båda utredningarna har föreslagit att de deklarationer som upprättas inom ramen för respektive system skall registreras i ett nationellt register hos en myndighet. har lämnat förslag om ett avancerat re- gister i form av en databas med ett antal funktioner kopplade till registret och att den registerförande myndigheten skall ha rätt att ta ut en avgift för att registrera inlämnade deklarationer. Ett antal remissinstanser har ifrågasatt den föreslagna modellen. Det finns dock vissa behov av ett register. En mindre avancerad lösning bör därför övervägas. , som har en central roll i sammanhanget, har förespråkat att de befintliga, datorbaserade ärendehanterings- och statistiksystem som redan används av myndigheten för bidragsärenden och statistik bör användas för regist- rering av deklarationerna och har vidare förklarat att de befintliga syste- men kan utvecklas med hänsyn till de ytterligare krav som energideklara- tionerna medför. bör därför föra ett register där energideklara- tioner och besiktningsprotokoll skall registreras. Den som ser till att en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll upprättas, bör ha en skyl- dighet att se till att ett exemplar av deklarationen eller protokollet lämnas till verket. Följande grundläggande behov av ett nationellt register har identi- fierats. ansvarar för officiell statistik inom energiområdet och har behov av att sammanställa och jämföra uppgifter om energian- vändningen i bebyggelsen, för att generellt förbättra statistiken över sådan energianvändning. () är en statlig myndighet med ett mer generellt ansvar att tillhandahålla nationell statistik inom en rad ämnesområden, varav energiområdet är ett. SCB samt universitet och högskolor har behov av underlag för statistik- och forskning på området. Den samlade information som ett register över energideklarationer och besiktningsprotokoll kommer att innehålla är även ett värdefullt underlag för generell uppföljning och utvärdering av energianvändningen och inomhusmiljön i bebyggelsen och blir därmed ett viktigt underlag för analysen och utvecklingen av energideklarationerna som styrmedel och de effekter dessa har på den samlade energianvändningen i bebyggelsen. Informationen kan också utgöra underlag för överväganden om komp- letterande styrmedel. Vidare bidrar uppgifterna i registret till en uppfölj- ning av berörda delmål till nationella miljökvalitetsmål, främst målet God bebyggd miljö. Som framgår av förslaget i avsnitt 20 skall tillsyn utövas av de kom- munala nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och byggväsendet. Den samlade information om upprättade energideklaratio- ner och besiktningsprotokoll som ett energideklarationsregister kommer att innehålla underlättar en effektiv tillsyn. Registret kommer även att underlätta och förbättra den kommunala tillsynen beträffande den obliga- toriska ventilationskontrollen och tillsynen enligt , t.ex. i fråga om radonsituationen. Uppgifterna i en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll är vik- tiga beslutsunderlag i valet av olika boendeformer. Husspekulanter och blivande nyttjanderättshavare kan ha ett intresse av att få tillgång till uppgifter som har betydelse för en tidig bedömning och värdering av en energiprestanda och inomhusmiljö. En viktig del är således att tillgodose ett informationsbehov vid omsättningen av byggnader, lokaler och bostadslägenheter och att underlag finns för bedömningar och beslut i sådana processer. Ett annat behov är att underlätta de oberoende exper- ternas arbete med energideklarationerna. Registret möjliggör att informa- tion kan hämtas vid upprättandet av deklarationer och att grundläggande uppgifter rörande byggnaderna, deras energiprestanda och inomhusmiljö kan återanvändas när det blir aktuellt att upprätta nya deklarationer. Den information som ett register kan ge är även värdefull för byggnadsägare, som i jämförande syfte kan se vilka effekter energieffektiviserande åtgär- der har. Informationen är således betydelsefull även som underlag för den löpande fastighetsförvaltningen och för de beslut som skall fattas i byggandet av nya hus och vid tillbyggnads- eller ändringsåtgärder i befintlig bebyggelse. Mot den angivna bakgrunden bör uppgifterna i registret få behandlas för framtagande av statistik, forskning, uppföljning och utvärdering av energianvändningen och inomhusmiljön i bebyggelsen, tillsyn och annan allmän eller enskild verksamhet där information om byggnader och deras energiprestanda och inomhusmiljö utgör underlag för bedömningar och beslut. En förutsättning för att registret skall vara sökbart och med tillräcklig precision identifiera en byggnad är att en byggnadsbeteckning används i förening med en fastighetsbeteckning och, om det finns flera byggnader på samma fastighet, adresser. Enligt en definition i 3 § personuppgifts- lagen (1998:204) är en personuppgift all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. Fastighets- beteckningar är en sådan information som via informationen i fastighets- registret kan kopplas till fysiska personer. Därigenom kommer registret att innehålla information som i vart fall indirekt kan hänföras till en- skilda. Det innebär att bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) skall tillämpas på registret. skall vara personuppgiftsansvarigt enligt personuppgiftslagen för den behandling av personuppgifter som utförs i registret. Eftersom registret bör innehålla byggnadsbeteckningar, fastighetsbe- teckningar och, i vissa fall, adresser kommer registret att i viss utsträck- ning innehålla samma uppgifter som fastighetsregistret. Det är därför lämpligt att de bestämmelser som gäller för fastighetsregistret i möjli- gaste mån får utgöra en ram för den behandling av personuppgifter som skall vara tillåten enligt den nu föreslagna lagen. Ett datoriserat register med personuppgifter innebär att hänsyn måste tas till enskildas integritetsskydd. måste den enskildes skydd vägas mot andra legitima behov hos t.ex. myndigheter att få behandla uppgifter om den enskilde. Personuppgiftslagen syftar till att skydda den enskildes personliga integritet och innehåller bestämmelser om när be- handling av personuppgifter är tillåten. Ett grundläggande krav på sådan behandling är att den bara får ske för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål. Ändamålsbeskrivningen får betydelse för vilken in- samling och annan behandling av personuppgifter som skall vara tillåten. Uppgifter som samlas in för ett ändamål får inte behandlas för ett annat, oförenligt, ändamål. Det system med energideklarationer som föreslås är helt nytt och kan komma att utvecklas på ett sådant sätt att även de bestämmelser som är styrande för registerhållningen kan behöva ändras. Som framgår av bl.a. de i avsnitt 22 föreslagna övergångsbestämmelserna kommer ener- gideklarationerna för olika byggnadskategorier att genomföras stegvis. Regeringen bör därför få meddela närmare föreskrifter om vilka upp- gifter registret skall få innehålla. Regeringen bör även få meddela före- skrifter om urval och bearbetningar. Urval och bearbetningar innebär att någon eller några parametrar används för att få fram en begränsad information ur en större mängd information. Det kan till exempel vara att söka fram alla byggnader i ett visst geografiskt område. Möjligheten till sådana urval och bearbetningar bör utformas restriktivt, så att möjlig- heten till direkt marknadsföring begränsas. En annan viktig inskränkning är även att genom sådana föreskrifter väsentligt begränsa utlämnande på medium för automatiserad behandling, för att på så sätt förhindra att hela eller delar av registret kan begäras ut. För flertalet kategorier är det tillräckligt att tillgången till uppgifterna i registret fås genom att man på sedvanligt sätt begär ut deklarationen eller besiktningsprotokollet som en allmän handling. Direktåtkomst inne- bär däremot att den som får sådan åtkomst kan använda registret på egen hand och kan söka i detta och få svar på frågor, utan att själv kunna be- arbeta eller på annat sätt påverka innehållet i registret. Behov av direkt- åtkomst finns hos de myndigheter som skall utöva tillsyn, liksom hos . En mycket begränsad direktåtkomst, t.ex. rörande en byggnad i taget, kan behövas för de oberoende experter som skall upp- rätta energideklarationerna. Byggnadsägare med större byggnadsbestånd kan också behöva få direktåtkomst till de deklarationer som avser deras egna byggnader. Även i detta avseende kan systemet komma att utveck- las på ett sådant sätt att även de bestämmelser som är styrande för direkt- åtkomsten kan behöva ändras. Regeringen bör därför få meddela före- skrifter om vilka som skall medges direktåtkomst till registret. Om personuppgifter skulle behandlas i strid med den föreslagna lagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, skall bestämmel- serna om rättelse i personuppgiftslagen tillämpas. Sådana bestämmelser finns i 28 § personuppgiftslagen och innebär bl.a. att den personuppgifts- ansvarige är skyldig att på begäran av den registrerade rätta, blockera eller utplåna sådana uppgifter som inte behandlats i enlighet med personuppgiftslagens bestämmelser eller föreskrifter som utfärdats med stöd av den lagen. Ett förslag om skadeståndsskyldighet i anledning av registerföringen finns i avsnitt 17. Med hänsyn till de föreslagna ändamålen med registret bör hantering av lämnade energideklarationer och besiktningsprotokoll be- gränsas till mottagandet och den nödvändiga registreringsåtgärden. Någon formell eller materiell kontroll av de lämnade handlingarna bör inte göras av . Registreringsåtgärden bygger inte på någon ansökan från enskild, den grundar sig inte på något formellt beslut av myndigheten och den medför ingen direkt rättsverkan för den enskilde. inne- bär en registreringsåtgärd eller en underlåten registrering i någon mening ett beslut av myndigheten, som i vart fall indirekt kan medföra en rätts- verkan för en enskild. Enligt 22 § förvaltningslagen (1986:223) får ett beslut överklagas av den som beslutet angår, om det har gått honom emot och beslutet kan överklagas. För en rationell hantering av energideklarationerna och besiktnings- protokollen bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer få meddela föreskrifter om elektronisk överföring av energideklara- tioner och besiktningsprotokoll till registret. Avsikten med energideklarationerna och besiktningsprotokollen är att ge information om byggnaders egenskaper i fråga om energianvändning och inomhusmiljö och att denna information skall kunna inhämtas av dem som brukar eller skall bruka en byggnad. Den angivna funktionen och registrets innehåll är förenligt med sekretesslagens (1980:100) be- stämmelser. Det finns således inget behov av ändringar i den lagen. Regeringens förslag: Den som lider skada på grund av ett tekniskt fel i energideklarationsregistret skall ha rätt till ersättning av staten. Ersättningen skall sänkas med skäligt belopp eller helt falla bort, om den skadelidande har medverkat till skadan genom att utan skälig anledning ha låtit bli att vidta åtgärder för att bevara sin rätt eller om den skadelidande på något annan sätt har medverkat till skadan genom eget vållande. Om personuppgifter behandlas i strid med den före- slagna lagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, skall bestämmelserna om skadestånd i personuppgiftslagen tillämpas. förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Kammarkollegiet har inte haft någon erinran mot att handlägga ersättningsanspråk mot staten vid fel i energideklarations- registret. Skälen för regeringens förslag: Det energideklarationsregister som skall upprättas enligt förslaget i avsnitt 17 kommer att innehålla energi- deklarationer och besiktningsprotokoll, som har upprättats och lämnats in till . Registret kommer på så sätt att utgöra en databank för den information som kommer att finnas i deklarationerna och protokollen. Det är säljarens ansvar att en deklaration skall göras tillgänglig för den som köper en byggnad och byggnadsägare skall se till att deklarationer kommer att finnas placerade i byggnader som upplåts med nyttjanderätt, som information för befintliga och blivande nyttjanderättshavare. Trots detta är det viktigt att den som lämnar en deklaration eller ett protokoll till kan vara förvissad om att den nämnda funktionen fungerar och utgör en tillförlitlig tillgång på registrerade deklarationer och proto- koll. kommer att ansvara för energideklarationsregistret. När det gäller fel som kan uppkomma vid förande av registret måste två situationer särskiljas. Den ena situationen är att skada kan uppkomma på grund av tekniska fel och den andra är att skada kan uppkomma på grund av fel eller försummelse vid handläggningen av energideklaratio- nerna och de besiktningsprotokoll som skall registreras i registret. Tek- niska fel kan i sin tur delas in i två kategorier, nämligen fel i innehållet i registret, dvs. programvaran, respektive fel i maskinvaran, dvs. apparatu- ren för den automatiserade behandlingen. Tekniska fel i registret kan medföra felaktiga registreringar, att registreringar fördröjs, men även att registeruppgifter raderas ut. Det kan inte uteslutas att sådana fel kan leda till ekonomiska förluster för byggnadens ägare. Det bör därför finnas en rätt till ersättning för skador som kan uppkomma vid tekniska fel, efter- som det tryggar systemet som sådant. Man bör kunna lita på att registret fungerar. Det är särskilt viktigt vid elektronisk överföring av energideklarationer och besiktningsprotokoll till registret. Förluster av deklarationer, protokoll eller fel i de regist- rerade uppgifterna, kan utgöra hinder eller skapa andra problem i den allmänna omsättningen av byggnader eller vid byten av nyttjanderätts- havare, vilket kan medföra ekonomiska konsekvenser för ägarna. Därtill kan sådana förluster eller fel i vissa fall förorsaka merkostnader vid upprättandet av en ny deklaration eller ett nytt besiktningsprotokoll eller onödiga kostnader för den enskilde vid tillsynen eller i eventuella pro- cesser, där en registrerad deklaration eller ett protokoll hade haft ett bevisvärde. Mot den angivna bakgrunden skall en särskild bestämmelse om statens skadeståndsansvar införas i den föreslagna lagen. Bestämmelsen bör ut- formas efter mönster av 19 kap. 37 § jordabalken, enligt vilken staten har ett strikt ansvar för ett tekniskt fel i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Ansvaret bör således vara strikt med möjlighet till jämkning vid med- vållande. Vid sidan av tekniska fel kan, såsom har nämnts ovan, skada även uppkomma vid handläggning, i den utsträckning den kan an- ses innefatta myndighetsutövning. Om staten gjort sig skyldig till fel eller försummelse vid denna handläggning och därigenom vållat skada, är staten skadeståndsskyldig enligt den generella bestämmelsen om det all- männas skadeståndsansvar i 3 kap. 2 § skadeståndslagen (1972:207). Regeln i 3 kap. 3 § skadeståndslagen om det allmännas ansvar för ren förmögenhetsskada, vilken kan aktualiseras när en myndighet har lämnat felaktiga upplysningar eller råd, torde täcka den situationen att en an- ställd vid myndigheten genom fel eller försummelse lämnat oriktig infor- mation om innehållet i energideklarationsregistret. föreslog en särskild bestämmelse om ansvar för skada som uppkommit i anledning av beslut om rättelse i registret. Med den utformning av energideklarationsregistret som föreslås i avsnitt 17, kan det konstateras att några ansökningar om registrering eller formella beslut om registrering inte kommer att meddelas. Inga di- rekta rättverkningar kommer att vara knutna till registreringsåtgärderna. En sådan bestämmelse är därför överflödig. Däremot följer, av förslaget i samma avsnitt, att speciella bestämmelser om rättelse med stöd av per- sonuppgiftslagen (1998:204) kommer att gälla. Bestämmelser om skade- stånd finns i 48 § personuppgiftslagen och innebär i huvudsak att den personuppgiftsansvarige skall ersätta den registrerade för skada och kränk- ning av den personliga integriteten som en behandling av personuppgifter i strid med den lagen har förorsakat. Om personuppgifter behandlas i strid med den nu föreslagna lagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, skall bestämmelserna om skadestånd i 48 § person- uppgiftslagen tillämpas. Förordningen (1995:1301) om handläggning av skadeståndsanspråk mot staten gäller sådana anspråk på ersättning för skador som riktas mot staten. När det gäller skada på grund av tekniskt fel i energideklarations- registret är 19 kap. 37 jordabalken förebild för den reglering som före- slås. Kammarkollegiet skall enligt 4 § i den nämnda förordningen hand- lägga anspråk med stöd av bl.a. 19 kap. 37 § jordabalken. Eftersom den föreslagna skadeståndsbestämmelsen är utformad på i princip samma sätt som 19 kap. 37 § jordabalken är det lämpligt att Kammarkollegiet ges uppgiften att handlägga även sådana anspråk. Justitiekanslern hand- lägger, enligt 3 § samma förordning, anspråk på ersättning med stöd av 48 § personuppgiftslagen. När det slutligen gäller skadeståndsanspråk med stöd av 3 kap. 3 § skadeståndslagen, skall andra anspråk än de som Prop. 2005/06:145 anges i 3 och 4 §§ förordningen om handläggning av skadeståndsanspråk mot staten handläggas av den centrala förvaltningsmyndighet inom vars verksamhetsområde skadan inträffat. Regeringens förslag: Den som för egen räkning uppför eller låter uppföra en byggnad med en total användbar golvarea som är större än skall, innan byggnadsarbetena påbörjas, redovisa en utredning av alternativa energiförsörjningssystem för byggnaden som också anger om sådana system är tekniskt, miljömässigt och eko- nomiskt genomförbara. Redovisningen skall lämnas till tillsynsmyn- digheten. Byggnadsarbetena skall inte få påbörjas innan en redovis- ning har visats upp för myndigheten. förslag överensstämmer med reger- ingens. Remissinstanserna: har påpekat att EG-direkti- vets exempel på alternativa system utöver kraftvärme, fjärrvärme och de- centraliserad förnybar energi, även omfattar närvärme samt fjärr- och närkyla och att värmepumpar hör till denna kategori som i direktivet anges under vissa förutsättningar. Skälen för regeringens förslag: EG-direktivet innehåller särskilda be- stämmelser rörande byggnader vars användbara, totala golvarea är större än . Innan en sådan byggnad uppförs skall det bl.a. göras en särskild bedömning av om alternativa energiförsörjningssystem är tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbara beträffande byggnaden. Exempel på sådana system är decentraliserade energiförsörj- ningssystem som baseras på förnybar energi, kombinerad värme- och el- produktion, fjärr- och närvärme eller fjärr- och närkyla om sådan finns tillgänglig samt, under vissa förutsättningar, värmepumpar. Som framgår av avsnitt 8 finns regler om byggande i plan- och bygg- lagen (1987:10), PBL, och de tekniska egenskapskraven finns reglerade i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. samt i föreskrifter som meddelats med stöd av de båda lagarna. Enligt 10 § förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnads- verk, m.m. skall uppvärmningssystemet i byggnader, som innehåller bo- stadslägenheter och arbetslokaler, i skälig utsträckning med hänsyn till uppvärmningssättet och energislaget utformas så att skilda energislag, som är lämpliga från allmän energisynpunkt, kan användas utan omfatt- ande ändringar. Det ställs dock inte krav på någon utredning och redo- visning av alternativa energiförsörjningssystem och avgränsningen av vilka byggnader som omfattas av det kravet är i vissa avseenden snävare än den som direktivet anger. Vid planeringen och projekteringen av en ny byggnad är valet av ener- giförsörjningssystem en väsentlig fråga, som bör medvetandegöras på ett tydligare sätt. Ju tidigare frågan övervägs, desto större är möjligheten att undvika en inlåsning i mindre energieffektiva och från miljösynpunkt sämre lösningar, som dessutom blir onödigt dyra i drift och som kan föranleda onödiga nyinvesteringar. Den som för egen räkning uppför eller låter uppföra en byggnad med en total användbar golvarea som är större än skall därför, innan byggnadsarbetena påbör- jas, redovisa en utredning av alternativa möjligheter att lösa byggnadens energiförsörjningssystem och alternativens tekniska, miljömässiga och ekonomiska genomförbarhet. Av förslaget i avsnitt 12 framgår att den som för egen räkning uppför eller låter uppföra en byggnad skall se till att det finns en energideklaration för byggnaden. I många fall kan en samordning ske av deklareringen och den utredning som skall ligga till grund för redovisningen, så att de oberoende experternas kompetens kan tillvaratas även i dessa fall. Lagrådet har föreslagit att kravet att redovisa en utredning om alterna- tiva energiförsörjningssystem skall inarbetas i PBL. Det reformarbete som pågår beträffande PBL, vilket beskrivs i avsnitt 8, innebär en ut- veckling mot att ur PBL rensa ut de tekniska kraven på byggnader, lik- som processen att se till att sådana krav är uppfyllda. Ett steg i den rikt- ningen är den befintliga lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk samt bestämmelser som gäller exempelvis brandskydd, byggfelsförsäkringar och färdigställandeskydd samt civilt försvar. Syftet är att bara behålla den yttre planeringsramen i PBL. Att nu inordna kravet i PBL kan därför komma i strid med regeringens kommande ställ- ningstagande i den allmänna frågan om PBL:s utformning och innehåll. För ett effektivt genomslag bör byggnadsarbetena inte få påbörjas för- rän redovisningen har visats upp för tillsynsmyndigheten. En sådan be- stämmelse bör införas i 9 kap. 12 § PBL. är av byggnaderna med bostadslägenheter och av byggnaderna med lokaler anslutna till fjärrvärme. För nyproducerade byggnader med bostadslägenheter är anslutningsgraden något lägre, . Fjärrvärmeproduktionen i baseras till på importerade fossila bränslen inklusive värme från elpannor. Biobränslebaserad energi står för av produk- tionen. Till detta kommer spillvärme från industrin och den energi som genereras av värmepumpar. Andelen energi som kommer från kraftvär- meproduktionen är ökande. Fjärrvärmeverkens produktionssystem består normalt av ett antal olika produktionsanläggningar, t.ex. pannor för olika bränslen och värmepumpar, vilket medger en flexibilitet vid valet av energislag. Det finns således ett antal alternativa energiförsörjningssys- tem som redan visat sig vara tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbara för olika byggnadstyper. De byggnader som ansluts till fjärrvärme torde i de flesta fall uppfylla kraven om teknisk, miljömässig och ekonomisk genomförbarhet. Regeringens förslag: Den eller de kommunala nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet skall utöva tillsyn över att ägare till byggnader med luftkonditioneringssystem ser till att systemen besiktigas och att besiktningsprotokoll upprättas, och att ägare till specialbyggnader eller byggnader som helt eller del- vis upplåts med nyttjanderätt håller energideklarationerna tillgängliga för allmänheten eller befintliga och blivande nyttjanderättshavare. får meddela de förelägganden som behövs för att en ägare till en byggnad fullgör sådana skyldigheter. Ett föreläggande får förenas med vite. skall på begäran, i den utsträckning det behövs för tillsynen, få tillträde till specialbyggnader och byggnader som helt eller delvis upplåts med nyttjanderätt samt utrymmen och områden som hör till sådana byggnader. Denna rätt skall inte omfatta bostäder. Om byggnadens ägare inte ger tillsynsmyndigheten tillträde när myn- digheten har rätt till det, får kronofogdemyndigheten, efter tillsyns- myndighetens ansökan, besluta om särskild handräckning.