prop · GT031d9 · 2006-01-01 00:00:00 — Denna stat har successivt försvagats och en anpassning av biståndsprogrammet sker därför successivt, genom att Sida söker nya ka- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 naler som t.ex. enskilda organisationer och kommuner för genomförande av programmet. och har inte några bilaterala biståndsavtal. Det svenska biståndet kanaliseras genom multilaterala och internationella organisationer samt via universitet och enskilda organisationer trots att ensidigt avbrutit det bilaterala biståndet från EU:s medlemsstater. Det svenska biståndet följer regeringsbeslutet initiativ som bidrar till att skapa förutsättningar för ekonomisk och politisk systemöppning och som främjar demokratiska reformer och respekten för mänskliga rättigheter" samt den regionala samarbetsstrategin för och . Regeringen överlämnade en skrivelse till om det Svenska utvecklingssamarbetet med länderna i OSS och på (Skr. 2004/05:109). I skrivelsen redovisar regeringen sina bedömningar vad gäller den framtida utformningen av utvecklingssamarbetet med berörda länder. biföll utskottets betänkande med anledning av skrivelsen. Utvecklingen i synes gå mot fortsatt ekonomisk tillväxt parad med bibehållen politisk centralisering. Det fortsatta utvecklingssamarbetet med syftar till att bidra till ett närmande av landet till europeiska strukturer och samarbetstraditioner. Ett sådant närmande, vars kärna är en fortsatt reformprocess, bidrar till en positiv politisk, ekonomisk, miljömässig och social utveckling i landet och därmed en hållbar minskning av fattigdomen. I ljuset av den positiva ekonomiska utvecklingen i är det rimligt att utvecklingssamarbetet med inriktning på stöd för den ryska systemomvandlingen gradvis övergår i ett normalt grannlandssamarbete med minskade biståndsvolymer. prioriterar närmande till EU har uttalat en tydlig önskan om ett EU-närmande och ett framtida EU- medlemskap för landet. Regeringen bedömer att EU-närmandet kommer att utgöra ramen för det omfattande reformprogram som den nya regeringen aviserat. Att i enlighet med ukrainska prioriteringar stödja EU-närmandet framstår som det mest adekvata sättet att bidra till fattigdomsbekämpningen i landet. Den senaste politiska händelseutvecklingen i har tydligt skapat bättre förutsättningar för ett svenskt-ukra- inskt reformsamarbete som fokuseras på demokratins fördjupning, ekonomisk omvandling, social trygghet, miljö, gemensam säkerhet samt utbildning och forskning. Regeringen räknar därför med att tydligt öka den finansiella ramen för samarbetet. Stöd till demokratiarbete i I har demokratin stegvis inskränkts av den sittande regimen. Landets politiska lednings prioriteringar kan inte tjäna som underlag för ett utvecklingssamarbete med . Däremot finns förutsättningar att på andra sätt bidra till en politisk, ekonomisk och social omvandling i landet. Att bidra till att blir ett mer demokratiskt och pluralistiskt samhälle framstår som den mest effektiva vägen att långsiktigt både bekämpa fattigdomen och på andra sätt förbättra levnadsförhållandena för landets befolkning. I det närmaste hela det vitryska samhället utom den styrande gruppen kring presidenten bör kunna bli föremål för svenska insatser. är fattigaste land vars utveckling påverkas negativt av konflikten med Transnistrien som förklarade sig självständigt 1990. Landet har en EU-orienterad förändringslinje som kan stimulera till fortsatta reformer och ökad respekt för demokratins och det öppna samhällets principer. Inom ramen för EU:s Eu- ropean Neighbourhood Policy (ENP) har en handlingsplan för utarbetats. Den Europeiska kommissionen är landets störste biståndsgivare genom TACIS och andra program. Även om det inte pågår en formell EU-integra- tion framstår EU-närmandet som en positiv potential för det moldaviska samhället och också det svenska utvecklingssamarbetet bidrar i den riktningen. Det är önskvärt att utvecklingssamarbetet bidrar till att lägga grunden för en lösning av konflikten. EU-närmande påskyndar demokratiseringen i västra Samtliga länder på västra befinner sig i en process av EU-närmande med sikte på framtida EU-medlemskap. EU-närmandet fungerar som en katalysator i regionen och påskyndar övergången till demokrati och marknadsekonomi. För det svenska utvecklingssamarbetet med länderna utgör EU-närmandet ramen. Inom denna ram ska insatser kunna göras både på de områden som berörs av Köpenhamnskriterierna och på andra, såsom sociala sektorer, sysselsättning och lokal utveckling, som inte utgör en direkt del av de kommande förhandlingarna om medlemskap. I takt med genomförandet av viktiga reformer bör det omfattande svenska utvecklingssamarbetet kunna minska på . Samarbetet kommer framöver att präglas av status som kandidatland och den omfattande anpassningen till det europeiska regelverket som krävs för medlemskap. inleder ett särskilt program för ökade kontakter med det turkiska samhället för att stödja de reformer som pågår i landet. Utvecklingssamarbetet utgör en viktig del i programmet och kommer, på basis av goda erfarenheter från tidigare insatser, att inriktas på respekten för de mänskliga rättigheterna och stöd till integration i . Stöd till EU:s arbete i södra inbegreps länderna i södra i EU:s European Neighbourhood Policy (ENP). Statsledningarna har uttryckt en ambition att närma sig europeiska samarbetsstrukturer. EU bidrar genom samarbetsprogrammet TACIS till att närma länderna till europeiska strukturer och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 I detta sammanhang är även EU:s fortsatta stöd till på rättstatsområdet viktigt. Det finns goda möjligheter för det svenska utvecklingssamarbetet att på skilda sätt stödja kommissionens arbete. Den nya georgiska regeringens reform- och utvecklingspolitik har skapat en öppning för ett fördjupat svenskt utvecklingssamarbete med landet och för ett EU- närmande som kan bidra till både ökad stabilitet och minskad fattigdom. Ett växande svenskt utvecklingssamarbete med bör ha ingångar såväl på central som på regional och lokal nivå. Svenskt stöd till och I saknas en djupgående demokratisk omvandling. Flera av länderna präglas av ökade autokratiska tendenser som man står inför komplicerade ekonomiska omställningar. Länderna omfattas till skillnad från länderna i södra inte av den europeiska grannlandspolitiken. Det svenska utvecklingssamarbetet bör koncentreras till och . Dessa länder rymmer både reformsträvanden och motstånd men saknar såväl en avgörande utvecklingsinriktning som de egna resurser, som behövs för att finansiera den nödvändiga utvecklingen. Med utgångspunkt i det breda säkerhetsbegreppet bör fortsatt stöd till konfliktförebyggande och säkerhetsfrämjande verksamhet i regionen vara aktuellt. Tabell 3.6 Anslagsutveckling för 8:1 Biståndsverksamhet 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Inom ramen för den del av anslaget som disponerar finns möjlighet att an- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 vända medel för vissa temporära verksamheter inom prioriterade områden. Hit hör bl.a. informationskampanjen om millenniemålen, de särskilda satsningarna, men också erfarenhets- och kompetensutbyte med andra länder och organisationer. För anslagsdelen som Sida disponerar finns en ram för finansiering av personal i fält som direkt handlägger program och projekt. uppgår ramen till , vilket är en höjning med jämfört med föregående år. För anslagsdelen som () disponerar får högst användas för förvaltningskostnader. För anslagsdelen som () disponerar får högst användas för förvaltningskostnader. Kostnaderna avser den utökade biståndsverksamhet regeringen föreslår vid myndigheten i . Reservationerna, dvs. den del av anslagsmedlen som kvarstod vid budgetårets slut, inom anslaget 8:1 Biståndsverksamhet uppgick vid utgången av 2004 till ca . Detta är en ökning i förhållande till föregående år med ca . Ökningen är i huvudsak beroende av att anslagssparandet på äldre anslaget 9:1 Samarbete med har utnyttjats i stället för motsvarande tilldelade medel på anslaget 8:1 och den utgiftsbegränsning som funnits för utgiftsområdet. Av de totala reservationerna var intecknade genom avtal eller beslut. Även de ointecknade reservationerna, som således uppgick till , motsvarar till stor del planerade, om än inte avtalsbundna, insatser. Med anledning av bl.a. innevarande års utgiftsbegränsning på anslaget beräknas reservationen vid utgången av uppgå till ca . Tabell 3.7 Utgående reservation på anslaget 8:1 Biståndsverksamhet Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Den sammanlagda föreslagna bemyndiganderamen för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet uppgår till . För den del som disponerar (se tabell 3.8) beräknas nya förpliktelser ingås 2006 till ett belopp om . För insatser inom 8:1 Bi- ståndsverksamhet beräknas regeringen ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda utestående utfästelser uppgår till högst (se tabell 3.8). För den del av anslaget 8:1 Biståndsverksamhet som Sida disponerar (se tabell 3.9) beräknas regeringen ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda åtaganden uppgår till . För den del av anslaget 8:1 Biståndsverksamhet som disponerar (se tabell 3.10) beräknas regeringen ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda åtaganden uppgår till . Tabell 3.8 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.9 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.10 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande har fastställt en total ram för garantigivning om 12 , varav för de lån som Europeiska Investeringsbanken (EIB) lämnar inom ramen för IV Bis och , samt som i huvudsak rör Sidas garantigivning varav huvuddelen utgörs av biståndsgarantier för u-krediter. Vid utgången av uppgick garantiförbindelserna för u-kredi- ter till . Regeringen beslutade om ett avtal mellan och om upprättande av (). Enligt avtalet etablerades RGSL i som ett lettiskt aktiebolag där innehar av aktierna. Efter ett regeringsbeslut innehas den svenska aktieposten av . Den svenska insatsen till stöd för RGSL har finansierats inom anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet påverkas i mycket hög grad av förändringar i den beslutade procentandelen av BNI, av förändringar i BNI- prognoser och förändringar i avräkningarnas storlek. föreslår regeringen att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet anvisas varav är klassificerat som utvecklingsbistånd i enlighet med /DAC:s definition. beräknas anslaget till respektive . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar till ett belopp inklusive tidigare ställda garantier om totalt för garantigivning inom det internationella utvecklingssamarbetet. Regeringen föreslår att bemyndiganderamen för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet uppgår till . Regeringen föreslår att förvaltningskostnaderna för SRV:s biståndsverksamhet finansieras från anslaget 8:1 i stället för från anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 regeringen att dessa kommer att uppgå till . Kostnader för myndighetens genomförande av insatser till stöd för humanitär biståndsverksamhet kvarstår under anslaget 8:1. Regeringen föreslår att överförs till utgiftsområde 5 Internationell samverkan för svenskundervisning i länderna i . Bakgrunden till förslaget är att svenskundervisningen mer kan betraktas som en främjandeverksamhet än utvecklingssamarbete och att svenskundervisning äger rum även i de nya EU-länderna i området, som inte längre finansieras från utgiftsområde 7. Den föreslagna omföringen avser medel under anslaget 8:1 som inte klassificeras som utvecklingsbistånd enligt /DAC. Då utvecklingssamarbetet med avslutats bör den svenska statens aktiepost i RGSL överföras i lettisk ägo. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att överlåta statens aktier i till för vidare överlåtelse till . Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 8:1 Biståndsverksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Ökningen 2006 beror dels på förändringar av prognosen för BNI, dels på beslut att öka biståndsramen till av BNI. beror ökningen på förändringar av prognos för BNI. 4Förändringar av avräkningar m.m. 5Överföring till anslagen 8:2, 8:3, 8:6, 8:7 samt till utgiftsområde 5. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 622 088 tkr prisnivå. 3Motsvarar 622 088 tkr prisnivå. Sida är enligt förordning (1995:869) med instruktion för central förvaltningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete. föreslår regeringen att anslaget 8:2 (Sida) anvisas , varav inte är klassificerat som utvecklingsbistånd enligt /DAC:s definition. beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 8:2 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 3.14 Anslagsutveckling för 8:3 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 14 232 tkr prisnivå. 3Motsvarar 14 232 tkr prisnivå. () utgör ett kunskaps- och forskningscenter i för forskning om . I sin verksamhet har institutet bl.a. till uppgift att främja forskning om och samarbete mellan nordiska och afrikanska forskare, samt informera om Afrikaforskning och aktuella afrikanska förhållanden. Regeringen anser att institutets policyrelaterade verksamhet fortsatt bör prioriteras och i större utsträckning ges förutsättningar för att kunna användas i utformandet av svensk Afrikapolitik. Möjligheterna till utbyte med och nätverksskapande bör prioriteras. Vidare anser regeringen att institutets arbete som samordnare för ett arbete med att dokumentera, arkivera och tillgängliggöra material från afrikansk befrielsehistoria bör fortsätta. Regeringen föreslår att anslaget 8:3 Detta belopp inkluderar en varaktig kompensation för ökad mervärdesskatt motsvarande som uppkommit i samband med att institutet fått ändrade hyresvillkor. beräknas anslaget till respektive . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 8:3 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 25 612 tkr prisnivå. 3Motsvarar 25 612 tkr prisnivå. (FBA) har enligt instruktion till uppgift att genomföra sådan särskild utbildning och samträning som tillsammans med andra myndigheters insatser krävs för att förbereda personal för deltagande i internationella katastrof-, krishanterings- och fredsinsatser eller andra liknande uppdrag. Akademin ska, i samverkan med berörda myndigheter och andra organisationer, utveckla arbetssätt och metoder för effektiva och samordnade insatser. För detta ändamål ska FBA vara nationell kontaktpunkt för det internationella samarbetet inom sitt verksamhetsområde. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Regeringen anser att (FBA) verksamhet har utvecklats väl i enlighet med fastställda mål i regleringsbrevet. förutser regeringen att FBA fortsatt kommer att befästa sin verksamhet för nationell samverkan och samordning, för utbildning och samträning och för forskning, utvärdering och metodutveckling. FBA kommer att, tillsammans med andra svenska och internationella institutioner, fortsatt utgöra ett verktyg för att stärka och utveckla den svenska och internationella förmågan inom området konflikt- och krishantering, med särskild inriktning på fredsinsatser. Anslaget minskas med på tilläggsbudget. Denna minskning gör det möjligt att öka anslaget 8:1 Biståndsverksamhet med motsvarande belopp. För att FBA ska kunna upprätthålla en tillfredsställande omfattning på sin basverksamhet föreslår regeringen att anslaget 8:4 anvisas . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 8:4 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3.8.58:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier Tabell 3.18 Anslagsutveckling för 8:5 förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportgarantier 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget minskas med from 2006 till följd av en generell reduktion med 0,6procent för anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Länderna i har haft behov av finansiellt stöd för att påskynda reformprocessen. Detta avser bl.a. statliga kreditgarantier för lån från multilaterala finansieringsinstitutioner till investeringar samt exportkreditgarantier till vissa länder i . Medel har avsatts för att täcka garantiavgifter och eventuella skadeförluster. De nordiska regeringarna beslutade att höja ramen för Nordiska investeringsbankens (NIB) miljöinvesteringslån, som är en viktig del av det förstärkta miljösamarbetet inom Nordliga dimensionen, från till . Med anledning av denna höjning har bemyndigat regeringen att , 2003 och 2004 ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i till ett belopp om högst . Då uppdraget till att teckna garantiavtal med NIB ges i euro och euron har stärkts gentemot kronan bör beloppet i kronor höjas. Regeringen föreslår att godkänner ett statligt garantiåtagande om högst för NIB:s miljöinvesteringslån. Garantiavgiften till belastar anslaget 8:5. beslutade att inrätta en särskild exportkreditgarantiram om för de baltiska länderna och . utvidgades ramen till . Syftet med ramen har varit att bidra till att utveckla näringsliv och infrastruktur i berörda länder samt att bidra till ett varaktigt samarbete mellan de berörda länderna och svenska företag. Regeringen har uppdragit åt () att administrera verksamheten. Aktiviteten inom den särskilda garantiramen har successivt gått ned och nya garantiförbindelser gjordes för endast samt för året innan. Inga nya utfästelser gjordes . Det totala utnyttjandet av ramen gick ned till per . Motsvarande siffra var . utbetalades totalt i skadeersättningar jämfört med . Regeringen konstaterar att ny garantigivning i det närmaste har upphört, vilket är en följd av att efterfrågan på garantistöd som kan finnas för berörda länder numera i sin helhet kan hanteras inom ramen för EKN:s ordinarie verksamhet. De skäl som en gång motiverat inrättande av en särskild garantiram föreligger inte längre med hänsyn till den utveckling som ifrågavarande länder genomgått. Regeringen föreslår därför att den särskilda garantiramen avvecklas i takt med att de affärer som tagits under denna ram slutligt reglerats, vilket innebär att inga nya affärer tas in under den särskilda garantiramen. Regeringen konstaterar att ett anslagssparande finns på anslaget för att täcka garantiavgifter och skadeförluster och föreslår att anvisas på anslaget 8:5 för . Anslaget minskar med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 8:5 förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportgarantier Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 3.8.68:6 : Internationella uppdrag Tabell 3.20 Anslagsutveckling för 8:6 : Internationella uppdrag 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . huvuduppgifter är att enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. bedriva årlig revision och effektivitetsrevision. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för får myndigheten inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. Under anslaget anvisas medel för verksamhet inom det internationella utvecklingssamarbetet. internationella utvecklingssamarbete ingår i verksamhetsgrenen Internationell verksamhet. Denna redovisas under avsnittet under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 bedriver verksamhet inom det svenska utvecklingsbiståndet genom samarbetsprojekt som är inriktade på långsiktig institutionell uppbyggnad inom offentlig revision i biståndsländer. Utvecklingsarbetet bedrivs i huvudsak med mottagarlandets revisionsmyndighet s.k. () och med utgångspunkt i samarbetspartnerns strategiska plan för institutionell utveckling. Utvecklingssamarbetet initieras, planeras och genomförs i direkt samverkan med mottagarlandets . har uttalat att internationella utvecklingssamarbete bör kunna utgöra en viktig del av det svenska förvaltningsbiståndet. får genom tillkomsten av ett särskilt anslag möjlighet att ta ställning till omfattningen och inriktningen av denna verksamhet som den ges sådana former att självständighet och oberoende inte kan sättas i fråga. ägnades stor kraft åt att anpassa verksamheten till de nya förutsättningarna. In- riktningen har därför i första hand varit att konsolidera pågående uppdrag. Biståndsprojekt har pågått i bl.a. Bosnien, , och . Möjligheterna att planera för nya uppdrag har varit begränsad. Under innevarande år påbörjas arbetet med förberedelser för nya uppdrag i enlighet med önskemål om samarbete från ett antal utvecklingsländer. Ett antal förstudier ska genomföras vilka på viss sikt kan leda till nya samarbetsprojekt. räknar med att avsluta sitt engagemang i under detta och nästkommande år i samband med att pågående projektfaser löper ut. övertog stöd till utvecklingen av internrevision i , ett samarbete som bedöms kunna övertas av med finansiering av Sida. I samband med överlämnandet bortfaller en tidigare beräknad kostnad för på bedömer att myndigheten även framöver kan bedriva ett kvalitativt utvecklingssamarbete med ett antal nationella revisionsorgan. ambition är att det internationella arbetet också ska ge ett mervärde till myndighetens inhemska revisionsverksamhet genom att det ger ett värdefullt bidrag till Med hänsyn härtill bedömer att en något lägre anslagstilldelning om och de närmast följande åren är en lämplig volym för myndighetens internationella utvecklingssamarbete.