prop · GT031d26 · 2006-01-01 00:00:00 — kulturråd har sammanlagt fördelat till organisationer, tidningen , den samiska teatern, olika projekt, slöjd- och biblioteksverksamhet samt till samegårdar, forskning och utbildning. Från internationellt håll har det kommit viss kritik gällande samernas ställning i . mot rasdiskriminering noterade i sina slutsatser efter det periodiska förhöret med 2004 att inte har ratificerat konvention nummer 169 och att den var oroad över att frågorna om samernas landrättigheter ännu inte har lösts. Kommittén uppmanade att se till att utredningen om markfrågorna avslutas samt att, efter konsultation med samerna, lagstifta om dessa frågor för att undanröja rättsliga oklarheter kring markrättigheter. Även kommission mot rasism och intolerans har i en rapport uppmanat att fortsätta sina ansträngningar att nå en lösning på frågorna om samernas landrättigheter. Därtill uppmanar den att stärka samernas deltagande och inflytande i beslutsprocesser i frågor som berör dem och då särskilt i frågor om markanvändning i traditionellt samiska områden. Information för samer och övriga medborgare informationsarbete och tillgänglighet har förbättrats och ett flertal informationsinsatser av olika omfattning är genomförda. finns en informatör anställd som bl.a. sköter den externa besöksverksamheten, besvarar förfrågningar från allmänheten samt uppdaterar och utvecklar webbplats. Kunskap om och information kring den samiska kulturen, samhället och historien är viktig för att öka förståelsen för det samiska samhället. Det är även ytterst värdefullt att samerna själva besitter kunskap, inte minst för att kunna verka för en levande kultur och bärkraftiga näringar men också för att känna till sina rättigheter som urfolk. Liksom språkanvändningen vid myndighetskontakter är antalet besökare på webbplats en indikator inom samepolitikområdet. Indikatorn avser att mäta intresset för och det samiska samhället, politiken och kulturen samt att ge en bild av hur många som söker kunskap inom området. konstaterar att genomslaget i media gällande det samiska är relativt litet och svårt att påverka. ökade dock antalet besökare på webbplats jämfört med . Ökningen förklaras delvis med ett tilltagande intresse för inför valet. Utvecklingen av antalet besökare på webbplats 20032005 januariapril redogörs för nedan. År Antal besökare janjuni Jämförelse året innan Den samiska kulturen och samernas historia är en levande del av gemensamma historia och samhälle. Som en viktig del i informations- och kunskapsarbetet redovisade ett förslag till ett nationellt samiskt informationscentrum. Centrets webbportal har sedan starten haft i genomsnitt 40 000 besökare . Det resultatet speglar, liksom besöksantalet på webbplats, en förbättrad måluppfyllelse då det gäller arbete med bl.a. kunskaps- och informationsspridning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 arbetar på olika sätt för att samiska behov, däribland rennäringens intressen vid nyttjande av mark och vatten, skall beaktas. Det sker bl.a. genom deltagande i olika arbetsgrupper såsom den länsövergripande arbetsgruppen för regionala miljö- och hushållningsprogram (RMHP). har även kontakt med olika myndigheter och organisationer bl.a. i samband med att myndigheten avger remissyttranden. Genomsnittligt antal renar per renskötselföretag 2003 var 255 stycken, vilket ligger i ungefärlig nivå med antalet . Antalet renar per renskötselföretag skiljer sig åtskilligt mellan länen. Indikatorn genomsnittligt antal renar per företag visar att det är vanligt med relativt få renar per renskötselföretag. En viss förändring av antalet kan konstateras, då hade ett företag i genomsnitt 236 renar. Antalet slaktade renar 2004/uppgick till 52 409, vilket var en ökning i förhållande till 2003. Det totala renantalet i hela landet ökade och var 258 000 renar 2004. Detta är en ökning /2001. Med hänsyn tagen till minskningen av renslakten har beviljat ett bidrag till ett projekt som drivs av () för marknadsföring av renkött. Projektet arbetar för att stärka renköttets ställning på marknaden. Det genomsnittliga avräkningspriset var per kilo 2004/2005, exklusive mervärdesskatt och prisstöd, vilket innebär en sänkning med i förhållande till föregående år och med i förhållande till 2002/2003. Totalt utbetalades ca i prisstöd. Prisstödet är ett kilorelaterat pristillägg som staten betalar renägaren per slaktad ren. Regionalt drabbades rennäringen 2004/2005 av svåra betesförhållanden. beslutade därför om en ram för bidrag om sammanlagt ca till utfodring av renar. Utvecklingen avseende förhandlingarna om en ny renbeteskonvention med har medfört att medelsförbrukningen för underhåll av riksgränsstängslet mot har minskat något. Medel har härmed frigjorts för ett ökat underhåll för stängsel mot . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Sedan bildandet har bidragit till ett mer samlat grepp om samisk kultur, samhälle och språk. har verkat för att nå uppsatta mål. Det har bl.a. skett genom deltagande i olika sammanhang med målet att stärka samernas ställning i samhället, genom aktivt arbete med informationsspridning samt med fördelning av stöd till den samiska kulturen och de samiska näringarna. arbete förväntas intensifieras ytterligare kommande år. I samma linje ligger den proposition som regeringen avser att presentera för om att flytta över vissa delar av rennäringsadministrationen till . Propositionen bereds inom . Den nya organisationsstrukturen innebär bl.a. att är bättre anpassat för att ta över nya myndighetsuppgifter. Den förväntas även att ge ett positivt resultat på ekonomiadministrativa rutiner såsom årsredovisning och prognoshantering. En kunskaps- och attitydundersökning som har genomförts inom ramen för regeringens nationella informationssatsning om samer och samisk kultur , visar att den svenska allmänheten har en viss kännedom om samer, samisk kultur, samhälle och historia. Djupare kunskaper saknas dock. En positiv utveckling kan skönjas på området, vilket regeringens fyraåriga informationssatsning till viss del torde ha bidragit till. Inom och internationellt får de samiska frågorna förhållandevis stor uppmärksamhet. Ett fortsatt aktivt svenskt engagemang i olika nordiska och internationella fora förväntas även fortsättningsvis att bidra till en positiv utveckling på området. De samiska EU-programmen fyller en viktig funktion inom det samiska området. I faktiska termer bidrar åtgärderna till att en rad olika projekt som har betydelse för det samiska näringslivet, samhällslivet och kulturen får möjlighet att drivas. Liksom för liknande EU- program är det dock svårt att se om projekten får mer långtgående effekter, t.ex. i form av fler fasta arbetstillfällen. Slakten av ren har minskat . Det sjunkande antalet förmodas bero på både minskad export och lägre avräkningspriser. att kartlägga marknaden samt att motverka slaktminskningen har insatser gjorts av såväl regeringen som i samarbete med (). Regeringens kartläggning har bidragit till en ökad diskussion kring ämnet och kring vilka förbättringar som kan göras av samtliga i produktionskedjan. och satsning på marknadsföringsåtgärder förväntas därtill ge en positiv effekt på branschen såväl genom ökad tillgänglighet av renkött som genom förbättrad efterfrågan på marknaden. Samepolitikområdet består av en rad olika sakområden med varierande karaktär, vilka är mer eller mindre påverkbara. Generellt är bedömningen den att måluppfyllelsen inom politikområdet har förbättrats. En rad olika processer och aktiviteter är på gång som syftar till att stärka och vidareutveckla det samiska. Det sker bl.a. genom ett aktivare språkarbete, utdelning av kulturmedel samt genom en satsning på information. För rennäringen är måluppfyllelsen mer svårbedömd, främst eftersom en rad olika externa faktorer spelar in. Det totala renantalet har ökat till följd av sjunkande renslakt men antalet djur hålls inom tillåtna gränser. Antalet djur per renskötselföretag är stabilt, vilket signalerar en oförändrad situation för rennäringen och dess ekonomiska hållbarhet. Fortsatt arbete kommer att krävas av , det samiska samhället och av regeringen för att nå de mål som är uppsatta för samepolitiken. Genom befintligt och ökat samråd, både nationellt och över nationsgränserna, förbättras möjligheterna att finna tillvägagångssätt som gagnar alla samer, oavsett medborgarskap. Årsredovisningen för myndigheten inom politikområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. En viktig del i Samepolitiken är att regeringen för samtal med som syftar till en närmare dialog mellan staten och samerna. Regeringen arbetar även långsiktigt för en ratificering av 169. Mot den bakgrunden har regeringen tillsatt en för att fastställa gränserna för renskötselområdet och en jakt- och fiskerättsutredning för att närmare utreda omfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen. Utredningarna skall överlämna sina slutbetänkanden . Regeringen planerar därutöver att följa arbetet med en nordisk samekonvention som syftar till att ge en bättre samsyn på de samiska frågorna i berörda länder. Regeringen planerar att följa fortsatta arbete med att utveckla resultatredovisningen och analysen av måluppfyllelse. Ett arbete pågår även med att förbättra de ekonomiadministrativa rutinerna inom myndigheten. Regeringen anser att arbetet med att öka kunskapen om och tillgänglig information kring samisk kultur, historia och samhälle är viktigt. Förbättrad information och höjd kunskapsnivå är centralt för att öka förståelsen för urfolket samerna. och Samiskt Informationscentrum förväntas även fortsättningsvis spela en central roll i det arbetet. Regeringens satsningar på samisk kultur syftar till att stärka, bevara och sprida kunskap om samisk kultur och kulturarv genom olika former av samiska kulturyttringar. Vidare syftar medlen till att understödja en samisk teaterinstitution som skall vara ledande inom samisk scenkonst och verka för utveckling, förnyelse och konstnärlig kvalitet. Inom ramen för minoritetspolitiken syftar regeringens arbete till att skydda samerna och de övriga nationella minoriteterna, stärka deras möjligheter till inflytande samt att stödja samiskan och övriga nationella minoritetsspråk så att de hålls levande och utvecklas. Regeringens inriktning är att successivt pröva ett utvidgat samiskt självbestämmande inom områden där detta är möjligt och med hänsyn tagen till resultat av avslutade utredningar. Som ett steg i detta arbete bereds inom frågan om att flytta över vissa delar av rennäringsadministrationen från länsstyrelserna och från till . Regeringen planerar att presentera 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 en proposition till under innevarande mandatperiod. En annan del i arbetet med att utveckla påbörjades . Det innebär att implementerade en ny organisationsstruktur. Enligt den översyn som () har gjort av bör arbetsfördelningen mellan kansliets förvaltningsorganisation och det demokratiska organet dessutom tydliggöras. Ett sådant förtydligande skulle innebära en ytterligare utveckling av organisation. Som en annan del i den fortsatta vidareutvecklingen av har () fått i uppdrag att utreda uppförandet av en parlamentsbyggnad i . Utredningen slutfördes under vårvintern och gav regeringen i uppdrag att utlysa en arkitekttävling. Byggstarten för den nya byggnaden bedöms preliminärt ske och invigningen . Regeringen anser att rennäringen är en viktig del av det samiska kulturarvet och att staten har ett övergripande ansvar för att rennäringen kan fortleva som en del av kulturen. Rennäringen skall bedrivas på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftigt sätt så att den ger ett rimligt antal samer en tryggad försörjning. Rennäringen främjas bl.a. genom statligt pristillägg på renkött, ersättning för vissa merkostnader till följd av och genom att staten svarar för vissa kostnader för renskötselanläggningar liksom viss planläggning när det gäller renskötseln över anslaget 45:1 Främjande av rennäringen. De skador som vilda djur orsakar på rennäringen ersätts enligt viltskadeförordningen (2001:724). I en skrivelse om upphörande av svensk-norska renbeteskonvention (skr. 2004/05:79) redovisade regeringen att renbeteskonventionen inte borde förlängas. Regeringen konstaterade även att frågan om en ny renbeteskonvention kommer att bli föremål för fortsatta diskussioner mellan och . Sådana diskussioner har inletts och förhandlingen om en ny konvention kommer att inledas . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Verksamhet inom ett politikområde som hör till ett annat utgiftsområde Samepolitiken återfinns under två utgiftsområden, utgiftsområde 1 samt utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. förvaltningsanslag redovisas under utgiftsområde 1 anslaget 45:1 . förvaltningsanslag redovisas under utgiftsområde 1 anslaget 45:1 . 8.8.245:1 Främjande av rennäringen m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . De utgifter som belastar anslaget är: -underhåll eller rivning av vissa riksgränsstängsel och renskötselanläggningar för vilka staten har underhållsansvar, -statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla för renskötseln, natur- och kulturmiljövården, -utveckling av företagsregistret för rennäringen, -prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött, -ersättning till följd av enligt förordningen (1994:246), -kostnader för medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på samt -övriga åtgärder för främjande av rennäringen som beslutas efter överläggningar mellan staten och . Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden En viss del av den verksamhet som finansieras av anslaget är åtgärder i form av projektstöd och medel till speciella satsningar för främjande av rennäringen. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen bemyndigas att för ramanslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. fatta beslut om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter om högst . Tabell 8.5 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. disponeras av . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 8.6 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 45:1 Främjande av rennäringen m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 9 Utbildningspolitik och Forskningspolitik under utgiftsområdena 16 och 20 Politikområde Utbildning inom utgiftsområde 23 () ingår i politikområdet Utbildning som redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Verksamheten vid SLU utgör ett viktigt medel för att förverkliga målen inom skogspolitiken, djurpolitiken, livsmedelspolitiken, landsbygdspolitiken samt samepolitiken under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Politikområde Forskning inom utgiftsområde 23 Forskningen som bedrivs inom de areella näringarna har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Viktiga globala livsmedelsförsörjnings- och miljöfrågor måste lösas genom samverkan mellan många länder och mellan forskare från olika vetenskapliga discipliner. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Rådet sorterar under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård men anvisas medel under ett anslag för forskning under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. En resultatredovisning för samtliga forskningsfinansierande myndigheter görs under politikområdet Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 1 387 068 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 405 828 tkr prisnivå. () utvecklar kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information. Anslaget finansierar grundläggande högskoleutbildning, forskarutbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys samt information och fortbildning. Verksamheten bedrivs utifrån en sektorsroll som preciseras av fem ansvarsområden: -kvalitet i livsmedelskedjan, -djurhållning, djurhälsa och djurskydd, -skog, skogsbruk och förädling av skogsråvaran, -naturresurser för landsbygdsutveckling, rekreation och fritid samt -landskapsplanering och markanvändning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Grundutbildningen bedrivs inom ett antal utbildningsprogram som leder till 21 olika yrkesexamina eller kandidat-/magisterexamen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgiftsintäkterna disponeras av SLU. Årsredovisningen för myndigheten har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. Verksamheten vid SLU ingår som en del i politikområdet Utbildning och omfattas därför av den övergripande resultatredovisning som görs för högskoleväsendet under utgiftsområde 16. Den nya fakultetsorganisationen med fyra ortsbunda fakulteter som trädde i kraft har implementerats. Syftet med denna var att uppnå en effektiv intern organisation och att snabbare kunna möta omvärldens krav på förändring och förnyelse. Fakulteterna arbetar nu vidare med organisationsutvecklingen och ett arbete med att ta fram strategier för verksamheten pågår. SLU har, liksom många andra lärosäten, haft ett vikande intresse för vissa utbildningar. Dock har antalet sökande till SLU per plats, liksom totalt till högskolan, ökat något . Flera utbildningar har dock färre förstahandssökande än utbildningsplatser. SLU analyserar kontinuerligt situationen och vidtar särskilda åtgärder för att intressera fler studenter för sina utbildningar. Nya utbildningar har utvecklats för att dels attrahera flera studenter, dels bättre motsvara samhällets behov. I regleringsbrevet för avseende SLU specificeras utbildningsuppdraget genom ett mål för antalet helårsstudenter. Antalet helårsstudenter för treårsperioden 2005 har fastslagits till 10 700 varav 1 250 i fristående kurser. Mot bakgrund av det svaga sökandetrycket kommer SLU att få svårt att nå det fastställda kravet. Prestationsgraden, dvs. antalet helårsprestationer i förhållande till antalet helårsstudenter, är , vilket är en ökning i förhållande till föregående år. Den genomsnittliga prestationsgraden för hela riket ligger på . SLU arbetar aktivt med att bredda rekryteringen med avseende på etnicitet, kön och social bakgrund i enlighet med den av SLU fastställda handlingsplanen för breddad rekrytering. Ett exempel är ett skogligt basår som är en satsning för att attrahera kvinnor som vill utbilda sig inom området. Godkänd kurs har gett platsgaranti på skogsmästarprogrammet i . Basåret, som har genomförts på försök i samarbete med Jälla naturbruksgymnasium, har medfört en ökning av andelen kvinnor i utbildningen. SLU är fr.o.m. innevarande år huvudman för utbildningen. Olika informationsaktiviteter har genomförts på utbildningsmässor och i gymnasieskolor, bl.a. i syfte att rekrytera studenter med utländsk bakgrund. I tabellen nedan anges utfallet för forskarutbildningen samt fastställt examinationsmål för perioden 2008. Tabell 9.3 Examinationsmål för forskarutbildningen Totalt för perioden har SLU redovisat 488 avlagda examina, vilket innebär att SLU väl uppfyller fastställt mål. Några resultat för forskarutbildningen vid SLU redovisas i nedanstående tabell. Tabell 9.4 Resultat för forskarutbildning Aktiva (ht)1 1 Som aktiva räknas de forskarstudenter som har en aktivitetsgrad på . Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att av de professorer som nyanställs skall vara kvinnor. rekryterades 17 professorer och 43 personer befordrades till professor. Av de rekryterade var sju kvinnor och av de befordrade var åtta kvinnor. Totalt var andelen kvinnor av SLU:s nya professorer . SLU har således inte uppnått jämställdhetsmålet för professorer. Mer än hälften av de forskarstuderande som har en doktorandanställning är kvinnor, vilket tyder på att kvinnorna hävdar sig bra i konkurrensen om dessa anställningar. Detta torde öka SLU:s möjligheter att närma sig målet för andelen nyrekryterade kvinnliga professorer. har granskat SLU:s kvalitetsutvecklingsprogram och har kommit med vissa rekommendationer beträffande vidareutveckling av detta. Programmet har reviderats och stor vikt läggs vid uppföljning av verksamhetens olika delar. Ett prestationsrelaterat anslagsfördelningssystem för forskning och forskarutbildning har införts av fakulteterna med syfte att bidra till kvalitet och att utveckla verksamheten mot starka miljöer och spetsforskning. SLU har, förutom verksamhetsgrenarna grundläggande högskoleutbildning samt forskning och forskarutbildning, en tredje verksamhetsgren, fortlöpande miljöanalys. Ett arbete pågår för att utveckla ett nationellt system för rapportering av markanvändning och kolsänkor enligt klimatkonventionen och Kyotoprotokollet. Flera av SLU:s miljöövervakningsprogram är centrala komponenter i systemet. Ett webbaserat verktyg för bedömning av försurning av sjöar och vattendrag är under utveckling. I budgetunderlaget för 20062008 har SLU redovisat förslag om hur verksamhetsgrenen fortlöpande miljöanalys kan utvecklas genom att organisera verksamheten i program med inriktning mot prioriterade områden. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 arbetat programplaner och engagerat koordinatorer för tio olika områden. ArtDatabanken har kommit med en ny sammanställning över hotade och missgynnade växter, svampar och djur i , den s.k. Rödlistan. Ansvaret för Artportalen, som är en databas för inrapportering av fynd av arter, har överförts från till ArtDatabanken. Särskilda medel har anvisats till ArtDatabanken via anslaget till SLU, bl.a. för att koordinera och driva Svenska artprojektet. Projektet beräknas pågå och kommer att resultera i publicering av ett populärvetenskapligt bokverk omfattande ca 100 volymer. pågick arbete med 14 volymer. Den första volymen, som kartlägger dagfjärilar, utkom . SLU har haft en negativ finansiell resultatutveckling. Utfallet uppgick till i underskott. SLU har arbetat hårt för att få en ekonomi i balans. Underskottet har hänfört sig främst till pensionsavgifter, egendomsförvaltning samt ofinansierade personalavvecklingskostnader och har täckts av balanserad kapitalförändring. Den ekonomiska redovisningen har stramats upp och stora omställningsåtgärder har vidtagits, både vad gäller minskning av personal och förtätning av lokalbeståndet. Kostnader för uppsägningar kommer även att belasta resultatet men prognosen för bokslutet pekar mot ett positivt resultat. Inom SLU pågår ett arbete med att ta fram strategier för verksamheten. I anslutning till detta strategiarbete har det gjorts en genomlysning av SLU:s sektorsroll, dvs. den roll som SLU har för utvecklingen av de areella näringarna, i dialog med representanter för näringsliv och samhälle. Regeringen har för avsikt att i anslutning till denna genomlysning se över SLU:s roll i högskolesystemet och sektorsrollen. Utgångspunkten är att utifrån en föränderlig omvärld definiera och tydliggöra SLU:s framtida roll som sektorsuniversitet.