prop · GT0399 · 2006-03-21 00:00:00 — Den som har fått ett uppdrag enligt första stycket skall inom den tid som rätten bestämmer lämna en redogörelse för de åtgärder som har vidtagits och vad som i övrigt har kommit fram. Tiden får inte sättas längre än . Om det finns synnerliga skäl, får rätten 1 Senaste lydelse 1993:212. ligger, får länsrätten dock bestäm- ma eller förlänga en redan bestämd tid. dock bestämma eller Prop. 2005/06:99 förlänga en redan bestämd tid. Innan rätten avgör ett mål om Innan rätten avgör ett ärende om verkställighet av ett avgörande som verkställighet av ett avgörande som avses i 5 § eller om överflyttning avses i 5 § eller om överflyttning av barn enligt 11 § skall rätten in- av barn enligt 11 § skall rätten in- hämta barnets mening, om det inte hämta barnets mening, om det inte är omöjligt med hänsyn särskilt till är omöjligt med hänsyn särskilt till barnets ålder och mognad. barnets ålder och mognad. Förordnar länsrätten om verk- Beslutar rätten om verkställig- ställighet eller överflyttning, får het eller överflyttning, får den den förelägga vite, om detta kan även utan yrkande förelägga vite, antas komma att leda till att barnet om detta kan antas komma att leda överlämnas utan onödigt dröjsmål, till att barnet överlämnas utan onö- eller besluta att barnet skall häm- digt dröjsmål, eller besluta att bar- tas genom polismyndighetens för- net skall hämtas genom polismyn- Länsrätten kan i samband med förordnandet lämna uppdrag samband med beslutet lämna upp- enligt 16 §. drag enligt 16 §. Är det fråga om en dom eller ett Är det fråga om en dom eller ett beslut om umgänge, får dock läns- beslut om umgänge, får dock rätten besluta om hämtning av rätten besluta om hämtning av barnet endast om det finns sär- barnet endast om det finns sär- skilda skäl att anta att verkställig- skilda skäl att anta att verkställig- het annars inte kan ske. het annars inte kan ske. Frågor om utdömande av före- Frågor om utdömande av före- lagt vite prövas av länsrätten på lagt vite prövas av rätten på ansö- ansökan av den part som har be- kan av den part som har begärt gärt verkställigheten eller över- Om det i ett mål enligt denna lag Om det i ett ärende enligt denna finns risk för att barnet förs ur lag finns risk för att barnet förs ur landet eller att verkställigheten eller överflyttningen på annat sätt försvå- eller överflyttningen på annat sätt ras, kan länsrätten för- försvåras, kan rätten ordna att barnet skall tas om hand besluta att barnet skall tas om på det sätt som länsrätten finner hand av socialnämnden eller på annat lämpligt sätt. meddela föreskrifter om villkor eller därvid besluta om villkor eller tidpunkt för umgänge med barnet. tidpunkt för umgänge med barnet. 2Paragrafen fick sin nuvarande beteckning genom 1993:212. 3Senaste lydelse 1993:212. 4 Senaste lydelse 1993:212. För att underlätta att barnet överflyttas kan länsrätten i sam- band med dom eller beslut om verkställighet eller överflyttning föreskriva att barnet tillfälligt skall tas om hand på lämpligt sätt. För att underlätta att barnet överflyttas kan rätten i samband med en dom eller ett beslut om verkställighet eller överflyttning besluta att barnet tillfälligt skall tas om hand av socialnämnden eller på annat lämpligt sätt. Rätten får besluta att omhänder- tagandet skall verkställas genom polismyndighetens försorg. Har talan enligt denna lag inte väckts eller kan ett beslut enligt 19 § första stycket inte avvaktas, får polismyndigheten genast om- händerta barnet eller vidta andra omedelbara åtgärder som kan ske utan skada för barnet. När en så- dan åtgärd vidtas skall om möjligt en läkare samt en företrädare för eller i förekomman- de fall en sådan kontaktperson för barnet som avses i socialtjänst- lagen (2001:453) vara närvaran- de. Åtgärden skall genast anmälas till länsrätten, som utan dröjsmål prövar om den skall bestå. Har talan enligt denna lag inte väckts eller kan ett beslut enligt 19 § första stycket inte avvaktas, får polismyndigheten genast om- händerta barnet eller vidta andra omedelbara åtgärder som kan ske utan skada för barnet. Åtgärden skall genast anmälas till rätten, som utan dröjsmål prövar om den skall bestå. Beträffande förfarandet i övrigt i mål om verkställighet av ett av- görande som avses i 5 § eller om överflyttning av barn enligt 11 § tillämpas 21 kap. 9 och 1116 §§ . Vad som före- skrivs i 21 kap. 13 § föräldrabalk- en om kostnader för utförande av uppdrag skall gälla i fråga om uppdrag enligt 16 § första stycket andra meningen. Beträffande förfarandet i övrigt i ärende om verkställighet av ett av- görande som avses i 5 § eller om överflyttning av barn enligt 11 § tillämpas 21 kap. 9 och 1116 §§ . Vad som före- skrivs i 21 kap. 13 § föräldrabalk- en om kostnader för utförande av uppdrag skall gälla i fråga om uppdrag enligt 16 § första stycket andra meningen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser tillämpas i fråga om mål om verkställighet eller överflyttning som vid ikraftträdandet är anhängigt vid domstol. 5Senaste lydelse 2001:465. 6Senaste lydelse 1993:212. tillämpas 21 kap. i den lydelse kapitlet hade vid utgången Prop. 2005/06:99 av . Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen Härigenom föreskrivs att 5 kap. 3 §, 10 kap. 5 § och 12 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453) skall ha följande lydelse. Kommunen skall sörja för att föräldrar kan erbjudas samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor som gäller vårdnad, boende och umgänge (samarbets- att föräldrar får hjälp att träffa att föräldrar får hjälp att träffa avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket eller 15 a § andra andra stycket eller 15 a § tredje Kommunen skall sörja för att familjerådgivning genom kommunens försorg eller annars genom lämplig yrkesmässig rådgivare kan erbjudas dem som begär det. Med familjerådgivning avses i denna lag en verksamhet som består i samtal med syfte att bearbeta samlevnadskonflikter i parförhållanden och familjer. Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får när det gäller för- äldrabalken avse endast uppgifter som anges i följande lagrum 1 kap. 4 och 9 §§ , 2 kap. 1, 46, 89 §§ , dock inte befogenhet enligt 9 § att besluta att inte påbörja utredning eller att lägga ned en påbörjad utredning, 3 kap. 5, 6 och 8 §§ , 6 kap. 6 §, 14 a § andra styc- 6 kap. 6 §, 14 a § andra styc- ket och 15 a § andra stycket för- ket och 15 a § tredje stycket för- 6 kap. 19 § när det gäller beslut att utse utredare i mål och ärenden om vårdnad, boende eller umgänge, 7 kap. 7 § när det gäller godkännande av avtal om att underhållsbidrag skall betalas för längre perioder än , 11 kap. 16 § andra stycket . Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får inte omfatta befogenhet att meddela beslut i frågor som avses i 5 kap. 2 § denna lag eller att fullgöra nämndens uppgifter enligt 5 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag eller 17 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd. 1 Senaste lydelse 2005:452. Följande handlingar får inte gallras med stöd av bestämmelserna i 1 § 1.handlingar som kommit in eller upprättats i samband med utredning om faderskap eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § , 2.handlingar som kommit in eller upprättats i samband med utredning om adoption, 3.handlingar som kommit in eller upprättats i samband med att ett barn har placerats eller tagits emot i ett hem för vård eller boende, i ett familjehem eller i ett annat enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om barnet. Avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § Avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket eller 15 a § andra andra stycket eller 15 känts av socialnämnden får inte känts av socialnämnden får inte gallras förrän barnet fyllt . gallras förrän barnet fyllt . Handlingar skall vidare undantas från gallring enligt bestämmelserna i 1 § av hänsyn till forskningens behov i ett representativt urval av kommuner och i övriga kommuner beträffande ett representativt urval av personer. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2005:452. Förslag till lag om ändring i försäkringsavtalslagen Härigenom föreskrivs att 14 kap. 7 § försäkringsavtalslagen (2005:104) skall ha följande lydelse. Är förmånstagare insatt, skall försäkringsbelopp som utfaller efter försäkringstagarens död inte ingå i dennes kvarlåtenskap. Om tillämpningen av ett förmånstagarförordnande som gäller för försäkringstagarens död skulle leda till ett resultat som är oskäligt mot en make eller bröstarvinge efter försäkringstagaren, kan förordnandet jäm- kas så att försäkringen helt eller delvis tillfaller maken eller bröst- arvingen. Vid prövningen skall särskilt beaktas skälen för förordnandet samt förmånstagarens och makens eller bröstarvingens ekonomiska förhållanden. Har dödsfallet inträffat sedan det har dömts till äktenskapsskillnad mellan försäkringstagaren och hans make eller sedan talan om äkten- skapsskillnad väckts men innan bodelning har förrättats, gäller i stället för det som sägs i andra stycket att, om maken inte vid bodelningen kan få ut sin andel därför att försäkringen tillfaller någon annan som förmåns- tagare, denne är skyldig att avstå vad som fattas. Den som vill begära jämkning Den som vill begära jämkning enligt första eller andra stycket enligt andra eller tredje stycket skall väcka talan mot förmåns- skall väcka talan mot förmåns- tagaren från det att tagaren från det att tagaren avslutades eller dödsbo- tagaren avslutades eller dödsbo- , är rätten till jämk- , är rätten till jämk- Angående förordnandets verkan mot försäkringstagarens borgenärer finns bestämmelser i 15 kap. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2005:683) om Härigenom föreskrivs att 42 kap. 6 § i stället för dess lydelse enligt lagen (2005:683) om ändring i skall ha följande lydelse. Utfärdas stämning, skall förberedelse i målet äga rum. Förberedelsen har till syfte att klarlägga 1. parternas yrkanden och invändningar samt de omständigheter som parterna åberopar till grund för sin talan, 2.i vad mån parterna är oense om åberopade sakförhållanden, 3.vilka bevis som skall läggas fram och vad som skall styrkas med varje bevis, 4.om ytterligare utredning eller andra åtgärder behövs före målets avgörande och 5. om det finns förutsättningar 5. om det finns förutsättningar för förlikning eller annan samför- Rätten skall driva förberedelsen med inriktning på ett snabbt av- görande av målet. Så snart det lämpligen kan ske bör rätten höra parterna angående målets handläggning. Rätten skall upprätta en tidsplan för målets handläggning, om det inte på grund av målets beskaffenhet eller av något annat särskilt skäl är obehövligt. Parterna skall fortlöpande kontrollera att tidsplanen kan hållas såvitt gäller dem och deras bevisning. Om en part bedömer att tidsplanen inte kan hållas, skall detta genast anmälas till rätten. Om rätten bedömer att tidsplanen inte kan hållas, skall parterna underrättas om detta. Ärendet och dess beredning tillkallade regeringen en parlamentarisk kommitté, vårdnadskommitté (dir. 2002:89). Kommitténs huvuduppgifter var att utvärdera vårdnadsreform och reform om barns rätt att komma till tals samt göra en översyn av reglerna om verkställighet av avgöranden och avtal. Kommittén skulle vidare utreda vissa andra frågor om vårdnad, boende och umgänge. Enligt tilläggsdirektiv skulle kom- mittén föreslå hur en reglering kan utformas som underlättar hanteringen av problem när det gäller beslutsfattandet vid gemensam vårdnad (dir. 2005:35). överlämnade kommittén betänkandet Vårdnad Boende Umgänge, Barnets bästa, föräldrars ansvar (SOU 2005:43). En samman- fattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets författningsförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsären- det (Ju2005/5191/L2). Kommittén tar upp vissa frågor som rör barns försörjning, bl.a. om samarbetssamtal om underhåll och om beräkningsmetoderna för under- hållsbidrag (se kapitel 9 i betänkandet). Dessa frågor kommer att beredas vidare i annat sammanhang. Detsamma gäller beslutsfattandet vid ge- mensam vårdnad (se kapitel 4.4 och 4.5 i betänkandet och avsnitt 8 i propositionen) och skyddade personuppgifter (se kapitel 11.7 i be- tänkandet och avsnitt 10 i propositionen). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har delvis godtagit Lagrådets synpunkter. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 8 och 12. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag innehåller propositionen dessutom vissa ytterligare följdändringar. I propositionen föreslås också en ändring i 14 kap. 7 § försäkrings- avtalslagen (2005:104). Genom ändringen rättas bara en missvisande hänvisning i lagtexten. Något yttrande från Lagrådet har inte inhämtats över detta lagförslag. Utvecklingen av reglerna om vårdnad Rättsförhållandet mellan barn och föräldrar regleras i , som infördes . Den ursprungliga regleringen i byggde på två tidigare lagar om barn utom äktenskap och barn i äktenskap . För ett barn med gifta föräldrar var föräldrarna gemensamt vårdnadshavare medan modern ensam var vård- nadshavare för barn utom äktenskapet. infördes i särskilda regler för verkställighet av domar och beslut om vårdnad, umgänge och överlämnande av barn samt för överflyttning av barn i andra fall än vid verkställighet av sådana avgöranden. hade de allmänna exekutionsreglerna i utsöknings- lagen ansetts tillämpliga för dessa frågor. Den svenska familjerätten har, med undantag för verkställighet och överflyttning, genomgått betydande föränd- ringar. Utvecklingen har präglats av strävanden att tillgodose barnets intressen i relation till föräldrarna. ändrades bestämmelserna om vårdnad så att frågan om vem av makarna som bär skulden till sönd- ringen saknar betydelse vid avgörande av vem av dem som efter en äktenskapsskillnad skall få vårdnaden om barnet. stärktes fäders möjlighet att få vårdnaden om sina barn. infördes en möjlighet för ogifta föräldrar att efter prövning av domstol få gemensam vårdnad. Då utmönstrades också termerna barn i äktenskap och barn utom äktenskap ur lagstiftningen. blev det möjligt för makar att efter äktenskapsskillnad få gemensam vårdnad utan särskilt domstols- beslut. Vidare blev det enklare för ogifta föräldrar att få gemensam vårdnad. gjordes ändringar som syftade särskilt till att underlätta en utveckling mot att föräldrarna i större utsträckning skulle ta ett gemen- samt ansvar för barnet och själva komma överens om hur vårdnads- och umgängesfrågor skall lösas. Ett viktigt inslag i reformen var en satsning på samarbetssamtal, dvs. samtal där föräldrarna under sakkunnig ledning försöker nå enighet om vårdnad och umgänge. Vidare infördes en möjlig- het för domstolen att ta initiativ till att samarbetssamtal kommer till stånd. När det gäller ogifta föräldrar innebar reformen att föräldrarna kan få gemensam vårdnad genom en anmälan till socialnämnden i samband med att faderskapet fastställs. Lagen fick en uttrycklig bestämmelse om att domstolen, när gemensam vårdnad inte är aktuell, vid bedömningen av vad som är bäst för barnet skall fästa avseende särskilt vid barnets behov av en nära och god kontakt med båda föräldrarna. infördes en bestämmelse om att domstolen vid bedömningen av en umgängesfråga skall beakta risken för att barnet i samband med umgänget utsätts för övergrepp, olovligen bortförs eller kvarhålls eller annars far illa. reformerades lagstiftningen när det gäller barns rätt att kom- ma till tals i mål om vårdnad och umgänge. En bestämmelse infördes om att domstolen vid bedömningen av barnets bästa skall ta hänsyn till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad. Den som verk- ställer en vårdnadsutredning skall, om det inte är olämpligt, söka klar- lägga barnets inställning. De senaste större ändringarna gjordes . Reformen syftade till att ytterligare betona vikten av samförståndslösningar och underlätta för föräldrar att i så stor utsträckning som möjligt komma överens. Ett när- liggande syfte var att bereda vägen för en ökad användning av gemensam vårdnad. Ett viktigt inslag var en satsning på socialnämndernas arbete. Föräldrar som är överens kan numera reglera vårdnad, boende och umgänge genom avtal som godkänns av socialnämnden. har godkänts av nämnden gäller och kan verkställas som ett lagakraft- vunnet domstolsavgörande. Föräldrarna kan få hjälp av kommunen att ingå ett sådant avtal. Genom reformen vidgades vidare domstolens möj- lighet att besluta om gemensam vårdnad. Domstolen kan nu besluta om gemensam vårdnad även om en förälder motsätter sig det. En förut- sättning är dock att gemensam vårdnad är bäst för barnet. Principen att föräldrar med gemensam vårdnad skall kunna enas i frågor som rör barnet modifierades något. I enlighet med detta infördes det en möjlighet att besluta om umgänge också när föräldrarna har gemensam vårdnad. Det blev också möjligt att vid gemensam vårdnad besluta vem av föräld- rarna som barnet skall bo tillsammans med, vilket innebär att domstolen även kan besluta att barnet skall bo hos var och en av föräldrarna (s.k. växelvist boende). Genom vårdnadsreform gjordes bestämmel- serna om barns rätt att komma till tals tillämpliga även på mål om barns boende och vid socialnämndens prövning av föräldrarnas avtal. Ett barn står under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem om inte rätten har anförtrott vårdnaden åt en eller två särskilt förordnade vård- nadshavare. Vårdnaden om barnet består normalt till dess barnet fyller . Den som har vårdnaden om ett barn ansvarar för barnets personliga förhållanden och skall se till att barnets behov av omvårdnad, trygghet och en god fostran blir tillgodosedda. Vårdnadshavaren svarar även för att barnet får den tillsyn som behövs med hänsyn till dess ålder, utveck- ling och övriga omständigheter samt skall bevaka att barnet får tillfreds- ställande försörjning och utbildning. I vårdnaden ingår också att ha upp- sikt över barnet eller vidta andra lämpliga åtgärder så att barnet inte orsakar skada för någon annan. Vem är vårdnadshavare? Ett barn står från födseln under vårdnad av båda föräldrarna om dessa är gifta med varandra. Döms det till äktenskapsskillnad mellan föräldrarna, står barnet även därefter under båda föräldrarnas vårdnad om inte den gemensamma vårdnaden upplöses. Är föräldrarna inte gifta med varan- dra, blir modern ensam vårdnadshavare. Står barnet under vårdnad av endast en av föräldrarna och vill föräld- rarna gemensamt utöva vårdnaden, skall domstol på talan av dem båda besluta i enlighet med deras begäran, om inte gemensam vårdnad är uppenbart oförenlig med barnets bästa. Föräldrarna kan få gemensam vårdnad också genom registrering hos efter gemensam anmälan. Står barnet under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem och vill någon av dem få ändring i vårdnaden, skall domstolen efter vad som är bäst för barnet besluta att vårdnaden skall vara gemensam eller att en av föräldrarna skall ha vårdnaden om barnet. Domstolen får besluta om gemensam vårdnad även mot en förälders vilja. Föräldrarna kan vidare avtala att vårdnaden skall vara gemensam eller att en av dem skall ha vårdnaden om barnet. Avtalet gäller om det är skriftligt och har godkänts av socialnämnden. Mål och ärenden om vårdnad, boende och umgänge är indispositiva. Det innebär att domstolen skall se till att frågorna blir tillbörligt utredda och att domstolen i varje enskilt fall skall göra en prövning av vad som är bäst för barnet. Innan domstolen avgör ett mål eller ärende om vårdnad, boende eller umgänge skall socialnämnden ges tillfälle att lämna upplysningar. Om det behövs ytterligare utredning, får domstolen uppdra åt socialnämnden eller något annat organ att utse någon att verkställa en sådan utredning. Den som gör utredningen skall, om det inte är olämpligt, försöka klar- lägga barnets inställning och redovisa den för domstolen. Barnet får höras inför domstolen om särskilda skäl talar för det och det är uppenbart att barnet inte kan ta skada av att höras. Domstolen kan också höra barn- psykiatrisk expertis eller inhämta skriftligt utlåtande från sådan expertis. Domstolen får fatta interimistiska beslut, dvs. beslut som gäller fram till dess att frågan avgjorts genom en dom eller ett beslut som vunnit laga kraft eller föräldrarna träffat ett avtal i frågan och avtalet har godkänts av socialnämnden. Domstolsavgöranden i mål och ärenden om vårdnad, boende och um- gänge kan överklagas till hovrätten och . Interimistiska beslut får dock inte överklagas till . Verkställighet av vad allmän domstol har bestämt i dom eller beslut om vårdnad, boende, umgänge eller överlämnande av barn kan sökas hos länsrätten. Också ett avtal om vårdnad, boende eller umgänge kan begäras verkställt. Domstolen får ge i uppdrag åt en ledamot i socialnämnden, tjänsteman inom eller annan lämplig person att som medlare verka för ett frivilligt överlämnande av barnet. Beslutar länsrätten om verkställighet, får den också besluta om tvångs- medel. Den kan antingen förelägga ett vite eller besluta att barnet skall hämtas med hjälp av polismyndigheten. Ett medlingsuppdrag kan ges även i detta skede. Har rätten beslutat om polishämtning, skall den lämna ett sådant uppdrag om inte särskilda skäl talar mot det. Länsrätten får besluta att barnet tillfälligt tas om hand om det behövs för att underlätta överflyttningen och det finns särskilda skäl. Länsrätten kan jämka det som har bestämts om villkor eller tidpunkter i ett avgörande eller avtal om umgänge, om det behövs på grund av för- hållanden som har inträffat efter avgörandet eller avtalet. Har barnet fyllt , får verkställighet inte ske mot dess vilja utom då länsrätten finner det nödvändigt av hänsyn till barnets bästa. Det- samma gäller om barnet ännu inte har fyllt men har nått en sådan mognad att dess vilja bör beaktas på motsvarade sätt. vidare vägra verkställighet om det är uppenbart att förhållandena har ändrats och saken av hänsyn till barnets bästa behöver prövas på nytt. Länsrätten får även i andra fall vägra verkställighet om det finns en risk som inte är ringa för att barnets kroppsliga eller själsliga hälsa skadas. Avgöranden om verkställighet kan överklagas till kammarrätten och Regeringsrätten. En vårdnadshavare för ett barn kan begära att länsrätten beslutar om åtgärd för att barnet skall överflyttas till honom eller henne också i andra situationer än där det handlar om verkställighet av ett avgörande eller ett avtal. Ett sådant beslut skall fattas om barnet vistas hos någon annan än en vårdnadshavare och länsrätten inte finner skäl att vägra åtgärden på grund av att frågan om vårdnaden med hänsyn till barnets bästa behöver prövas av domstol. Länsrätten kan också besluta om åtgärd för överflytt- ning om den ene av två vårdnadshavare utan något beaktansvärt skäl egenmäktigt fört bort eller håller kvar barnet och den andre begär rättelse. En fråga om överflyttning i sådana fall handläggs på motsvarande sätt som en fråga om verkställighet. En av vårdnadskommitténs huvuduppgifter har varit att undersöka hur de regler som infördes genom vårdnadsreform tillämpas av social- nämnderna. Utvärderingen skulle inriktas på hur socialnämnderna har klarat sina nya arbetsuppgifter och vad reformen har inneburit för strävandena att föra bort vårdnadsfrågorna från domstolarna. Kommittén skulle också undersöka hur bestämmelserna om barns rätt att komma till tals tillämpas och vissa andra frågor som berör socialnämndernas arbete, bl.a. om det finns anledning att ändra reglerna om rätten att väcka talan när det gäller barnets umgänge med närstående.