prop · GT031d12 · 2006-01-01 00:00:00 — En stor del av de riktade tillsynsinsatser som gjorts av RFV visar att de allmänna försäkringskassornas tillämpning av regler kan betraktas som enhetlig och rättssäker. Detta är tillfredsställande. Dock konstateras också brister inom sjukförsäkringsområdet som drar ned helhetsintrycket. Bland annat finns brister när det gäller att följa lagstiftningen inom området. Dessa förhållanden är inte acceptabla. De brister som konstaterats i dokumentationen av beslut som fattas av socialförsäkringsnämnd är oroväckande. Det är av största vikt att dessa beslut, ofta komplicerade och av stor betydelse för den enskilde, fattas utifrån besluts- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 underlag som är jämförbara och möjliga att granska, även av en lekman. Vidare vill regeringen peka på att även resultaten från kontrollerna kring fusk och skillnader som framkommer i handläggningen av kvinnor respektive mäns ärenden visar på brister i rättssäkerheten. Den samlade produktiviteten sjunker Den främsta orsaken till att den samlade produktiviteten sjunker är satsningen på en ökad kvalitet inom ohälsoområdet, som bland annat sker i form av en fördjupad bedömning av sjukfallen. Den fördjupade bedömningen innebär att varje fall kräver ökade administrativa resurser, vilket leder till högre styckkostnader och därmed en minskad produktivitet inom området. För övriga områden är produktiviteten oförändrad. Detta är anmärkningsvärt, eftersom stora resurser har satsats på nya handläggarstöd, särskilt , med ambitionen att skapa stora rationaliseringar. Genom den nya organisationen ökar möjligheten att genomföra ett ändamålsenligt ärendehanteringssystem som stödjer kraven på gemensamma handläggningsrutiner och möjliggör rationaliseringar. Skillnaderna i handläggningstider mellan länen är fortfarande för stora, dock är trenden positiv. En sämre samlad produktivitet vägs i viss mån upp av de kvalitetsförbättringar som skett i form av kortare genomströmningstider, nöjdare kunder och ett trendbrott för antalet långa sjukfall . Genomströmningstiderna har förbättrats för nio av tretton administrativt tunga förmåner. Försäkringens tillämpning för kvinnor och män Regeringen delar inte RFV:s övergripande bedömning att försäkringen tillämpas lika för kvinnor och män. De brister som påvisats inom rehabilitering och köp av tjänst talar emot myndighetens uppfattning. Medborgarens tilltro till socialförsäkringen och dess administration RFV och de allmänna försäkringskassorna genomförde kundundersökningar bland personer med aktiva ärenden hos de allmänna försäkringskassorna samt imageundersökningar riktade mot allmänheten i stort. Personer med aktiva ärenden hos de allmänna för- säkringskassorna hyste enligt kundundersökningen en hög tilltro till deras tillförlitlighet och förmåga att följa gällande lagar och regler. Tilltron har ökat . Image-undersökningen, som inte särskilt riktar sig till personer med aktiva ärenden visar till viss del en motsatt utveckling. Detta visar på komplexiteten i arbetet att skapa tilltro. Det kan tyda på att det omfattande fusket som framkommit i de riktade undersökningarna är ett stort problem i arbetet med att öka tilltron för försäkringen. Det är av största vikt att myndigheten kommer till rätta med fusket. Ett gemensamt nationellt serviceåtagande är en viktig del i arbetet med att öka tilltron till försäkringen och . Det ger förutsättningar för enhetlig handläggning och förbättrad rättsäkerhet. Ett tydligt nationellt serviceåtagande är betydelsefullt både från de försäkrades perspektiv och för myndighetens handläggare. Det är även en viktig del i arbetet med att föra ut och förankra nationella handläggningsprocesser. Verksamheten inom RFV och de allmänna försäkringskassorna har starkt präglats av arbetet inför bildandet av den nya myndigheten . Trots omfattande förberedelser har ordinarie verksamhet och övrigt utvecklingsarbete genomförts med sammanfattningsvis goda resultat. Regeringen finner att uppsatta mål har nåtts, förutom inom ohälsoområdet. Även om antalet personer med aktivitets- och sjukersättning ökat oroväckande, kan året ändå sägas vara en vändpunkt för ohälsoarbetet, bland annat genom att långa sjukfall minskade . har levererat en ambitiös förändringsplan, som skall vara styrande för verksamheten . De insatser som myndigheten planerar ligger väl i linje med regeringens intentioner. Planen har försetts med realistiska verktyg som sätter fokus på områden, som är centrala för att nå framgång i det fortgående förändringsarbetet. Regeringen konstaterar att det bland anställda inom finns ett uttalat engagemang och en positiv förväntan, men också en viss oro . Att utveckla en gemensamt sammanhållen personalpolitik är därför särskilt angeläget, inte minst mot bakgrund av den relativt sett höga sjukfrånvaron inom organisationen, främst bland de yngre anställda. 2.13Regeringens syn på den framtida administrationen av socialförsäkringen Den /05 genomförda organisationsförändringen innebär nya och väsentligt förbättrade förutsättningar för att fullgöra de uppdrag som lämnas av riksdag och regering. Organisationsförändringen är avsedd att åstadkomma en rättssäker tillämpning av socialförsäkringens regler, men inte att i materiellt hänseende förändra försäkringens innehåll. Det är av yttersta vikt att de tre grundläggande syften som motiverat omorganisationen dvs. att leverera en enhetlig rättstillämpning, en effektiv organisation och en fullgod personalpolitik nu uppnås inom ramen för förändringsarbete. Regeringen följer detta arbete noga. Regeringen vill peka på de positiva effekter som uppnåtts . Regeringens, RFV och de allmänna försäkringskassornas gemensamma arbete mot en mer enhetlig administration av socialförsäkringen har gett resultat. Den nya organisationen med en sammanhållen nationell myndighet skapar ytterligare utrymme för förbättringar som kommer de försäkrade till del. Viktiga förändrings- och utvecklingsområden Regeringen har i olika sammanhang pekat på flera viktiga förändrings- och utvecklingsområden för de allmänna försäkringskassorna och RFV. Detta har t.ex. gällt genomförandet av ärendehanteringssystemet och gemensamma arbetsmetoder i ärendehanteringen för att ta tillvara hela organisationens produktivitetspotential som bl.a. kommer till uttryck i möjligheterna att utnyttja riksgemensam handläggning. Regeringen vill här framhålla betydelsen av att arbetet inom dessa områden fortsätter med kraft i den nya myndigheten. Regeringen ser också anledning att särskilt framhålla vikten av att rättssäkerheten och effektiviteten i ärendehandläggningen fortlöpande blir föremål för kritisk granskning. Sedan sammanslagningen av RFV och de all- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 männa försäkringskassorna ingår den tidigare tillsynsfunktionen och tillsynsobjekten i samma myndighet. En myndighet kan dock inte utöva tillsyn över sig själv. Den granskning som sker har integrerats i den nya myndighetens verksamhet i form av systematiskrespektive riktad kvalitetskontroll. Kontrollen integreras också i den löpande ärendehandläggningen och skall genomsyra samtliga delar av . De tidigare tillsynsärenden som initierades av enskilda genom anmälan till RFV kommer att hanteras med hjälp av kundsynpunktssystemet. som dessa funktioner integreras i myndigheten är det av största vikt att myndighetens externa rapportering och tilltron till resultaten av kontrollerna inte kan ifrågasättas. Regeringen konstaterar att detta ställer stora krav på såväl ledningssom kontrollfunktion. Det är regeringens uppfattning att det finns potential att minska handläggningstiderna kraftigt som rättssäkerheten stärks. Strategien att i län med ärenden med långa liggtider fokusera på dessa kommer också att resultera i sjunkande handläggningstider. När de fortgående problemen vid introduktionen av ärendehanteringssystemen är lösta och systemen inarbetade i organisationen kommer handläggningstiderna att sjunka även till följd av detta. Skillnaderna i handläggningstider mellan länsorganisationerna visar att det finns stora möjligheter för många av dessa att korta handläggningstiderna. Det finns sannolikt en framtida avvägning att göra mellan förkortade handläggningstider och kvalitet i handläggningen. Dock har det inte kunnat påvisas att de allmänna försäkringskassor som har haft långa handläggningstider haft bättre kvalitet än de med korta handläggningstider, snarare tvärtom. Förstärkning av myndighetens kontrollverksamhet gällande fusk En viktig del av insatserna för att öka medborgarnas förtroende för trygghetssystemen är att stärka kontrollen vid utbetalning av ersättning och bidrag samt att stävja förekomsten av oegentligheter. Detta är väl så viktigt som, och ofta också förenligt med, att öka likformigheten i rättstillämpningen av försäkringen. Därför har också arbetet mot olika former av oegentligheter intensifierats . Vad gäller fortsatta arbete handlar det 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 om att myndigheten skall stärka och vidareutveckla sina insatser, bl.a. i enlighet med den kontrollstrategi som infördes . I detta arbete ingår t.ex. att göra både riktade och systematiserade slumpvisa kontroller inom de olika förmånsslagen som ett utvidgat samarbete skall ske med andra myndigheter m.fl. kring frågor som berör arbetet mot fusk. Regeringen avser att tilldela extra medel som skall användas för att ytterligare stärka myndighetens arbete med att förebygga och minska förekomsten av olika former av oegentligheter och felaktigheter. Därigenom kan anställa 300 årsarbetare extra för att stärka sina insatser inom området. har under fått extra årliga anslagsmedel för att bryta utvecklingen inom ohälsoområdet. Regeringen avser att tillföra myndigheten extra resurser för detta även . tillförs också extra medel för kostnader i samband med följdreformerna till det reformerade pensionssystemet. Regeringen avser därutöver att tillföra anslaget extra medel 2006 och 2007 för att stärka myndighetens kontrollverksamhet (se ovan) och för att kompensera för höjda hyreskostnader i samband med att tidigare egenägda fastigheter överförts till staten. För höjda hyreskostnader tillförs även extra medel 2005. minskas anslaget till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag för bl.a. förvaltningsändamål. I sammanhanget finns det också anledning att uppmärksamma den generationsväxling som står inför. Det finns stora behov av kunskapsöverföring från äldre till yngre medarbetare. Myndigheten har också fattat beslut om omlokalisering av viss verksamhet med anledning av beslut (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143). fortgår förändringsarbete i enlighet med regeringens uppdrag och den av framtagna förändringsplanen. Detta arbete kommer i sig att frigöra resurser som skall föras till prioriterade områden. Regeringen ser detta som delar av en helhet. Effekterna av förändringsarbetet, generationsväxlingen och ohälsoarbetet utgör viktiga delar i den helhetsbedömning som behövs för att avgöra resursbehov för åren framöver. Regeringen prövar fortlöpande resursbehov mot denna bakgrund och avser också att genomföra en särskild prövning . har granskat RFV:s årsredovisning och underliggande redovisning avseende och bedömer att den i allt väsentligt är rättvisande. Detta gäller även kapitalförvaltningen för vissa fonder med delat ansvar mellan Kammarkollegiet och RFV. () genomför en ekonomiadministrativ värdering (EA- värdering) avseende myndigheter m.fl. organ. har RFV och de allmänna försäkringskassorna, i enlighet med regeringens riktlinjer för EA-värderingen, bedömts samlat. Det samlade EA-värdet för RFV och de allmänna försäkringskassorna för året fastställdes till BA. Samma värdering fastställdes för drygt hälften av de 15 största myndigheterna i landet. EA-värde- ringen mäter hur väl kraven i de statliga ekonomiadministrativa reglerna uppfylls. Värdet BA är det fjärde på en niogradig skala där värdet AA är högst. Vid en granskning av köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster ansåg att inte har förutsättningar att hantera köp av tjänst på ett effektivt sätt, eftersom det är oklart för vilka syften som medlen skall användas (köp av tjänster för rehabilitering, RiR 2004:21). menade att hantering av köp av tjänst har en negativ inverkan på ansvarsfördelningen mellan och arbetsgivaren. Dels ansågs ansvarsfördelningen påverkas negativt av att målsättningen är oklar, eftersom köp av tjänst hanteras på olika sätt inom . Dels ansågs ansvarsfördelningen påverkas av att lagstiftningen är oklar när det gäller kostnadsansvaret för rehabiliteringsåtgärder. Mot bakgrund av granskningen rekommenderade en översyn av AFL för att klargöra gränsdragningen mellan och arbetsgivaren, en precisering av målsättningen i syfte att ge bättre förutsättningar för lika- behandling och uppföljning samt att det utarbetas riktlinjer som stöd för prioriteringar och agerande gentemot arbetsgivaren. Vidare har granskat regeringens och () styrning inom förtidspensionsområdet under 20012004 (Förtidspension utan återvändo, RiR 2005:14). Utgångspunkten för granskningen har varit om regeringens och RFV:s vidtagna åtgärder inom förtidspensionsområdet stimulerat till återgång i arbete. iakttagelser och bedömning kan sammanfattas enligt följande. Regeringens mål har inte stimulerat till återgång i arbete och RFV har inte formulerat mål som avser att öka utflödet från förtidspensionssystemet. Den resursförstärkning som tillförts socialförsäkringsadministrationen har inte styrts i riktning mot förtidspensionssystemet utan i första hand till att göra bedömningar av rätten till sjukpenning i sjukfallen. Vidare konstateras att regeringens regelstyrning för att stimulera förtidspensionärer att återgå i arbete haft litet genomslag, vad gäller vilande förtidspension och efterkontroller. anser att regeringen bör överväga att -ge i uppdrag att utforma en strategi för omprövning av förtidspensioner beslutade med särskild inriktning på yngre personer samt -ge i uppdrag att löpande redovisa åtgärder som har vidtagits i syfte att stimulera förtidspensionärers återgång i arbete. Vidare anser att bör överväga att -bedriva internkontroll inom förtidspensionsområdet mer regelbundet än den tillsyn som utövades av RFV samt -följa upp vad som händer de förtidspensionärer som får sin ersättning nedsatt eller indragen -analysera vilka faktorer som har betydelse för att fler förtidspensionärer skall kunna återgå i arbete. har även granskat regeringens beslutsunderlag till inför beslut om sjukpenninganslaget (Sjukpenninganslaget utgiftsutveckling under kontroll, RiR 2004:25). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utgångspunkten för granskningen har varit att sjukpenninganslaget ökade kraftigt och att utgifterna blivit avsevärt större än regeringen beräknat. Enligt bidrog den oförutsedda utgiftsutvecklingen till att utgifterna hotade överskrida utgiftstaket. Stora utgifter på tilläggsbudget och omprioriteringar löpande under budgetåret tenderade enligt revisionen att göra budgetpolitiken mer kortsiktig och mindre förutsägbar. anser inte att regeringen försett med ett fullgott beslutsunderlag för beslut om sjukpenninganslaget . rekommenderar därför regeringen att kommande år -tydligare redovisa de beräkningar som anslagen vilar på, -i anslutning till utgiftsprognoserna löpande bättre förklara avvikelserna mellan anslag och beräknat utfall samt -ge utvecklingsarbetet med att förbättra prognosernas kvalitet fortsatt prioritet. Revisionens iakttagelser i det olika granskningsrapporterna har bl.a. beaktas i arbetet med regeringens strategi för det fortsatta arbetet med att minska sjukfrånvaron, se avsnitt 2.8.2. 2.15.119:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. Tabell 2.11 Anslagsutveckling 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 23 369 237 tkr avser statlig ålderspensionsavgift , varav 125 563 tkr avser regleringsbelopp för . 3Se volym 1 avsnitt 7.4.3. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Redovisningen av anslaget är uppdelad på de tre anslagsposterna Här ingår utgifter för sjukpenning inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, s.k. sjuklönegaranti och särskilt högkostnadsskydd. skall även täcka kostnader för återbetalningspliktiga studiemedel, som belöper på studerandes sjukperioder samt finansiering av den frivilliga sjukpenningförsäkringen. Av anslaget får högst av de beräknade utgifterna för sjukpenning användas för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs av dels antalet ersatta dagar, dels medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets administration. Även demografiska rörelser samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av regelverk samt löneutvecklingen. Antalet nya sjukfall och därmed antalet sjukpenningdagar för de korta sjukfallen började sjunka . Denna utveckling har också bidragit till att antalet längre sjukfall också minskat . Sammanlagt har antalet ersatta sjukpenningdagar minskat mellan , en minskning som skett i den takt som erfordras för att nå halveringsmålet till . Minskningen är fortfarande större för de korta sjukfallen. Antalet sjukpenningdagar för korta sjukskrivningar är nu nere på en så låg nivå att de knappast kan minska ytterligare. Minskningen av de långa sjukfallen beror till viss del på att nybeviljandet av aktivitets- och sjukersättningar varit högt . I takt med att antalet långtidssjuka minskar, kommer även antalet personer som övergår till aktivitets- och sjukersättning att minska. Minskningen har varit ungefär lika stor för kvinnor och män, vilket betyder att kvinnor fortfarande står för av sjuk- penningdagarna som andelen sjukskrivna kvinnor var . För de korta sjukfallen är kvinnorna andel lägre, för de längre sjukfallen högre. Den förbrukning av medel som skett t.o.m. ger en prognos för utgiften för sjukpenning som visar att tilldelade medel kommer att underskridas 2005. Antalet sjukpenningdagar beräknas uppgå till 61 miljoner nettodagar och medelersättningen för sjukpenning har beräknats till per dag. beräknas kostnaderna för sjukpenningen (inkl. statlig ålderspensionsavgift) uppgå till , till och till . Samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet får av anslagsposten för sjukpenning användas för samverkan (prop. 2002/03:2, bet. 2003/04:SfU5, rskr. 2002/03:48) och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (prop. 2002/03:132, bet. 2003/04:SfU4, rskr. 2003/04:101). användes totalt för detta ändamål. Största delen av utgifterna används till samverkan mellan och arbetsförmedlingen. Av de totala utgifterna har ca använts för försäkringskassornas administration. Regeringen förtydligade i regleringsbrevet till att medlen i huvudsak skall användas för aktiva rehabiliteringsinsatser riktade till individer. beräknas utgifterna för samverkan och finansiell samordning till . Rehabilitering omfattar utgifter för rehabiliteringspenning, köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster och förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen m.m. Om en försäkrad påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering skall bevilja rehabiliteringspenning. Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenningen styrs till största del av samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Utgiftsutvecklingen påverkas också av i vad mån hinner bedöma behovet av rehabilitering och påbörja samordnade rehabiliteringsinsatser. uppgick antalet nettodagar med rehabiliteringspenning till 4,8 miljoner. Antalet nettodagar ökade 2004 till 5 miljoner. beräknas antalet dagar minska något i förhållande till 2004. Även beräknas antalet ersatta dagar minska endast marginellt vilket förklaras av ett minskat antal sjukskrivna och en ökad andel deltidssjukskrivna. Medelersättningen ökade från 2003 till 2004. Antalet dagar med rehabiliteringspenning beräknas uppgå till 4,3 miljoner dagar och medelersättningen för rehabiliteringspenning har beräknats till per dag. beräknas kostnaderna för rehabiliteringspenning (inkl. statlig ålderspensionsavgift) uppgå till , till och till . Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. För finns särskilda medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbetet. har möjlighet att av de särskilda medlen köpa de utredningar som behövs för att ta ställning till rätten till sjukpenning och behovet av rehabilitering. Kostnaderna uppgick till . beräknas kostnaderna uppgå till . minskas anslagsposten med för att finansiera anställningsstöd för personer som på grund av ohälsa behöver byta arbete. Vidare överförs till utgiftsområde 13 anslaget 22:4 Lönebidrag och m.m. Anledningen är att övertar ansvaret för stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen för alla som bedöms ha sådant behov och som har en anställning med lönebidrag så länge lönebidrag lämnas. Det samma gäller skyddad anställning hos offentlig arbetsgivare. Enligt regeringen uppfattning bör av de särskilda medlen engångsvis också kunna användas för att stödja insatser riktade till kommunala arbetsgivare i deras arbete att 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Regeringen avser att närmare diskutera formerna för stödinsatserna med företrädare för kommuner och landsting. beräknas kostnaderna för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster uppgå till . Även respektive 2008 beräknas kostnaderna till . Närståendepenning utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen för närståendepenningen styrs av antal ersatta dagar, löneutvecklingen och regelverket. Antalet ersatta dagar räknat i uppgick . Ökningstakten var därmed något högre jämfört med då antalet dagar var 2 500 fler än 2002. Av de 9 839 personer som vårdade en närstående var kvinnor. Av de 8 286 personer som vårdades var kvinnor och män. Prognosen för 20062008 är beräknad på att antalet ersatta dagar ökar något samt på förväntad timlöneutveckling. beräknas kostnaderna för närståendepenningen (inkl. statlig ålderspensionsavgift) uppgå till , till och till . De prognoser som ligger till grund för regeringens bedömning och därefter är osäkra. Arbetet med att minska kostnaderna för ohälsan fortsätter. Regeringen anger under avsnittet 2.8.2 åtgärder för det fortsatta arbetet inom bland annat sjukförsäkringen. I beräkningen ingår även det aviserade förslaget om att höja inkomsttaket inom sjukpenningförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. . Kostnaderna för att höja inkomsttaket beräknas till , och . I avsnitt 2.8.2 aviseras ett pilotprojekt för långa sjukfall. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 verkan med AMS få ett uppdrag att genomföra detta projekt. Regeringen bedömer att denna pilotverksamhet kan finansieras dels genom medlen för köp av tjänst, dels genom de av anslagets sjukpenningdel som får användas för samverkan m.m. inom rehabiliteringsområdet. Tabell 2.12 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Överföring till/från 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU 10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Se volym 1 avsnitt 7.4.3. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 38 anvisas under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. . beräknas anslaget till 39 274 874 000 respektive 42 . 2.15.219:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Tabell 2.13 Anslagsutveckling 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 2005 omfattar anslaget även utgifterna för bostadstillägg till personer med aktivitets- eller sjukersättning. 2 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen .