prop · GT0385 · 2006-03-09 00:00:00 — Den huvudsakliga stötestenen har varit att ett flertal medlemsstater önskar återinföra ekonomiskt stöd för investeringar som ökar kapaciteten och fiskeansträngningen, exempelvis stöd vid nybyggnation av fiskefartyg. Detta var stödformer som togs bort i samband med reformen av den gemensamma fiskeripolitiken 2002. motsätter sig att stödformerna åter introduceras då det var en av de viktiga förändringarna vid reformen. 40.4.1Utvärdering av den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter Mot bakgrund av att kommissionen skulle göra en utvärdering av marknadsordningen distribuerade kommissionen ett frågeformulär till medlemsstaterna och intresse- organisationer. Kommissionen har vidare anordnat ett seminarium om marknadsordningen med representanter från medlemsstaternas bransch- organisationer och myndigheter. Huruvida kommissionen kommer att föreslå ändringar av nu gällande marknadsordning är ännu inte klart. Frågan om miljömärkning av fisk togs upp inom EU men har därefter inte givits någon högre prioritet. FN:s livsmedelsorganisations (FAO) riktlinjer för miljömärkning av fiskeriprodukter antogs av rådet . presenterade kommissionen ett meddelande (KOM(2005)275 slutlig) om en gemenskapsmodell för miljömärknings- program för fiskeriprodukter. Kommissionen önskar därmed en bred debatt om miljömärkningsprogram för fiskeriprodukter. Kommissionen anordnade dessutom ett seminarium om miljömärkning av fiskeriprodukter. har aktivt arbetat med miljömärkningsfrågor inom fiskesektorn såväl nordiskt som nationellt. Det är därför positivt att Skr. 2005/06:85 frågan nu lyfts till EU-nivå. Livsmedelslagstiftningen är viktig för att skydda konsumenternas hälsa. Gemensam lagstiftning och regler i alla medlemsstater stärker skyddet och underlättar handeln. En stor del av livsmedelsområdet är total- harmoniserat, vilket innebär att det inte är tillåtet för enskilda medlemsstater att ha vare sig strängare eller mer liberala bestämmelser. Det pågående arbetet inom gemenskapen innefattar såväl ny reglering som modernisering av det befintliga regelverket på området. 41.1Förbättrade regler för närings- och hälsopåståenden Kommissionen antog ett förslag till en ny förordning om närings- och hälsopåståenden på livsmedel (KOM(2003) 424 slutlig). Förslaget omfattar reklam, märkning och presentation av närings- och hälsopåståenden inom EU och omfattar alla livsmedel. Möjligheten till påståenden begränsas för vissa livsmedelskategorier, vilket innebär att produkter med hög halt av fett, socker och salt samt alkoholhaltiga drycker inte kommer att kunna marknadsföras med hälsopåståenden. Närings- och hälsopåståenden som strider mot denna förordning ska betraktas som vilseledande reklam. har länge strävat efter att införa gemenskapsregler för hälso- påståenden eftersom det finns ett klart behov av att harmonisera området. Därmed kunde ställa sig bakom den politiska överenskommelse som antogs med enhällighet av rådet . fortsätter förhandlingarna med . Förordningen kommer tidigast att träda i kraft . 41.2Förbättrade regler för berikning av livsmedel Kommissionen antog ett förslag till en ny förordning om berikning med vitaminer och mineralämnen och vissa andra substanser i livsmedel (KOM(2003) 671 slutlig). Förslaget har behandlats parallellt med förslaget om regler för närings- och hälsopåståenden eftersom förslagen har nära koppling till varandra. Berikningsförslaget avser regler för när vitaminer och mineraler kan tillsättas i livsmedel samt regler för märkning och marknadsföring. Förslaget innehåller ett förbud mot berikning av icke-behandlade färskvaror bl.a. frukt, grönsaker, kött och fisk, samt livsmedel som innehåller minst 1,2 volymprocent alkohol. röstade för en politisk överenskommelse med en röstförklaring angående konfektyrvaror. ville att konfektyrvaror skulle ingå i listan över produkter som inte får berikas. Genom en förklaring till beslutet åtog sig kommissionen att utreda möjliga tillägg fortsätter förhandlingarna med Skr. 2005/06:85 . Förordningen kommer tidigast att träda i kraft i slutet 41.3Genetiskt modifierade organismer (GMO) har ett par genetiskt modifierade grödor godkänts för användning i EU. Det har rört ansökningar om import av vissa sorter av genetiskt modifierad majs och bearbetning av dessa till foder. Produkter framställda av sådan gröda ska vara märkta som genetiskt modifierade för att möjliggöra för konsumenten att välja mellan livsmedel och foder som är från GMO-majs respektive konventionell majs. Utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön regleras i direktiv (2001/18/EG). I förordning ([EG] nr 1829/2003) regleras hur god- kännanden av GMO som livsmedel ska ske. I förordning ([EG] nr 1830/2003) anges att en GMO ska vara märkt och att man ska kunna spåra en GMO genom livsmedelskedjan. antog kommissionen ett arbetsprogram angående bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser i jordbruket, vilket baserats på rådets förordning ([EG] nr 287/2004). nåddes enighet om hur projektmedel ska utlysas. Projektförslag inom arbetsprogrammets ram har inlämnats och behandlats . Medel för programmet finns avsatta . har även intensiva diskussioner förts inom EU och () om hur det internationella fördraget inom FAO om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk ska tillämpas i praktiken. 41.5Tillämpningsföreskrifter om hygien- och kontrollpaketet antog rådet och ett antal förord- ningar om livsmedelshygien och offentlig kontroll av livsmedelskedjan. har ett intensivt arbete bedrivits inom kommissionens olika kommittéer för att ta fram detaljerade tillämpningsförordningar och väg- ledningar för den nya lagstiftningen. Tillämpningsbestämmelserna gäller t.ex. kontroller av förekomst av parasiter (trikiner) och utformningen av certifikat som ska åtfölja importerade livsmedel, samt vissa bestämmelser om övergångslösningar för enstaka delar av de nya hygien- bestämmelserna. Inför omröstningen i den för livsmedelskedjan och djurhälsa angående salmonellatolerans i köttberedningar, kunde medlemsstaterna efter ett intensivt påverkansarbete från svensk sida enas om att köttberedningar måste vara salmonellafria. Detta kommer hela unionens konsumenter tillgodo. 41.7Gränsvärden för dioxinlika PCB:er i livsmedel finns gränsvärden för dioxiner i ett antal livs- medelskategorier. I samband med beslutet om dessa gränsvärden bestämdes att gränsvärden för dioxinlika PCB:er för samma livsmedels- kategorier skulle sättas . skulle data samlas in som underlag för beslutet. En kvalificerad majoritet av medlemsstaterna stödde kommissionens förslag till gränsvärden för dioxinlika PCB:er vid en omröstning i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa . Det formella beslutet kommer att fattas av kommissionen och gräns- värdena kommer att börja gälla . och har ett undantag från gränsvärdet för dioxin i fisk och fiskprodukter från för våra nationella marknader. I stället skyddas befolkningen genom särskilda kostråd. Det nya regelverket ger ett delundantag för och fram till och med för strömming/sill, lax, nejonöga, , öring och löjrom från Österjöområdet. Parallellt med detta har man röstat om motsvarande gränsvärden för dioxinlika PCB:er i foder. fortsatte förberedelserna för en revidering av för hållbar utveckling. lade kommissionen fram ett meddelande om den allmänna inriktningen på den nya strategin. presenterades en uppsättning indikatorer för hållbar utveckling. Kommissionen och Ekonomiska och sociala kommittén har arrangerat en konferens med strategins alla olika intressenter. sände en svensk informell promemoria till kommissionen. Där gavs stöd till med- delandets allmänna inriktning som en hel del synpunkter för att förstärka innehåll, instrument och uppföljningsförfaranden framfördes. antog ett uttalande om huvudprinciperna för hållbar utveckling. I uttalandet anges mål för miljö, social rättvisa, ekonomiskt välstånd och internationellt ansvar. Vidare anges där tio huvudprinciper, bland annat om solidaritet inom och mellan generationerna, delaktighet, försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren betalar. Uttalandet ska ligga till grund för den nya strategin. Revideringen av hållbarhetsstrategin skulle ha skett men tyvärr är kommissionen försenad i sitt arbete och kommissionens slutliga förslag (KOM(2005) 658) till ny strategi presenterades först . 42.1.2Lissabonstrategin, miljöintegration och bättre lagstiftning På rådsmötet antog miljöministrarna ett tydligt inlägg till halvtidsöversynen av Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårtopp- möte . markerade att miljödimensionen fortsatt bör spela en viktig roll i Lissabonprocessen. En progressiv miljöpolitik kan bidra till tillväxt och sysselsättning genom att främja innovationer som är resurssnåla och effektiva, särskilt inom energianvändning och transport. Andra åtgärder är att genomföra handlingsplanen för miljöteknik såväl på EU-nivå som nationellt och att främja mer hållbara konsumtions- och produktionsmönster. På klimatområdet betonades ökad forskning och teknisk utveckling, en utveckling av det europeiska klimatprogrammet samt ökad energieffektivitet. antog också slutsatser om kommissionens översyn av och uppmanade kommissionen att genomföra denna . ansåg att Cardiffprocessen om strategier för integration av miljö i olika politikområden borde 181 återupplivas och förstärkas. har det brittiska ordförande- Skr. 2005/06:85 skapet lagt vikt vid integration av miljöhänsyn i praktiken i samband med olika möten och diskussioner inom exempelvis jordbruk och fiske, energi, regionalpolitik och transport. Det informella miljö- och jordbruksministermötet hade fokus på klimat och jordbruk. Vid miljörådets möte diskuterades hur principerna och instrumenten enligt bättre lagstiftningsprogrammet kan tillämpas på miljöområdet, bl.a. i samband med de temainriktade strategierna enligt det sjätte miljöhandlingsprogrammet. har generellt en positiv hållning till arbetet med en bättre lagstiftning och underströk att detta borde leda till en förstärkning av miljöpolitiken med enklare och effektivare lagar. Konsekvensanalyserna av alla nya större förslag från kommissionen bör belysa också de långsiktiga vinsterna och kostnaderna för samhället i stort. 42.1.3FN:s kommission för hållbar utveckling höll sitt 13:e möte FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) har som huvudsyfte att följa upp och stärka genomförandet av och genom- förandeplanen från . CSD:s arbetsprogram som fastställdes efter toppmötet i utgår från olika fastställda teman i tvåårscykler. höll CSD sitt trettonde möte som syftade till att konkretisera åtaganden och åtgärder inom området vatten, sanitet och boende/bebyggelse. EU hade inför mötet arbetat fram en gemensam ståndpunkt i rådsarbetsgruppen för internationella miljöfrågor (WPIEI). Frågan diskuterades även på miljörådet . EU tryckte särskilt på vikten av att uppnå konkreta resultat där de olika aktörerna tar på sig nya åtaganden. Det gäller både åtaganden i form av policyåtaganden, men även nya aktiviteter som bidrar till att genomförandeplanen från och millenieutvecklingsmålen uppfylls. Århuskonventionen är en konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till överprövning i miljöfrågor. EG ratificerade konventionen och kunde därmed delta som part vid konventionens andra partmöte. Även skrev under konventionen före partsmötet. Betydelsefulla frågor under partsmötet var frågan om ett tillägg till konventionen om GMO, antagandet av riktlinjer för tillämpningen av Århuskonventionens principer i internationella forum samt frågor om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Förordningen om hur Århuskonventionen ska tillämpas på EG:s egna institutioner behandlades av och beräknas träda i kraft . EG har även ratificerat det så kallade PRTR-protokollet till konventionen. Enligt PRTR-protokollet ska parterna upprätta utsläppsregister. En förordning om upprättande av ett sådant register på europeisk nivå beslutades under rådsmötet . är positivt inställt till arbetet under Århuskonventionen och PRTR-protokollet, bland annat leder Skr. 2005/06:85 arbetsgruppen om tillgång till rättslig prövning under konventionen. Vid rådsmötet antog miljöministrarna en så kallad partiell politisk överenskommelse om miljöfinansieringsinstrumentet +. Överenskommelsen var partiell i den bemärkelsen att något budgetbelopp inte ingår. Life + är avsett att komplettera annan miljöfinansiering under EU:s budget. Enligt den partiella överenskommelsen ska av budgetbeloppet delegeras till nationella myndigheter för genomförande Life + är avsett att ha tre komponenter: 1.naturvård och biologisk mångfald 42.1.6Beslut om infrastruktur för geografisk information Vid miljörådet fattades beslut om gemensam ståndpunkt för INSPIRE dvs. förslaget om upprättande av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen. Exempel på den information som omfattas är vägar, vattendrag, administrativa gränser, bebyggelse, befolknings- statistik, vegetationsskikt, höjddata, meteorologiska, hydrologiska och geologiska data. anser att direktivet är bra då det underlättar åtkomsten till lägesbunden data genom att harmonisera informationen och att utveckla datatjänster via Internet. Förslaget kommer att hanteras av i en andra behandling. Det sjätte miljöhandlingsprogrammet (1600/2002/EG) lade fast riktlinjer- na för EU:s miljöpolitik fram . På några områden där kommis- sionen ännu inte hade bestämt sig för att lägga fram nya förslag till direktiv ska man arbeta stegvis. Kommissionen ska därför lägga fram så kallade tematiska strategier på områdena luftkvalitet, marin miljö, natur- resursanvändning och avfallsåtervinning, bekämpningsmedel, mark och stadsmiljö. presenterade kommissionen två av de tematiska strategierna; luftkvalitet och marin miljö. presenterades även strategierna om avfallsåtervinning och naturresursanvändning. Den tematiska strategin (KOM(2005) 446) om luftföroreningar och till- hörande direktiv för luftkvalitet presenterades och för- handlingarna i rådet har påbörjats. Strategin omfattar miljömål för luftföroreningar i EU och föreslår åtgärder för att uppnå dessa I luftstrategin föreslås att befintlig lagstiftning moderniseras och Skr. 2005/06:85 fokuseras på de mest miljö- och/eller hälsofarliga ämnena samt att miljöhänsyn integreras i andra policys och program. anser att den tematiska strategin om luftföroreningar kommer att ha stor betydelse för luftvårdsarbetet inom EU och i de enskilda medlemsstaterna , det är därför angeläget ha en hög ambitionsnivå i både strategin och direktivet. Strategin har även stor betydelse för de kommande förhandlingarna om det så kallade takdirektivet om utsläppstak för medlemsstaterna för svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska ämnen och ammoniak. Strategin har även stor betydelse för förhandlingarna inom ramen för (CLRTAP). Den tematiska strategin (KOM(2005) 505) om miljön med tillhörande ramdirektiv presenterades av kommissionen . Strategin bygger på en kombinerad EU- och regional ansats, där gemensamma övergripande mål och ansatser läggs fast på EU-nivå, men där planering och genomförande av åtgärder lämnas till den regionala nivån. Direktivförslagets övergripande mål är att ett gott miljötillstånd ska uppnås i den miljön och att bevarande av den miljön garanteras ett fortsatt skydd. De europeiska vattnen delas in i regioner. Varje medlemsland ska, i samverkan med övriga länder inom respektive region, utarbeta en marin strategi för sina vatten i enlighet med en åtgärdsplan. Åtgärdsprogrammet ska enligt förslaget träda i kraft . Varje huvudmoment vid genomförandet av strategin ska godkännas av kommissionen. Den regionala samverkan ska så långt som möjligt ske inom ramen för de regionala konvention- erna och länderna ska göra allt de kan för att samordna sina åtgärder med tredjeländer. Den strategin är högt prioriterad av . Målsättning för är att få till stånd insatser för den miljön så att dessa kan förbättra tillståndet för . driver även att bör göras till ett pilotområde för genomförandet av strategin. 42.3.1Nya regler ska förbättra badvattnets kvalitet Direktivet om badvatten färdigförhandlades och är klart för att införlivas i nationell lagstiftning. Syftet med det nya direktivet är att modernisera och uppdatera regelverket för att det bättre ska anpassas efter dagens kunskapsnivå samt för att hälsoskyddet för och informationen till badande ska förbättras. har länge drivit frågan om att anpassa direktivet efter nationella förutsättningar. Direktivets utformning tillgodoser de nationella olikheterna som det har en god ambitionsnivå. Politisk överenskommelse om förslaget till Grundvattendirektivet är ett komplement till ramdirektivet för vatten (2000/60/EG). Grundvattendirektivets syfte är framför allt att ta fram kriterier för hur grundvattnets kvalitet ska bedömas, att fastställa normer för vilken kvalitet som ska uppnås och när åtgärder för att motverka föroreningar ska vidtas. Efter ett drygt års förhandlingar i rådet, antogs en politisk överenskommelse om förslaget till grundvattendirektiv vid rådsmötet . Så som överenskommelsen utformades så undantas jordbruket i praktiken från direktivets betydelsefulla kvalitetsnorm för nitrat. Det är för svenskt vidkommande viktigt att även jordbruket omfattas av de åtgärder som kommer att följa av nitratnormen. valde slutligen att rösta emot förslagen. Även , och ställde sig utanför uppgörelsen. 42.4Kemikalier och resurs- och avfallsfrågor 42.4.1Beslut om EU:s nya kemikalielagstiftning REACH Förhandlingarna om en ny kemikalielagstiftning i EU har varit mycket intensiva 2005. har REACH varit uppe för diskussion på nio rådsmöten. En politisk överenskommelse togs på rådet som samtliga länder ställde sig bakom. Vid rådsmötet ställde sig även bakom två deklarationer. Den ena behandlade frågan om att förslaget borde förstärkas ytterligare vad gäller substitution och den andra deklarationen behandlade möjlighet för medlemsländerna att även fortsättningsvis tillämpa nationella regler som genomför gemenskapens minimidirektiv på arbetsmiljö- och miljöområdena. Syftet med den nya förordningen är dels att förbättra den europeiska kemikalieindustrins konkurrenskraft, dels att öka skyddet av hälsa och miljön från riskerna med kemikalier. Förutom att företagen får ett tydligare ansvar, bl.a. genom att de ska registrera och riskbedöma kemikalierna de tillverkar respektive importerar, innebär förslaget att kemikalier med vissa farliga egenskaper måste prövas innan de eventuellt får ett särskilt tillstånd från kommissionen för användning. För att uppmuntra utbytet av dessa ämnen ska alla som söker tillstånd göra en analys av riskerna med alternativen och om ett utbyte är möjligt ur ett tekniskt och ekonomiskt perspektiv. Förslaget innebär också att en ny kemikaliemyndighet på EU-nivå bildas. Myndigheten placeras i och ska enligt planerna vara i full funktion . Genom förslaget kommer gemensamma regler att gälla för både existerande och nya kemikalier. De som kommer att beröras är främst tillverkare och importörer som bedömer och hanterar riskerna med kemikalier. Därutöver kommer användare av kemikalier att beröras av regelverket, se vidare avsnittet 31.1.5. har i förhandlingarna drivit frågor om krav på ökad kunskap om kemikalier genom mer omfattande registreringsunderlag för s.k. lågvolymämnen, dvs. ämnen som tillverkas och importeras i mängder mellan , skärpta regler för de mest skadliga ämnena i tillståndsprövning genom t.ex. skärpningar Skr. 2005/06:85 av reglerna för substitution av ämnen, ökad kunskap och information om ämnen i varor. Flera olika konsekvensanalyser av REACH har genomförts både på nationell, nordisk och EU nivå. Slutsatsen är att REACH på även kan innebära vinster för industrin. Flera branscher kommer att ha nytta av bättre tillgång till information om kemiska miljö- och hälsorisker och därmed kunna minska utgifterna för arbetarskydd och avfallshantering. kan REACH bidra till att även stimulera innovationer och den europeiska konkurrenskraften kan gynnas av REACH. REACH bedöms medföra minskade kostnader för industrin genom förbättrad yrkesrelaterad hälsa. får både företag och offentliga aktörer tillgång till bättre information om kemikaliers egenskaper och kan därmed välja bort sådana som är olämpliga, farliga eller onödiga. Detta ger i sin tur många användare av kemikalier möjlighet att minska kostnader för arbetarskydd, avfallshantering och återvinning, sanering och ersättning för uppkomna skador. För vissa branscher, t.ex. byggindustrin, finns det också fördelar med utökad information om kemiska ämnen i varor. REACH kommer att bidra till att förbättra tillgången till information om kemiska ämnen för alla aktörer i samhället, såväl offentliga som privata. Detta är grundläggande för att kunna förbättra hanteringen av kemiska hälso- och miljörisker och får betydelse för både professionella användare och konsumenter. På kort sikt kommer förslaget troligen att innebära ökade kostnader för industrin, bl.a. pga. registreringskostnader och ökad administrativ börda. Många av de registreringspliktiga företagen är små och medelstora. Särskilda problem med denna företagskategori kan t.ex. vara att de hanterar små volymer av ämnena i förhållande till omsättningen och att de saknar kompetens för att hantera lagkrav och informationsflöden. För att minska negativa konsekvenser för små- och medelstora företag finns nu förslag om att små och medelstora företag alltid ska få reducerade avgifter och att kundtjänstservice ska inrättas. Ett annat förslag, OSOR (One substance one registration), har också varit en del i arbetet med att ge de små företagen möjligheter att hålla kostnaderna nere genom att företagen har möjlighet dela informationen så att ett ämne endast behöver registreras en gång. Se även del 6 Konkurrenskraftsfrågor inre marknaden, industri och forskning, avsnittet Kemikalieförordningen (REACH). 42.4.2Förhandlingarna om en global kemikaliestrategi Under svenskt ordförandeskap har det pågått förhandlingar om en global kemikaliestrategi. Strategin har till syfte att skapa ett globalt system för kemikaliehantering och uppnå målet från världstopp- mötet om hållbar utveckling i . Strategin är planerad att antas vid den internationella konferensen om kemikaliehantering i . antogs rådslutsatser där de viktigaste politiska ställningstagandena fastställs inför mötet i . Förbud mot ftalater i leksaker Rådet och kom överens om ett förbud mot ftalater . Direktivet innebär ett permanent användningsförbud för de sex ftalater som omfattas av det temporära förbudet i produktsäkerhets- direktivet. Omfattningen av respektive förbud liksom motiveringarna skiljer sig mellan de sex. För de tre ftalater som är klassificerade som fortplantningsstörande i kategori två införs ett totalförbud i alla slags leksaker och barnartiklar. För de tre ftalaterna med mindre farliga inneboende egenskaper införs en reglering för leksaker och barnartiklar avsedda för barn och som kan stoppas i munnen. har arbetat för ett förbud mot ftalater i leksaker och barnartiklar och är nöjt med kompromissförslaget som är i linje med syn en permanent hög skyddsnivå för en känslig grupp som barn. Kommissionen presenterade ett förslag (KOM(2005) 20) till EU-strategi för kvicksilver . Förslaget till strategi innehåller 20 åtgärder för att minska utsläpp, användning, tillförsel och efterfrågan av kvicksilver inom EU och globalt. Exempel på åtgärder är att kommissionen kommer att lägga förslag om exportförbud av kvicksilver från EU och om förbud för användning av kvicksilver i varor och produkter. Åtgärderna handlar också om att EU bör stödja det globala kvicksilver- arbetet. Vid rådsmötet antogs rådsslutsatser som stöder kommis- sionens förslag till strategi. välkomnade rådslutsatserna som i stora delar överensstämmer med våra uppfattningar. Skydd mot kvick- silverspridning är och har varit en central fråga i svensk miljöpolitik.