prop · GU031d11 · 2006-10-16 00:00:00 — Fammi har bedrivit en verksamhet som haft stor betydelse för arbetet med att utveckla primärvården. Den har bl.a. skapat utrymme för dialog och kunskapsutbyte mellan och inom primärvårdens olika professioner. I anslutning till att Fammi avvecklas i sin nuvarande form avser regeringen att återkomma med förslag till hur primärvårdsutvecklingen kan finna nya former . finns en överenskommelse mellan och staten om en besöksgaranti som innebär att primärvården skall erbjuda hjälp, antingen per telefon eller genom besök, som vården kontaktas. Detta är dock inte en rättighet som patienten kan utkräva i domstol. Det finns heller ingen sanktionsmöjlighet gentemot de landsting som inte uppfyller vårdgarantin. Om kontakt med läkare behövs skall väntetiden vara och den som fått en remiss bekräftad till den specialiserade vården skall erbjudas sådant besök . utvidgades besöksgarantin till en vårdgaranti som också omfattar väntetid till behandling för den planerade vården. Vårdgarantin innebär ett åtagande för landstingen att erbjuda behandling från det att beslut om behandling fattats. Enligt överenskommelsen mellan staten och är intentionerna att garantin skall gälla fullt ut i hela landet och omfatta all behandling inom landstingens planerade vård. För att täcka de ökade kostnaderna för införande av vårdgarantin tillfördes landstingen och . har fått i uppdrag av den förra regeringen att i samverkan med Kommuner och Landsting följa upp införandet av den nationella vårdgarantin och den fortsatta satsningen på förbättrad tillgänglighet. skall enligt uppdraget lämna delredo- visning och slutredovisning . Hälso- och sjukvårdens insatser för minskad sjukfrånvaro har deltagit i den förra regeringens satsning på att frånvaron från arbetslivet p.g.a. sjukskrivning skall halveras . Detta arbete bedrivs i samarbete med , , , och . Myndigheterna skall inom sina respektive områden bidra till att målet uppfylls. På den regionala och lokala nivån är landsting och kommuner ansvariga inom sina respektive områden. Den förra regeringen har definierat tre områden där myndigheterna genom sina ordinarie politik- och verksamhetsområden kan bidra till att målet uppnås. Dessa är förebyggande insatser, sjukskrivningsprocessen samt kunskaper om insatser och resultat. fick 2005 i uppdrag att redovisa hur myndighetens arbete bidrar till att det nationella målet för den förra regeringens arbete mot ohälsa uppfylls. Redovisningen skall ske utifrån tidigare fastställda indikatorer och en slutrapportering skall lämnas i årsredovisningen . Pågående och planerade åtgärder som har koppling till hälso- och sjukvården och som syftar till att minska sjukfrånvaron i arbetslivet redovisas under utgiftsområde 10, avsnitt 2. Målet för politikområde Hälso- och sjukvårdspolitik är att vårdens kvalitet och tillgänglighet skall förbättras. För verksamhetsområde Hälso- och sjukvård finns följande mål : -Kunskapsnivån inom hälso- och sjukvården vad gäller patientsäkerhet, kvalitet och effektivitet skall öka. Behandlingsmetoder skall i ökad grad vara evidensbaserade och huvudmännen för hälso- och sjukvården skall stödjas i sitt arbete med att förbättra tillgängligheten till hälso- och sjukvården på ett sätt som tillförsäkrar alla patienter en be- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 dömning och att vård ges efter behov och inom rimlig tid. -Medlen inom läkemedelsförmånerna skall användas på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. Att mäta hälso- och sjukvårdens prestationer är en komplex uppgift men vikten av att få kunskap gör att flera olika mätningar inom detta område har genomförts. Ett exempel på en redogörelse för hälso- och sjukvårdens kvalitet är ett samarbete mellan och Kommuner och Landsting som resulterat i rapporten jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet (). Rapporten är ett första steg mot en nationell modell som skall göra det möjligt att redovisa och jämföra vården mellan olika landsting. Rapporten belyser kvalitetsindikatorer utifrån fyra av de sex kvalitetsområden som definierats som viktiga för att åstadkomma god vård att den är kunskapsbaserad, patientfokuserad, effektiv och tillhandahålls i rätt tid. Rapporten tar dock inte upp psykiatri, primärvård eller äldrevård. Rapporten visar att det finns regionala skillnader när det gäller hälso- och sjukvårdens tillgänglighet, effektivitet, kostnader samt befolkningens vårderfarenheter. Dessutom varierar många medicinska resultat mellan landstingen och i vissa fall mellan könen. Minst variation mellan landstingen är andelen kvinnor som fortfarande lever efter att de fått diagnosen bröstcancer. Andelen är i samtliga landsting. Däremot varierar andelen män som har lokaliserad prostatacancer och som har fått kurativt syftande behandling. Andelen varierar mellan och medan riksgenomsnittet ligger på . Resultaten i rapporten utgör underlag för analys och systematiskt förbättringsarbete i respektive landsting. Enligt flera internationella rapporter, bl.a. en som lämnade 2005, håller svensk hälso- och sjukvård en hög kvalitet även om det finns få studier som kan användas för jämförelser. Be- folkningens hälsa är god i ett internationellt perspektiv. Ett antal studier visar att utmärker sig med goda medicinska behandlingsresultat för ett antal stora folksjukdomar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 De nationella kvalitetsregistren har en viktig roll för att värdera den medicinska kvaliteten i hälso- och sjukvården. Registren innehåller individbundna data om diagnoser, åtgärder och utfall. Rapporter från ett antal kvalitetsregister visar att tillgången till behandlingsmetoder och resultat har förbättrats . Några av de nationella kvalitetsregistren har efter hand inkluderat indikatorer som speglar olika aspekter av patientfokuserad vård. () har till uppgift att sprida sina kunskapssammanställningar på sådant sätt att de får ett genomslag inom den praktiska hälso- och sjukvården. SBU har arbetat med att sprida och förankra resultat från pågående och avslutade utvärderingsprojekt i detta syfte. Myndigheten har med hjälp av SCB genomfört en undersökning i målgrupperna om rapporten av depressionssjukdomar (2004) för att se vilket genomslag som rapporten fått hos läkare, verksamhetschefer inom berörda specialiteter, läkemedelskommittéer, landstingsdirektörer och landstingspolitiker. Bland läkare och läkemedelskommittéer ansåg av dem som kände till rapporten att vårdens handläggning kommer att ändras p.g.a. SBU:s slutsatser. Ännu fler uppgav att rapporten kommer att påverka den egna handläggningen av dessa patienter. Resultaten års undersökning stämmer också med flera tidigare som har visat att målgruppernas kännedom om SBU:s arbete är god och att rapporterna anses hålla mycket hög kvalitet och trovärdighet. regionala tillsynsenheter genomförde och rikstäckande studier om tillgänglighet via telefon och Internet till vårdcentraler i . Vårdcentralerna använder, enligt undersökningarna, s.k. telefonpassningssystem i ökad utsträckning. Av befolkningsenkäter inom ramen för uppföljningen av nationella handlingsplanen för 20022005 framgår att befolkningen och patienterna tycker att det har blivit lättare att komma fram på telefon till vårdcentralerna. tyckte av befolkningen att det var ganska eller mycket lätt, motsvarande andel 2002 var . mätningar visar att befolkningen inte upplever att det skett några förändringar av väntetiden till besök hos allmänläkare . Andelen patienter som fick en besökstid varierade mellan vid mätningar 2005. Det är bara två landsting (och ) som har förkortat sina väntetider så att fler invånare fått läkarbesök inom på vårdcentralen. Av befolkningsenkäten framgår att av befolkningen anser att väntetiden från tidsbeställningen till läkarbesöket var helt eller ganska acceptabel. Detta innebär att det inte skett någon förändring . Internationella mätningar av tillgänglighet har endast skett i mycket begränsad omfattning. I den mån mått på tillgänglighet finns, varierar dessa mellan olika länder, vilket försvårar jämförelser. En studie som bland annat mätt väntetider till besök hos läkare samt till vissa typer av behandlingar är EuroHealth Consumer Index 2005. Denna visar att väntetiderna i svensk hälso- och sjukvård är bland de längsta i . Patientsäkerhet och kvalitetssäkring i vården är frågor som i hög grad påverkar den enskildes möjligheter att få en god och trygg vård. Bestämmelserna om innebär att allvarliga skador, sjukdomar och tillbud som inträffar i hälso- och sjukvården skall dokumenteras och rapporteras till . För att brister i vården skall kunna åtgärdas och förebyggas återför information om vad som skett i ärendet till hälso- och sjukvården. Antalet inkomna har varit relativt . Fördelningen av mellan olika verksamhetsområden är också i stort sett oförändrad jämfört med föregående år. Antalet anmälningar till () ligger på samma nivå som . En liten ökning av anmälningar från kan noteras. Ett ökat antal yrkesutövare som ålagts disciplinpåföljd kan också konstateras jämfört med föregående år. Det gäller även antalet beslutade åtgärder i behörighetsärenden. Det har inte varit möjligt att redovisa en samlad enhetlig statistik från patientnämnderna . Det finns dock uppgifter som talar för att antalet ärenden till patientnämnderna 2005 ligger i nivå med vad som kom in . En patient som skadas i samband med behandling eller liknande åtgärd inom hälso- och sjukvården (inklusive tandvården) kan söka ersättning för skadan från patientförsäkringen. Antalet anmälningar till patientförsäkringen har ökat kontinuerligt . 2005 kom ca 9 250 skadeanmälningar in. Detta innebär en ökning med ca 1 200 ärenden . Vårdgarantin ställer nya krav på uppföljning av väntetiderna i vården. Nya verktyg och rutiner utvecklas successivt för att sammanställa korrekt information om aktuella och faktiska väntetider. Bland annat har förväntad väntetid bytts ut mot faktisk väntetid. Förändringen innebär betydande svårigheter att göra jämförelser bakåt i tiden. Inrapporteringsfrekvensen har ökat och är nu uppe i . Sannolikt har även kvaliteten i inrapporteringen förbättrats, vilket också gör det svårt att jämföra med föregående år. I uppföljningen av väntetider till behandling ingår uppgifter om ett begränsat antal behandlingar, men antalet uppgifter kommer att utökas successivt. En av SKL framtagen lägesrapport visar att antalet patienter som väntar på någon av de behandlingar som ingår i den nationella databasen successivt har minskat . Även antalet patienter som väntat på dessa behandlingar har minskat . Variationerna mellan landstingen och mellan olika specialitetsområden är dock stora. Störst problem att klara vårdgarantin finns enligt rapporten inom ortopedi och ögonsjukvård. har regeringens uppdrag att ta fram underlag för bedömningen av hälso- och sjukvårdens behov av läkare och sjuksköterskor m.fl. yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården. Den rapport som kom in till regeringen , (NPS 2006), beskriver och analyserar tillgång och efterfrågan på barnmorskor, läkare, sjuksköterskor, tandhygienister och tandläkare. Tillgången på barnmorskor, sjuksköterskor och läkare som är sysselsatta inom hälso- och sjukvården har ökat markant . Antalet sjuksköterskor och barnmorskor har ökat och antalet 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 läkare har ökat , vilket motsvarar 4 300 läkare, men den regionala tillgången på dessa yrkesgrupper skiljer sig över landet. Antalet tandhygienister har ökat med 900 personer medan antalet tandläkare minskat med drygt 350 personer. Tandläkar- och tandhygienisttätheten varierar mycket över landet. Efterfrågan definieras i som det sammantagna resultatet av en organisations vilja och ekonomiska möjligheter att rekrytera personal. I rapporten används arbetslöshet, migration och etablering på arbetsmarknaden efter examen som indikatorer på efterfrågan. Utifrån dessa indikatorer bedömer att arbetsmarknaden för barnmorskor, sjuksköterskor och tandhygienister är i balans. bedömer däremot att arbetsmarknaden för läkare är i obalans, trots ökningen av antalet läkare i hälso- och sjukvården. har i uppdrag att följa upp satsningen på vård, sysselsättning, boende och verksamhetsutveckling inom psykiatrin . Uppdraget skall slutredovisas . Av redovisningar framgår att intresset för satsningen har varit stort. Pågående arbete gäller personer med psykiska funktionshinder i stort. Inom satsningen på verksamhetsutveckling har bland annat prioriterats kompetensutveckling inom alternativa vårdformer, rättspsykiatri, tidiga insatser och brukarinflytande. Totalt har fördelats som ett särskilt storstadsstöd. En del av medlen inom ramen för satsningen kommer att förbrukas efter 2006. Det gäller bl.a. totalt för projekt med inriktning på psykosociala insatser samt för administration, uppföljning, utvärdering m.m. Den förra regeringen har uppdragit åt att följa upp utvecklingen i landstingen när det gäller efterfrågan på och tillgängligheten till psykiatrins insatser med anledning av flodvågskatastrofen i . Av lägesrapporter framgår att landstingens psykiatriska verksamheter i stort klarat av att möta efterfrågan på vård. skall slutredovisa uppdraget . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Kostnaderna för läkemedelsförmånerna uppgick till . Diagram 3.3 Utveckling av kostnaderna för läkemedelsförmånerna 1991-2005 (exklusive moms) Nominella kostnader, miljoner kr Reala kostnader enligt KPI priser, miljoner kr Effekten av patentutgångar och kostnadsökningar p.g.a. introduktion av nya läkemedel har uppskattats. De för förmånerna mest kostsamma läkemedelsgrupperna är immunsuppressiva medel (bl.a. medel mot reumatoid artrit), antidepressiva medel och insulin. Kostnaden för immunsuppressiva medel ökar kraftigt medan kostnaden för antidepressiva medel, magsårsmedel och blodfettsänkande medel fortsätter att minska. Teststickor för blodglukos är den enskilda vara som kostar mest för läkemedelsförmånerna. Läkemedelskostnaderna i slutenvården ökar allt snabbare. Orsaken är dels introduktion av nya läkemedel, dels att landstingen för över kostnader från läkemedelsförmånerna till slutenvården där priserna p.g.a. upphandlingsavtal är lägre. Denna överföring bidrar till att hålla förmånskostnaderna nere. () har jämfört priset på några nya originalläkemedel, som mellan och fick priset fastställt av nämnden, med priset på motsvarande läkemedel i 17 andra länder i EU/EES-området. De preparat som ingick i studien var bl.a. läkemedel mot diabetes, reumatism och höga blodfetter. Av undersökningen framgår att de svenska priserna på de undersökta läkemedlen ligger något under genomsnittet i de aktuella länderna. Tio länder har högre prisnivå än och sju länder har lägre prisnivå på de aktuella preparaten. Om man tar hänsyn till köpkraften i de olika länderna är det bara tre länder , och som har lägre priser än . Enligt i analys och prognos ökade kostnaderna för läkemedelsförmånerna inklusive förbrukningsartiklar åren 19852004 med i genomsnitt (fasta priser). Efter ändringarna i reglerna för läkemedelsförmånerna har kostnaderna varit nästan oförändrade. Enligt rullande tolvmånadersdata tycks kostnaderna ha stabiliserats kring en nivå på ca . Åren 20072009 förväntas kostnadsökningen, enligt , variera mellan . En bedömning av kostnaderna för läkemedelsförmånerna har gjorts genom att en uppskattad underliggande trend har justerats för kända och förväntade förändringar. Tabell 3.5 Kostnader för läkemedel i relation till de totala kostnaderna för hälso- och sjukvård samt patienternas egenavgiftsandel, 20012005 (inkl moms) Som andel av förmån + egenavgift Avser receptfria humanläkemedel som säljs över disk Källor: , nationalräkenskaperna SCB De satsningar på förbättrad tillgänglighet som genomförts har gett vissa positiva resultat men ännu återstår mycket för att utveckla tillgängligheten till vården. Tillgängligheten i primärvården har stått i fokus under 20002005 vilket hänger samman med genomförandet av den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53) och den resursförstärkning till pri- märvården som detta innebar. Tillgängligheten telefontillgänglighet och möjligheten att få tid på vårdcentralen har följts upp . Telefonframkomligheten har enligt de studier som gjorts förbättrats något. Den evidensbaserade medicinen har blivit en alltmer betydelsefull metod för att nå en effektivare och bättre vård. Den utgör också en av grundförutsättningarna för att rationella beslut om resursanvändning inom vården skall kunna fattas. De utvärderingar som () genomför har både lett till att effektiva metoder fått ett större genomslag inom vården och till att ineffektiva eller icke kostnadseffektiva metoder kunnat utmönstras. Det samarbete som SBU etablerat med många regioner och landsting har gett förutsättningar för att centralt framtagen kunskap omsätts i lokala förändringsarbeten. finns det dock en tröghet i hälso- och sjukvårdens system när det gäller att tillvarata ny kunskap. På psykiatrins område visar och den Nationella psykiatrisamordnarens rapporter att det finns fortsatt stora behov av förbättringar av vård och stöd till personer med psykisk sjukdom eller psykiska funktionshinder. Den psykiatriska vården samt stödet och servicen behöver, enligt psykiatrisamordnaren, en omfattande organisationsöversyn och resursförstärkning. Det handlar bl.a. om förbättringar av personalens kompetens, ökad tillgång till psykosocial kompetens samt en ökad kvalitet i och tillgänglighet till vården. Psykatrinsamordnaren har även rapporterat att det föreligger stora kunskapsbrister om verksamma metoder och implementering av ny kunskap inom psykiatrins område. Avseende barn- och ungdomspsykiatrin framstår den bristande tillgängligheten som ett allt större problem. Verksamheterna för barn och unga måste stärkas för att vända denna utveckling och för att förebygga att fler utvecklar psykisk ohälsa och psykosociala svårigheter senare i livet. Psykiatrisamordnaren har i en skrivelse särskilt pekat på att det framför allt finns brister inom primärvården. Detta medför att specialistverksamheterna har svårigheter att prioritera och rikta resurserna på ett effektivt sätt, vilket medfört onödiga väntetider. Det behövs en bredare och stärkt kompetens i primärvården för 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att hantera lättare/tidiga former av psykisk ohälsa hos barn och ungdomar. Mot bakgrund av de behov som finns i den psykiatriska vården avser regeringen därför att genomföra en satsning för att stärka psykiatrin. På anslaget 13:9 Bidrag till psykiatri avsätts och därefter . LFN har genom sitt fortsatta arbete med läkemedelsgenomgångar och genom att pröva om bl.a. nya originalläkemedel skall ingå i förmånssystemet bidragit till att medlen inom läkemedelsförmånerna används på ett mer ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. Prisnivån på läkemedel fortsatte att sjunka 2005. Totalt sett föll prisnivån . Patenterade läkemedel hade en oförändrad prisnivå. gick patentet ut på 22 substanser varav fyra ingår i LFN:s urval av substanser som står för av försäljningen inom förmånerna. De läkemedel som förlorat patentet och utsatts för generisk konkurrens minskade mest i pris. Om hälso- och sjukvården skall få möjlighet att utvecklas och klara sitt åtagande måste lagstiftning och organisation öppna för nytänkande och mångfald. Det behövs åtgärder på statlig, regional/landstings- och nivå som ökar mångfalden i offentlig sektor och uppmuntrar alternativa vårdgivare och entreprenörer. Vidare krävs en översyn av lagstiftning, regelverk och institutioner så att konkurrensneutralitet skapas mellan vårdens olika aktörer. Mer än varannan kvinna är anställd i den offentliga sektorn. Genom att öka utrymmet för enskilda initiativ och eget företagande inom välfärdsområdet får fler kvinnor möjlighet att starta företag, och fler får chansen att bidra till nya arbetsformer som kan leda till bättre kvalitet, både för patienter och anställda, och därmed också ökad trivsel och lägre sjukskrivningstal bland kvinnor i offentlig sektor. Med fler arbetsgivare att välja på läggs grunden för bättre arbetsvillkor och bättre löneutveckling i offentlig sektor. Sammanfattningsvis är bedömningen att hälso- och sjukvården i stort håller god kvalitet även om det är svårt att visa på i vilken utsträckning vården bidrar till att människor mår bra. Tillgängligheten och kvalitetsuppföljningen inom primärvård och psykiatri präglas alltjämt av stora brister. Det är viktigt att fånga upp olika aspekter på kvalitetsbegreppet för att på så sätt åstadkomma helhetssyn och långsiktighet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 satt arbete med bl.a. elektronisk vårddokumentation och enhetlig terminologi samt utvecklade datakällor och kvalitetsindikatorer är en förutsättning för att kunna styra och synliggöra hälso- och sjukvårdens kvalitet och resultat. Den förra regeringen avsatte sammanlagt för åtgärder för att öka kunskaperna om hälsoproblem relaterade till amalgam och andra dentala material samt för att förbättra omhändertagandet av patienter med sådana problem. Av dessa medel utbetalades till Stiftelsen för fortsatt utvärde- 3.6Verksamhetsområde Tandvård ring av patienter som utretts och behandlats för Genom det statliga tandvårdsstödet, som administreras av , bidrar staten till att minska den enskildes kostnader och göra tandvården mer tillgänglig. Utgifterna för tandvårdsstödet uppgick till , varav avsåg högkostnadsskyddet för protetik för dem som är eller äldre. har särskilt följt upp högkostnadsskyddet och bl.a. kvartalsvis lämnat rapporter om myndighetens handläggning, vårdgivarnas agerande samt kvalitetshöjande åtgärder. har fortsatt att arbeta med informationsinsatser riktade till allmänheten för att öka kunskapen om de prisvariationer som finns mellan vårdgivare inom tandvården. tillsattes en särskild utredare med uppdrag att lägga fram förslag till ett nytt tandvårdsstöd för vuxna (tandvårdsutredningen, Dir. 2005:136). Utredningen lade fram delbetänkandet Stöd till hälsobefrämjande tandvård (SOU 2006:27). Delbetänkandet innehåller bl.a. ett förslag till grundstöd för förebyggande tandvård. ekonomiska vårproposition avsatte den dåvarande regeringen medel för att införa ett grundstöd. I utredningens andra delbetänkande , Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2 (SOU 2006:71), lämnas detaljförslag för grundstödet och ett principförslag om skydd mot höga kostnader. hälsoproblem som relaterats till amalgam. Stiftelsen överlämnade sin slutrapport till den förra regeringen . fick i uppdrag att fördela medel till kunskapsutveckling och metodutveckling samt för att förbättra diagnostik, behandling och bemötande av patienter vars hälsoproblem förknippas med amalgam eller andra dentala material. skall också ansvara för att det inrättas ett nationellt register för uppföljning av användningen av olika dentala material. För dessa två uppdrag disponerar sammanlagt . Enligt tandvårdslagen (1985:125) ansvarar landstingen för att barn och ungdomar får regelbunden, fullständig och avgiftsfri tandvård t.o.m. det år då de fyller . De allra flesta barn och ungdomar behandlas inom folktandvården, men det finns också möjlighet att välja en annan vårdgivare. Barn- och ungdomstandvården kostade . Landstingen ansvarar enligt tandvårdslagen (1985:125) för uppsökande verksamhet och nödvändig tandvård för äldre och funktionshindrade i särskilda boendeformer samt personer som bor i egen bostad men har stort behov av vård och omsorg. I landstingens ansvar ingår också tandvård som är ett led i en sjukdomsbehandling. Landstingens kostnader för verksamheten uppgick till , vilket innebär att kostnaderna legat på ungefär samma nivå . får landstingen, via anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning, en sammanlagd kompensation som motsvarar en årlig kostnad på ca . Målet för politikområdet Hälso- och sjukvårdspolitik är att vårdens kvalitet och tillgänglighet skall förbättras.