prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Det tycks dock som om det ofta saknas genomtänkta pedagogiska principer för att fördela undervisningstiden utifrån elevernas behov, studiernas inriktning och lokala förutsättningar. Att undervisningstiden används på ett effektivt sätt i skolorna är en viktig faktor för att eleverna skall nå målen för utbildningen. Att unga kvinnor och män får tillgång till undervisning av en viss omfattning är även en fråga om rättssäkerhet och likvärdighet. Regeringen ser därför skäl att se över frågan om tidsanvändningen i gymnasieskolan. Regeringen har genom propositionen Kunskap och kvalitet Elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140, bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4) och i uppdrag till lagt grunden för en rad kvalitetshöjande insatser för den gymnasiala yrkesutbildningen för att möta arbetslivets ökade krav. Stöd- och utvecklingsinsatser skapar bättre förutsättningar för att föreslagna åtgärder i gymnasiepropositionen skall få den omfattning, genomslag och kvalitet som är avsett. Särskilt prioriterade är insatser för regionala yrkesutbildningscentrum och gymnasial lärlingsutbildning. Många yrkesinriktade utbildningar behöver ett större elevupptagningsområde än kommunen för att attraktiva och bärkraftiga utbildningar skall kunna etableras. Regeringen avser att inom ramen för den föreslagna höjningen av anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg tillföra ytterligare resurser för uppbyggnaden av regionala yrkesutbildningscentrum i syfte att skapa fler modeller i olika branscher för regionala yrkesutbildningscentrum. försök med lärlingsliknande utbildningsformer har inte fått önskad omfattning. Kommunerna behöver stöd i sin uppbyggnad av lärlingsutbildning inför det planerade genomförandet av en ny lärlingsutbildning i gymnasieskolan . Regeringen avser att ge statligt stöd till utveckling och genomförande av den nya lärlingsutbildningen. Ett gymnasiearbete ersätter dagens projektarbete. Godkänt gymnasiearbete blir ett krav för gymnasieexamen och därigenom ett viktigt kvalitetsinstrument som visar att utbildningsmålen nåtts. I gymnasiearbetet skall eleven få möjlighet att tillämpa och fördjupa teoretiska och/eller praktiska kunskaper inom flera ämnesområden. Det är viktigt att gymnasiearbetet på program med yrkesinriktad profil så långt möjligt får karaktären av att vara en autentisk arbetsuppgift. Fokus skall ligga på att demonstrera ett brett kunnande inom det framtida yrkesområdet. Det innebär att det lämpar sig väl för en elev att använda sig av tiden för arbetsplatsförlagt lärande för att genomföra sitt gymnasiearbete. Regeringen avser att vidareutveckla dessa idéer om gymnasiearbetet i samtal med arbetsmarknadens parter. Vidare kommer Yrkesutbildningsdelegationen att få i uppgift att arbeta fram hur gymnasiearbetet bör regleras för att få den roll som regeringen avser. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En ny gymnasial lärlingsutbildning avses införas i gymnasieskolan. Den skall vara ett valbart alternativ inom alla yrkesinriktade program. Mål, innehåll och kunskapskrav för lärlingsutbildningen skall motsvara den traditionellt skolförlagda gymnasieutbildningen. Lärlingsutbildningen präglas av att de praktiska och teoretiska inslagen är integrerade och stöder lärandet till en helhet. För att nå en rimlig omfattning av den gymnasiala lärlingsutbildningen är det troligen nödvändigt att samarbetet mellan skolan och arbetslivet professionaliseras. Lärlingsutbildningen kan t.ex. bygga på en överenskommelse där skolan betalar för den utbildning som sker på arbetsplatsen i form av avtal. Då kan också skolan ställa tydliga krav på till exempel kvalitet och handledning. har regeringens uppdrag att närmare utreda och lämna förslag på hur den gymnasiala lärlingsutbildningen skall utformas och regleras. Arbetet skall redovisas till regeringen . Regeringen tillsatte en yrkesutbildningsdelegation med representanter för näringsliv, offentlig verksamhet, fackliga organisationer och skola (U 2004:07). Delegationen har ett brett uppdrag att lyfta fram den gymnasiala yrkesutbildningens betydelse för utvecklingen, att bidra till att höja kvaliteten i gymnasieskolans yrkesutbildningar och verka för en ökad rekrytering till dessa utbildningar. För att fullgöra sitt uppdrag har delegationen organiserat sin verksamhet i tio delprojekt som genomförs i samverkan med myndigheter och organisationer. Vidare berörs det nya gymnasiearbetet och lärlingsutbildningen. Internationalisering, entreprenörskap och yrkeslärarrollen är andra områden som behandlas. Information om delegationens arbete finns kontinuerligt tillgänglig på delegationens hemsida . Delegationen skall arbeta fram till . Enligt skollagen (1985:1100) är en kommun skyldig att inom gymnasieskolan erbjuda ett allsidigt urval av nationella program. Få kommuner kan erbjuda samtliga nationella program och inriktningar. För många kommuner kan ett all- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sidigt urval program och inriktningar endast erbjudas genom regional samverkan. Lokalt har vissa yrkesinriktade gymnasiala program mött vikande elevintresse och antalet förstahandssökande har minskat. Detta gäller främst pojkar och flickor i storstadsområden. För flickorna gäller att de överlag tenderar att i ökad utsträckning välja mer studieförberedande utbildningar. En del kommuner har tagit detta till intäkt för att lägga ner delar av sitt gymnasieutbud. För vissa yrkesområden och branscher innebär detta att det lokalt och regionalt råder brist på utbildningsmöjligheter. Utvecklingen visar att samverkan inom ett större elevupptagningsområde behöver etableras för att skapa attraktiva och bärkraftiga utbildningar med tillräckliga resurser och ett tillräckligt elevunderlag. Regeringen har i propositionen Kunskap och kvalitet Elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) uppmärksammat de svårigheter som finns att etablera ett bra samarbete dels mellan kommuner i en region, dels mellan skolor och arbetslivet i regionen. I regeringsförklaringen från anges att regeringen vill skapa attraktiva moderna gymnasieutbildningar i varje region tillsammans med industrin och de offentliga arbetsgivarna. För att utveckla nya modeller för utveckling av regionala yrkesutbildningscentrum i nära samverkan med arbetslivet beviljade regeringen till Yrkesutbildningsdelegationen för att stödja två pilotprojekt inom och Trollhätteregionen. Projekten syftar till att utveckla det regionala samarbetet mellan kommunerna i regionen, men också mellan kommunerna och länsstyrelserna, arbetslivets parter, företagen och berörda branschorganisationer. Projekten skall leda till en ökad rekrytering till och dimensionering av dessa utbildningar i förhållande till situationen . Utöver målet att skapa effektiva yrkesutbildningscentrum i respektive region, syftar pilotprojekten också till att vinna erfarenheter och kunskaper som kan utnyttjas i andra regioner. Projektet är huvudman för det svenska yrkeslandslaget och finansieras genom ett trepartsamarbete mellan , LO och staten. Genom tävlingsverksamhet etableras naturliga former för samverkan mellan skola och bransch. nande skapar positiva förebilder och intresse för yrken, yrkesområden och yrkesutbildning och bidrar till att höja statusen och rekryteringen till yrkesutbildning. World Skills , och Yrkesutbildningsdelegationen samarbetar för att utveckla och utvidga tävlingsverksamheten till de ungdomar som är elever i gymnasieskolan. Ambitionen är att genomföra ett första i ett antal yrkesområden . En viktig del i kvalitetsarbetet för den yrkesinriktade gymnasiala utbildningen är att säkra lärartillgången. De senaste årens examination av yrkeslärare har varit låg som alltfler av de yrkesverksamma lärarna närmar sig pensionsåldern. För lärarexamen med inriktning mot undervisning i yrkesämnen i gymnasieskolan krävs 120 poäng. I detta ingår en omfattande yrkeserfarenhet och en relevant högskoleutbildning om minst 60 poäng eller motsvarande. Presumtiva yrkeslärare inom vissa gymnasieprogram har av olika skäl varit svåra att rekrytera till de reguljärt upplagda lärarutbildningarna. I stället har den särskilda lärarutbildningen () med lärartjänstgöring på halvtid och halvtidsstudier visat sig mer attraktiv för denna lärarkategori. Regeringen har därför i tilläggsbudgeten (prop. 2004/05:100) föreslagit en satsning på särskild lärarutbildning för yrkeslärare omfattande 1 000 lärare med start . Genom denna statliga utbildningssatsning får skolhuvudmän för såväl kommunala som fristående skolor som motsvarar gymnasieskolan en möjlighet att fylla vakanser och planera för de pensionsavgångar som följer bland yrkeslärarna. Ett erbjudande om anställning som lärare i kombination med utbildning kan vara attraktivt för många då det ger en möjlighet till lärarbehörighet. Utbildningen samordnas av och genomförs vid åtta olika lärosäten spridda över landet. Nationella utvärdering av , NU-03, samt internationella undersökningar såsom och TIMSS ger ett omfattande jämförelsematerial om kunskaper bland barn och unga när det gäller läsförmåga, mate- matik och naturvetenskap. Tendenser som har kunnat utläsas av dessa rapporter är försämrad läsförmåga och skillnader mellan flickors och pojkars läsförmåga och läsintresse, till flickornas fördel. Dessutom tyder resultaten på försämrade kunskaper i matematik. Pojkar visar dock något bättre resultat än flickor. Regeringen anser att kunskaper i svenska och matematik är avgörande för framgång i alla ämnen. Därför har åtskilliga åtgärder vidtagits för att öka möjligheterna för eleverna att nå utbildningens mål. Utöver ett omfattande utrednings- och utvecklingsarbete på flera områden har regeringen även sett behov av att initiera vissa omedelbara insatser, som kan få effekt på kortare sikt. Därför har regeringen gett i uppdrag att, inom ramen för nuvarande system för statlig styrning inom skolområdet, redogöra för de behov av omedelbara förtydliganden i vissa av kursplaner och i det nationella uppföljningssystemet, som verket bedömer nödvändiga utifrån resultaten i verkets utvärdering av samt de internationella studierna . Uppdraget skall redovisas . Därutöver har Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att stärka kommuners och skolors förutsättningar att nå målen så som de uttrycks i de nationella styrdokumenten. Myndighetens insatser skall särskilt fokuseras på flera nationellt prioriterade områden såsom basfärdigheter, särskilt när det gäller språk-, läs- och skrivutveckling samt matematik. har i uppdrag att redovisa utbildningsinspektionens omfattning och inriktning bl.a. för att kunna bedöma skolornas arbete med att följa upp elevernas kunskapsutveckling i läsning och matematik. Satsning på matematik och läsning Kunskaper i svenska och matematik är avgörande för framgång även i andra ämnen. Nationella och internationella utvärderingar visar på tendenser till att svenska elever uppvisar försämrad läsförmåga och försämrade kunskaper i matematik. Regeringen avser att inom ramen för den föreslagna höjningen av anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg tillföra ytterligare resurser för att ge visst stöd till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kompetensutveckling av lärare i matematik och läsinlärning, utveckling av stödmaterial för undervisningen (metoder och innehåll) och informations- och intresseskapande insatser. Varje kommun skall enligt skollagen (1985:1100) se till att kompetensutveckling anordnas för den personal som har hand om utbildningen. Statens roll är och bör även i fortsättningen vara stödjande. Läs-, skriv- och språkutveckling Den pedagogiska miljön från förskolan till gymnasieskolan är avgörande för elevernas språkutveckling. Det finns även ett ökande behov att kunna orientera sig i informationsflödet. Skolbibliotekets pedagogiska roll i skolan är därmed betydelsefull. Insatser för läs-, skriv- och språkutveckling är av stor vikt för förbättrade resultat på alla nivåer i skolväsendet. Inte minst för stödet till elever med utländsk bakgrund är kopplingen till läsning väsentlig. Insatserna sker även inom ramen för de uppdrag om segregerade områden som Myndigheten för skolutveckling fått och beskrivs under rubriken . Regeringen har inom ramen för de åtgärder som vidtagits med anledning av utvärdering av den nya lärarutbildningen också uppmärksammat frågan om lärarstudenternas kunskaper i läs-, skriv- och matematikinlärning. Se avsnitt 7.1.2 Lärarutbildning. Regeringen avser att stödja skolornas och kommunernas arbete med att förbättra elevernas läsförmåga. Regeringen överväger vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att förbättra möjligheterna till måluppfyllelse när det gäller alla elevers läsförmåga och elever med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi i synnerhet. Vidare bör skolbibliotekens roll stärkas och tillgången till litteratur i skolorna förbättras. Vikten av goda kunskaper i matematik är obestridlig. Det handlar om en baskunskap nödvändig i vardagen, kunskaper för ett aktivt deltagande i samhälls- och yrkesliv och som grund för ett livslångt lärande. Kunskaper i matematik krävs också för att besitta den kompetens och problemlösningsförmåga som krävs för lärande i andra ämnen och inom andra kunskapsområden. Människor med goda kunskaper i bl.a. matematik, naturvetenskap och teknik är av avgörande betydelse för att skall fortsätta att utvecklas som ett industriellt föregångsland med 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 effektiv resursanvändning och hållbar ekonomisk, social och ekologisk utveckling. Även inom många andra områden behövs goda matematikkunskaper för att uppnå ett framgångsrikt resultat. Därför är det naturligt att godkänt betyg i matematik utgör ett behörighetskrav till gymnasieskolans nationella och specialutformade program och att det är ett kärnämne i gymnasieskolan. Olika rapporter och studier har indikerat att matematikundervisningen är i ett särskilt behov av reformering och utveckling. Regeringen tillsatte därför en Matematikdelegation med uppgift att utarbeta en handlingsplan med förslag till åtgärder för att förändra attityder till och intresset för matematikämnet samt utveckla matematikundervisningen inom hela utbildningssytemet. Delegationen redovisade sitt betänkande Att lyfta matematiken (SOU 2004:97) . I korthet föreslås i betänkandet betydande satsningar på bättre utbildning av blivande lärare i matematik, på kompetensutveckling av redan verksamma lärare, och på olika intresseväckande och attitydpåverkande insatser samt på utveckling av styrdokumenten. Delegationen föreslår också en nationell projektorganisation för genomförandet. betänkande har remissbehandlats. Betänkandet samt remissinstansernas synpunkter ligger nu till grund för regeringens arbete med att långsiktigt och systematiskt bidra till utvecklingen av matematikundervisningen. Statens insatser inriktas mot att främst ta fram digitala stödmaterial och kurspaket. Kompetensutvecklingen kommer därför att i hög grad präglas av flexibelt lärande och genom distanskurser över Internet och i huvudsak genomföras i skolan, av och med lokala lärare. Kommuner uppmuntras satsa på stödjande strukturer. Utvecklingsinsatser bör i första hand riktas till förskollärare och lärare i skolans lägre årskurser. Vidare bör initiativ tas till samverkan med arbetslivet för att utveckla samarbetsmodeller där konkret tillämpning och användningen av matematik i verksamheten kan göras tillgänglig för skolans elever. Stödmaterial som kan bidra till en mer intresseväckande undervisning skall utarbetas. Naturvetenskaplig och teknisk utveckling är avgörande för ett konkurrenskraftigt kunskapssamhälle. Inom näringslivet finns ett stort behov av välutbildade naturvetare och tekniker. Det är viktigt att fler kvinnor uppmuntras att välja yrken inom denna sektor. Det handlar inte bara om att få fler yrkesverksamma inom området, kunskap i naturvetenskap och teknik är viktigt för alla oavsett yrkesinriktning. Nationella och internationella utvärderingar visar dock att svenska elever har vikande resultat i och lägre intressen för naturvetenskapliga och tekniska ämnen. För att skall ha en god utveckling och stå sig väl internationellt är det nödvändigt med fortsatta insatser för att öka intresset och förbättra resultaten inom dessa ämnen. Regeringen menar att lärarnas kompetens och förmåga att utveckla undervisningen och entusiasmera elever och studerande är avgörande i detta arbete. Handlingsplan för naturvetenskap och teknik Myndigheten för skolutveckling fick i uppdrag utarbeta en handlingsplan för hur barns, elevers och vuxnas intresse för naturvetenskap och teknik bättre kan tas tillvara och utvecklas. Myndighetens redovisade handlingsplan vilar på några utgångspunkter. För det första att det behövs en nationell strategi för samordning av olika aktörers insatser inom området naturvetenskap och teknik. För detta ändamål föreslås inrättande av en nationell strategigrupp med representanter för olika aktörer. Andra utgångspunkter är att undervisningens innehåll och framställning behöver komma mer i fokus och att en kompetent och engagerande undervisning är en förutsättning för att förbättra elevernas studieresultat, självförtroende och trivsel. I enlighet med uppdraget riktar sig handlingsplanens insatser framför allt till lärarna, som är de viktigaste aktörerna i utvecklingsarbetet. För att hjälpa enskilda lärare och lärarlag att se den egna insatsen i ett helhetsperspektiv, föreslås att tre guider utarbetas för det naturvetenskapliga respektive det tekniska området och miljöområdet. Guiderna skall beskriva de olika områdena så att en helhetsbild framträder och att kunskapsprogressionen från förskola till och med gymnasieskola tydliggörs. I syfte att skapa större samsyn om vilka nationella insatser som behövs och hur de skall utformas föreslås en nationell seminarieserie för anordnare av kompetensutveckling. För att få genomslag i verksamheten bör kompetensutveckling i första hand syfta till att utveckla kompetens och förhållningssätt hos lärarna så att flickornas och pojkarnas intresse och kunnande ökar, oavsett kön eller socioekonomisk bakgrund. Det handlar om att stödja lärarna i att utveckla nya ingångar, förändrade arbetssätt, integration över ämnesgränserna och varierande bedömningsformer. Regeringen har tidigare aviserat krav på ökad samordning av insatser inom området. Myndigheten ansvarar för bidragsgivningen till internationella tävlingar, sommarkurser i teknik, lärarstipendier, stöd till nationella centra och science centra. Myndigheten har enligt handlingsplanen för avsikt att se över bidragshanteringen i syfte att samordna och stärka insatserna för naturvetenskap och teknik. Regeringen kommer att noga följa Myndigheten för skolutvecklings arbete enligt den handlingsplan som presenterats inom området naturvetenskap och teknik. Förslagen i NT-pla- nen bör kunna integreras med de tidigare nämnda utvecklingsinsatserna för matematikundervisningen. Det gäller särskilt strukturer för kompetensutveckling, nätverk och stödinsatser via nationella resurscentrum, uppbyggnad och spridande av webbresurser samt näringslivs- och opinionsbildningsaktiviteter. I detta sammanhang är också resultaten från Myndigheten för näringslivsutvecklings () nationella entreprenörskapsprogram, med bl.a. satsningar på Kommunala entreprenörs- och teknikskolor (KomTek), intressanta att följa. En integrering och samordning av insatser bör leda till ett effektivt resursutnyttjade. Förskolan och skolan som attraktiva arbetsplatser Förskolans roll och uppdrag i samhället har utvidgats påtagligt . Den ökade tillgängligheten, införandet av maxtaxan och allmän förskola m.m., statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder, regeringens förslag om förskolan som en egen skolform och det förstärkta kvalitetsarbetet i förskolan skall ses som uttryck för detta. Kommunerna fick med början 2005 ett särskilt statsbidrag för att anställa ytterligare 6 000 förskollärare, barnskö- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tare och annan personal. Förskolan har av flera anledningar ett stort rekryteringsbehov av personal . En förskola som är attraktiv för såväl kvinnor som män att söka sig till som arbetsplats har en tydlig organisation, både avseende ledning och verksamhet, och bedriver en verksamhet med pedagogisk kraft och tydlighet. Förskolans verksamhet måste också erbjuda utveckling i arbetet genom kompetensutveckling och möjligheter till karriärutveckling av olika slag, för att alla personalkategorier skall söka sig dit och stanna kvar. Personalens egna möjligheter att planera och organisera sitt arbete bidrar till att arbetet upplevs som attraktivt och att personalen trivs. Kommunerna har ett stort ansvar för förskolans kvalitet och förskolans attraktivitet som arbetsplats. Regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att initiera informations- och utvecklingsinsatser om det viktiga och nyskapande arbete som pågår i förskolan i syfte att stimulera rekrytering av personal till förskolan. Målgrupperna är bland andra elever samt studie- och yrkesvägledare i grund- och gymnasieskolan, lärarutbildningarnas studenter och lärare, arbetsförmedlingar, kommuner och enskilda huvudmän samt yrkesverksamma i förskolan. De utåtriktade aktiviteterna har huvudsakligen genomförts och . Ytterligare aktiviteter sker och uppdraget redovisas för regeringen . I det nationella skolutvecklingsprojektet arbetar 23 kommuner för att öka attraktiviteten i läraryrket. Projektet genomförs blir ett avslutande år där vunna erfarenheter och kunskaper från hela projektperioden skall beskrivas, analyseras och värderas. ansvarar för den externa utvärderingen som skall lämnas till Utbildnings- och . Lärares kompetens i förskola, skola och fritidshem Lärarnas kompetens och lärarförsörjningsproblematiken har kommit i fokus i utbildningspolitiken på ett mycket tydligt sätt . Läraryrkets innehåll och utveckling är föremål för aktuella diskussioner och utredningar av forskare om den förändrade lärarrollen och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 från lärarorganisationerna själva. Internationella studier om läraryrkets utveckling och attraktivitet har gjorts, bland annat av och . Skolans betydelse för samhällsutvecklingen och tillväxten i samhället betonas liksom angelägenheten av att höja läraryrkets status och förstärka läraryrkets professionalitet. En kompetent och utbildad lärarkår är avgörande för elevernas möjligheter att prestera goda resultat. har deltagit i den avslutande , Developing and Re- taining Effective Teachers. Utgångspunkten för är samtliga deltagande länders ambition att utveckla och förbättra sina utbildningar för att svara mot de allt högre sociala och ekonomiska förväntningar som man ställer på samhället i stort och därmed även på skolan. Enligt är den stora utmaningen att intressera kompetenta personer att välja läraryrket och att vilja stanna kvar i läraryrket, att se till att undervisningen är av hög kvalitet och att ge alla elever högkvalitativ undervisning. rekommenderar länderna att bland annat skapa ett system för utveckling av läraryrket utifrån kompetensprofiler med utgångspunkt i lärares olika kompetenser och erfarenheter. På de tre nationella konferenserna om förskolans kvalitet som hållits har bl.a. utvecklingen i yrket uppmärksammats. Det som framför allt belystes var betydelsen av pedagogisk ledning, kompetensutveckling samt kvalitetsarbete för att utveckla verksamheten som professionalitet blir tydlig. Om skolan skall utvecklas till en lärande organisation där skolan förmår att själv skapa, inhämta och använda kunskap för att ompröva och förändra sitt arbete som en konsekvens av ny kunskap och nya insikter är kunskapsbildningen hos lärare och skolledare av stor betydelse.