prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — 2005/06:127 men att omreglering och internationalisering gör att detta inte auto- matiskt leder till inhemsk forskning, utveckling och demonstration. föreslår därför att verket ges möjlighet att medverka i en förstärkt forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom elkraftteknikområdet. Därigenom skulle dels kunna förstärka kompetensuppbyggnad och bidra till ett ökat antal seniora forskare vid högskolorna, dels medverka till att ny teknik utvecklas och demonstreras till gagn för såväl kraftsystemet som tillverkande industri. Svenska kraftnäts rapport remissbehandlas . 4 En vision för omställningen av energisystemet Omställningen ett långsiktigt åtagande De energipolitiska beslut som fattades har fortfarande en avgörande betydelse för hur energisystemet ser ut och utvecklas, och ger i stor utsträckning förutsättningarna för de beslut som fattas . På samma sätt kommer de beslut som fattas att prägla hur energi- systemet ser ut . Uppgiften att åstadkomma en omställning av energisystemet nödvändiggör ett långsiktigt åtagande. Den tekniska utveckling och det kommersiella genomslag av ny teknik som behövs för att uppnå en förändring kräver tid för att märkbara effekter skall kunna skönjas. När det gäller flera av de teknikområden som kan vara av stort intresse för ett framtida energisystem (exempelvis solenergi, vätgas och bränsleceller eller fusionsenergi) nämns ofta tidshorisonter till brett genomslag på marknaden. Energisystemets tröghet beror emellertid inte bara på att den nya tekniken behöver för att utvecklas, utan i lika hög grad på befintliga infrastrukturer och på att de investeringar som gjorts i konventionell teknik måste hinna skrivas av innan investeringar kan göras i ny teknik. Forskning och utveckling är dessutom i sig ett långsiktigt verktyg. Det tar tid att bygga upp framstående forskarmiljöer. En av de viktigare byggstenarna långsiktiga program, doktorandprojektet, har i sig en genomförandetid från det att en forskarstuderande antas och fram till disputation. Vid utformande och uppföljning av långsiktiga energipolitiska insatser är det viktigt att beakta dessa tidsaspekter. Mål måste formuleras för tidshorisonter över vilka det är realistiskt att förvänta sig mätbara resultat. Uppföljning måste ske med metoder som är relevanta för de olika typer av insatser som ingår i det långsiktiga energipolitiska programmet. Förändrade villkor för introduktionen av ny energiteknik Det energipolitiska beslutet innebar en kraftfull, långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Resultaten och erfarenheterna av denna verksamhet behöver nu läggas till grund för beslut om inriktning och utformning av fortsatta långsiktiga energipolitiska insatser. Det är i detta sammanhang viktigt att notera att förutsättningarna och villkoren för statens möjligheter att främja utvecklingen av teknik för framtidens energisystem kontinuerligt förändras genom utvecklingen på marknaden och inom näringslivet. Avregleringen av energimarknaderna och internationaliseringen och omstruktureringen av näringslivet måste tas i beaktande vid utformningen av fortsatta insatser. Inom kraftsystemområdet har avregleringen av elmarknaden medfört ett antal strukturella effekter. De större producenterna växer och företagen internationaliseras vad gäller både verksamhet och ägarbild. Kraftföretag agerar i ökande utsträckning på en europeisk eller global marknad och möter en ökad konkurrens. Insatser kring utveckling och introduktion av ny teknik som lämpar sig främst för användning i det svenska energisystemet kan därmed bli svårare att prioritera. Inom värmesektorn har en ökad diversifiering av bränsletillförseln skett och beroendet av olja för uppvärmning har minskat mycket kraftigt . Företag som tillverkar och levererar energiteknik eller energikrävande konsumentprodukter möter också stark internationell konkurrens. Det finns små möjligheter att uppnå lönsamhet med produkter som endast säljs på en hemmamarknad, och export är ofta en förutsättning för att företag och produkter skall kunna etableras. Det pågår en koncentration till färre men större företag som levererar konventionell teknik som det finns många små och ofta mer resurssvaga leverantörer av ny teknik. Det är en stor utmaning att utveckla ett hållbart energisystem med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat. En stor del av de miljö- effekter som måste begränsas är regionala eller globala till sin natur. Leverantörer och användare av energiteknik möter en mångfald av styrmedel i olika länder och inom olika områden såsom den Europeiska unionen. Den globala dimensionen är särskilt tydlig när det gäller klimatfrågan. Det finns ett visst mått av osäkerhet vad gäller förutsättningar i form av styrmedel och internationella överenskommelser som kan utgöra en svårighet för näringslivet när det gäller att fatta långsiktiga beslut om investeringar eller utvecklingsprojekt. står det helt klart att det finns ett stort behov av ny teknik för att möjliggöra ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart energisystem och att det finns en betydande marknad för effektiva och miljövänliga produkter på energiområdet. Ett systemskifte inom energiområdet Samhället har tidigare genomgått flera olika förändringar, relaterade till införandet av ny teknik, som varit genomgripande nog att kunna kallas Historiskt kan man exempelvis inom transportområdet se dramatiska effekter av utbyggnaden av järnvägen, av bilismens expansion och av flygets utveckling. Vår tid präglas av ett antal vetenskapliga och teknologiska revolutioner baserade exempelvis på informationsteknologins utveckling. Även energiområdet har tidigare genomgått dramatiska systemskiften, t.ex. genom introduktionen av först kol och sedan olja som energikälla, samt genom uppbyggnaden av kraftsystemet. I har inte minst det sistnämnda inneburit en omfattande teknisk utveckling i samverkan mellan elföretag, tillverkningsindustri och staten, varigenom teknik för vattenkraft, kärnkraft och långdistansöverföring av el kunnat ligga till grund för ett starkt svenskt näringsliv. Vi står nu inför ett nytt systemskifte i samband med en övergång till förnybar energi och ett hållbart energisystem. Förutsättningarna är dock något annorlunda . systemskiften har drivits av stora nya marknader och stora möjligheter till expansion och vinst för de aktörer som deltagit. Den omställning av energisystemet som vi nu står inför utgår dock delvis från andra bevekelsegrunder och drivs till stor del av nödvändigheten att undvika vissa negativa effekter av en fortsatt och ökande energianvändning. Staten har en allt tydligare uppgift att motivera och övertyga aktörer som kan se kortsiktiga vinstmöjligheter i ett business as usual-perspektiv om möjligheterna till och nödvändigheten av en omställning av energisystemet. Det står klart att de långsiktiga energipolitiska insatserna för kunskapsuppbyggnad och utveckling av teknik för framtidens energisystem måste anpassas till dessa förändrade förutsättningar. Omställningen innebär både utmaningar och möjligheter De ekonomiska och sociala aspekterna av ett hållbart energisystem är av grundläggande betydelse för samhällets fortsatta välstånd och för den långsiktiga ekonomiska tillväxten. Omställningen till ett hållbart energisystem är nödvändig för att skall kunna uppfylla gjorda åtaganden t.ex. vad gäller utsläpp av växthusgaser. Nya tekniska lösningar för energitillförsel utgör en viktig grund för möjligheterna att ersätta kärnkraften. Möjligheterna till utveckling av ny teknik för effektivare energianvändning i industrin är av avgörande betydelse för konkurrenskraften för stora delar av svensk basindustri, såsom t.ex. inom järn- och stålindustrin, skogsindustrin och kemiindustrin. Utveckling av nya produkter och tjänster på energiområdet utgör en väsentlig del av en miljödriven utveckling och tillväxt. En stor del av det som i vid bemärkelse är miljöteknik utgörs t.ex. av teknik och tjänster för förnybara energislag eller för effektivare tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi. Goda och stabila förutsättningar för forskning och utveckling på energiområdet är av betydelse för att företag verksamma i inte skall lokalisera sina utvecklings- avdelningar i andra länder med bättre infrastruktur för uppgiften. Det står även alltmer klart att och världens stora beroende av olja och andra fossila bränslen är ett överhängande problem. som klimatförändringarna är vår tids största och viktigaste utmaning på miljöområdet och åtgärder för att minska de antropogena utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser blir alltmer angelägna har de ekonomiska och sociala konsekvenserna av vårt stora oljeberoende lyfts fram. tillsattes en kommission mot oljeberoende vars uppdrag är att vara rådgivande och att bistå regeringen i arbetet för att påtagligt minska beroende av fossila bränslen. På kommissionens agenda står såväl behovet av forskning, utbildning, ekonomiska och administrativa styrmedel samt goda vardagsnära före- bilder för hushållning och ökat medborgerligt ansvarstagande. Ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart energisystem är således en väsentlig del av ett framtida hållbart samhälle, både nationellt och globalt, och utvecklingen av ny teknik för ett uthålligt energisystem är en angelägen och stor uppgift för innovationssystemet. De tekniska och systemmässiga utmaningarna är betydande. är de invester- ingar i såväl ny som befintlig teknik som behövs för att tillgodose världens energibehov enorma. (Outlook ) uppskattar investeringsbehovet i energisystemets infrastruktur för perioden 20012030 till motsvarande , motsvarande . Detta investeringsbehov inkluderar såväl ersättning av uttjänta installa- tioner som nyinvesteringar, t.ex. utbyggnad av energiförsörjning till de delar av världens befolkning som inte har rimlig tillgång till energi. Omställningen till ett mera hållbart energisystem är en utmaning men utgör en möjlighet och en potentiell marknad för ny och miljöanpassad teknik. Omställningen bör kunna bli en stark drivkraft för teknik- och affärsutveckling med positiva effekter på näringsliv, jobb och välfärd. Långsiktiga energipolitiska insatser för omställningen av energi- systemet kan även utgöra en god grund för en internationell profil i engagemanget för hållbar utveckling, minskad klimatpåverkan och bättre miljö. Mot ovanstående bakgrund är det uppenbart att det ställs allt högre krav på såväl staten och näringslivet att finna konstruktiva sätt att förhålla sig till den långsiktiga gemensamma uppgiften att utveckla ett hållbart energisystem. Stabila och långsiktiga statliga insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet är en av grundstenarna i en sådan samverkan. Regeringen har tagit fasta på att omställningen av energisystemet måste ske i nära samverkan mellan stat, högskola och universitet samt näringsliv. Målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. 4.2 En nationell vision Regeringens bedömning: En väl förankrad vision om omställningen till ett hållbart energisystem är en viktig framgångsfaktor för energipolitiken. förslag: Utredningen föreslår att en långsiktig vision för omställningen av energisystemet skall formuleras. Ett av huvudsyftena med en vision, och med det arbete som måste till för att formulera den, är att skapa, etablera och levandegöra ett långsiktigt tänkande i omställningsarbetet. Som underlag för att formulera visionen bör ett brett analysarbete initieras kring de mest troliga utvecklings- scenarierna för energisystemet. I ett sådant analysarbete, som lämpligen leds av , är det väsentligt att få med en mångfald av olika aktörer. Utredningen poängterar vikten av att det fortsatta arbetet med omställningen av energisystemet genomsyras av en positiv och offensiv förändringskraft, och att detta också avspeglas i den föreslagna visionen. Ambitionen bör vara att omställningen skall ses som en möjlighet att öka tillväxten, utveckla svenskt näringsliv och förbättra konkurrens- kraft, istället för att uppfattas som en motvillig reträtt från dagens energisystem. Remissinstanserna: , , , Elforsk och Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien tillstyrker förslaget om visionsarbete. Miljövänner för Kärnkraft instämmer i att energipolitiska visioner måste vara trovärdiga och accepterade av samhället samt anser att energipolitiken inte skall styras av prognoser över mest trolig utveckling, utan av analyser av konsekvenser av olika politiska beslut. och Statskontoret menar att utredningen fäster för stor vikt vid vad som kan uppnås med en vision. menar att det är viktigare att nå samförstånd om åtgärder på kort sikt. och saknar konkretisering av visionen i utredningen. betonar vikten av en bred syn på omställningen och framhåller att det inte räcker med klimatmässigt hållbara produktionsformer utan att hänsyn också måste tas till de nationella miljökvalitetsmålen (ekologin) samt till ekonomin. anser att förslaget är utmärkt. menar att visionsarbetet kan leda till att olika aktörer formar en gemensam bild av vad som behöver göras och hur man bör samverka för att nå målen. Visionen bör enligt både omfatta jordnära komponenter som rör folks vardag och mer övergripande resonemang om energisystemet i stort. Elforsk är mycket tillfreds med betänkandets förslag om att formulera en tydlig, övergripande vision om vad omställning och ett långsiktigt uthålligt energisystem kan innebära. Visionen bör utgå från att ekologisk, ekonomisk och social och kulturell uthållighet rimligen är lika viktiga och förutsätter varandra. Skogs- och Lantbruksakademien anser att förslaget om att i regi formulera en övergripande vision om omställningens innebörd, innehåll och strategi bör ges högsta prioritet. Bakgrund: En vision för omställningen till ett hållbart energisystem måste ta sin utgångspunkt i energipolitikens övergripande mål. Dessa övergripande mål bekräftades senast genom energipolitiska beslut och finns sammanfattade i regeringens proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143). Socialdemokraterna, presenterade en gemensam strategi för den fortsatta avvecklingen av kärnkraften. Strategin i sin helhet återges i kapitel 34 i propositionen Genomförande av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas, m.m. (prop. 2004/05:62). I strategin formuleras visionen att på lång sikt baserar hela energitillförseln på förnybar energi. Biobränsle och vattenkraft kommer att vara grundpelare även i det framtida energisystemet. Redan på kort sikt tillkommer vindkraft som en förnybar energikälla med betydande potential. På finns också annan energiteknik såsom solceller, artificiell fotosyntes, vätgas, bränsleceller m.m. En effektivare användning av energi är en förutsättning för omställningen till ett uthålligt energisystem. De stora investeringar som krävs och behovet av omfattande teknisk och systemmässig utveckling, tillsammans med energins stora betydelse för dagens samhälle, innebär enligt denna strategi att omställningen kommer att ta tid. I strategin konstateras även att energiforskning och teknikutveckling har varit framgångsrika i , samt att den fortsatta utvecklingen i och internationellt kommer att ha stor betydelse för avvecklingens senare skede. Genom beslut om statsbudget (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:NU3, rskr. 2004/05:120) angavs nya övergripande mål för fortsatta långsiktiga energipolitiska insatser . Målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. tillsattes en rådgivande kommission under ledning av statsministern med uppdrag att bistå regeringen i arbetet med att peka ut vägar som påtagligt minskar beroende av olja. Kommissionens arbete kommer att innebära att viktiga aspekter kring omställningen av energisystemet kommer att belysas och förankras i den offentliga debatten. Regeringens övergripande miljöpolitiska mål är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. De numera 16 miljökvalitetsmålen, som i bred enighet antagit, gör den miljömässiga dimensionen i begreppet hållbar utveckling tydlig. Målen är formulerade utifrån den miljöpåverkan naturen tål och definierar det tillstånd för den svenska miljön som miljöarbetet skall sikta mot. Regeringens proposition Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) innehåller den senaste uppföljningen och utveck- lingen av miljömålsarbetet. I denna proposition beskrivs miljödimen- sionerna av viktiga delar av energi- och transportpolitiken och en strategi för effektivisering av energianvändning och transporter uppdateras. Regeringen överlämnar även till propo- sitionen Nationell klimatpolitik i global samverkan (prop. 2005/06:114). Denna proposition innehåller mål och visioner för det för energiområdet viktiga miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen delar LångEn- utredarens åsikt att en väl förankrad vision för omställningen är en viktig framgångsfaktor för energipolitiken. Det är viktigt att ramvillkoren för de företag som förväntas utveckla, introducera och marknadsföra ny teknik, nya processer och nya tjänster på energiområdet uppfattas som lång- siktiga, tydliga, stabila och trovärdiga. En tydligt formulerad vision om vad staten, näringslivet och samhället tillsammans eftersträvar är enligt regeringens bedömning en viktig komponent i ett sådant stabilt ramverk. En vision är inte en vägbeskrivning för hur omställningen av energisystemet skall genomföras och hur ett uthålligt energisystem skall utvecklas utan snarare en gemensam avsiktsförklaring och en överenskommelse om riktningen för en gemensam strävan. En sådan vision kan utgöra grunden för att en trovärdig och över tiden uthållig strategi skall kunna formuleras och få tillräckligt bred acceptans såväl politiskt som från näringsliv, konsumenter, forskare och miljörörelse. Det är av stor vikt att näringslivet tar aktiv del i arbetet med att utveckla, introducera och marknadsföra ny teknik samt bidrar till att formulera visionen för hur en trovärdig och uthållig strategi för omställningen av energisystemet skall se ut. Hela näringslivet har ett ansvar i arbetet för en hållbar utveckling och för att de nationella miljömålen uppfylls. I statens ägarpolicy slås bland annat fast att statliga företag med miljöpåverkan skall bedriva ett seriöst miljöarbete och ha en god miljökompetens. Enligt regeringens bedömning utgör de övergripande energipolitiska målen, strategin för den fortsatta avvecklingen av kärnkraften, det övergripande målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna, klimat- politiken, miljöpolitiken samt arbetet inom den s.k. oljekommissionen viktiga led i en vision för omställning av energisystemet. En övergripande vision för omställningen kan därmed sägas vara formulerad. Vad som krävs för att komma vidare är snarare en konkreti- sering och en förankring av visionens innebörd på specifika områden. 4.3 Förankring och konkretisering av visionen Regeringens bedömning: Den övergripande visionen om en omställning till ett hållbart energisystem bör konkretiseras och förankras. avser inrätta ett Energiutvecklingsråd för att i dialog med näringsliv och organisationer genomlysa förutsättningarna för olika utvalda områden att bidra till omställningen av energisystemet och till utvecklingen av Det arbete som initierat med s.k. utvecklingsplattformar bör kunna utgöra en god grund för ett sådant förslag: Utredaren ser behov av en arena på en annan nivå än myndighetsnivån, där strategiska diskussioner kring inriktningen av arbetet med att ställa om energisystemet kan föras. att betona omställningsarbetets vikt föreslår utredningen att regeringen låter inrätta en särskild energiomställningsberedning. sådan beredning kan främja de ökade ambitionerna vad gäller samsyn, vision, strategi, trovärdighet och stabilitet genom att bidra till acceptans och stöd för en långsiktig omställningsstrategi, harmonisering av insatserna och samverkan med näringslivet. Beredningen bör organiseras under ansvarigt departement och ledas av ansvarig minister eller statssekreterare. Beredningen bör bemannas av representanter på hög nivå från berörda myndigheter, berörda branscher och övriga relevanta intressegrupper. Utredaren föreslår att beredningen ges en konkret uppgift att definiera några teknikområden som bör utpekas som särskilt betydelsefulla Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens Remissinstanserna: , , , , , och Svensk Vind- kraftförening tillstyrker förslaget. , , , Lantbrukarnas , , Svenska bioenergi- föreningen och Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien uttrycker olika grad av tveksamhet till förslaget. bedömer att beredningen borde kunna bidra till en ökad fokusering kring strategiskt viktiga områden och minska gapet mellan den politiska ambitionen, samhälleliga styrmedel och inriktningen på den forskning, utveckling och demonstration som genomförs. att beredningen borde kunna fylla en viktig funktion som strategisk diskussionsarena kring omställningen av energisystemet. att beredningen bör organiseras på ett likartat sätt som regeringens forskningsberedning och framhåller vikten av att den inte blir en över- vill lyfta fram vikten av en energiomställningsberedning som ett led i att betrakta energiomställning inte enbart som en teknisk fråga utan i ett bredare politiskt sammanhang. menar att medborgarna måste vara tydligt representerade. anser att beredningens uppgifter berör flera anser att beredningen kan vara ett bra sätt att utveckla kontakterna mellan olika aktörer och skapa bättre processer och underlag för framtida energipolitik och styrmedel. menar att en energiomställningsberedning kan tillföra kompetens, men att den enbart bör ha en rådgivande funktion som inte skapar oklarhet om beslutsgång och ansvar. anser det oklart vilken roll och ansvar det föreslagna forumet skall ha, samt vilka för- och nackdelar som det kommer att innebära. anser att förslaget måste utredas vidare med avseende på ansvarsfördelning för att undvika att en parallellorganisation till skapas. menar att fokus i energiforskningsprogrammet alltför mycket är på omställning och avvisar därför förslaget om att inrätta en särskild energiomställningsberedning. () påminner om Energi- forskningsgruppen (dir. 1991:51) vars syfte var att medverka vid utvärdering av FoU inom energiområdet genom att komplettera programorganens redovisningar. STPF anser att de bedömningar som låg bakom tillkomsten av Energiforskningsgruppen i huvudsak torde vara giltiga , samt att en berednings syfte borde vara att bedöma det statliga energiforskningsprogrammets roll mot bakgrund av de energipolitiska riktlinjer som beslutat om. Behovet att förankra energiforskningen i samhället, näringslivet och forskarvärlden har även tidigare varit ett viktigt inslag i energipolitiken. I propositionen Om forskning (prop.