prop · GT031d13 · 2006-01-01 00:00:00 — Detta kan förklaras dels av det grundskydd som finns för ålderspensionärer men också av att många i förvärvsarbetande ålder är yngre personer som saknar eller har låga egna inkomster eller har försörjningsansvar för minderåriga barn. Skillnaden i disponibel inkomst mellan dem och dem i förvärvsarbetande ålder är större bland kvinnor än bland män. Mellan män och kvinnor i förvärvsarbetande ålder är skillnaderna i andel med låg ekonomisk standard näst intill obefintlig. Detta beror på en högre förvärvsfrekvens och en högre utbildning bland kvinnor något som successivt kommer att avspeglas i den framtida pensionen. Bland pensionärerna har kvinnorna en lägre genomsnittlig ekonomisk standard än männen. Detta beror på att tidigare generationers kvinnor hade ett annat arbetsmönster och oftast inte var förvärvsarbetande i samma utsträckning som männen. En ytterligare förklaring är att gifta kvinnor ofta lever än sina män. Det finns därför större andel ensamma kvinnor i pensionärskollektivet än bland dem . På individbasis innebär det att fler kvinnor har en lägre ekonomisk standard. Bland de utrikes födda i befolkningen är andelen ekonomiskt utsatta hög både bland de i förvärvsarbetande ålder och bland de äldre. Sysselsättningen är lägre bland utrikes födda trots en hög genomsnittlig utbildningsnivå och språkkunskaper. Lägre förvärvsinkomster i denna grupp leder även till lägre pension. Bland utrikes födda ålderspensionärer finns även de som inte har varit bosatta i hela sin förvärvsarbetande tid och därför får en låg pension. För att inte personer i den gruppen skall vara långvarigt beroende av försörjningsstöd från infördes det statliga äldreförsörjningsstödet . Syftet med stödet är att garantera alla personer som fyllt och är bosatta i landet en rimlig levnadsstandard genom socialförsäkringen. Det gäller personer som inte får ett tillräckligt skydd genom pensionssystemet för att de inte bott i så att de kan få en tillräckligt hög garantipension men det gäller också dem som tagit ut sin ålderspension tidigt och därigenom har en låg pension. Det kan även vara egna företagare som har låg pension därför att de inte betalat sina egenavgifter och därigenom gått miste om pensionsgrundande inkomst. Dessa personer var tidigare beroende, ofta livsvarigt, av försörjningsstöd. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 har på regeringens uppdrag analyserat träffsäkerheten av reglerna för äldreförsörjningsstödet, dvs. i vilken utsträckning äldreförsörjningsstödet når den grupp som var beroende av försörjningsstöd. Deras rapport (dnr S2005/5473/SF) visar att det fanns 12 828 personer som uppbar äldreförsörjningsstöd. Av dessa var födda i . Av dem som uppbär äldreförsörjningsstöd hade ungefär hälften, förutom äldreförsörjningsstöd, också ålderspension eller bostadstillägg medan övriga enbart hade äldreförsörjningsstöd. visar också att det, enligt statistik, var 15 122 personer som hade uppburit försörjningsstöd från . Av dessa hade 4 872 personer uppburit både försörjningsstöd och äldreförsörjningsstöd. Enligt analys beror detta på att försörjningsstöd betalats ut som kortvarig hjälp (13 månader) som ersättning för extra kostnader för tandvård, läkarvård, mediciner, glasögon och dylikt. hade emellertid inte någon som uppbar äldreförsörjningsstöd också varit långvarigt beroende av försörjningsstöd. Det fanns dock personer med äldreförsörjningsstöd som ingick i hushåll som uppburit försörjningsstöd . Det gäller t.ex. hushåll som även består av en eller flera vuxna personer som saknar försörjning och/eller av minderåriga barn. En slutsats av rapporten är att träffsäkerheten är god personer med låg eller ingen pension har beviljats äldreförsörjningsstöd istället för försörjningsstöd från kommunen. Människors ekonomiska situation fångas inte upp fullständigt med hjälp av information om årliga inkomster utan behöver kompletteras med en beskrivning av tillgångar, skulder och utgifter för att ge en rättvisande bild av levnadsstandarden. Ett annat sätt att mäta ekonomisk utsatthet är att undersöka hur stor andel i olika befolkningsgrupper som kan klara de löpande utgifterna eller som kan få fram en viss summa kontanter om detta är nödvändigt. Pensionärerna som grupp har mindre svårigheter än gruppen i förvärvsaktiv ålder att visa upp en kontantmarginal. Pensionärer uppfattar sig ha påtagligt mindre faktiska ekonomiska svårigheter än de i förvärvsarbetande åldrar. En orsak kan vara att äldre ofta har en större förmögenhet, som till stor del utgörs av bostaden, och en lägre skuldsättning än de i förvärvsarbetande ålder. Detta kan även vara en förklaring till varför andelen pensionärer som anser att de har ekonomiska svårigheter är mindre än andelen pensionärer som saknar en viss kontantmarginal. Tabell 3.6 Svårigheter att klara de löpande utgifterna och ordna fram kontanter, procent 2003 Andel som saknar kontantmarginal1 Andel som har haft Källa: (levnadsnivåundersökningen) 1Kontantmarginal innebär att man kan få fram inom . 2Att man har haft ekonomiska svårigheter innebär att man har haft svårt att klara de löpande utgifterna för hyra, mat, m.m. under se . Kvinnor har i samtliga åldersgrupper en sämre ekonomisk standard än män. I diagram 3.6 visas andelen kvinnor och män inom varje inkomstdecil. Av pensionärerna är kvinnor. Vid en jämn inkomstfördelning skulle det alltså vara kvinnor i varje decil. Av diagrammet framgår emellertid att en övervägande del bland dem med de lägsta inkomsterna är kvinnor. Detta beror som sagts i stor utsträckning på att förvärvsmönstret för kvinnor tidigare var annorlunda jämfört med och att de därför haft lägre inkomster än männen. Diagram 3.6 Andelen kvinnor respektive män inom de olika Källa: beräkningar i HEK 2003 1 Disponibel inkomst är inkomsten inklusive transfereringar och bidrag efter skatt. Att inkomsten är angiven per konsumtionsenhet innebär att familjernas konsumtion har relaterats till deras sammansättning enligt ett särskilt viktsystem. Det utnyttjas för att kunna göra jämförelser mellan disponibel inkomst mellan olika typer av familjeenheter och hushåll. Ekvivalensskalan mäter den första vuxne (hushållsföreståndaren) likvärdig 1, övriga vuxna och barn () likvärdig 0,5 och varje barn som 0,3. Verksamhetsområde Ersättning vid dödsfall Reglerna för efterlevandepension anpassades fr.o.m. till det reformerade ålderspensionssystemet. Anpassningen innebar att grundskyddet dvs. folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag (SGA) ersattes av garantipension. Eftersom folkpension och pensionstillskott var inkomstprövade förmåner så upphörde inkomstprövningen av änkepensionen i och med att dessa två förmåner ersattes av garantipension. De flesta änkor fick en höjd nettoinkomst till följd av de ändrade reglerna. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.7 Åldersstandardiserad inkomststandard under 2003 för personer under respektive över 65 år Källa: beräkningar i HEK 2003 Diagrammet visar den ekonomiska situationen för dem som har änkepension jämfört med andra grupper. Olika åldersstrukturer i de olika grupperna jämnas ut i beräkningen för att öka jämförbarheten mellan grupperna. Änkor under har en inkomst som är högre än andra grupper. Då det gäller personer är skillnaden inte så stor. Det är dock sammanboende som har högst inkomst följt av ensamstående män och därefter änkor. Ensamstående kvinnor har den lägsta inkomsten. I diagram 3.8 visas hur stor andel av den avlidnes faktiska förvärvsinkomst 2003 som den allmänna efterlevandepensionen beräknas täcka. Med allmän efterlevandepension avses här omställningspension och garantipension till omställningspension. För hushåll med barn finns även barnpension och efterlevandestöd till barn som redovisas under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. betalas omställningspensionen ut efter dödsfallet för efterlevande utan barn. Omställningspension betalas ut till efterlevande med barn fram till det yngsta barnet fyllt . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.8 Kompensationsgrader1 för efterlevandepension, Källa: beräkningar i 2003 Att kompensationsgraden är högre för efterlevande män beror på att kvinnor i genomsnitt har lägre inkomst än män och att förekomsten av ett grundskydd i form av garantipension ger en bättre täckningsgrad för lägre intjänade förvärvsinkomster. Det utbetalda beloppet är dock något högre för kvinnor. Av diagrammet framgår dessutom att hushåll med barn har högre kompensationsgrad än andra hushåll. Kompensationsgraden ökar ju fler barn det finns i hushållet som är berättigade till barnpension. Vid reformeringen av efterlevandepensionerna 1990 lades tyngdpunkten på att garantera efterlevande minderåriga barn ett tryggat underhåll och en tillfredställande standard. Utöver den allmänna pensionen omfattas en stor del av befolkningen av avtalsbaserade efterlevandeskydd som gör att den totala kompensationsgraden som regel är betydligt högre. Att mäta hur inkomsten förändras för efterlevande efter ett dödsfall och är komplext och metoderna för att mäta måluppfyllelsen utvecklas löpande. analys av de efterlevandes ekonomiska skydd får allt större precision, vilket också ökar förutsättningarna för att utförligt redovisa måluppfyllelsen inom politikområdet. Grundskyddet inom ålderspensionen är heltäckande sedan äldreförsörjningsstödet infördes alla personer är garanterade en miniminivå. Det är en viktig och principiell utgångspunkt för en grupp som oftast har små möjligheter att påverka sin ekonomi. Att det i praktiken finns en grundläggande trygghet för dem avspeglar sig också i att andelen äldre med socialbidrag är mycket lågt och på en betydligt lägre nivå jämfört med övriga åldersgrupper. Äldreförsörjningsstödet är socialförsäkringens yttersta skyddsnät för gruppen och nivån på detta är därför förhållandevis lågt. För legitimiteten för hela ålderspensionssystemet bör det också vara på en lägre nivå än garantipensionen för vilken det finns intjänanderegler. Det är dock en mycket liten del av dem som är i behov av äldreförsörjningsstöd är det av gruppen som får detta stöd. Ena delen av målet för politikområdet är ett värdesäkrat grundskydd. Centralt är därmed att följa utvecklingen av pensionärernas ekonomiska standard. I första hand handlar det om nivåerna på garantipensionen, bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet. För den ekonomiska standarden är det dock fler omkringliggande faktorer som har betydelse. I praktiken är det nettot efter skatt som visar den faktiska nivån och därutöver har utgifter för t.ex. vård och omsorg stor betydelse för den faktiska utvecklingen. Det är därför väsentligt att studera utvecklingen ur ett brett perspektiv och inte bara utifrån pensionsutvecklingen. Särskilt fokus behövs också på utvecklingen för olika grupper främst skillnaden mellan kvinnor och män och skillnaden mellan inrikes och utrikes födda men också hur standarden utvecklas i förhållande till dem som enbart har inkomstrelaterad pension och inte är i behov av grundskydd. Att följa och mäta standarden för de äldre är således komplext men en primär fråga för politiken utifrån målet för politikområdet och för vilka insatser som kan vara aktuella. Basen i grundskyddet är garantipensionen, som uppgår till 2,13 prisbasbelopp för en ogift och 1,9 prisbasbelopp för en gift pensionär. Nivån liksom konstruktionen för avtrappning mot inkomstpension, tilläggspension och premiepension är avvägd i förhållande till reglerna för hela ålderspensionssystemet och är också en del av pensionsöverenskommelsen mellan socialdemokraterna, , , och . En viktig del i detta är det fokus på arbetskraftsstimulans som genomsyrar pensionsreformen. En högre grundnivå verkar negativt på arbetskraftsstimulansen. Nivån ligger därför fast och förändringar är inte aktuella utan att det, inom ramen för pensionsöverenskommelsen, först görs en ny och noggrann avvägning i förhållande till hela ålderspensionssystemet. Bostadstillägget (BTP) utgör för många pensionärer en betydande del av ekonomin och är ofta avgörande för ett rimligt boende. Att följa utvecklingen här är därför väsentligt och regeringen gör också löpande uppföljningar för att bedöma om nivåerna är rimliga. Eftersom bostadstillägget är inkomstprövat är förändringar av reglerna också fördelningsmässigt träffsäkra såtillvida att det är pensionärer med de minsta marginalerna som påverkas. Inom systemet finns en egenavgift som innebär att av bostadskostnaden alltid måste betalas av pensionären. Även om många pensionärer inte har ett faktiskt val när det gäller bostad så är det väsentligt för kostnadsutvecklingen att det finns någon drivkraft för att efterfråga ett billigare boende framför ett dyrare. När boendekostnaderna stiger så kommer allt fler pensionärer att ha boendekostnader över bostadskostnadstaket. Förbättringar av den övre gränsen ger förbättringar för de BTP-tagare som har de högsta boendekostnaderna och därmed det största behovet. Regeringen har därför prioriterat höjning av taket fr.o.m. med och föreslår nu en höjning med fr.o.m. . Den andra delen av målet syftar till ett rimligt efterlevandeskydd. De allra flesta har utöver den allmänna försäkringen avtalsbaserade eller privata efterlevandeskydd. Beräkningar gjorda av och har visat att den ekonomiska standarden efter ett dödsfall i de flesta fall ligger i nivå med standarden före dödsfallet. I stort kan sägas att efterlevandeskyddet är rimligt. Det förekommer dock stora variationer och det finns grupper som har ett sämre skydd och där den ekonomiska standarden efter ett dödsfall därför sjunker påtagligt. Omfattningen av detta är dock osäker eftersom det är många komponenter som påver- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Regeringen mäter och analyserar fortlöpande utfallet för att bättre kunna bedöma måluppfyllelsen. Revisionen har inte gjort några iakttagelser inom detta område. 3.8Höjd bostadskostnadsgräns för bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd för den som är eller äldre Regeringens förslag: Bostadstillägg till den som har fyllt skall fr.o.m. utges för av bostadskostnad för den som är ogift och för den som är gift. Gränsen för den skäliga bostadskostnaden vid beräkning av särskilt bostadstillägg för pensionärer som har fyllt och vid beräkning av äldreförsörjningsstöd skall från och med samma tidpunkt höjas till för ogift och till för den som är gift. Bakgrund: Efter förslag från regeringen i budgetpropositionen förbättrades reglerna för bostadstillägg till pensionärer fr.o.m. för den som är eller äldre. Förbättringen bestod av en höjning av bostadskostnadsgränsen med för den som är ogift och med för den som är gift. Bostadstillägg till ålderspensionärer lämnas av bostadskostnad för ogift och för gift pensionär. Motsvarande höjning av bostadskostnadsgränserna gjordes även i reglerna för särskilt bostadstillägg till pensionärer och i reglerna för äldreförsörjningsstöd. är bostadskostnadsgränserna för dessa förmåner för ogift och för gift pensionär. Det nu framlagda förslaget har beretts med . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att situationen för pensionärer med de lägsta ekonomiska marginalerna bör förbättras ytterligare. Eftersom bostadstillägget är inkomstprövat så leder förbättringar av detta till en bättre ekonomisk situation för pensionärer med de lägsta inkomsterna i förhållande till deras bostadskostnad. Regeringen föreslår därför nu ytterligare förbättringar av bostadstillägget fr.o.m. för pensionärer som är eller äldre. Bostadskostnadsgränsen föreslås höjas till för ogift pensionär och till för gift pensionär. Motsvarande höjning föreslås av gränsen för skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt bostadstillägg för den som har fyllt samt för äldreförsörjningsstödet. Det innebär en höjning av den skäliga bostadskostnaden till för ogift pensionär och till för gift pensionär. Bostadstillägg kan även utges till personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning. Denna förmån hanteras under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och omfattas inte av förslaget. För en ogift ålderspensionär som har en bostadskostnad på innebär förslaget att bostadstillägget höjs med . Detsamma gäller för makar tillsammans om deras gemensamma bostadskostnad är . Förslagen om höjd skälig bostadskostnad för särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd innebär förbättringar med som mest . Förslaget beräknas öka utgifterna för bostadstillägget med . Kostnaderna för det särskilda bostadstillägget minskar något, vilket är beaktat i beräkningen. Kostnaderna för äldreförsörjningsstödet beräknas minska med . 3.8.120:1 Garantipension till ålderspension Tabell 3.7 Anslagsutveckling 20:1 Garantipension till ålderspension 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget omfattar garantipension till ålderspension, barntillägg till ålderspension, hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt och handikappat barn. Delpension har upphört och kan inte beviljas efter . De sista utbetalningarna av delpension gjordes . Delpension upphörde som eget anslag och ingick i detta anslag . Delpension var pensionsgrundande i det reformerade ålderspensionssystemet och anslaget innefattade till och med budgetår 2005 även statliga ålderspensionsavgifter för ålderspension. redovisas regleringsbeloppen avseende de statliga ålderspensionsavgifterna för delpension (återbetalningar av tidigare inbetalade avgifter som varit för höga) under inkomsttitel Övriga inkomster av statens verksamhet. Utgiftsstyrande faktorer för anslaget är i första hand prisbasbeloppets utveckling, befolkningsutvecklingen, följsamhetsindexeringen samt utvecklingen av den genomsnittliga pensionsnivån på de inkomstrelaterade pensionerna inkomstpension och tilläggspension. Utgifterna för anslaget uppgick för till vilket var högre än anslagsbeloppet. Anslaget beräknas för överskridas med . Det totala anslagssparandet minskar därmed med samma belopp. Garantipension är bosättningsbaserad, det krävs 40 bosättningsår i mellan och för full garantipension. För den som är född eller senare är det maximala belopp som kan betalas ut i garantipension 2,13 gånger prisbasbeloppet för en ogift pensionär och 1,9 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Garantipensionen reduceras av den inkomst- relaterade ålderspensionen och betalas endast ut som ett komplement till denna. Garantipension till personer födda betalas ut med högst 2,1814 prisbasbelopp för ogifta personer och med högst 1,9434 prisbasbelopp för gifta. Garantipension till dessa reduceras av främst inkomstrelaterad ålderspension och av tjänstepension. utbetalades garantipension till ca 870 000 personer vilket är ca 19 000 personer färre jämfört med . Antalet beräknas sjunka på grund av att antalet personer med inkomstrelaterad ålderspension ökar. Även den genomsnittliga inkomstrelaterade pensionen är högre för nyblivna pensionärer jämfört med dem som redan har pension. Det innebär att antalet personer vars garantipension helt eller delvis är reducerad ökar. Antalet personer som inte har tjänat in någon inkomstrelaterad pension alls minskar också stadigt. Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 20:1 Garantipension till ålderspension Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 21 anvisas för anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension beräknas anslaget till 20 750 000 000 respektive 20 . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.8.220:2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 3.9 Anslagsutveckling 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget omfattar omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension. Dessa förmåner är inkomstrelaterade. Anslaget omfattar dessutom garantipension till dessa förmåner. Garantipensionen utgör en utfyllnad till den inkomstrelaterade pensionen och reduceras av denna. Efterlevandepension till vuxna betalas ut till personer . Därutöver betalas änkepension i vissa fall ut även . Särskild efterlevandepension kan inte beviljas för dödsfall som inträffat 2003 eller senare utan kan endast betalas ut till dem som uppbar förmånen . De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet och antalet kvinnor som är berättigade till änkepension. Fr.o.m. årsskiftet 2003/04 följsamhetsindexeras de inkomstrelaterade pensionerna, vilket innebär att de räknas om med förändringen i inkomstindex minus . Utgifterna för anslaget uppgick till medan anslaget uppgick till . Anslaget beräknas överskridas med ca vilket medför att anslagssparandet minskar med samma belopp. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Änkepension ersattes 1990 av omställningspension. Omfattande övergångsregler medför dock en långsam utfasning. Antalet kvinnor med garantipension till änkepension var ungefär 37 000 och med änkepension 373 000. Antalet kvinnor med änkepension minskar . uppskattas antalet änkor med garantipension till 31 000. Antalet kvinnor med änkepension fortsätter också att minska och beräknas vara ca 365 000 2006. Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att 15 anvisas för anslaget 20:2 Efterlevandepension till vuxna 2006. beräknas anslaget till 15 respektive 15 . 3.8.320:3 Bostadstillägg till pensionärer Tabell 3.11 Anslagsutveckling 20:3 Bostadstillägg till pensionärer 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget omfattar bostadstillägg till pensionärer () och särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Syftet med bostadstillägget är att även personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall ges ekonomiska möjligheter till en skälig bostadsstandard. Från och med innefattar anslaget endast kostnader för BTP till personer med ålderspension eller efterlevandepension. Kostnaderna för BTP till personer med sjuk - eller aktivitetsersättning har överförts till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnaderna och pensionernas medelbelopp. Utgifterna för anslaget uppgick till . Det anvisade anslagsbeloppet var . Anslaget beräknas underskridas med vilket medför att det negativa anslagssparandet minskar med samma belopp. BTP utgavs med högst av bostadskostnaden . har taket för högsta bostadskostnad höjts till och fr.o.m föreslås ytterligare en höjning till . BTP är en inkomstprövad förmån och den inkomst som överstiger ett fribelopp reducerar bostadstillägget av inkomsten upp till ett prisbasbelopp och av inkomsten därutöver. Fribeloppet är 2,17 prisbasbelopp för en ogift ålderspensionär och 1,935 för den som är gift. Antalet personer med BTP var 431 000 personer. Av dessa uppbar 300 091 BTP till ålders- eller efterlevandepension. Särskilt bostadstillägg betalas ut som en utfyllnad om inkomsten efter det att bostadskostnaden är betald understiger vad som kan anses som skäligt. Särskilt bostadstillägg betalas ut upp till en viss skälig levnadsnivå som var 1,294 gånger prisbasbeloppet för en ensamstående och 1,084 gånger prisbasbeloppet för en gift pensionär. Antalet pensionärer med SBTP minskade kraftigt i och med att pensionerna förbättrades 2003 och antalet uppgick till 5 100 personer. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11