prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — ningsdagar minskade från 94 miljoner dagar till ca 83 miljoner dagar . Målet är 56,5 miljoner dagar. Andelen deltidssjukskrivningar fortsatte att öka , för att stabiliseras på en nivå på av sjukvolymen. Inflödet av nya sjukfall fortsatte att minska och var lägre än . Utgifterna för ohälsan på statsbudgeten uppgick sammanlagt till 2005, vilket motsvarar av utgifterna under utgiftstaket. Nedgången i sjuk- skrivningsvolymen 2005 motsvarades nästan helt upp av en ökning av antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Det s.k. ohälsotalet, dvs. summan av antalet sjukpenningdagar och dagar med sjuk- eller aktivitetsersättning, minskade emellertid med . ökade den genomsnittliga dagersättningen. Sammantaget innebar detta att utgifterna för sjukpenning samt aktivitets- och sjukersättning 2005 minskade med ca i jämförelse med 2004. infördes ett medfinansieringsansvar för arbetsgivare som omfattar av sjukpenningkostnaderna för anställda som är sjukskrivna på heltid. Systemets utformning syftar till att stimulera förebyggande insatser, rehabilitering och andra åtgärder för att underlätta för den sjukskrivne att komma tillbaka i arbete på hel- eller deltid. Arbetsgivare skall betala en särskild sjukför- säkringsavgift (medfinansiering) för arbetstagare som får hel sjukpenning. Reglerna om med- finansiering regleras i lagen (2004:1237) om sär- skild sjukförsäkringsavgift. Regeringen beslutade (dnr S2005/10219/SF) att och () skall vidta ökade insatser för alla försäkrade som är lång- tidssjukskrivna, har aktivitetsersättning eller tidsbegränsad sjukersättning i syfte att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet. Pilotverk- samheten inleds i och för att därefter utökas till att om- fatta övriga landet. Intentionen är att samtliga i målgruppen skall omfattas av insatserna senast vid utgången av 2007. presenterade regeringen och Kommuner och Landsting en överens- kommelse om åtgärder för att minska Denna innebär att regeringen avsätter för att landstingen skall ge insatser rörande sjuk- skrivningsprocessen ökad prioritet inom hälso- och sjukvården. har regeringen uppdragit åt AMS och att upprätta en gemensam verksamhets- och handlingsplan för arbetslivsinriktad rehabilitering av arbetslösa sjukskrivna och personer med tidsbegränsad sjuk- eller aktivitetsersättning. Sedan starten har 8 800 av de totalt 26 000 personer som berörts av samverkansinsatserna börjat arbeta eller påbörjat en utbildning. kommer samarbetet att omfatta ca 12 000 personer. omfattas även anställda som är sjukskrivna, men som inte kan återgå till sin arbetsgivare, av samarbetet. finns det en möjlighet för , länsarbetsnämnd, landsting och kommun att bedriva finansiell samordning genom att på lokal och regional nivå bilda samordningsförbund. Genom att samordna resurser och inrätta en gemensam lednings- och beslutsfunktion ges nya möjligheter att främja ett effektivt samarbete mellan berörda myndigheter. finns det 35 sam- ordningsförbund i totalt 57 av 290 kommuner. Flera samordningsförbund avses bildas . 3.1.2Mål för att öka sysselsättningen och minska socialbidragsberoendet Såväl sysselsättningsmålet som socialbidrags- målet var tidsatta . Målen är dock fortfarande gällande för regeringen och ger uttryck för regeringens fortsatta strävanden inom dessa verksamhetsområden. Mot denna bakgrund har regeringen valt att även kommentera hur väl dessa mål uppfyllts. I budgetpropositionen föreslog regerin- gen ett sysselsättningsmål. Andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern skulle öka från 2004. Målet fastställdes av (bet. 1998/99:FiU1, rskr. 1998/99:38). Motivet för detta mål är att sysselsättningen har en grund- läggande betydelse för finansiering av offentlig verksamhet, inte minst mot bakgrund av förestående demografiska utveckling. Bättre utveckling än väntat åren 19982001 Åren 19982001 var såväl BNP- som sysselsätt- ningstillväxten starkare än vad som förväntades då målet lades fast. BNP-tillväxten under perio- den var i genomsnitt . Antalet reguljärt sysselsatta i åldersgruppen ökade med i genomsnitt eller 71 000 personer . Befolkningstillväxten i ålders- gruppen var också starkare än beräknat, då den förväntade sammantagna ökningen på 44 000 personer i stället blev 79 000. Det beror på att nettoinvandringen blev högre än förväntat, dvs. invandringen blev högre än beräknat och utvandringen lägre. Den reguljära sysselsättningsgraden uppgick , vilket kan jämföras med förväntade . Om befolkningstillväxten i stället hade blivit den förväntade skulle den reguljära sysselsättningsgraden ha uppgått till . En partiell förklaring till den högre sysselsättningstillväxten är dock en högre befolkningstillväxt. Ytterligare en annan för- till sysselsättningsuppgången är en ökad sjukfrånvaro. Det beror på att personer som har en anställning eller är egna företagare, men är tillfälligt frånvarande från sitt arbete t.ex. till följd av sjukdom, klassificeras i arbetskraftsundersök- ning () som sysselsatta. Om en vikarie anställs räknas även denna som sysselsatt. Det medför att det är fler personer som i räknas som sysselsatta än vad det är som faktiskt arbetar. I samband med en ökande sysselsättning minskade den öppna arbetslösheten, från av arbetskraften 2001. Den goda utvecklingen medförde att statens utgifter för stöd till arbetsmarknaden minskade. minskade stödet till arbetsmarknadsområdet från stats- budgeten med sammantaget ca . De lägre utgifterna hänförde sig i huvud- sak till minskade volymer för arbetsmarknads- politiska program. Sämre utveckling än väntat åren 20022004 Till skillnad från perioden 19982001 präglades åren 20022004 av en lägre BNP- och sysselsättningstillväxt än vad som förväntades då sysselsättningsmålet lades fast. var i genomsnitt . Antalet reguljärt sysselsatta ökade 2002 med knappt 11 000 personer, men minskade 2003 och 2004 med sammanlagt 25 000 personer. fortsatte befolkningstillväxten att vara högre än vad som hade beräknats. Sammantaget ökade befolkningen i åldern med 66 000 personer mot beräknade 33 000. Den reguljära sysselsättningsgraden uppgick till , att jämföra med målsättningen . ökade sysselsättningen återigen. Sysselsättningsökningen blev något större än befolkningstillväxten. De syssel- sättningsskapande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ökade med 13 000 personer . Sammantaget medförde detta att den reguljära sysselsättningsgraden i åldern i princip var oförändrad mellan åren. uppgick den reguljära sysselsättningsgraden till . AKU-omläggningen har inneburit att en ny definition på sysselsättning införts. I den nya definitionen inkluderas även personer som är folkbokförda i , men som arbetar utomlands. bedömer att den ändrade definitionen motsvarar ca 14 000 personer eller . Diagram 3.3 Reguljär sysselsättningsgrad 19932005 Anm.: Diagrammet beskriver utvecklingen i enlighet med den nya definitionen på sysselsättning. Statens totala utgifter för politikområdet arbets- marknadspolitik uppgick till . Sysselsättningsstödet till kommuner och landsting, anställningsstödet och stöd till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () på statsbudgetens inkomstsida uppgick Sammantaget uppgick de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska insatserna till 2005 och de särskilda insatserna för funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga till 2005. Diagram 3.4 Antal socialbidragstagare 19902005 kompletterade regeringen syssel- sättningsmålet med ett socialbidragsmål. Målet innebar att antalet socialbidragstagare skulle halveras genom att antalet helårsbidrag minskade från 115 1999 till 57 2004. Människor som lever på socialbidrag skall i stället få möjlighet till arbete. Socialbidrags- tagandet ökade kraftigt första hälft i spåren av den ekonomiska krisen och arbetslösheten. Undersökningar har visat ett starkt samband mellan sysselsättning och behovet av socialbidrag. Förändringar av antalet socialbidragstagare påverkar inte statsbudgetens utgifter direkt eftersom socialbidragen finansieras av kommunerna. Bättre sysselsättningsmöjligheter har resulterat i ett minskat behov av social- bidrag. minskade antalet helårsbidrag med 30 till ca 88 000. Till följd av den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden ökade socialbidragskost- naderna jämfört med , men började kostnaderna åter att minska. minskade socialbidrags- kostnaderna räknat i fast pris. Det är därför troligt att även antalet helårsbidrag minskade (uppgifter om utfallet blir tillgängliga ). 3.1.3Samlad bild av sjukskrivning, arbetslöshet m.m. I diagram 3.5 visas andelen av befolkningen i åldern som är arbetslösa, sjukskrivna, uppbär aktivitets-/sjukersättning (f.d. förtids- pension) eller ekonomiskt bistånd (f.d. social- bidrag). Med arbetslösa avses i det följande både personer som erhåller arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd. Med sjukskrivna avses personer som erhåller sjukpenning eller rehabiliteringspenning, men också sjukskrivning och karensdagar inkluderas (de sistnämnda utgör endast en mindre del av de sammantagna sjuktalen). För att uppnå jämförbarhet räknas antalet personer om till helårsekvivalenter. Det innebär exempelvis att två personer som var arbetslösa på heltid vardera tillsammans utgör en helårsekvivalent i arbets- löshet. På samma sätt motsvarar en person som varit sjukskriven på halvtid 0,5 helårs- ekvivalenter. uppvisar arbets- löshetstalen en markant negativ samvariation med sjuktalen. Antalet arbetslösa ökade kraftigt , dock från en låg nivå. Åren 19972001 minskade arbetslösheten kontinuerligt. Antalet sjukskrivna uppvisar ett omvänt mönster, dvs. en minskning , och därefter en ökning. minskade sjuktalen , medan arbetslöshetstalen då i stället ökade . minskade dock arbetslösheten något som sjuktalen minskade. får visa om detta var startpunkten på en försvagning av den historiskt sett starka negativa samvariationen dem emellan. ökade gruppen med aktivitets- och sjukersättning från till av det totala antalet personer i åldern . Diagram 3.5 Andelen invånare (helårsekvivalenter) i åldern som är i arbetslöshet, sjukskrivna, uppbär aktivitets- och sjukersättning respektive ekonomiskt bistånd 19902005 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Källa: SCB och Andelen personer med ekonomiskt bistånd ökade under lågkonjunkturen från 1997, och minskade sedan personer med ekonomiskt bistånd finns ännu inte att tillgå, men nuvarande prognos innebär att andelen i princip varit oförändrad, , . Summan av antalet helårsekvivalenter kom 1993 att överstiga av befolkningen i åldern . Under lågkonjunkturen 1993 1997 var andelen . Därefter min- skade andelen till en nivå på (19992002). ökade andelen till . Enligt preliminära uppgifter min- skade andelen återigen 2005, till . Om även personer med skyddad anställning hos en offentlig arbetsgivare, anställningsstöd, lönebidrag m.m. inkluderas blir summan av antalet helårsekvivalenter som andel av befolk- ningen i åldern i genomsnitt högre 2005. Statsbudgetens saldo överensstämmer med statens lånebehov. Ett budget- överskott innebär följaktligen ett lika stort negativt lånebehov, vilket medför att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Tabell 3.1 Korrigerig av statsbudgetens saldo 20022004 -46,4 -53,3 -0,2 -46,6 -50,5 har utfallet för stats- budgetens saldo korrigerats jämfört med vad som redovisades i Årsredovisningen för staten 2004 (tabell 3.1, s. 36). Korrigeringen beror på att () vid beräkningen av statsbudgetens saldo har gjort en felaktig redo- visning av vissa statliga betalningar . Orsaken till detta är att RGK lade om betalningsrutinerna för vissa statliga betalningar. Betalningar som inte skulle inkluderas i stats- budgetens saldo kom dock efter omläggningen felaktigt att ingå. Tabell 3.2 Statsbudgetens utfall 20012005 UO 125 och 27 -34,4 -48,6 -7,3 -6,1 -3,3 -46,6 -50,5 Anm.: I tabellen redovisas inkomsterna enligt den nya struktur som gäller för statsbudgeten . förklaras av höga skatteinkomster. minskade överskottet till , för att 2003 vändas till ett underskott på . Underskottet ökade till . Försämringarna 2002 och 2003 förklaras i huvudsak av minskade skatteinkomster. Utgif- terna ökade dock , främst inom ohälsorelaterade utgiftsområden. Att ut- gifterna ändå minskar förklaras av att kompensationssystemet för kommunernas och landstingens mervärdesskatt enbart hanteras på stats- budgetens inkomstsida. Ökningen av lånebe- hovet förklaras till stor del av ökningen av utgifterna för statsskuldsräntor. uppvisade statsbudgeten åter ett överskott, vilket uppgick till . Det förklaras i huvudsak av ökade skatteinkomster och minskade utgifter för stats- skuldsräntor. I tabell 3.3 redovisas statens totala inkomster 19992005. över hela sjuårsperioden har de stigit . De stora variationerna över åren är endast till en liten del en åter- spegling av makroekonomiska förändringar. Framför allt beror de på regelförändringar, hän- delser av engångskaraktär, samt periodiseringar. I tabell 3.3 specificeras även skillnaden mellan statens skatteintäkter och statens skatte- inkomster. Skillnaden beror delvis på att statens skatteintäkter redovisas periodiserat och har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar, medan statens skatteinkomster redovisas kassamässigt och i stället avser de skatter som debiteras eller betalas ett visst inkomstår. Resterande skillnad beror på att principerna för vad som skall ingå i de olika redovisningarna är något olika. Det gäller bl.a. EU-skatter, kommunala utjämnings- avgifter, statlig och mervärdesskatt samt vissa nedsättningar som enligt national- räkenskapernas definition i stället ska betraktas som transfereringar. Tabell 3.3 Statens totala inkomster 19992005 -2,7 -3,2 -1,5 -2,0 -1,9 -1,9 -2,2 -17,0 -16,7 -19,3 -20,0 -20,5 -20,5 -20,8 -28,0 -32,5 -34,2 -1,4 -4,0 -7,0 -7,7 -13,6 -1,4 -1,2 -2,3 -1,2 -7,8 -25,7 -22,3 -32,1 -2,3 Inkomster av statens verksamhet 2411 Inkomster av statens aktier Inkomster av försåld egendom Bidrag från EU m.m. Statens övriga inkomster (20006000) Anm.: I tabellen redovisas inkomsterna enligt den nya struktur som gäller för statsbudgeten . Statens övriga inkomster, dvs. statens totala inkomster exklusive statens skatteinkomster, varierar kraftigt . Det höga be- loppet 2000 förklaras främst av försäljningen av aktier i , vilken inbringade . gjorde förvaltningsaktie- bolaget en förhöjd utdelning till följd av försäljningen av aktier i , vilket gav en aktieutdelning till staten om . Statliga bolags återköp av aktier inbringade 2005. Den resterande variationen över åren förklaras av extrautdelningar och 2002, vilka ökade inkomsterna av statens verksamhet med respektive år. Den offentliga sektorns skatteintäkter I tabell 3.4 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter. Här ingår även kommunalskatter samt avgifter till pensionssystemet, vilka inte är statliga intäkter och vilka det görs avdrag för i slutet av tabellen. Statens skatteintäkter 2005 är eller högre än vad de var 1999. Detta ger en genomsnittlig årlig utvecklingstakt om . har påverkats mycket av regeländringar. Dessa har och framåt påverkat de statliga skatteintäkterna 2005 negativt med ca . Justerat för regeländringar skulle skatteintäkterna ha ökat med , motsvarande en årlig utvecklingstakt om . Förändringar under Skatt på arbete Under Skatt på arbete redovisas bl.a. skatte- reduktioner. Till följd av den s.k. reduktionen för den allmänna pensionsavgiften ökar dessa i tre jämna steg 2000, 2001 och 2002 samt ett 2005 motsvarande sammanlagt ca avdragen för den allmänna pensionsavgiften, vilka påverkar den kommunala skatten positivt med sammanlagt ca . ökade skattereduktionerna med ytterligare ca beroende på att underlaget för skattereduktion för låg- och medel- inkomsttagare ändrades från pensionsgrundande inkomst till taxerad inkomst samt på införandet av skattereduktion för fackföreningsavgift. medförde skattesatshöjningar, pensions- omläggningen då pensioner gjordes beskatt- ningsbara och det höjda grundavdraget en nettoökning av den kommunala skatten med . även 2001, 2002, 2004 samt 2005, vilka sammantaget ökade den kommunala skatten med ca . Tillsammans förklarar dessa regeländringar den relativt höga utvecklingstakten för den kommunala skatten och den relativt låga utvecklingstakten för statliga intäkter från skatt på arbete. Förändringar under Skatt på kapital Hushållens skatt på kapital skiftar betydligt med en topp under hög- konjunkturen 2000, för att sedan markant falla tillbaka och vara som lägst 2002, men återhämta sig . Förklaringen till variationen är att kapitalvinster har sin grund i marknadspriser för finansiella tillgångar såsom fastigheter och bostadsrätter, vilka varierat kraftigt . Även skatt på bolags- vinster uppvisade en hög nivå 2000, delvis till följd av engångseffekter på grund av återbetal- ningar av pensionsmedel från försäkringsgivaren . förklaras av dessa återbetalningar. Nedgången 2001 förstärks av att återföringar från skatteutjämningsreserver upphörde, den maximala avsättningstiden till periodiseringsfonder förlängdes till samt att taket för den årliga avsättningen till periodiseringsfonder höjdes. Ökningen av bolagsskatten 2004 och 2005 beror på bolagens starka resultat, men även på att periodiserings- fonderna räntebelagts och att många bolag därmed valt att lösa upp samtliga periodiseringsfonder. Fastighetsskatten minskar något 2001 trots återinförd omräkning av taxeringsvärden beroende på lägre skattesats. Utvecklingen av förmögenhetsskatten förklaras av att fribeloppen höjdes 2001, 2002 och 2005. Arvs- och gåvoskatten slopades 2005, vilket förklarar det låga utfallet detta år. Förändringar under Skatt på konsumtion och insatsvaror Utvecklingen av koldioxidskatten under perio- den beror på skattesatshöjningar motsvarande ca (utöver KPI-justering) inom ramen för den s.k. gröna skatteväxlingen. av dessa bemöts av skattesatssänkningar under energiskatten. Att nivån för energiskatten ändå är jämn beror på skattesatshöjningar för elektrisk kraft om ca . Skatte- satsjusteringarna syftar till att finansiera lägre skatt på arbete. Utvecklingen för mervärdes- skatten är relativt jämn . skattesatser för olika varor och tjänster har emellertid påverkat intäkterna negativt med sammanlagt ca . Tabell 3.4 Den offentliga sektorns skatteintäkter 19992005 -4,0 -18,9 -36,4 -59,4 -56,6 -60,5 -71,9 -6,0 -5,9 -6,3 -8,1 -8,4 -8,1 -7,9 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -1,7 -3,3 -2,6 -1,7 -3,2 -3,1 -5,0 -5,2 -7,3 -5,9 -5,9 -7,6 Konjunkturens effekt på statens ekonomi Om den direkta effekten av de regeländringar som skett dras bort från de totala skatteintäkterna respektive år kan sambandet mellan den ekonomiska utvecklingen i samhället och skatteintäkterna tydligare illustreras. Skatteintäkterna jämförs då som om 1999 års regler gällde samtliga år. Diagram 3.6 Skatteintäkterna 20002005, korrigerade för regeländringar I diagram 3.6, 3.7, 3.9 samt 3.11 redovisas ut- vecklingen för skatteintäkterna 20002005 korri- gerade för de regeländringar som skett . Det har dock inte skett någon korrigering för den indirekta effekten av regel- ändringarna, dvs. deras påverkan på skatte- baserna. Diagram 3.7 Skatt på kapital samt totala skatteintäkter 20002005, korrigerade för regeländringar Skatt på kapital reagerar snabbt och kraftigt på det ekonomiska klimatet. De korrigerade intäk- ternas låga utvecklingstakt och 2002 sammanfaller med konjunkturnedgången . Diagram 3.8 Skattebaser för skatt på kapital Indexerad nivå, 2005=100 De viktigaste skattebaserna för skatt på kapital är bolagens vinster samt det samlade värdet av fastigheter och värdepapper. Utvecklingen för dessa baser är relativt fluktuerande, vilket åskådliggörs i diagram 3.8. Diagram 3.9 Skatt på arbete samt totala skatteintäkter 20002005, korrigerade för regeländringar De korrigerade intäkterna från skatt på arbete reagerar svagare på konjunkturen än skatt på kapital. Skatt på arbete reagerar också, i likhet med arbetsmarknaden, med viss eftersläpning. Diagram 3.10 Skattebaser för skatt på arbete Transfereringar är skattepliktiga och ingår i skattebasen för skatt på arbete. Det gör att variationen mellan skattebasen och konjunk- turen är relativt svag. Vid ökad sjukfrånvaro eller arbetslöshet ersätts förvärvsinkomster med transfereringar. Detta minskar basen för social- avgifter, men basen för inkomstskatt påverkas endast marginellt. Konjunkturens påverkan framgår tydligare om en uppdelning av skatte- basen görs i förvärvsinkomster respektive transfereringar. Detta illustreras i diagram 3.10 där taxerad inkomst utgör summan av förvärvs- inkomster och transfereringar. Skatt på konsumtion och insatsvaror Diagram 3.11 Skatt på konsumtion och insatsvaror samt totala skatteintäkter 20002005, korrigerade för regeländringar Intäkterna från skatt på konsumtion har varit relativt opåverkade av konjunkturen. Medan utvecklingstakten för totala skatteintäkter var relativt låg ökade utvecklingstakten för skatt på konsumtion. Diagram 3.12 Skattebas för skatt på konsumtion och insatsvaror Diagram 3.12 illustrerar utvecklingen av hushållens konsumtionsutgifter, vilka utgör den viktigaste basen för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror. Konsumtions- utgifternas utveckling har varit relativt jämn . Detta beror delvis på att kon- junkturnedgången motverkats av den stegvisa skattereduktionen för den allmänna pen- sionsavgiften. En annan viktig förklaring är att konsumtionen gynnats av låga räntor. I tabell 3.5 redovisas skattekvoten i för perioden 20002005. Skattekvoten minskade 2001 och 2002 i huvudsak beroende på lägre intäkter från skatt på kapital. Detta har sitt ursprung i konjunkturläget som både påverkar kapitalvinster och bolagsvinster. Skatteffekten av återföringar från försäkringsgivaren gör att förändringen 2001 förstärks. Även de tre första stegen i reformen med ökad reduktion och minskade avdrag för den allmänna pensionsavgiften 2000, 2001 samt 2002 påverkar. ökade skattereduktionerna relativt mycket beroende på att underlaget för låg- och medelinkomsttagare ändrades från pensions- grundande inkomst till taxerad inkomst samt på införandet av skattereduktion för fackförenings- avgift. ökade skattekvoten , vilket förklaras av att det sär- skilda grundavdraget slopades som garantipensionen infördes och förtidspensionen anpassades. Omläggningen var i stort sett neutral för den enskilde pensionären, men beräk- nas ha ökat skatteintäkterna med Räntebeläggningen av periodi- seringsfonderna 2005 resulterade i att vissa företag beslöt att återföra hela eller delar av sina periodiseringsfonder till beskattning. Det be- räknas ha ökat skatteintäkterna med 2004. Utan dessa återföringar hade skattekvoten minskat 2004 med , framför allt beroende på den svaga arbetsmarknaden. ökade skattekvoten trots genomförda skattesänkningar. Den högre skatteandelen förklaras främst av högre skatteintäkter från kapital. Tabell 3.5 Skattekvot 20002005 -0,1 -0,1 -0,1 I tabell 3.5 redovisas även skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från brutto- till nettoredovisning, dvs. där pen- sioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersätt- ningar vid arbetslöshet är skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna, men skatte- kvoten skulle minska med . För att möjliggöra jämförelser av statsbudgetens utgifter över tiden redovisas i detta avsnitt utgifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av de totala utgifterna under utgiftstaket (de takbegränsade utgifterna) för perioden 20012005. Tidsserierna är angivna anslagsstruktur. Genom att utgifts- områdena redovisas i en och samma struktur för åren 20012005 elimineras de skillnader som beror på att anslag kan ha tillhört ett annat utgiftsområde. Av tabell 3.6 framgår utgifternas utfall per utgiftsområde åren 20012005.