prop · GT03138 · 2006-03-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:138 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att en ny bestämmelse införs i polislagen. Av bestämmelsen framgår att särskilt personsäkerhetsarbete får bedrivas be- träffande vittnen och andra hotade personer och att föreskrifter om sådant säkerhetsarbete får meddelas av regeringen. Särskilt personsäkerhetsar- bete avses att bedrivas av bl.a. polisen för att skydda i första hand perso- ner som lämnar uppgifter i samband med utredningar om allvarlig brottslighet. Inom ramen för detta arbete är tanken att staten skall kunna betala ut ersättning till den som omfattas av säkerhetsåtgärder. Det före- slås att sekretess skall gälla för uppgifter som hänför sig till verksamhet som avser särskilt personsäkerhetsarbete och för uppgifter om enskilds personliga förhållanden hänförliga till sådan verksamhet. I propositionen föreslås dessutom att tystnadsplikten, som följer av sekretessbestämmel- serna, skall ges företräde framför meddelarfriheten. Vidare föreslås två ändringar i bestämmelser om vittnesförhör som inne- bär dels att ett s.k. frågeförbud skall gälla beträffande den som har tyst- nadsplikt i förhållande till uppgifter hänförliga till verksamhet som avser särskilt personsäkerhetsarbete, dels att en möjlighet att avstå att yttra sig införs beträffande uppgifter om enskilds personliga förhållanden som hänför sig till sådant arbete. Dessutom föreslås att den särskilda ersätt- ningen som i vissa fall skall kunna utgå till den som omfattas av säker- hetsåtgärder som huvudregel inte skall kunna utmätas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100)........................................................................... Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) ......... 2.5Förslag till lag om förbud mot utmätning av viss ersätt- ning till vittnen och andra hotade personer....................... Ärendet och dess beredning............................................................. En nationell ordning för särskilt personsäkerhetsarbete ... Regleringen av det särskilda personsäkerhetsarbetet ...................... Insynen i ärenden om personsäkerhet.............................................. Frågor om partsinsyn och sekretess i domstol .................. Frågan om beskattning av personsäkerhetsersättning ..................... Frågan om utmätning av personsäkerhetsersättning........................ Konsekvenser och ikraftträdande .................................................... Förslag till lag om ändring i .................. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)... 10.3Förslag till lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100)......................................................................... Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) ......... 10.5Förslag till lag om förbud mot utmätning av viss ersätt- ning till vittnen och andra hotade personer....................... Förteckning över remissinstanserna ...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 3.lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100), 4.lag om ändring i polislagen (1984:387), 5.lag om förbud mot utmätning av viss ersättning till vittnen och andra hotade personer. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 36 kap. 5 och 6 §§ skall ha följande lydelse. Den som till följd av 2 kap. 1 Den som till följd av 2 kap. 1 2 §, 3 kap. bestämmelse, till vilken hänvisas i eller någon bestämmelse, till vil- något av dessa lagrum, inte får ken det hänvisas i något av dessa lämna en uppgift får inte höras lagrum, inte får lämna en uppgift som vittne om denna utan tillstånd får inte höras som vittne om upp- från den myndighet i vars verk- giften utan att den myndighet, i samhet uppgiften har inhämtats. inhämtats, har gett sitt tillstånd. Advokater, läkare, tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, psykolo- ger, psykoterapeuter, familjerådgivare enligt socialtjänstlagen (2001:453) och deras biträden får höras som vittnen om något som i denna deras yr- kesutövning anförtrotts dem eller som de i samband därmed erfarit, en- dast om det är medgivet i lag eller den, till vars förmån tystnadsplikten gäller, samtycker till det. Den som till följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittne om dem en- dast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån sekretessen gäller samtycker till det. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om parten medger det. Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycket föreligger skyldighet att vittna för 1.andra än försvarare i mål angående brott som avses i 14 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen (1980:100) och 2.den som har uppgiftsskyldighet enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) i mål enligt 5 kap. 2 § eller 6 kap. 6, 13 eller 14 § samma lag eller enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Den som är präst inom ett trossamfund eller den som i ett sådant sam- fund har motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han eller hon har erfarit under bikt eller enskild själavård. 1 Senaste lydelse 2001:455. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen får höras som vittne om för- hållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer. Om någon enligt vad som sägs i denna paragraf inte får höras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller äga rum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning. Vittne må vägra att yttra sig an- gående omständighet, vars yp- pande skulle röja, att vittnet eller någon honom närstående, som av- ses i 3 §, förövat brottslig eller vanärande handling. Vittne må även vägra att avgiva utsaga, varigenom yrkeshemlighet skulle uppenbaras, om ej synnerlig an- ledning förekommer, att vittnet höres därom. Ett vittne får vägra att yttra sig om en omständighet, vars yppande skulle röja att vittnet eller någon vittnet närstående, som avses i 3 §, har förövat brottslig eller van- ärande handling. Ett vittne får även vägra att yttra sig om yrkeshemlighet. Han eller hon får också vägra att lämna uppgift om enskilds per- sonliga förhållanden som omfattas av sekretess enligt 7 kap. 50 § sek- retesslagen (1980:100). Vad som sägs i andra stycket gäller inte, om det finns synnerlig anledning att vittnet hörs om yr- keshemligheten eller uppgiften. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i sekretesslagen Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1 dels att 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 5 kap. 9 § och 7 kap. 50 §, av följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till verksamhet som av- ser säkerhetsarbete enligt 2 a § polislagen (1984:387), om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan fara för att verksamheten skadas. Sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden som hänför sig till verksamhet som avser säkerhetsarbete enligt 2 a § polislagen (1984:387), om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 2005:838. Anmärkning: En ny bestämmelse i 7 kap. och en ändring i 16 kap. 1 § har också föreslagits i proposition 2005/06:156 Sekretess i . 7 kap. 1 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård 7 kap. 49 § 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket för- sta meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 5 kap. 9 § 7 kap. 1 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård utan samtycke 7 kap. 49 § 7 kap. 50 § 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket för- sta meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2005:839) om Prop. 2005/06:138 ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretess- lagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1 att 16 kap. 1 § i stället för dess lydelse enligt lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2005:839 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 7 kap. 1 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård 7 kap. 40 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om vård 7 kap. 48 § 7 kap. 49 § 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket för- sta meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 1Lagen omtryckt 1992:1474. 2Senaste lydelse 2005:838. Anmärkning: Ändring i 16 kap. 1 § har också föreslagits i proposition 2005/06:156 5 kap. 9 §7 kap. 1 § Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård utan samtycke 7 kap. 40 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om vård utan samtycke 7 kap. 48 § 7 kap. 49 § 7 kap. 50 § 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket för- sta meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) Härigenom föreskrivs att det i polislagen (1984:387) skall införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. Polisen får bedriva särskilt per- vittnen och andra hotade perso- ner. Regeringen får meddela före- skrifter om sådant säkerhetsar- bete. I sådana föreskrifter får det anges att även andra myndigheter får bedriva särskilt personsäker- hetsarbete. Denna lag träder i kraft . 2.5Förslag till lag om förbud mot utmätning av viss ersättning till vittnen och andra hotade personer Härigenom föreskrivs följande. 1 § Anspråk på ersättning, som utgör en del av säkerhetsarbete enligt 2 a § polislagen (1984:387) och som kan betalas ut till vittnen och andra hotade personer, får inte utmätas för den ersättningsberättigades skulder. I fråga om förbud mot utmätning sedan ersättning har betalats ut tilläm- pas 5 kap. 7 § andra stycket utsökningsbalken. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att utreda frågor om skydd av hotade bevispersoner m.fl. Utredningen, som antog namnet , över- lämnade betänkandet Ett nationellt program om personsä- kerhet (SOU 2004:1). Betänkandet innehåller bl.a. ett förslag till ett för- fattningsreglerat nationellt personsäkerhetsprogram för bevispersoner (dvs. vittnen, målsäganden, tilltalade och misstänkta) m.fl. och ett förslag om ekonomisk ersättning till hotade personer. Betänkandet behandlar även vissa därmed sammanhängande frågor. Utredningens lagförslag finns i bilaga 1. Utredningens förslag har remissbehandlats. En förteckning av remiss- instanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2004/860/PO). I propositionen föreslås bl.a. en ändring i 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). En ändring i samma paragraf har även föreslagits i prop. 2005/06:156 Sekretess i . be- reds ytterligare förslag med ändringar i nämnda paragraf. Vidare föreslås både i denna proposition och i prop. 2005/06:156 Sekre- tess i nya bestämmelser i 7 kap. sekretesslagen. För- slagen föreslås träda i kraft . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslaget. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. I förhållan- de till lagrådsremissens lagförslag har vissa redaktionella ändringar gjorts i propositionen. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. 4.1En nationell ordning för särskilt personsäkerhets- arbete Det är av grundläggande betydelse att medborgare som har upplysningar att lämna om ett brott till polis och åklagare vågar göra det så att brottet kan utredas och lagföras. Det förekommer dock, särskilt i samband med grov eller organiserad brottslighet, att den som lämnar uppgifter utsätts för vedergällning i form av hot eller våld av den eller dem som är delak- tiga i den aktuella brottsligheten. Att skydda sådana hotade personer är en ytterst viktig uppgift och kan dessutom i vissa fall vara en förutsätt- ning för att brottsbekämpningen skall kunna bedrivas effektivt. Lika vik- tigt är det att poliser och andra utsatta yrkeskategorier kan utföra sitt ar- bete utan att utsättas för repressalier i form av hot och våld. bedrivs visst personsäkerhetsarbete som syftar till att skydda per- soner som är utsatta för särskilt allvarliga hot i storstadsområdena , och . Det saknas dock ett för landet sammanhållet och professionellt program för hur skyddet för allvarligt hotade personer skall vara beskaffat. Det ligger ett värde i enhetliga ramar och en natio- nell samordning av skyddsarbetet. En sådan samordning kan åstadkom- mas genom enhetliga bestämmelser om skyddsåtgärder, arbetsmetoder och rutiner. En annan aspekt på det nuvarande säkerhetsarbetet är att är ett relativt litet land och att det därför kan vara svårt att gömma en hotad person inom landet. Några rutiner för utbyte mellan och andra länder finns inte , eftersom ett internationellt samarbete regelmässigt bygger på att de länder som deltar har ett fullt utbyggt nationellt hand- lingsprogram. Skapandet av ett nationellt system för personsäkerhet skulle därför öka möjligheterna till ett framtida samarbete mellan och andra länder i säkerhetsfrågor. Frågan om skydd för hotade bevispersoner är aktuell både i och i andra delar av världen. Inom flera länder bedrivs personsäkerhetsarbete och arbete med att bygga upp riktlinjer och rutiner kring säkerhetsarbetet. Det pågår också arbete mellan länder för att utveckla samarbetet på om- rådet. I vissa länder, t.ex. , har man lång erfarenhet av personsäker- hetsarbete, medan verksamheten är relativt ny för andra länder. De nor- diska länderna saknar lagreglerade vittnesskyddsprogram. , Dan- mark och har emellertid lagstiftning som syftar till att skydda och stötta utsatta bevispersoner. Flera av de övriga EU-länderna bedriver personsäkerhetsarbete. Bland dessa kan nämnas och även . Av länderna utanför EU som har avancerade möjligheter till skydd kan, utöver , särskilt nämnas. Även inom det europeiska samarbetet pågår arbete avseende skyddet för bevispersoner. antog en rekommendation angående skyddet av vittnen ([2005]9 of to member states on the pro- tection of witnesses and collaborators of ). Rekommendationen, som skall fungera som en vägledning för medlemsstaterna, anger att dessa skall vidta lämpliga åtgärder för att skydda vittnen. Ytterligare ett problem i dagens svenska säkerhetsarbete är de ekono- miska bekymmer som en hotad person kan drabbas av. När en förföljd person t.ex. tvingas flytta för att undkomma sina förföljare, uppstår ofta ökade levnadskostnader. finns det inte några möjligheter för den enskilde att få dessa kostnader ersatta. Det ovan sagda visar att det finns flera skäl att förbättra säkerhetsar- betet beträffande allvarligt hotade och angripna personer. Vi har därför för avsikt att reglera de yttre ramarna för ett sådant personsäkerhetsarbete och att införa en möjlighet att under vissa förutsättningar lämna särskild ersättning till den som är föremål för sådana särskilda säkerhetsåtgärder. Regleringen kommer huvudsakligen att ske i förordning. Kretsen personer som utsätts för hot och våld är vid och orsakerna till skyddsbehovet varierar. Som framgår ovan är det dock i samband med den grova och organiserade brottsligheten som de allvarligaste hoten of- tast förekommer. I många fall där det i och för sig finns ett kvalificerat skyddsbehov kan också säkerheten för de hotade åstadkommas på andra och lämpligare sätt. För att det särskilda personsäkerhetsarbetet skall bli effektivt är det nödvändigt att inrikta det på sådana fall där behovet av skydd är särskilt påtagligt och där de tänkta arbetsmetoderna framstår som den bästa lösningen. Det särskilda personsäkerhetsarbetet skall lång- siktigt hjälpa den hotade till en trygg tillvaro, och arbetet kan normalt förutsättas sträcka sig avsevärd tid framåt. Avsikten är därför att särskilt personsäkerhetsarbete skall bedrivas i förhållande till en begränsad krets särskilt hotade personer som har rätt att stadigvarande vistas i landet, i första hand bevispersoner, dvs. misstänkta, tilltalade, målsäganden och vittnen, som medverkar i en rättegång eller förundersökning rörande grov eller organiserad brottslighet. På detta sätt avses särskilt personsäkerhets- arbete kunna bedrivas t.ex. beträffande vittnen till mc-relaterad brottslig- het och vidare beträffande personer som varit inblandade i grov narkoti- kabrottslighet, om de är utsatta för ytterst allvarliga hot. I denna grupp kan också ingå brottsoffer, t.ex. kvinnor som tagits till i samband med människohandel, under förutsättning att de har rätt att stanna i lan- det . Även andra grupper, såsom anställda inom rätts- väsendet och s.k. informatörer (dvs. personer som fortlöpande lämnar information till polisen), kan dock komma att omfattas av arbetet. För att säkerhetsarbetet skall kunna fungera tillfredsställande måste det dess- utom kunna omfatta vissa närstående till en hotad person. Avsikten är att särskilt personsäkerhetsarbete, om det finns särskilda skäl, även skall kunna bedrivas beträffande andra personkategorier, t.ex. journalister och politiker. Under samma förutsättning är avsikten att särskilt personsäker- hetsarbete även skall kunna bedrivas beträffande andra personer som är utsatta för särskilt allvarliga hot utan anknytning till grov eller organise- rad brottslighet, exempelvis hot om hedersrelaterade brott. I enstaka fall skulle situationen kunna vara sådan att också en person som utsätts för annat än hedersrelaterat hot om våld från någon närstående skulle kunna omfattas av särskilt personsäkerhetsarbete. Detta kan emellertid förutses endast bli aktuellt i undantagsfall eftersom det normalt är lämpligare att utforma skyddsarbetet på annat sätt när hotet framställs från någon när- stående. Avsikten är att arbetet endast skall omfatta den som riskerar att utsättas för brottslighet som riktar sig mot hans eller hennes eller en närståendes liv, hälsa, frihet eller frid. När det gäller bevispersoner kommer det dess- utom att krävas att de uppgifter som bevispersonen lämnar bedöms ha betydelse för möjligheten att uppnå tillräckliga skäl för åtal och fällande dom samt att det finns ett samband mellan risken för brott och de upp- gifter som lämnas. På motsvarande sätt kommer det beträffande infor- matörer att krävas ett samband mellan risken för brott och den lämnade informationen. När det gäller t.ex. anställda inom rättsväsendet kommer i stället sambandet mellan risken för brott och tjänsten att utgöra en förut- sättning för att särskilt säkerhetsarbete skall inledas. Vår avsikt är inte att reglera vilka åtgärder som kan komma att bli ak- tuella inom ramen för det särskilda säkerhetsarbetet eller hur arbetet mer i detalj skall utformas. Detta är i stället en fråga för den myndighet som i det enskilda fallet ansvarar för de särskilda säkerhetsåtgärderna. Utgångspunkten är att det i första hand är polisen som skall bedriva det särskilda personsäkerhetsarbetet. Kriminalvården skall dock ansvara för uppgiften beträffande sådana hotade personer som verkställer fängelse- Prop. 2005/06:138 straff i anstalt. Som tidigare nämnts avser vi även att införa en möjlighet till särskild ersättning, benämnd personsäkerhetsersättning, som skall kunna ges till den som är föremål för särskilt personsäkerhetsarbete. Syftet med per- sonsäkerhetsersättningen skall vara att i viss mån ersätta bl.a. de ökade kostnader som kan uppstå till följd av det särskilda personsäkerhetsarbe- tet. Ersättningen skall kunna avse utgifter, förlorad arbetsförtjänst, in- trång i näringsverksamhet och förlust vid avyttring av egendom som or- sakas av de åtgärder som vidtas för att förebygga brott. Avsikten är vi- dare att det är polisen som skall ansvara för hanteringen av den särskilda ersättningen. Den skall lämnas i den utsträckning som är skälig och be- talas ut som ett engångsbelopp. Frågan om ersättning även skall kunna utgå till hotade personer som inte är föremål för särskilt personsäkerhets- arbete bereds vidare inom . Avsikten är att regleringen om det särskilda personsäkerhetsarbetet, inbegripet personsäkerhetsersättningen, skall träda i kraft . 5Regleringen av det särskilda personsäkerhets- arbetet Regeringens förslag: I polislagen införs en bestämmelse om att poli- sen får bedriva särskilt personsäkerhetsarbete beträffande vittnen och andra hotade personer.