prop · GT031d17 · 2006-01-01 00:00:00 — har lämnat viktiga bidrag till diskussionen om ohälsa och sjukskrivningar. Det kan konstateras att genom sin verksamhet på ett tydligt sätt även har bidragit till att uppfylla mål inom andra politikområden i enlighet med regleringsbrevet. bör bedriva arbetslivsforskning i samverkan med andra myndigheter, vetenskapliga institutioner, Universitet och högskolor inom och utom landet varvid samfinansiering bör eftersträvas. En stor del av forskning bör ske i dialog med arbetslivets aktörer och prövas i praktisk tillämpning. bör fortsätta utvecklingsarbetet utifrån sin femåriga utvecklingsplan, som innebär en förskjutning av resurser från basverksamhet till satsning på tema och kunskapsförmedling. De resurser som avsatts till kunskapsförmedling och kommunikation bör även i fortsättningen stärkas. Analysenheten bör utvecklas och antalet ämnesområden öka. FoU-arbetet bör även fortsättningsvis utvecklas så att det genom samverkan mellan institutet och arbetsplatserna arbetar med förändringsinriktade insatser på olika områden inom arbetslivet. regionalt placerade verksamheter möjliggör detta. Den arbetsrättsliga lagstiftningen reglerar i stor utsträckning rättigheter och skyldigheter för arbetsmarknadens aktörer. forskning inom området skall hålla en hög kompetens för att kunna bidra till ett väl fungerande arbetsrättsligt system. Det svenska arbetslivet kännetecknas på ett övergripande plan av en stark könsuppdelning. Forskning om arbete, genus och jämställdhet visar att traditionella genusordningar reproduceras i organisationer. Mot denna bakgrund är det viktigt att fortsätter att bedriva forskning med genusperspektiv (se avsnitt 4.2). Arbetet med att utveckla institutets verksamhetsstyrning med syfte att skapa tydligare mål och resultatstyrning bör fortsätta. Det är viktigt att fortsätter sina ansträngningar att nedbringa sjukfrånvaron bland personalen. Regeringen beslöt att ge Statskontoret i uppdrag att utvärdera i förhållande till de uppdrag och mål som finns för verksamheten samt lämna förslag till förbättringar. I utvärderingen skall bl.a. ingå att göra en analys av vilka intressenter som har och i vilken utsträckning institutet tillgodoser deras behov och krav. Vidare skall utredaren utvärdera om har ett tvärvetenskapligt förhållningssätt i sin forskning och kunskapsförmedling. Uppdraget skall redovisas . Regeringen föreslår att tillförs anslaget för att förstärka företagshälsovårdsutbildningen för perioden - 2008. Motiven till denna förstärkning (se avsnitt 4.5) är det väntade ökade utbildningsbehov som förutses bli följden av kommande pensionsavgångar 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 bland företagshälsovårdspersonal samt en förväntad ökad efterfrågan på företagshälsovård. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 378 133 000 Det beräknade anslagsbeloppet minskas . Detta beror på att regeringens tillfälliga satsning med försöksverksamhet för arbetstidsförkortning upphör vid utgången av 2006 (se prop. 2003/04:100, avsnitt 6.5). Tabell 7.9 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 23:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden har en bemyndiganderam för anslaget 23:2 . -forsknings- och utvecklingsverksamhet, -försöksverksamhet med arbetstidsförkort- Den medger att myndigheten får besluta om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst 2008. Ramen bör minska eftersom försöket med arbetstidsförkortning, som krävde åtaganden , upphör vid utgången av 2006. Regeringen föreslår att får en bemyndiganderam som innebär att institutet för ramanslaget 23:2 får besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2009. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 7.10 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 7.323:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. Anslaget avser kostnader för funktionsutbildning, styrelseutbildning och allmänna informationsinsatser inom arbetslivsområdet samt viss EU-bevakning. Funktionsutbildningen avser främst arbetsmiljöutbildningar för fackliga förtroendemän. Anslaget är ett bidrag till arbetsmarknadens parter och administreras av . rekvirerade parterna till funktionsutbildning och till EU-bevakning. Regeringen konstaterar att medlen under anslaget redovisats på ett tillfredsställande sätt, se avsnitt 4.3.1. Anslaget minskas med till följd av en generell minskning av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Regeringen beräknar ett ramanslag om respektive 2008. Tabell 7.12 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 23:2 Särskilda utbildningsinsatser m.m. Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden har en bemyndiganderam för anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. . Den medger att myndigheten får besluta om bidrag, som inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst . Regeringen föreslår att bemyndiganderamen skall uppgå till avseende utgifter under . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 7.13 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 1Motsvarar 24 865 tkr prisnivå. 2Motsvarar 24 865 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för personal, lokaler samt för övrig förvaltning vid Arbetsdomstolen. Antalet mål som kom in till Arbetsdomstolen ökade med , se tabell 7.15. Antalet avgjorda mål ökade med . Inneliggande mål ökade med . av målen var s.k. A-mål som kom in till domstolen , vilket kan jämföras 2002. A-mål är den typ av mål som processas direkt i Arbetsdomstolen. B-mål är mål som har överklagats till Arbetsdomstolen från tingsrätt. Tabell 7.15 Målstatistik för Arbetsdomstolen, 2002 - 2004 Antal domar och särskilt Inneliggande mål vid årets Genomströmningstiderna var relativt konstanta, även om de ökade något för A-mål avgjorda efter dom eller särskilt uppsatt beslut, , vilket framgår av tabell 7.16. Tabell 7.16 Genomströmningstid för mål vid Arbetsdomstolen, 2002 - 2004 Arbetsdomstolen har fortfarande låga målbalanser, trots att regeringen kan notera en viss ökning av genomströmningstiderna för s.k. A- mål avgjorda efter dom eller särskilt uppsatt beslut. Genomströmningstiderna är av betydelse för att bedöma om arbetsrättsliga tvister avgörs inom rimligt korta tider. Regeringen bedömer att Arbetsdomstolen avgör sina ärenden på ett kostnadseffektivt sätt. Anslaget minskas med till följd av en generell minskning av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 7.17 Härledning av anslagsnivån 20062008, för Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 7.523:5 för arbetstagares uppfinningar 1Motsvarar 75 tkr prisnivå. 2Motsvarar 75 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för verksamheten vid för arbetstagares uppfinningar. Kostnaderna består huvudsakligen av arvoden och ersättningar. Nämnden har hållit ett förberedande sammanträde i ett ärende . Sammanträdet ledde till att förlikning träffades mellan parterna och ärendet kunde avskrivas. Nämnden hade tre pågående ärenden. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Regeringen beräknar ett ramanslag om respektive . Tabell 7.19 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 23:5 för arbetstagares uppfinningar Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 7.623:6 Internationella arbetsorganisationen () Anslaget avser huvudsakligen kostnader för medlemsavgift till Internationella arbetsorganisationen (). En mindre del av anslaget avser kostnader för deltagande i verksamhet och för . beslutande församling, Internationella arbetskonferensen, antog arbetsprogram och budget för perioden 2007, omfattande totalt . reviderade konferensen skalan för medlemsländernas bidrag till organisationen i linje med FN:s bidragsskala för perioden 2006, antagen av Generalförsamlingen . andel utgör en knapp procent (0,999) av budget 2006, vilket innebär att andelen är densamma som 2005. Länder som betalar sin avgift tidigt under budgetåret får ett avdrag följande år genom ett s.k. incentive scheme. Efter avdraget är medlemsavgift . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Regeringen beräknar ett ramanslag om respektive 2008. 7.723:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 1Motsvarar 8 218 tkr prisnivå. 2Motsvarar 8 218 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för personal, lokaler och andra förvaltningskostnader för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). Resultatindikatorer är antalet ärenden om diskriminering på grund av sexuell läggning hos HomO, ärendenas fördelning på anmälningsärenden och initiativärenden, deras fördelning mellan arbetslivet, högskolan och övriga samhällslivet, samt handläggningstid och ärendebalans. Ytterligare indikatorer är antalet telefon- och brevförfrågningar av informations- och rådgivningskaraktär som inkommit till HomO, samt antalet externa utbildnings- och informationsarrangemang som medarbetare vid HomO har deltagit i. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 7.22 HomO:s ärendestatistik 2003 - 2004 Antal ärenden som avsåg Antalet ärenden hos HomO minskade jämfört med . Framför allt minskade antalet ärenden inom högskolan, medan antalet arbetslivsärenden endast minskade marginellt. En tredjedel av diskrimineringsärenden har rört arbetslivet. Klart fler män än kvinnor (jämfört ) står för anmälningar om diskriminering till HomO. Detta är en bestående trend som gått sedan HomO inledde sitt arbete. Det är, enligt HomO, svårt att veta något säkert om huruvida den här könsfördelningen speglar de faktiska förhållanden i samhället avseende diskriminering på grund av sexuell läggning. inkom cirka 580 telefonsamtal och cirka 650 förfrågningar per brev och e-post av informations- eller rådgivningskaraktär. Jämfört med föregående år har antalet telefonförfrågningar ökat medan de skriftliga förfrågningarna ökat . Av de anmälningsärenden som avslutats har 20 rört arbetslivets område. I fem ärenden träffades överenskommelser genom fackets försorg. På övriga samhällsområden har godtagbar lösning uppnåtts i 7 ärenden av de 31 avslutade. Ärenden har i övrigt avslutats bl.a. i brist på bevis, inte varit fråga om diskriminering eller att anmälan varit bristfällig. HomO stämde ett restaurangföretag med stöd av lagen om förbud mot diskriminering . Det blev en fällande dom i hovrätten. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Flera broschyrer har reviderats eller presenterats . Här kan nämnas Bryt tystnaden! Om högskolans arbete med att främja studenters lika rättigheter oavsett sexuell läggning och Fritt fram. Vidare har HomO löpande medverkat i utbildningar för olika myndigheters personal. uppgick utgifterna för medling till och utgifterna för analys och information till . Utgiftsprognosen är osäker på grund av det svårbedömda behovet av medlingsinsatser under återstoden av året. Regeringen föreslår att HomO:s verksamhet tillförs , bl.a. för att möjliggöra ökade informationsinsatser. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Regeringen beräknar ett ramanslag om respektive . Tabell 7.23 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Motsvarar 50 050 tkr prisnivå. 2Motsvarar 50 050 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för personal, lokaler, lönestatistik och andra förvaltningskostnader för . har en väsentlig roll i den svenska lönebildningen. skall konstateras att lönebildningen påverkas av ett stort antal aktörer och av den samhällsekonomiska utvecklingen. Flertalet yttre faktorer som styr en avtalsrörelse kan inte påverkas av . En objektiv mätning av hur insatser påverkat lönebildningen låter sig därför inte göras. I stället får en subjektiv bedömning göras av bland annat genomförande av överläggningar med arbetsmarknadens parter och intresset för informationsinsatser. Anslaget minskas med till följd av en generell minskning av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisar ett om 50 050 000 Tabell 7.25 Härledning av anslagsnivån 20062008, för Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Politikområdet omfattar följande två verksamhetsområden: Samordningsansvar för jämställdhetspolitiken och särskilda jämställdhetsåtgärder samt Motverka könsdiskriminering. Till politikområdet hör (JämO). JämO:s uppgift är enligt jämställdhets- lagen (1991:433) att utöva tillsyn över lagens efterlevnad. Politikområdet omfattar anslagen 24:1 , 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder och 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering. Det sist nämnda anslaget finansierar en kommitté som tillsatts för att stödja arbetet med jämställdhetsintegrering i den statliga verksamheten. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 24:3 Delegation för stöd till jämställd- Totalt för politikområde Jämställdhets- 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslag 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder har ett anslagssparande vid utgången av 2004 på . Prognosen är att anslagna medel förbrukas. Målet för politikområdet är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. Jämställdhetspolitikens delmål är en jämn fördelning av makt och inflytande, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Ytterligare delmål är lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, delat ansvar för hem och barn samt frihet från könsrelaterat våld. Målet för verksamhetsområdet för jämställdhetspolitiken och särskilda jämställdhetsåtgärder är att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla delar av beslutsprocesser och verksamheter inom samhällets olika områden i syfte att skapa förutsättningar för en fungerande jämställdhet. Målet för verksamhetsområdet könsdiskriminering är att all förekomst av könsdiskriminering skall upphöra på arbetsmarknaden och i högskolan. Jämställdhet är ett sektorsövergripande politikområde, vilket innebär att jämställdhet även är ett integrerat mål inom andra politikområden. Verksamhetsområde Samordningsansvar för jämställdhetspolitiken och särskilda jämställdhetsåtgärder Verksamhetsområdet innefattar samordningsansvar för regeringens jämställdhetsarbete, att utveckla strategier samt stöd till organisationer, utvecklingsprojekt och informationsinsatser för att främja jämställdhet. Regeringen fastställde (N2004/3108/JÄM) en plan för genomförande av jämställdhetsintegrering i . Planens övergripande mål är att skall ha de bästa möjliga förutsättningarna för att jämställdhet skall genomsyra hela regeringens politik. Planen skall följas upp . En första uppföljning redovisas i avsnitt 8.5.1. Arbetet med jämställdhetsintegrering innebär att arbetsformerna i behöver förändras och utvecklas. För departementens del har det bland annat inneburit att centralt placerade jämställdhetssamordnare har utsetts och en organisation för jämställdhetsintegrering inrättats på varje departement. Det utvecklingsarbete som startade i när det gäller jämställdhetsintegrering av statsbudgeten fortsätter som en del av det övergripande arbetet med jämställdhets- Projektet utgör dessutom bidrag till ett nordiskt samarbetsprojekt om integrering av ett köns- och jämställdhetsperspektiv i de nordiska statsbudgetarna. För att förbättra förutsättningarna att driva jämställdhetsintegrering i EU-politiken skall en strategi tas fram. Syftet är att både belysa prioriteringar av jämställdhetsfrågor inom EU:s olika politikområden och möjligheter att bygga allianser med likasinnade medlemsländer så att jämställdhetsintegrering får genomslag i EU:s beslutsprocesser. I arbetet med jämställdhetsintegrering ges stöd till statliga myndigheter av Utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten, Jäm- Stöd, (N 2005:02) som inrättades . Uppdraget är att erbjuda stöd i form av utbildningar, information och metoder för jämställdhetsintegrering. Stödet lämnas i denna form fram , i avvaktan på att regeringen tar ställning till organiseringen av jämställdhetspolitiken. Se vidare avsnittet Budgetförslag. En särskild utredare har haft i uppdrag att följa upp och utifrån ett könsmaktsperspektiv utvärdera de myndighetsgemensamma uppdrag och de uppdrag till enskilda myndigheter, som gavs i samband med propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55). I betänkande av Kvinnofridsuppdragen (SOU 2004:121) lämnas förslag till resursförstärkningar för att motverka mäns våld mot kvinnor om sammanlagt . tillkallades en särskild utredare med uppdrag att finna formerna för en ombildning av Rikskvinnocentrum för kvinnor som våldtagits och misshandlats (RKC) till ett nationellt institut. I betänkande av utredningen om Ombildning av Rikskvinnocentrum (SOU 2004:117) lämnas förslag om ansvarsområden, arbetsuppgifter, organisationsform samt huvudman för ett sådant centrum. Förslagen bereds inom . Det tvååriga projektet på toppen avslutades . Projektet har genomförts i samverkan med länsstyrelserna, som inbjudit företag i respektive län till seminarier om jämställdhet på ledande poster i företagen. Projektet har syftat till att höja medvetandet hos beslutsfattare om hur könsmaktsstrukturen påverkar valen till ledande poster och till att ge företagen verktyg för en jämställd urvalsprocess. Drygt 300 företag har deltagit i projektet. Women to the top avslutades med en internationell konferens i . Deltagande länder har varit , , och . Projektet syftade till att utveckla metoder och verktyg för att uppnå en jämnare könsfördelning på ledande poster i företagen. Förutom företag och myndigheter i de olika länderna deltog ett antal internationella rekryteringsfirmor i projektet. De handlingsplaner som de deltagande upprättat, kommer för del att följas upp av JämO . Regeringen har initierat en kartläggning av och insats mot handel med kvinnor i . Arbetet inriktas på att finna alternativa lösningar för de kvinnor och barn som har utsatts eller riskerar att utsättas för prostitution och människohandel. Insatsen omfattar geografiskt till de norra delarna av , och . Målet är att utarbeta och genomföra åtgärder för att motverka efterfrågan på kvinnor och barn för prostitutionsändamål i de nordliga delarna av , och . Insatsen förväntas bidra till ökad kompetens och samarbete mellan myndigheter, frivilligorganisationer och andra nyckelfunktioner. Inom regeringen pågår ett arbete med att ta fram ett handlingsprogram mot alla former av människohandel. Handlingsprogrammet kommer att bestå av två delar. Den ena skall fokusera på arbetet med att bekämpa prostitution och handel med människor för sexuella ändamål, särskilt kvinnor och barn, och den andra på arbetet med att bekämpa människohandel för arbetskraftsexploatering och handel med organ. Ar- betet drivs inom berörda politikområden och sker i samråd med ansvariga myndigheter och frivilligorganisationer och kommer att inkludera insatser på nationell och internationell nivå. finansierar och ett samarbetsprojekt i tolv europeiska länder. Projektet, som drivs av de två frivilligorganisationerna European Womens Lobby och Coalition Against Trafficking in Women, har som mål att öka kunskapen om och utveckla strategier och åtgärder för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Under 49:e session, efter FN:s kvinnokommissions möte i (+10) 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2005 stod FN-representation i värd för det öppna seminariet Legal and Other Normative Measures to Combat Trafficking in Women and Girls with a Focus on Demand. Seminariet fokuserade på metoder för att bekämpa handel med kvinnor och flickor, med ett särskilt fokus på efterfrågan. JämO:s arbete bedrivs i första hand med utgångspunkten att förmå arbetsgivarna att frivilligt följa föreskrifterna i jämställdhetslagen. JämO är den tillsynsmyndighet som har till uppgift att tillse att denna lag efterföljs av arbetsgivare med över nio anställda. omfattas drygt 33 000 arbetsplatser av jämställdhetslagen. Ar- betet handlar dels om utbildnings- och kunskapsinsatser riktade till arbetsgivare och fackliga organisationer och dels om granskningsarbete av jämställdhetsarbetet på arbetsplatserna. JämO har också ansvar för utredningar av anmälningar om bristande jämställdhetsarbete, könsdiskriminering och sexuella trakasserier. JämO skall också i övrigt medverka i strävandena att främja jämställdhet i arbetslivet. Den långsiktiga ambitionen är att all könsdiskriminering på arbetsmarknaden skall upphöra. JämO har också till uppgift att se till att lagen om likabehandling av studenter i högskolan efterlevs. Lagens ändamål är att på högskoleområdet främja lika rättigheter för studenter och sökande samt att motverka diskriminering på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. finns även lagen om förbud mot diskriminering i övrigt samhällsliv, där JämO tillsammans med övriga ombudsmän har ett tillsynsansvar. I regeringens skrivelse Jämt och ständigt (skr. 2002/03:140 med handlingsplan för mandatperioden lämnas en omfattande redovisning av insatser inom och utanför politikområdet Jämställdhetspolitik. Här redovisas även insatser som planeras . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Länsstyrelserna har till uppgift att verka för att de nationella jämställdhetsmålen får genomslag i respektive län. Som ett led i detta läggs tyngdpunkten i deras jämställdhetsarbete alltmer på att integrera ett jämställdhetsperspektiv i länsstyrelsernas verksamhet, samt att stödja en liknande utveckling i länen. Länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering har vidareutvecklats . har länsstyrelserna bland annat haft i uppdrag att utarbeta handlingsplaner för jämställdhetsintegrering.