prop · GT03148 · 2006-03-21 00:00:00 — Om en behörig sökande till en anställning som lärare har forskarut- bildning och de sökande i övrigt har likvärdiga meriter skall huvudman- nen ge den sökande med forskarutbildning företräde till anställningen, om detta även med hänsyn till organisatoriska och ekonomiska övervä- ganden är motiverat. 16 § Den som har en utländsk lärarutbildning skall få ett behörighetsbe- vis av om den utbildningen ensam eller tillsammans med yrkeslivserfarenhet motsvarar sådan lärarutbildning som avses i 12 § 1. Den som har ett annat modersmål än svenska, danska, färöiska, isländska eller norska kan få ett behörighetsbevis endast om hon eller han har de kunskaper i svenska som behövs. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela ytterligare föreskrifter om villkoren för ett behörighetsbevis. 17 § Huvudmannen ansvarar för att det finns tillgång till sådan kompe- tens inom studie- och yrkesvägledning att vuxnas behov av vägledning och information inför framtida utbildnings- och yrkesval tillgodoses. 18 § För att av huvudmannen få anställas utan tidsbegränsning för stu- die- och yrkesvägledning i skolväsendet för vuxna skall den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet. Den som inte uppfyller dessa krav får anställas för studie- och yrkes- vägledning för högst i sänder. 19 § Huvudmannen skall se till att personalen ges möjligheter till kom- petensutveckling. 20 § I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. I vissa frågor som rör arbetsmiljön finns dessutom särskilda bestäm- melser i denna lag. 3 kap. Allmänna bestämmelser om kvalitet och inflytande 1 § Varje huvudman inom skolväsendet för vuxna skall på huvudman- nanivå systematiskt planera, följa upp och utvärdera sin verksamhet och annat som huvudmannen ansvarar för enligt denna lag. Med utgångs- punkt i detta underlag skall huvudmannen upprätta en sådan kva- litetsredovisning som avses i 3 §. 2 § Verksamheten och annat som huvudmannen ansvarar för enligt denna lag vid varje utbildningsenhet inom skolväsendet för vuxna skall på utbildningsenhetsnivå systematiskt planeras, följas upp och utvärde- ras. Med utgångspunkt i detta underlag skall upprättas en sådan kvalitetsredovisning för utbildningsenheten som avses i 3 §. Planeringen och kvalitetsredovisningen på utbildningsenhetsnivå skall genomföras under medverkan av lärare och övrig personal. Dessutom skall de studerande ges möjlighet att medverka. Rektorn ansvarar för att planering, uppföljning, utvärdering och kvali- tetsredovisning genomförs enligt första och andra styckena. 3 § En kvalitetsredovisning skall vara skriftlig och innehålla dels en bedömning av i vilken utsträckning de mål för verksamheten som finns i denna lag och andra föreskrifter (nationella mål) har förverkligats, dels en redogörelse för vilka åtgärder som kommer att vidtas för ökad mål- uppfyllelse. Rutiner för att ta emot och utreda klagomål 4 § Huvudmannen skall ha rutiner för att ta emot och utreda klagomål mot verksamheten och annat som huvudmannen ansvarar för enligt denna lag. Information om rutinerna skall lämnas på lämpligt sätt. 5 § Om det vid uppföljning och utvärdering, genom klagomål eller på annat sätt framkommer brister i verksamheten eller annat som huvud- mannen ansvarar för enligt denna lag skall huvudmannen se till att erfor- derliga åtgärder vidtas. Inflytande för de studerande Allmänt om de studerandes inflytande 6 § Varje studerande skall ha inflytande över sin egen utbildning. De studerande skall också ha inflytande över verksamheten. De skall fortlö- pande hållas informerade i frågor som rör dem och stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareutveckla verksamheten. I 6 kap. 17 och 18 §§ arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmel- ser om elevskyddsombud. Systematiskt arbete med inflytandefrågor 7 § Vid varje utbildningsenhet och inom varje utbildningsform skall bedrivas ett systematiskt arbete med inflytande för de studerande. Det skall finnas ett eller flera forum för de studerandes inflytande. De studerande skall ges tillfälle att lämna synpunkter innan beslut fat- tas i sådana frågor som är viktiga för verksamheten och som kan ha bety- delse för de studerande. Rektorn ansvarar för att det vid varje utbildningsenhet bedrivs ett sys- tematiskt arbete med de studerandes inflytande. De studerandes arbete med inflytandefrågor 8 § Av 6 kap. 18 § arbetsmiljölagen (1977:1160) följer att en studerande som har utsetts till elevskyddsombud skall ges förutsättningar att kombi- nera uppdraget med sin utbildning. Även den studerande som har i upp- drag att företräda andra studerande i frågor om verksamheten skall ges förutsättningar att kombinera uppdraget med sin utbildning. 9 § Den närmare utformningen av inflytandet skall anges i samband med den planering av verksamheten som föreskrivs i 2 §. De studerande skall informeras om vad som gäller i fråga om infly- tande och om huvuddragen i de bestämmelser som reglerar verksamhe- ten. Rektorn ansvarar för att sådan information lämnas. 4 kap. Allmänna bestämmelser om bedömning och betyg 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om bedömning och betyg som gäller för alla utbildningsformer som regleras i denna lag. Ytterligare bestämmelser om betyg finns i de kapitel som handlar om de olika utbildningsformerna. 2 § Den studerande skall fortlöpande informeras om sin kunskapsut- veckling i förhållande till de mål som gäller för utbildningen. 3 § Betyg skall sättas i den utsträckning och form som följer av denna lag eller annan författning. 4 § Rektorn skall verka för att betygssättningen sker i enlighet med lag och andra författningar. 5 § De studerande skall informeras om på vilka grunder betygen sätts. 6 § Betyg skall beslutas av den lärare som ansvarar för verksamheten betyg skall sättas, under förutsättning att den läraren uppfyller kraven för anställning utan tidsbegränsning enligt 2 kap. 12 eller 13 §. I andra fall skall betyg beslutas av en lärare som avses i första stycket tillsammans med den lärare som ansvarar för verksamheten vid den tid- punkt betyg skall sättas. Den lärare som enligt andra stycket skall besluta betyg tillsammans med den lärare som ansvarar för verksamheten skall utses av rektorn. 7 § Om ett betyg beror av två eller flera lärares bedömning och dessa inte kan enas, skall betyget beslutas av rektorn. 8 § Betyg skall utfärdas skriftligt. Den som har beslutat betyget skall på begäran upplysa den studerande om skälen för betyget. 9 § Ett betyg som är uppenbart felaktigt till följd av skrivfel eller lik- nande förbiseende får rättas av rektorn. Innan rättelse sker skall rektorn ge den studerande tillfälle att yttra sig om detta inte är obehövligt. 10 § Finner den eller de som har meddelat ett betygsbeslut att beslutet är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, skall denna eller dessa ändra beslutet, om det kan ske snabbt och enkelt. En sådan ändring får inte innebära att betyget sänks. Vad som föreskrivs i första stycket skall gälla rektorn 1.om den som har meddelat det ursprungliga beslutet är anställd av huvudmannen eller är förhindrad på grund av något annat liknande skäl, 2.om det ursprungliga beslutet har fattats av flera personer och någon eller några av dem är anställda av huvudmannen eller är för- hindrade på grund av något annat liknande skäl, eller 3.om det ursprungliga beslutet har fattats av flera personer och dessa inte kan enas. 11 § Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från utbild- ning för vuxna eller utbildning i svenska för invandrare skall ha möjlig- het att genomgå prövning. Regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om prövning. Regeringen får utan hinder av bestämmelser i denna lag om avgiftsfri- het meddela föreskrifter om skyldighet för den som vill genomgå pröv- ning för betyg att betala en avgift som tillfaller huvudmannen. 12 § En vuxen som är bosatt i landet kan inom ramen för skolväsendet för vuxna få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Rektorn skall verka för att valideringen sker i enlighet med lag och andra författningar. 13 § Den som får sina kunskaper och sin kompetens erkända vid en validering skall ha möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt. Vad som sägs i 9 och 10 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även en slutförd validering. 14 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om validering. 15 § Den som vill få sina kunskaper och sin kompetens dokumenterade på annat sätt än genom betyg skall få ett intyg. Huvudmannen ansvarar för att den studerande informeras om möjligheten att få ett intyg. Vad som sägs i 9 och 10 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även när kunskaper och kompetens har dokumenterats i ett intyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela ytterligare föreskrifter om intyg. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om utbildning för vuxna. Övergripande mål för utbildningen anges i 1 kap. 46 §§. 2 § Kommunerna skall tillhandahålla utbildning för vuxna. Utbildningen skall tillhandahållas på grundläggande nivå, gymnasial nivå och påbyggnadsnivå. 3 § Utbildningen på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna sådana kunskaper som de behöver för att delta i samhälls- och arbetsliv. Utbild- ningen syftar också till att möjliggöra fortsatta studier. 4 § Utbildningen på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan skall ge. Utbildningen kan också syfta till att möjliggöra fortsatta studier. 5 § Utbildningen på påbyggnadsnivå syftar till att ge vuxna kunskaper som leder till en ny nivå inom deras yrke eller till ett nytt yrke. 6 § Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte för vuxna som behöver utbildning motsvarande utbildningen i obligatoriska särskolan eller gym- nasiesärskolan. Beträffande sådana vuxna personer gäller i stället lagens bestämmelser om utbildning för vuxna med utvecklingsstörning. 7 § Varje kommun ansvarar för att de kommuninvånare som enligt 8 § har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och önskar det, också får delta i sådan utbildning. Varje kommun skall aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning. 8 § Varje kommuninvånare har rätt att delta i utbildning på grundläg- gande nivå det år hon eller han fyl- ler , om hon eller han 1.är bosatt i landet, 2.saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i , och 3.har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Den som enligt första stycket har rätt att delta i utbildning har sådan rätt i en annan kommun om utbildningen tillhandahålls där. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte den som är intagen i kri- minalvårdsanstalt. För utbildning för den som är intagen i kriminal- vårdsanstalt ansvarar kriminalvården. Tillhandahållande av utbildning på annat språk än svenska 9 § Om en studerande på grundläggande nivå har bristfälliga kunskaper i svenska språket, får utbildningen tillhandahållas på den studerandes modersmål. 10 § En ansökan om att delta i utbildning på grundläggande nivå skall ges in till den sökandes hemkommun. Hemkommunen avgör om den sökande skall tas emot till utbildningen. En sökande skall tas emot till utbildningen om de villkor som anges i 8 § är uppfyllda. Om hemkom- munen tillhandahåller denna avgör hemkommunen också om den sökande skall antas till utbildningen. Antagning i annan kommun 11 § Om ansökan avser utbildning på grundläggande nivå som en annan kommun tillhandahåller, skall hemkommunen efter beslut i fråga om mottagande sända ansökan och besked om beslutet vidare till den kommunen. Den andra kommunen avgör om den sökande skall antas till utbildningen. Den andra kommunen får anta den sökande även om hemkommunen har bedömt att den sökande inte har rätt att delta i utbild- ningen. 12 § En kommun, som i sin utbildning på grundläggande nivå har en studerande som kommer från en annan kommun, skall få ersättning för sina kostnader för den studerandes utbildning från den studerandes hem- kommun. Detta gäller dock inte om hemkommunen har bedömt att den studerande inte har rätt att delta i utbildningen. Ersättning enligt första stycket lämnas av den kommun som har beslu- tat i fråga om mottagande enligt 10 §, även om den studerande efter beslutet har bytt hemkommun. Gymnasial nivå och påbyggnadsnivå 13 § Kommunerna skall tillhandahålla utbildning på gymnasial nivå. Kommunerna skall erbjuda sådan utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. 14 § Kommunerna skall tillhandahålla utbildning på påbyggnadsnivå. Kommunerna skall sträva efter att erbjuda sådan utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. 15 § Landstingen får tillhandahålla utbildning på gymnasial nivå och påbyggnadsnivå inom områdena naturbruk och omvårdnad. enskommelse med en kommun får ett landsting tillhandahålla utbildning på dessa nivåer även inom andra områden. 16 § Varje kommun skall informera om möjligheterna till utbildning på gymnasial nivå och påbyggnadsnivå samt aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar i sådan utbildning. 17 § Varje kommuninvånare är behörig att delta i utbildning på gymna- sial nivå och påbyggnadsnivå det år hon eller han fyller , om hon eller han 1.är bosatt i landet, 2.saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, 3.har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och 4.i övrigt uppfyller föreskrivna villkor. Behörig är också den som är yngre än vad som anges i första stycket men har slutfört utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte den som är intagen i kri- minalvårdsanstalt. För utbildning för den som är intagen i kriminal- vårdsanstalt ansvarar kriminalvården. 18 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om behörighetsvillkor. 19 § En ansökan om att delta i utbildning på gymnasial nivå eller påbyggnadsnivå skall ges in till den sökandes hemkommun. Detta gäller dock inte en ansökan om att delta i utbildning på påbyggnadsnivå som finansieras med statliga medel. En sådan ansökan skall lämnas till den huvudman som tillhandahåller utbildningen. Om ansökan avser utbildning som en annan huvudman tillhandahåller, skall hemkommunen skyndsamt sända ansökan vidare till den huvud- mannen. Till ansökan skall fogas ett yttrande av vilket det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. Ett sådant yttrande behöver inte lämnas om det är onödigt med hänsyn till tidigare överenskommelse. Åtagande att svara för kostnaderna skall alltid lämnas om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildning hos en annan huvudman. Ett lämnat åtagande gäller även om den sökande därefter byter hemkommun. 20 § Den huvudman som tillhandahåller utbildning på gymnasial nivå eller påbyggnadsnivå avgör om en sökande skall tas emot till utbild- ningen. Hemkommunen skall ta emot en sökande om de behörighetsvillkor som anges i 17 § eller som har meddelats med stöd av 18 § är uppfyllda. En kommun skall ta emot en behörig sökande från en annan kommun och ett landsting skall ta emot en behörig sökande, om 1.hemkommunen har åtagit sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning, eller 2.det är fråga om en utbildning på påbyggnadsnivå som finansieras med statliga medel. 21 § Den huvudman som tillhandahåller utbildning på gymnasial nivå eller påbyggnadsnivå avgör om en sökande skall antas till utbildningen. Regeringen meddelar föreskrifter om urval mellan mottagna sökande. 22 § Hemkommunen skall lämna ekonomiskt stöd till en studerande som behöver inackordering till följd av deltagande i utbildning på påbyggnadsnivå som finansieras med statliga medel. Skyldigheten gäller dock bara till och med första kalenderhalvåret det år då den studerande fyller och då den studerande får utbildning hos en annan huvudman än hemkommunen. Stödet skall avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Stödet skall ges kontant eller på annat lämp- ligt sätt som kommunen bestämmer. Om stödet ges kontant, skall det utgå med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om all- män försäkring för varje hel kalendermånad under vilken den studerande bor inackorderad. Beloppet får avjämnas till närmast lägre hela tiotal kronor. Första stycket gäller inte i fråga om en studerande som får inackorde- ringstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Rätt att fullfölja utbildning 23 § En studerande har rätt att fullfölja alla de kurser som hon eller han har antagits till. Huvudmannen får dock avbryta hela eller delar av en studerandes utbildning, om den studerande saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Den för vilken utbildning på grundläggande nivå har avbrutits enligt andra stycket skall på nytt beredas sådan utbildning, om det finns sär- skilda skäl för det. Den för vilken utbildning på gymnasial nivå eller påbyggnadsnivå har avbrutits enligt andra stycket kan på nytt beredas sådan utbildning, om det finns särskilda skäl för det. Utbildningen kan även avbrytas enligt 10 kap. 36 §§. 24 § Utbildningen bedrivs i form av kurser. På gymnasial nivå kan ett gymnasiearbete förekomma. På gymnasial nivå betecknas kursernas och gymnasiearbetets omfatt- ning med gymnasiepoäng. 25 § För kurser och gymnasiearbete skall det finnas kursplaner. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om att kursplaner inte skall finnas eller att gymnasiepo- äng inte skall beräknas för vissa kurser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om kursplaner för kurser och gymnasiearbete. 26 § På grundläggande nivå och påbyggnadsnivå skall betyg sättas på varje avslutad kurs. På gymnasial nivå skall betyg sättas i ämnen och på gymnasiearbetet. Betyg i ämnet skall sättas efter varje avslutad kurs. 27 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att vissa kurser inte skall betygssättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om betygssättning. 28 § Som betyg skall någon av följande beteckningar användas Icke godkänt (IG) Godkänt (G) Väl godkänt (VG) Mycket väl godkänt (MVG). 29 § Betyg skall grundas på en bedömning av den studerandes kunska- per i förhållande såväl till uppställda kunskapsmål i kursplaner som till betygskriterier. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om betygskriterier för betygen Godkänt, Väl godkänt och Mycket väl godkänt. Betygskriterierna skall precisera vilka kunskaper enligt kursplanen som krävs för att den studerande skall få något av betygen. 30 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om slutbetyg. 31 § Bevis om gymnasieexamen skall utfärdas i utbildning på gymna- sial nivå för den som har fullföljt utbildning omfattande minst 2 350 gymnasiepoäng och därvid fått minst betyget Godkänt på kurser omfattande minst 2 150 gymnasiepoäng, och Bevis om gymnasieexamen får inte utfärdas för den som redan har ett sådant. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela ytterligare föreskrifter om gymnasieexamen i utbildning på gymna- sial nivå. 6 kap. Utbildning för vuxna med utvecklingsstörning 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om utbildning för vuxna med utvecklingsstörning. Övergripande mål för utbildningen anges i 1 kap. 4 6 §§. 2 § Det som i detta kapitel sägs om vuxna med utvecklingsstörning gäller även vuxna som har fått ett betydande och bestående begåvnings- mässigt funktionshinder på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, samt vuxna med autism eller autismliknande tillstånd. 3 § Kommunerna skall tillhandahålla utbildning för vuxna med utveck- lingsstörning. Utbildningen skall tillhandahållas på grundläggande nivå och gymna- sial nivå. 4 § Utbildningen på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna med utvecklingsstörning kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbild- ningen i obligatoriska särskolan kan ge. Utbildningen på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna med utveck- lingsstörning kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen på nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskolan kan ge. 5 § Varje kommun ansvarar för att de kommuninvånare som enligt 6 § har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och önskar det, också får delta i sådan utbildning. Varje kommun skall aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning. 6 § Varje kommuninvånare med utvecklingsstörning har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå det år hon eller han fyller , om hon eller han 1. är bosatt i landet, 2. saknar sådana kunskaper som utbildningen i obligatoriska särskolan syftar till att ge, och 3. har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Den som enligt första stycket har rätt att delta i utbildning har sådan rätt i en annan kommun om utbildningen tillhandahålls där. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte den som är intagen i kri- För utbildning för den som är intagen i kriminal- vårdsanstalt ansvarar kriminalvården. Tillhandahållande av utbildning på annat språk än svenska 7 § Om en studerande på grundläggande nivå har bristfälliga kunskaper i svenska språket, får utbildningen tillhandahållas på den studerandes 8 § En ansökan om att delta i utbildning på grundläggande nivå skall ges in till den sökandes hemkommun. Hemkommunen avgör om den sökande skall tas emot till utbildningen. En sökande skall tas emot till utbildningen om de villkor som anges i 6 § är uppfyllda. munen tillhandahåller denna avgör hemkommunen också om den sökande skall antas till utbildningen. Antagning i annan kommun 9 § Om ansökan avser utbildning på grundläggande nivå som en annan kommun tillhandahåller, skall hemkommunen efter beslut i fråga om mottagande sända ansökan och besked om beslutet vidare till Den andra kommunen avgör om den sökande skall antas Den andra kommunen får anta den sökande även om hemkommunen har bedömt att den sökande inte har rätt att delta i utbild- 10 § En kommun, som i sin utbildning på grundläggande nivå har en studerande som kommer från en annan kommun, skall få ersättning för sina kostnader för den studerandes utbildning från den studerandes hem- Detta gäller dock inte om hemkommunen har bedömt att den studerande inte har rätt att delta i utbildningen. Ersättning enligt första stycket lämnas av den kommun som har beslu- tat i fråga om mottagande enligt 8 §, även om den studerande efter beslutet har bytt hemkommun. 11 § Kommunerna skall tillhandahålla utbildning för vuxna med utvecklingsstörning på gymnasial nivå. Kommunerna skall sträva efter att erbjuda sådan utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. 12 § Efter överenskommelse med en kommun får ett landsting tillhan- dahålla utbildning för vuxna med utvecklingsstörning på gymnasial nivå. 13 § Varje kommun skall informera om möjligheterna till utbildning på gymnasial nivå samt aktivt verka för att vuxna med utvecklingsstörning i kommunen deltar i sådan utbildning. 14 § Varje kommuninvånare med utvecklingsstörning är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå det år hon eller han fyller , om hon eller han 1. är bosatt i landet, 2. saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, 3. har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och 4. i övrigt uppfyller föreskrivna villkor.