prop · GT031d24 · 2006-01-01 00:00:00 — För att skapa goda marknadsförutsättningar inriktas naturgasmarknadspolitiken på att främja en fortsatt integrering med övriga gasmarknader inom och i . Utveckling och integration av gasmarknaderna har en stor betydelse för den framtida försörjningstryggheten och klimatpolitiken. Genom fortsatt integrering skapas en naturgasmarknad med tillräckligt många aktörer, vilket stimulerar konkurrensen. En väl fungerande konkurrens på lika villkor är en förutsättning för att naturgasmarknaden skall fungera effektivt. Processen med att öppna naturgasmarknaden för konkurrens inleddes , då en ny 1999/2000:72, 1999/2000:NU12, 1999/2000:259). (98/30/EG). 2003/55/EG kraft och genomfördes i svensk rätt genom en helt ny naturgaslag (SFS 2005:503, 2004/05:62, 2004/05:NU14, 2004/05:246). förordning om villkoren för tillträde till transmissionsnät för naturgas bli antagen av och rådet. En EG- förordning är bindande i sin helhet och direkt tillämplig i varje medlemsstat. Naturgasförordningen skall tillämpas från . Förordningen är ett viktigt led i fullföljandet av den inre marknaden för energi och innebär en detaljreglering av hur verksamhet med överföring av naturgas och systemansvaret skall bedrivas. Direktivet 2004/67/EG om försörjningstrygghet för naturgas (gasförsörjningsdirektivet) skall vara genomfört . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 korthet att medlemsstaterna skall definiera och offentliggöra aktörernas ansvar, beredskapsnormer och beredskapsplaner. Kommissionen skall övervaka marknaden baserat på rapportering från medlemsstaterna och det etableras också en krismekanism på gemenskapsnivå för mer betydande försörjningskriser på naturgasmarknaden. Värmemarknaden består främst av enskild bränsleeldning, närvärme och fjärrvärme för uppvärmning av framför allt bostäder och lokaler. Energimarknader i utveckling bättre regler och tillsyn (prop. 2001/02:56) bedömde regeringen att konkurrenssituationen, strukturförändringarna på fjärrvärmemarknaden och fjärrvärmens betydelsefulla roll i energiomställningen medför att en ökad pristransparens bör eftersträvas. En ökad pristransparens syftar till en ökad genomlysning av prissättningen på värmemarknaden. Vidare konstaterades i propositionen ett behov av ytterligare utredning rörande bl.a. konkurrenssituationen på värmemarknaden och åtgärder för att bättre skydda konsumenten mot oskälig prissättning på fjärrvärme. delade regeringens bedömning och konstaterade att den fria prissättningen av fjärrvärme kombinerat med förekomsten av naturliga 2001/02:NU9, rskr. 2001/02:180). värmemarknaden (dir. 2002:160). Utredningen, som antog namnet (N2003:03), har bl.a. haft i uppdrag att belysa fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaderna och föreslå åtgärder för att bättre skydda konsumenten mot oskälig prissättning av fjärrvärme. I utredningsuppdraget ingick även att analysera om det är lämpligt att införa tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten samt genomföra den kompletterande analys som tillkännagivit när det gäller åtskillnad av nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet på elmarknaden såvitt avser avgränsningen till fjärrvärmeverksamhet. har redovisat sammanlagt fyra betänkanden. I två betänkanden - Skäligt pris på fjärrvärme (SOU 2004:136) samt Fjärrvärme och kraftvärme (SOU 2005:33) lämnas bl.a. förslag till en samlad fjärrvärmelagstiftning för pristillsyn och förbättrat kundskydd. Regeringen avser återkomma med förslag till åtgärder utifrån utredningens överväganden. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 6 Politik för ett uthålligt energisystem Det energipolitiska programmet innehåller ett program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem för sjuårsperioden 2004. har insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet genomförts inom detta program. I enlighet med beslutet om Budgetpropositionen sker även fortsatta satsningar på långsiktiga energipolitiska insatser för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet samt energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser . Åtgärderna innebär fortsatta insatser för flera av de långsiktiga åtgärderna inom det program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem som fanns för sjuårsperioden 2004. energipolitiska beslut omfattar åtgärder för den fortsatta omställningen av energisystemet. Beslutet innebär en mer ambitiös och långsiktig inriktning för såväl främjande av elproduktion från förnybara energikällor som för åtgärder för effektivare energianvändning. Ett kvotbaserat elcertifikatsystem infördes , vilket ersätter de flesta av de tidigare bidragen för att främja elproduktion från förnybara energikällor. Vad gäller åtgärder för effektivare energianvändning inriktas dessa på styrmedel som stödjer den effektivisering som sker spontant i samhället och är anpassade till marknadens mekanismer, främst i form av insatser för information och kunskapsspridning. Bidrag ges bl.a. till energirådgivning samt teknik- upphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. I och med beslutet om Budgetpropositionen finns också ett tidsbegränsat investeringsstöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet under 2005-2007. har ett huvudansvar att genomföra åtgärderna inom verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem. Även och samt länsstyrelserna har ett viktigt ansvar för att genomföra vissa insatser inom programmen. Målet är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik. Målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 För att följa upp resultatet under verksamhetsområdet, har låtit utarbeta en plan för uppföljning och utvärdering av energipolitiska program (Ds 2000:14). Enligt planen skall berörda myndigheter redovisa antalet ansökningar om bidrag, samt sökt och beslutat belopp. Vidare redovisas för programmets olika delar resultatindikatorer avpassade till verksamhetens karaktär. tog fram en strategi för uppföljning och resultatredovisning av det långsiktiga energipolitiska programmet vilken därefter fortlöpande har utvecklats. När det gäller den kommunala energirådgivningen genomförs årliga intervjuundersökningar för att bl.a. följa upp andelen som känner till och utnyttjar rådgivningsverksamheten samt hur de upplever denna. Därutöver redovisas vad gäller elcertifikatsystemet antal godkända anläggningar fördelat per kraftslag, installerad effekt och elproduktion. För utveckling av teknik för framtidens energisystem inom åtgärderna för ett långsiktigt uthålligt energisystem redovisas indikatorer knutna till insatser över tiden, kvalitet och relevans samt möjliga resultat. elanvändning upphört i och med programperiodens slut. Några ytterligare medel för åtgärderna för minskad elanvändning har inte anslagits efter utgången av 2002. Förordningarna (1997:634) om statligt bidrag till investering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme och (1997:635) om statligt bidrag till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler upphävdes . De upphävda förordningarna gäller dock fortfarande för ansökningar som inkommit till . Ett stort antal projekt här därmed ändå genomförts under 2003-2004 och de sista åtgärderna beräknas slutföras . Stödet till investeringar i solvärme har fortsatt i enlighet med energipolitiska beslut (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). I och med beslut om Budgetpropositionen förlängdes solvärmebidraget . För beräknas ytterligare för solvärmebidraget. uppgick utgifterna för samtliga åtgärder för minskad elanvändning till , vilket kan jämföras med . Investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus Regeringen föreslår i denna proposition att ett stöd införs till ägare av småhus, flerbostadshus 6.3.1Insatser inom verksamhetsområdet samt bostadsanknutna lokaler i syfte att Åtgärder för minskad elanvändning energipolitiska program har innefattat ett flertal åtgärder med syfte att minska elanvändningen i bostäder och lokaler. Insatserna bestod inledningsvis av stöd till konvertering av fastigheter och anslutning till fjärrvärme, stöd till konvertering till individuell uppvärmning, samt stöd till effektminskande åtgärder. infördes ett stöd till utbyggnad av fjärrvärmenätet. Vidare infördes ett statligt stöd till investeringar i solvärme . Med undantag för stödet till investering i solvärme har åtgärderna för minskad stimulera hel- eller delkonvertering från direktverkande elvärme till fjärrvärme eller individuell uppvärmning från värmepump, biobränslen samt solvärme. Ett mål för stödet är att minska elanvändningen för uppvärmning av små- och flerbostadshus och bidra till att minska behovet av eleffekt . Den stödberättigade åtgärden skall påbörjas och vara slutförd - . Stöd föreslås tillgodoföras byggnadsägaren genom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för dem enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Sammantaget beräknas skattebortfallet uppgå till för femårsperioden 2006- 2010. En anmälan av stödet har skett till kommissionen enligt EG-fördragets regler om statligt stöd (se vidare avsnitt 7.1.9). Åtgärder för att öka den förnybara elproduktionen m.m. Det genomförs ett antal åtgärder för att öka tillförseln av el från förnybara energikällor inom ramen för energipolitiska beslut . Åtgärderna energipolitiska program (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utgick från målet att produktionen av el från förnybara energikällor skall öka med . Åtgärderna bestod av riktade investeringsstöd till vindkraftverk, småskaliga vattenkraftverk och anläggningar för biobränsleeldad kraftvärmeproduktion. Vid sidan av investeringsbidragen fanns ett särskilt driftstöd till småskalig elproduktion, den 2002 (prop. 2001/02:143, 2001/02:NU17, 2001/02:317) introducerades målet om att användningen av el från förnybara energikällor skall öka med års nivå . Det huvudsakliga ekonomiska styrmedlet för att nå det uppställda målet är elcertifikatsystemet som infördes . Genom energipolitiska proposition introducerades även ett antal särskilda åtgärder för vindkraften. En sammanställning av utfallet av insatserna av 1997 och energipolitiska program återfinns i avsnitt 7.3.2, Resultatbedömning. Ellagen (1997:857, 4 kap. 10 §) innehåller bestämmelser om nedsättning av nättariffer för en innehavare av en produktionsanläggning som kan leverera en effekt om högst . Innebörden av bestämmelsen är att en innehavare av en småskalig elproduktionsanläggning endast skall betala för den del av nättariffen som motsvarar årlig kostnad för mätning och rapportering. Bestämmelsen har med tiden inneburit att nätföretag, som inom sitt koncessionsområde har särskilt gynnsamma förhållanden för småskalig elproduktion, har fått betydande kostnadsökningar. Regeringen har gjort bedömningen att bestämmelserna får effekter som inte är önskvärda men att det inte finns tillräckligt underlag för att ta bort bestämmelsen (prop. 2001/02:143). Mot denna bakgrund beslutade regeringen att låta utreda frågan inom ramen för utredningen utveckling av el- och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 naturgasmarknaderna (dir. 2003:22). Uppdraget redovisades i betänkandet El- och naturgasmarknaderna - Energimarknader i utveckling (SOU 2004:129). Utredningens förslag är att bestämmelsen upphävs. Likaså föreslås att den bestämmelse i ellagen upphävs, som innebär att kostnaden för mätning i inmatningspunkten hos en småskalig elproducent inte skall debiteras denne. Utredningen beräknar att ett borttagande av stödet skulle innebära kostnadsökningar på /kWh för de anläggningar som omfattas av bestämmelsen. Det rör sig om drygt 1 700 produktionsenheter med en sammanlagd årlig produktion av . Det är utredningens bedömning att prisnivån på elcertifikat framgent kommer att ligga på en nivå som möjliggör investeringar i nya anläggningar, också utan avgiftsbefrielsen. Analysen visar enligt betänkandet att det inte krävs särskilda stödinsatser för vissa kraftslag, som exempelvis vindkraft. En förutsättning för denna slutsats är att elcertifikatsystemet förlängs och att systemets ambitionsnivå och kvoter fastställs långsiktigt. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser återkomma i denna fråga. beslutade i enlighet med regeringens proposition Elcertifikat för att främja förnybara energikällor (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6, rskr. 2002/03:133) vilket innebar att elcertifikatsystemet trädde i kraft . Elcertifikatsystemet ersatte flertalet av tidigare stöd till den förnybara elproduktionen och syftar till att uppnå målet om att öka användningen av el från förnybara energikällor skall öka med års nivå . I propositionen aviserade regeringen att en översyn av elcertifikatsystemet och de framtida kvotnivåerna skulle göras med början 2004. gav regeringen i uppdrag att göra en sådan första översyn med redovisning i två etapper. Den första etappen, som redovisades , omfattade analyser och rekommendationer beträffande torvens roll i elcertifikatsystemet, kvotpliktsavgiftens utformning och den elintensiva industrins undantag från kvotplikten. Etapp två omfattade en allmän översikt av elcertifikatsystemet, statistik om systemet, de framtida kvotnivåerna, villkoren för konsumenterna samt frågan om vilka effekter 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 elcertifikatsystemet haft för vindkraften. Uppdraget slutredovisades (M2005/81/E). Genom ett regeringsbeslut fick ett tilläggsuppdrag att utreda konsekvenserna av en utvidgad elcertifikatmarknad (M2005/81/E). Detta uppdrag redovisades . har vid sin översyn gjort bedömningen att de underliggande målen med systemet har goda förutsättningar att uppnås, dvs. att elcertifikatsystemet skapar stabila spelregler, ger rimliga villkor för befintliga anläggningar, stimulerar teknikutveckling och kostnadseffektivitet samt främjar nyetablering, utan att störa elmarknadens grundläggande funktioner. För den framtida framgången för elcertifikatsystemet är trovärdigheten avgörande. Långsiktighet och stabilitet är de enskilt viktigaste faktorerna för att säkra denna trovärdighet och därmed skapa förutsättningar för en god måluppfyllelse för systemet. översyn visar att elcertifikatsystemet inte har lett till några omfattande investeringar i ny produktionskapacitet. Den omfattande produktionsökning som ändå har skett är framför allt resultatet av bränslebyten och produktionsökningar i befintliga biobränsleeldade anläggningar. Denna ökning har gått snabbare än vad som förväntats vid elcertifikatsystemets införande. gör dock bedömningen att elcertifikatsystemet är ett tillräckligt stöd även för framtida nyinvesteringar. Dessa bedöms komma till stånd när möjligheterna till produktionsökningar till lägre kostnad börjar bli uttömda. De år som återstår av systemets nuvarande kvotpliktsperiod anses dock inte vara tillräckligt för att ge nyinvesteringar i förnybar elproduktion en rimlig stödnivå från elcertifikaten. Utan en förlängning av stödsystemet bedömer myndigheten att det finns en uppenbar risk för att målet om ny förnybar el till 2010 inte kommer att uppnås. En beskrivning av observerade resultaten av elcertifikatsystmet återfinns i avsnitt 7.2.3, Resultatbedömning. Regeringen bedömer, bl.a. baserat på de utredningar som genomfört , att erfarenheterna av elcertifikatsystemet överlag är goda och att systemet har fungerat väl. För att ytterligare förbättra förutsättningarna för systemets långsiktiga effektivitet, funktion och måluppfyllelse bör dock ett antal förändringar genomföras. Sådana förändringar presenterades departementsskrivelsen Förslag om ett utvecklat elcertifikatsystem (Ds 2005:29). I skrivelsen presenteras en rad förslag som syftar till att effektivisera systemet och skapa en ökad långsiktighet som möjliggör en ökad ambitionsnivå för den förnybara elproduktionen. Därutöver föreslås att elcertifikatsystemet ska förlängas och att ett nytt mål för användningen av el från förnybara energikällor bör sättas till jämfört med nivå. föreslås en begränsning av rätten för en anläggning ska tilldelas elcertifikat till . Börjar tilldelningen eller senare bör dock tilldelningen upphöra . Även anläggningar som var i drift föreslås få en begränsning av tilldelningsperioden. Skrivelsen innehåller även förslag som innebär att konsumentens ställning inom elcertifikatsystemet förbättras. I skrivelsen finns även förslag om en utvidgning av elcertifikatsystemet så att andra länder kan ansluta sig om vissa förutsättningar är uppfyllda. Skrivelsen remissbehandlas och regeringen avser återkomma med en proposition om utvecklingen av elcertifikatsystemet . I samband med introduktionen av elcertifikatsystemet infördes en statlig prisgaranti för elcertifikat. Syftet med garantin är att ge producenter inom elcertifikatsystemet ett skydd mot alltför låga certifikatpriser . En certifikatberättigad producent ska till ett fast pris kunna lösa in de elcertifikat som producenten tilldelats under det föregående kalenderåret. var priset per certifikat och för . Dessa nivåer har understigit rådande marknadspriset på elcertifikat vilket har lett till att möjligheten att lösa in elcertifikat inte har utnyttjats. Åtgärder för att främja vindkraften För att tillvarata vindkraftens stora potential har regeringen vidtagit en rad av åtgärder. Inför introduktionen av elcertifikatsystemet föreslogs energipolitiska program tre särskilda åtgärder; ett stöd till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskalig vindkraft, ett nationellt planeringsmål för vindkraft på och ett avtrappat kompletterande driftstöd (den s.k. miljö- Syftet med stödet för teknikutveckling och marknadsintroduktion är att i samverkan med näringslivet minska kostnaderna för nyetablering av vindkraft i havs- och fjällområden där en stor vindkraftspotential finns. Totalt avsattes från . Stödet skall bidra till en avsevärt ökad produktion av el från vindkraft. har en rad beslut fattats som omfattar huvuddelen av stödet, se vidare avsnitt 7.2.3, Resultatbedömning. Det pågår ett omfattande arbete med att förbättra de planmässiga förutsättningarna för vindkraften. En viktig utgångspunkt för detta arbete är det nationella planeringsmålet för vindkraft om en årlig produktionskapacitet på . gjorde bedömningen att 49 områden i 13 län är av riksintresse för elproduktion från vindkraft. Det är enligt en signal om att vindkraftsutbyggnad är väl lämpad i dessa områden. Det ankommer sedan på berörda kommuner att ta hand om utpekade områden i översiktsplaneringen och sedan följer sedvanlig prövning av varje enskilt projekt. Regeringen gav länsstyrelserna i uppdrag att redovisa planeringsunderlag för utbyggnad av stora vindkraftsanläggningar. Arbetet avser både etableringsområden på land och till havs, ut till den gräns där ekonomiska zon slutar. Länsstyrelserna skall redovisa resultaten av arbetet för landområden och för havsområden . (Se även utgiftsområde 20, Allmän miljö- och naturvård) Den s.k. miljöbonusen infördes och har ökat i storlek från inledningsvis /kWh till /kWh . I samband med införandet av elcertifikatsystemet föreslogs att miljöbonusen skulle bibehållas som en successiv nedtrappning skulle ske. Ett förslag på utformning av avtrappningen presenterades i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1, Vol. 1, Förslag till statsbudget, finansplan m.m.). Den föreslagna avtrappningen har prövats av den Europeiska Kommissionen som beslutade att stödet är förenligt med den gemensamma marknaden. Avtrappningen påbörjades till /kWh för landbaserad vindkraft och /kWh för havsbaserad vindkraft. är nivån 9 respektive /kWh. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 presenterade Socialdemokraterna, en strategi för den fortsatta avvecklingen av kärnkraften. Strategin redovisas även i propositionen Genomförande av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas, m.m. (prop. 2004/05:62). I strategin omnämns att regeringen för varje större planerat vindkraftprojekt kommer utse en samordnare med uppgift att underlätta samspelet mellan vindkraftproducenter, myndigheter och andra aktörer på central, regional och lokal nivå. Regeringen beslutade om att bemyndiga chefen för att förordna upp till fyra sådana vindkraftsamordnare (dnr. M2005/3940/E). I strategin nämns även att en särskild vindkraftsberedning ska inrättas med uppgift att svara för den övergripande samordningen av den fortsatta vindkraftutbyggnaden. Arbetet med att utse vindkraftsamordnare och tillsätta en vindkraftsberedning fortsätter . Åtgärder för effektivare energianvändning Inom ramen energipolitiska program beräknas satsas 2007 på åtgärder för en effektivare energianvändning. De statliga insatserna inriktas på att stödja den effektivisering som sker spontant i samhället och som en följd av olika styrmedel. Syftet med insatserna är främst att stimulera användningen av befintlig energieffektiv teknik och främja introduktion av ny energieffektiv teknik. Åtgärderna omfattar bl.a. bidrag till energirådgivning och stöd till regionala energikontor, utbildning och information, provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning samt stöd till teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Utgifterna för samtliga åtgärder för en effektivare energianvändning uppgick till , vilket kan jämföras med 2003. respektive 2004 har anvisats för insatser för en effektivare energianvändning omfattande bl.a. bidrag till energirådgivning, utbildning och information samt provning, märkning och certifiering av energikrävande 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Den kommunala energirådgivningen syftar främst till att ge oberoende råd till konsumenter i energifrågor. Eftersom enskilda hushåll och företag kan ha svårigheter att tillgodogöra sig tillgängligt informationsmaterial på grund av energifrågornas komplexitet och koppling till andra faktorer finns det ett behov av att få den generella informationen anpassad till den egna situationen. beslutade regeringen att uppdra åt att vidta de åtgärder som behövs för att överta ansvaret för den verksamhet som bedrivs vid inom 2002 års energipolitiska program vad gäller provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning m.m. . Bakgrunden är främst den kommande förändring av verksamhetens inriktning som genomförandet det s.k. ekodesigndirektivet (2005/32/EG) innebär mot fler icke-konsumentinriktade produkter och behovet av en ökad samordning av fastställandet av energieffektivitetskrav på produkter. ansökte och beviljades samtliga landets 290 kommuner bidrag för energirådgivning. arbetar med att fortsatt utveckla uppföljningsmetoderna och samarbetsformerna med utgångspunkt i bl.a. de årliga uppföljningarna avseende den kommunala energirådgivningen. redovisade ett uppdrag enligt regleringsbrevet om vilka metoder och mått som bör väljas för analyser av större informations- och utbildningsinsatser med avseende på uppmärksamhet och kunskapshöjning (dnr N2004/5358/ESB). I uppdraget ingick även att redovisa metodutvecklingsarbetet för att underlätta en systemsyn vid energieffektiviseringsåtgärder. har vidare i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa erfarenheter från utveckling av verktyg och metoder samt informationsspridning för att främja energirelaterade krav vid offentlig upphandling. Vidare anslogs för teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik samt expansion av fjärrvärmenäten.