prop · GT03204 · 2006-05-24 00:00:00 — Särskilt stöds avsattes 2005 för att dessa insatser skall omfatta rådgi- vande expertis även på jämställdhetsområdet i bland annat , och . Exempel: ISAF i Den Nato-ledda internationella säkerhetsstyrkan i (Internatio- nal Security Assistance Force, ISAF) är exempel på den nya typen av kon- flikthanteringsinsatser, en insats som syftar till att skapa den säkerhet som behövs för att utvecklingsinsatser skall kunna genomföras. Efter riksda- gens godkännande har regeringen fattat beslut om att fördubbla det svens- ka bidraget till ca 240 personer. övertog ledningsansvaret för en regional enhet för säkerhet och återuppbyggnad (Provincial Reconstruction Team, PRT), i Mazar-e-Sharif i norra . Den svenska insatsen består av såväl militär personal som av civila rådgivare: en politisk rådgivare, en polisrådgivare och en utvecklingsrådgivare. Genom sitt säkerhetsskapande arbete underlättar PRT för den afghanska regeringen, FN och andra aktö- rer att genomföra återuppbyggnads- och biståndsinsatser. ISAF är ett ex- empel på en fredsfrämjande insats som i sin verksamhet visar det nära och ömsesidiga samspelet mellan säkerhet och utveckling. stödjer också arbetet med att bekämpa den omfattande narkotikaproduktionen, som p.g.a. den kriminalitet som följer i dess spår, bidrar till instabilitet och bromsar en sund ekonomisk utveckling. Exempel: UNMIL i har ett omfattande och långsiktigt engagemang för att främja fred och säkerhet i . Svensk personal deltar i ett stort antal internationella insatser på kontinenten, de flesta inom ramen för FN. I FN-insatsen i (United Nations Mission in , UNMIL) tjänstgör ett mekaniserat skyttekompani om totalt ca 240 personer. UNMIL är ett tydligt exempel på en multifunktionell insats vars mandat inkluderar att stödja genomförandet av avtalet om eldupphör och det efterföljande fredsavtalet, att underlätta humanitär verksamhet och främja de mänskliga rättigheterna samt att stödja reformering av säker- hetssektorn. Det svenska förbandets uppgifter omfattar bland annat att genomföra bevakningsuppgifter, svara för säkerhet i samband med arbetet med rehabilitering och återanpassning av före detta soldater, skydda un- derhållsvägar inom insatsområdet, samt, inom ramen för den egna förmå- gan, skydda civila. Det svenska engagemanget i inkluderar också deltagande med t.ex. civilpoliser i FN-insatsen och finansiellt stöd till den verksamhet som bedrivs av FN:s fonder och program. Särskilda hänsyn har tagits till barns situation och till flickor och pojkar som varit barnsoldater, samt till kvin- nors deltagande under avväpnings- och demobiliseringsprocessen. Dess- utom diskuteras ett åtgärdspaket för säkerhetssektorrefor- mer. Dessa och andra insatser bidrar på olika sätt till en rättvis och hållbar global utveckling. militära bidrag till internationella insatser utgör i detta perspektiv ett centralt bidrag till fred och säkerhet och därmed, indi- rekt och direkt, till förbättrade förutsättningar för utveckling. Avväpning, demobilisering och återanpassning Insatser för att avväpna, demobilisera och återanpassa forna stridande i samhället (disarmement, demobilisation and reintegration, DDR) utgör viktiga komponenter i arbetet för att stödja samhällen att gå från konflikt till fredlig utveckling. Insatserna bygger på bedömningen att en viss nivå av säkerhet är en nödvändig förutsättning för ett lands utveckling, samti- digt som fred och utveckling i sin tur bidrar till att skapa säkerhet. siering av insatserna sker både från biståndsmedel och från andra bud- getposter. Komplexiteten i DDR-processen har lett till att programmen inte alltid lyckats nå de angivna målen. Exempel: Stockholmsinitiativet för avväpning, demobilisering och återintegrering Inom ramen för det så kallade Stockholmsinitiativet för DDR har Sveri- ge tagit på sig en viktig roll i arbetet med att söka förbättra genomförandet av DDR-program. Bland annat betonas vikten av processer för att säker- ställa att frågan om DDR beaktas redan i fredsförhandlingar, liksom vik- ten av en förbättrad samordning mellan givare och nationella, regionala och internationella aktörer i DDR-frågor i fredsprocesser. Från att som ut- gångspunkt ha definierat DDR som en integrerad del av en övergripande fredsprocess, med ett särskilt fokus på att bidra till en garanterad säkerhet, har förslag vuxit fram som skall underlätta hanteringen av dessa program utan att skapa spänningar gentemot övriga delar av post-konfliktsamhället. Ett konkret exempel skulle vara att etablera en fond för återanpassning med två huvudkanaler; en för ex-kombattanter och en för samhällsinsatser i relation till dessa. En del av uppföljningsarbetet av Stockholmsinitiativet går ut på att eta- blera det nya tänkandet och resultaten från FN:s interna arbete på beslu- tande nivå inom FN-systemet. har erbjudit stöd i EU:s fortsatta ar- bete att utveckla frågeområdet internt. har fått uppdraget att i nära samarbete med följa upp och implementera resultaten från Stockholmsinitiativet. Kvinnor, fred och säkerhet har inneburit ökat fokus på 1325 om kvinnor, fred och säkerhet. I resolutionen understryks vikten av att kvinnor kan delta på jämlika villkor i alla skeden av ett fredsarbete och betydelsen av att så sker för att varaktig fred skall kunna uppnås. Såväl mänskliga rättigheter som rättvise- och jämställdhetsaspekten är centrala i resolutionen. Parallellt med ansträngningarna inom FN och dess medlemsstater har regionala organisationer tagit initiativ för att på- skynda genomförandet. har varit drivande i denna utveckling bland annat genom att lämna stöd till internationella och enskilda organi- sationers 1325-arbete, presentera förslag inom FN-systemet och genom- föra särskilda satsningar på området. En nationell handlingsplan skall dessutom presenteras. Exempel: Svenska ansträngningar för genomförande av säkerhets- rådsresolution är aktivt i ansträngningarna att genomföra säkerhetsrådsresolution i den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). Mycket tack vare svenska ansträngningar kunde för allmänna frågor och yttre förbindelser (General and External Rela- tions Council, GAERC) godkänna en så kallad uppförandekod Skr. 2005/06:204 (normer för personalens uppförande) för insatser inom ramen för den eu- ropeiska försvars- och säkerhetspolitiken. Vidare antog ministerrådet i no- vember en åtgärdsplan för genomförande av resolutionen. Målet är att denna åtgärdsplan successivt skall leda till att all verksamhet inom ramen för den europeiska försvars- och säkerhetspolitiken genomsyras av ett 1325-perspektiv. kommer noga att följa och aktivt delta i ge- nomförandet av åtgärdsplanen. avser regeringen sär- skilt analysera vilka lärdomar som kan dras från den fallstudie som för säkerhetsstudier skall genomföra om hur jäm- ställdhetsperspektivet, i enlighet med åtgärdsplanen, integreras i olika för- svars- och säkerhetspolitiska insatser. bidrar aktivt för ett genomförande av FN:s säkerhetsrådsresolu- tion 1325 även inom . Vid i i de- cember 2005 antogs, på svenskt initiativ, ett beslut om kvinnor i konflikt- hantering. I beslutet föreskrivs bland annat genomförande av för jämställdhet i hela organisationen och att re- levanta delar av resolution integreras i verksamhet. Vidare uppmuntras deltagarstaterna att ta fram nationella listor över kvalificerade kvinnliga kandidater. De deltagande staterna uppmanas också att nomine- ra kvinnliga kandidater till högre poster och det uppmuntras till ökad re- krytering av kvinnor till fältinsatserna, särskilt till chefsbefattningarna. I beslutet föreskrivs ökat fokus på utbildningsinsatser och ökat kvinnligt deltagande i konflikthantering. I beslutet åläggs vidare general- sekreterare att i sin årliga rapportering om genomförandet av jämställd- hetsplanen särskilt ta upp implementeringen av resolution . sekretariat åläggs att i samarbete med deltagarstaterna utarbeta ytterligare åtgärder för att väsentligt öka antalet kvinnor i sekretariatet, institutionerna och fältinsatserna. Kvinnor i fält är av stor vikt för att få kontakt med den kvinnliga lokalbefolkningen, vilket dels ökar kvinnornas deltagande i fredsprocessen, dels bidrar till att stärka deras kännedom om och förmåga att agera för sina rättigheter. Ministerbeslutet har sitt ursprung i det svenska initiativ som lanserades vid årliga säkerhetsöversynskonferens , vilket i sin tur följdes upp genom ett välbesökt och uppskattat 1325-seminarium om kvinnor i konflikthantering, som arrangerade i . Inför och vid ministermötet i drev mycket fram- gångsrikt kravet på att skrivningar om jämställdhetsintegrering skulle fö- ras in i färdplanen för det fortsatta reformarbetet i , vilket också skedde. 3 Politikens huvuddrag mål, instrument och resultat För att kunna följa upp och värdera politikens utveckling och genomslag över tiden krävs genomförbara mål inom varje politikområde. skrivelse till om politik för global utveckling identifi- erades operationaliserbara mål inom ramen för politikens huvuddrag, insatser för att dessa skulle kunna uppnås, samt rapportering om de fram- steg som gjorts. I årets skrivelse har uppställningen uppdaterats med den utveckling som skett sedan föregående skrivelse. Målen har i vissa fall justerats för att stärka kopplingen till politikens mål om att bidra till en Skr. 2005/06:204 rättvis och hållbar global utveckling. Flera av de instrument som presenterades i skrivelse 2004/05:161 är pågående processer som till sin karaktär är långsiktiga. Resultaten, lik- som i vilken mån det svenska agerandet bidragit till dessa, kan ibland vara svåra att mäta. Detta är en inneboende problematik i den globala politiken. Regeringen agerar dock för att inom alla politikområden iden- tifiera möjliga sätt att inom ramen för den förda politiken bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. De insatser som presenteras i skri- velsen är valda utifrån bedömningen att genom dem kan med- verka till att de operationaliserbara målen nås, vilket sin tur innebär ett svenskt bidrag till en rättvis och hållbar global utveckling. När regering- en exempelvis antar en handlingsplan för att bidra till den globala be- kämpningen av smittsamma sjukdomar är bedömningen att , ge- nom att följa den, kan bidra till att minska den globala förekomsten av smittsamma sjukdomar, vilket i sin tur är av stor vikt för att en rättvis och hållbar global utveckling skall kunna nås. Motsvarande är bedömningen att genom att driva på de internationella förhandlingarna om en global kemikaliestrategi faktiskt kan bidra till att användningen av farliga kemikalier i världen minskar och därmed även risken att risken männi- skor som lever i fattigdom och som har svårt att skydda sig skall expone- ras för dessa. Beskrivningen utgår från existerande och redan finansierad politik. Med politiken för global utveckling ökar möjligheterna att höja ambitio- nerna inom samtliga politikområden. Detta sker genom att tydliggöra utvecklingsdimensionen samt, där så är påkallat, utarbeta nya sätt att föra den svenska politiken på olika områden, i syfte att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Huvuddragen i politiken för global utveckling har grupperats under ru- brikerna 3.1 Grundläggande värden (Respekt för de mänskliga rättighe- terna; Demokrati och god samhällsstyrning; Jämställdhet), 3.2 Hållbar utveckling (Hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön; Ekonomisk tillväxt; Social utveckling och trygghet), 3.3 Konflikthanter- ing och säkerhet samt 3.4 Globala utmaningar och globala gemensamma nyttigheter. Mänskliga rättigheter, demokrati och jämställdhet är grundläggande för- utsättningar för en rättvis och hållbar global utveckling. De är mål och, genom rättighetsperspektivet, medel för politiken. 3.1.1Respekt för de mänskliga rättigheterna De mänskliga rättigheterna skall prägla hela den svenska politiken för en rättvis och hållbar global utveckling. Mål: Att de mänskliga rättigheterna skall främjas, stärkas och skyddas. Regeringen driver en konsekvent och resultatinriktad politik för de mänskliga rättigheterna nationellt, genom Europeiska unionen (EU) samt i regionala och internationella organisationer. Arbetet vägleds av reger- ingens skrivelse Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (skr. 2003/04:20) och En nationell handlingsplan för de mänskliga rättighe- terna (skr. 2005/06:95). -Tillsammans med övriga EU verkar för att mänskliga rättig- heter mer effektivt skall genomsyra EU:s yttre relationer och verk- samhet. stödjer även FN:s arbete med att förbättra integre- ringen av ett rättighetsperspektiv i alla relevanta delar av FN- systemet och dess verksamhet. -Regeringen använder årliga rapporter om mänskliga rättigheter i världens länder liksom internationella rappor- ter från exempelvis FN:s övervakningskommittéer eller dess särskilda rapportörer som underlag för den politiska analysen och för valet av insatser i samarbetsländer. Utbildningsinsatser om mänskliga rättig- heter och demokratiutveckling genomförs för att stärka kunskapen hos personal. -En interdepartemental arbetsgrupp för mänskliga rättigheter har inrät- tats inom . Syftet är bland annat att öka kunskapen och medvetenheten om mänskliga rättigheter inklusive dess nationel- la och internationella aspekter. -Det internationella arbetet för respekten för de mänskliga rättigheter- na har knutits till det nationella arbetet genom nationella handlings- planer. En andra nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheter- na antogs och presenterades för (skr 2005/06:95). I den nya handlingsplanen fastslås att återkommande utbildningar i mänskliga rättigheter skall hållas för Regeringskansli- ets anställda och att vissa myndigheters ansvar för de mänskliga rät- tigheterna skall tydliggöras. En delegation för mänskliga rättigheter, med uppgift att stödja integreringen av perspektivet mänskliga rättig- heter i offentlig verksamhet, höja kunskapen och medvetenheten om mänskliga rättigheter bland allmänheten samt stimulera till debatt, in- rättades . -kommer att hålla en internationell konferens om nationella handlingsplaner för mänskliga rättigheter senast . Länder som har eller överväger att utarbeta nationella handlingsplaner kom- mer att bjudas in. -innehar /2006 ordförandeskapet i . I denna egenskap har haft en bety- delsefull roll i uppföljningen av . fattade generalförsamlingen beslut om att inrätta ett råd för mänskliga rättigheter, som ersätter kommissionen för mänskliga rättigheter. Rådet innebär en klar förbättring av FN:s möjligheter att hantera frågor om mänskliga rättigheter. Rådet kommer till exempel att sammanträda oftare och det finns en möjlighet att sammankalla särskilda sessioner i rådet för att behandla brådskande situationer, och ge rekommendationer till andra delar av FN-systemet. Det första mö- tet i rådet för mänskliga rättigheter hålls . - Det svenska ordförandeskapet i har varit be- Skr. 2005/06:204 tydelsefullt för att FN fattade beslut om att inrätta en -deltar i den expertkommitté inom vars verksam- het syftar till att främja skyddet av nationella minoriteter och i Euro- parådets expertkommitté för romska frågor. -har tillsammans med en rad andra länder lanserat en friståen- de högnivåkommission om fattiga människors legala rättigheter. Kommissionen har ett brett mandat som förutom den formella sektorn och formellt ägande även omfattar nyttjanderätt till gemensamma re- surser, sysselsättning och arbetsmarknad, samt erkänner den infor- mella sektorns potential för fattigdomsminskning. -deltar aktivt i utarbetandet av en avseende funktionshindrades åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och ger stöd till folkrörelsers deltagande i detta arbete. -har arrangerat en utbildning om mänskliga rättigheter och funktionshinder för deltagare från departement, myndigheter och handikappsorganisationer från utvecklingsländerna. Mål: Att arbetet mot fattigdomen skall komma alla tillgodo, även äldre och personer med funktionshinder. verkar för att för funktionshindrade männi- skors delaktighet och jämlikhet skall genomföras och följas upp och del- tar aktivt i FN:s arbete med att ta fram en konvention på området. Arbe- tet för att funktionshindrade och äldre inte skall hamna utanför arbetet för en rättvis och hållbar global utveckling bedrivs även i det svenska poli- cyarbetet inom ramen för EU, , samt i WHO och övriga FN-organ. -Regeringen har givit förnyat finansiellt stöd till en fond som möjlig- gör medverkan av representanter för enskilda organisationer från ut- vecklingsländerna i FN:s arbete med funktionshindradekonventionen. -WHO:s medlemsländer har antagit en resolution om handikappfrågor. Resolutionen som tillkom på initiativ av och de övriga nor- diska länderna innebär att det interna arbetet i WHO liksom det inter- nationella samarbetet för att stärka funktionshindrades rättigheter in- tensifieras. -I styrningen av de internationella finansiella institutionerna arbetar för att dessa skall bistå med analyser av handelsreformers konsekvenser på fattigdom och fördelning. Mål: Att efterlevnaden av och respekten för de mänskliga rättigheterna för arbetstagare skall stärkas globalt. -Tillsammans med arbetsmarknadens parter försöker regeringen förmå andra länder att ratificera och efterleva konventioner. -arrangerades en internationell konferens om sysselsätt- ningsfrågornas roll inom utvecklingssamarbetet. Som en del i upp- följningsarbetet driver regeringen i olika internationella fora att rät- tigheter i arbetslivet är en viktig del inom utvecklingssamarbetet. -(Sida) underteck- nade ett samarbetsavtal med , vilket lägger grunden för ett flerårigt partnerskap med inriktning på rättigheter i arbetslivet och andra arbetsmarknads- och sysselsättningsfrågor. -inledde förhandlingar om att skapa ett nytt arbetsmil- jöinstrument med syfte att främja genomförandet av redan antagna arbetsmiljökonventioner. Detta är något starkt stödjer. -Inom ramen för Globalt Ansvar genomfördes två semina- rier och en workshop om företag och mänskliga rättigheter. Mål: Att ett rättighetsperspektiv på utveckling skall få genomslag i de internationella institutionernas verksamhet. Det normativa arbetet kring rättighetsperspektivet har en framskjuten position i svenskt politik. deltar aktivt i utvecklings- kommittés nätverk för frågor om samhällsstyrning (/DAC Govnet) för att påverka andra länder att också integrera ett rättighetsperspektiv i sin verksamhet och gentemot de internationella institutionerna, som FN och . En arbetsgrupp, i vilken representeras genom Sida, tar nu fram riktlinjer för tillämpning av ett rättighetsperspektiv som skall vägleda samtliga givare. -har varit aktivt i att den nordisk-baltiska valkretsen i utarbe- tandet av ett reflektionspapper kring hur ar- betar med ett rättighetsperspektiv och hur detta arbete framöver kan stärkas. för därutöver diskussioner med led- ning om rättighetsfrågor och bankens roll inom området och hur ett rättighetsperspektiv framöver skall kunna införas i den andra genera- tionen nationella handlingsplaner för att uppnå millienniemålen. -verkar för ökad användning av sociala konsekvensanalyser i utformningen av ekonomiska reformprogram i (liksom i ). 3.1.2Demokrati och god samhällsstyrning Regeringens demokratiutvecklingsarbete, både på nationell och interna- tionell nivå bygger på att skapa förutsättningar för individen att förbättra och påverka sina levnadsvillkor genom hon att ges möjligheter att kunna och våga hävda och aktivt utöva sina politiska och medborgerliga rättig- heter och göra medvetna val och därigenom få inflytande. Mål: Att förutsättningarna för individer att få inflytande över sina lev- nadsvillkor skall förbättras. stödjer det internationella samarbetet i bland annat FN, Organi- sationen för säkerhet och samarbete i (), EU, och i (, ), i syfte att främja demokra- tiska processer och för att stärka erfarenhetsutbyte och samarbete kring demokratiutvecklingsfrågor. -har deltagit i arbetet med att ta fram ett förslag till om att inrätta ett Demokratiforum för erfarenhetsut- byte om nationell demokratiutveckling mellan medlemsländerna. Be- slutet om ett sådant forum fattades under . har erbjudit sig att stå värd för ett forum under vå- ren 2007. -Som ett resultat av inrättades i FN en fond för demokratiinsatser. har uttryckt sitt stöd för denna fond. Mål: Att styrningen av och skall vara effektiv och att utvecklingsländernas inflytande stärks. verkar för att öka inflytandet för de fattigaste länderna och för underrepresenterade tillväxtekonomier i IMF och i syfte att stärka institutionernas legitimitet. Arbetet sker inom ramen för den nordisk-baltiska valkretsen och EU-samarbetet. -arbetar för att öka effektiviteten i institutionernas styrelsear- bete och i dess policyskapande kommittéer och har tagit initiativ inom EU för att diskutera IMF:s interna styrning. -bidrar till kapacitetshöjande insatser för att stärka utveck- lingsländernas deltagande i institutionernas beslutsprocesser, bland annat för att tillse att policyformuleringen främjar fattiga människors perspektiv på utveckling. Mål: Att aktörer, strukturer och processer som verkar för respektive bromsar fattigdomsinriktade reformer i utvecklingsländerna skall iden- tifieras. -För att bidra till att stärka utvecklingsländernas institutionella kapaci- tet arbetar regeringen för att utöka samarbetet mellan svenska offent- liga aktörer och deras motparter i utvecklingsländer. -Inom ramen för /Govnet leder till- sammans med och utvecklingen av metoder för analys av makt- och förändringsaktörer. Riktlinjer för hur denna ana- lysmetod skall användas av givarna presenterades i Govnet . Mål: Att gränsöverskridande organiserad brottslighet och korruption skall förebyggas och bekämpas. medverkar till att utveckla det gränsöverskridande brottsföre- byggande och brottsbekämpande samarbetet, exempelvis med att ta fram, ansluta sig till och genomföra åtagandena i internationella konventioner. deltar också i samarbetet för att bekämpa smuggling, handel med narkotika, människohandel, korruption och penningtvätt, exempelvis genom konvention mot bestickning och FN:s konvention mot gränsöverskridande brottslighet. arbetar för att genomföra olika insatser inom och i regionala och internationella sammanhang för att förebygga och bekämpa efterfrågan på exempelvis kvinnor och barn för prostitutionsändamål, vilken är en grogrund för den gränsöver- skridande organiserade brottsligheten. -har tagit initiativ till en kartläggning och insats mot handel med kvinnor i . Insatsen genomförs 2003-2006 av länsstyrelserna i de nordligaste länen i , och samt i län. Projektet inriktas på att finna alternativa lös- ningar för de kvinnor och barn i som har utsatts eller riske- rar att utsättas för prostitution och människohandel och att utarbeta och genomföra åtgärder för att motverka efterfrågan på kvinnor och barn för prostitutionsändamål. Insatsen omfattar också åtgärder för att öka kompetensen och etablera samarbete mellan myndigheter, frivil- ligorganisationer och andra nyckelaktörer. En första rapport kommer att publiceras . -Regeringen har påbörjat ett arbete som kommer att leda till ett förslag till om tillträde till FN:s konvention mot kor- ruption. bidrar till arbete i mot brott och narkotika i syfte att stödja utvecklingsländernas arbete med att ratificera . -har aktivt stött arbetet i för handel och utveckling () som syftar till att förstärka och framhäva vikten av god samhällsstyrning som komponent i de minst utvecklade ländernas investeringsfrämjande aktiviteter. -arbetar för en fri och rättvis handel och stöd för enklare han- delsprocedurer, då handelshinder och komplicerade byråkratiska ruti- ner kan utgöra en grogrund för korruption, bland annat inom tullvä- sendet. har exempelvis gjort riktade insatser för att minska korruptionsrisken inom tullväsendet i och planerar även att göra motsvarande i och i samarbete med . Mål: Att bidra till en demokratifrämjande kultur- och mediepolitik i samarbetsländerna.