prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — I en nyligen genomförd studie av marknadspolitisk utvärdering och Försäkrings- kassan framkom att utbetalas på felaktiga grunder enbart inom den tillfälliga föräldrapenningen. I socialförsäkringen behöver såväl regelverk som kontrollfunktioner skärpas för att felaktiga utbetalningar skall upptäckas och förhindras. Regeringen avser att tillse att i högre grad prioriterar dessa frågor. Ett antal av de åtgärder regeringen avser vidta beskrivs under avsnittet Sjukförsäkringen i denna finansplan. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, och Statskontoret har redovisat ett mycket stort antal rapporter som bl.a. tar upp frågan hur () utför sina uppgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. Det har kunnat konstateras att det finns avsevärda skillnader mellan innehållet i regelverket på området och hur det i praktiken tillämpas av arbetsförmedlingarna. Även stora regionala variationer i tillämpningen har kunnat konstateras. För att säkerställa arbetslöshets- försäkringens roll som omställningsförsäkring krävs en korrekt tillämpning av regelverket och effektiv kontroll av att den arbetslöse står till arbetsmarknadens förfogande. Regeringen avser att tillse att arbetsförmedlingarna tillämpar regelverket. Regeringen skall även se till att AMV i högre grad prioriterar kontroll- funktionen i arbetslöshetsförsäkringen för att korta arbetslöshetstiderna och för att minska fusket i försäkringen. Regeringen avser även att komplettera nuvarande sanktionsregler inom arbetslöshetsförsäkringen med mildare sank- tioner. Syftet är att öka benägenheten hos arbetsförmedlingen att tillämpa sanktionerna. 1.7.2Ökad effektivitet i offentlig sektor Ökad effektivitet i produktionen av välfärds- tjänster För att öka effektiviteten och påskynda utvecklingen av styr- och produktionsformer i produktionen av välfärdstjänsterna inom vård, omsorg och utbildning, avser regeringen att genomföra förändringar som syftar till att öka mångfalden av aktörer inom vård, utbildning och omsorg. kommer ett arbete att påbörjas med att ta fram förslag på åtgärder för ökad konkurrens och valfrihet. En ökad konkurrens kommer att stärka drivkrafterna för ökad effektivitet och ökad kvalitet i tjänsterna. En ökad konkurrens mellan producenterna skulle med inriktningen på regeringens politik öka individens valfrihet. Genom en ökad valfrihet kan individen aktivt välja det alternativ han eller hon föredrar och kanske minst lika viktigt, välja bort alternativ man inte önskar. Antalet myndigheter har ökat och det finns runt 500 myndigheter. Myndigheternas uppdrag har också utökats över åren. Med tanke på den omfattning den statliga myndighetsorganisationen nu fått finns det anledning att se över hela verksamheten. Regeringen anser att det är viktigt att ta ett samlat grepp på hela den statliga myndighetsstrukturen och avser att återkomma med förslag till en sådan översyn. En viktig princip för översynen är att framtidens myndigheter skall fokusera på statens kärnuppgifter. Regeringen anser att antalet myndigheter bör minska. Vissa myndigheter kommer att läggas ned, även om vissa av deras arbetsuppgifter kan komma att föras över på andra myndigheter. Den sittande har bland annat i uppdrag att se över den statliga styrningen av samhällsorganisationen - både relationen mellan regeringen och de statliga myndigheterna och mellan staten och den skall lämna sitt betänkande och en samlad översyn av den statliga myndighets- strukturen bör beakta betänkandet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att avvecklingen av ett antal myndigheter påbörjas . Detta berör bland annat , och . kommer att bantas kraftigt. Vidare föreslår regeringen att , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och läggs ned och ersätts av en gemensam ombudsmannaorganisation. 1.8Säkra en hållbar utveckling De globala miljöutmaningarna, i synnerhet klimatförändringarna, påverkar livsbetingelserna i hela världen och måste ges större uppmärksamhet. Utsläpp i luft och vatten är några av de största hot mänskligheten står inför. Vi har ett ansvar gentemot kommande generationer att bruka naturens rikedomar på ett sådant sätt att vi kan lämna över en värld som är i balans till våra barn och barnbarn. Energi- och klimatfrågorna utvecklas snabbt till avgörande utmaningar. Problemen sågs länge enbart som miljöproblem, men alla sektorer i samhället berörs av snabbt stigande priser, ökande otrygghet i försörjningen samt konsekvenserna av ett mer instabilt klimat. Energisäkerheten blir allt mer viktig för , som världens största importör av olja och gas. Regeringen avser återkomma med en samlad bedömning av framtida insatser inom miljö- och energiområdet. Regeringen anser att energipolitiken skall skapa ett tydligt, stabilt och långsiktigt regelverk för produktion och distribution av energi samt för en effektiv energianvändning. Ett sådant regelverk skall ge incitament att investera i energiomvandling som främjar en säker och konkurrenskraftig energiförsörjning i hela och bidra till att minska och resten av EU:s beroende av energi från länder med instabila eller odemokratiska regeringar. Energipolitiken skall också skapa villkor för en effektiv energianvändning och en kostnads- effektiv energiförsörjning som svarar mot högt ställda krav på skyddet av hälsa, miljö och klimat. God tillgång på elektrisk kraft och annan energi är en grundförutsättning för vårt moderna samhälle. För att svensk industri skall fortsätta att vara konkurrenskraftig krävs god tillgång till energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. Detta förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar. Energipolitiken skall stödja enskilda och företag som tar sitt miljöansvar. Miljö- och energibeskattning har stor påverkan vid beslut om investeringar och skall därför utformas så att det lönar sig att ta miljöansvar och så att kostnaderna kan bäras av konsumenterna. En strategi för grön skatteväxling presenterades av den tidigare regeringen i budgetpropositionen . Miljövinsterna av den gröna skatteväxlingen har i den utformning den getts varit begränsade och har sammantaget givit välfärdsförluster för samhälle och hushåll. Den har också inneburit en kraftig höjning av elpriserna för hushållen. De sänkningar av skatten på arbete som skett har också varit ineffektiva vad gäller effekter på drivkrafterna att arbeta. Mot denna bakgrund anser regeringen att den gröna skatteväxlingen skall avbrytas. Däremot fortsättet arbetet med att utveckla effektiva styrmedel både inom och utom ramen för skattepolitiken. Politiken skall stimulera införandet av nya miljövänliga alternativ. Inom givna ramar skall valet mellan olika former av energiproduktion styras av de beslut som fattas av energi- producenter och energianvändare. Det är också viktigt att säkerställa goda konkurrens- förhållanden på energimarknaderna. Som ett led i att skärpa konkurrensen nationellt kommer regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag att se över möjligheterna att minska samägandet av de svenska kärnkraftverken. En översyn av incitamenten för energi- effektivisering inom såväl industri som hushåll skall genomföras. Skatter och regler som motverkar effektivare energianvändning kom- mer att ändras. Regeringen avser återkomma till dessa frågor. Förnybar elproduktion kommer att kunna tillföras det svenska systemet under kommande år, men utvecklingen har ännu bara börjat. Regeringen bedömer att den samlade energi- och effekttillgången inte kommer att vara tillräcklig . Regeringen kommer inte medverka till några politiska beslut om avveckling av kärnreaktorer. Inte heller kommer regeringen att ge förnyade driftstillstånd till de två reaktorer som stängts. Förbudet att uppföra nya reaktorer kommer inte att upphävas under mandat- perioden. Kännetecknande för miljöfrågorna är skiftet från ett nationellt fokus, till ett gränsöverskridande regionalt eller globalt perspektiv. Detta innebär en restriktion för den nationella politiken, men ger också möjligheter att påverka utformningen av internationella överenskommelser och agera globalt. En offensiv politik i kombination med ett gott näringslivs- och forskningsklimat främjar utveckling och innovationer och förbättrar möjligheterna för tekniska landvinningar och en bättre miljö. Regeringen vill särskilt lyfta fram två områden som kommer att prioriteras ; klimatfrågan och havsmiljön inte minst i . Båda dessa områden kräver ett utökat samarbete mellan länder, inom Östersjö- regionen, EU och globalt, för att märkbara resultat skall kunna uppnås. Växthuseffekten är en av de största utmaningar vi står inför. Klimatförändringarna kräver kraftfulla åtgärder, inom såväl transport-, bostads- som industrisektorn. Oljekriser och ökande energipriser i kombination med ekonomiska styrmedel har medfört att användningen av fossila bränslen i uppvärmningssektorn minskat kraftigt. Den svenska elproduktionen är i det närmaste fossilfri, och det elcertifikatsystem som införts förbättrar lönsamheten i investeringar i elproduktion baserad på förnybar energi. Utsläppen från transportsektorn måste minska. Det kan ske genom effektivare motorer och genom övergång till nya bränslen. Regeringen avser återkomma kring insatser för privatpersoner som köper miljöbilar. avser regeringen verka för att transportsektorn skall ingå i EU:s handelssystem för utsläpps- rätter. Klimathotet är till sin karaktär globalt och måste därför mötas på global nivå. Den utvecklade delen av världen, vars utsläpp av växthusgaser är förhållandevis mycket stora, har ett särskilt ansvar för att en omställning påbörjas. Samarbetet inom EU har redan betytt mycket för en bättre miljö men mer kan göras. Det europeiska systemet med utsläppsrätter är det viktigaste styrmedlet för att minska utsläppen av växthusgaser. skall aktivt bidra till att nå de gemensamma mål som EU ställer upp, och till att får en fortsättning. skall vara pådrivande för att ett strategiskt energisamarbete kommer till stånd mellan EU, och för att stödja deras ansträngningar att begränsa sina utsläpp av växthusgaser. Fler länder och regioner måste ansluta sig till det internationella regelverk som finns. bör utvecklingsländernas berättigade krav på förbättrad levnadsstandard respekteras det är den utvecklade världen som står för merparten av utsläppen och dessa länder har ett moraliskt ansvar att erbjuda mindre utvecklade länder hjälp till lösningar. Kyoto- protokollets flexibla mekanismer Gemensamt genomförande och Mekanismen för ren utveck- ling är viktiga, kostnadseffektiva verktyg i en sådan process skall verka för regler för maximala utsläpp per kilometer för nytillverkade fordon i EU. Handel med utsläppsrätter skall ersätta de ekonomiska styrmedel som har samma syfte. Situationen för och är bekymmersam. Övergödning, hårt fisketryck och utsläpp av miljögifter har redan fått stora konsekvenser. Regeringen avser återkomma med en samlad havsmiljöstrategi för att säkerställa och som levande hav. Om och miljö skall kunna räddas krävs det att alla länder runt detta innanhav samverkar. bör, inom ramen för de möjligheter som ger, bli ett pilotområde för en ny gemensam förvaltningsstrategi där länderna samverkar och finner institutionella former för att säkra efterlevnaden av ett gemensamt regelverk. Det är viktigt att alla berörda länder deltar i samarbetet kring miljö och regeringen avser ta initiativ till en dialog kring detta. Som ett komplement till den ekonomiska redovisningen kan den nationella utvecklingen på energi- och miljöområdet speglas grovt i ett antal nyckeltal. Variationerna i nyckeltalen mellan enstaka år är ofta ett resultat av väderleks- och konjunktur- variationer. Över längre tidsperioder ger dock nyckeltalen information om utvecklingen på energi- och miljöområdet. Energianvändningen i relation till ekonomins storlek fortsätter att minska, men det är för tidigt att avgöra om den lägre totala energianvändningen är ett trendbrott. Mängden förnybar energi ökar starkt både i absoluta och relativa tal. Jämfört 1980 och 1990 har andelen förnybar energi av den totala energianvändningen ökat respektive . Den fossila andelen har minskat respektive . Mellan enskilda år kan variationerna vara stora, vilket till stor del hänger samman med tillgången på vattenkraft. Exklusive utsläpp från internationell luft- och sjöfart, så kallad bunkring, har lyckats minska utsläppen av växthusgaser jämfört med nivå. En god grund har därmed lagts för att uppfylla det nationella målet på detta område. är det land bland de 15 tidigare EU- medlemmarna som har lägst utsläpp av växthus- gaser mätt i ton per person samt i relation till BNP. Tabell 1.8 Energi- och miljönyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr) Utsläpp till luft (tusental ton)UPU Belastning på haven (tusental ton)U Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftverk. Energiintensiteten mäts som total energianvändning i relation till BNP i 2000 Ej normalårsjusterade siffror. Framräknad enligt äldre metodik och därför ej direkt jämförbar med siffror för Källor: , , , . De svenska utsläppen av koldioxid, den volymmässigt största växthusgasen, kan skifta betydligt . Det hänger till stor del samman med tillgången på vattenkraft och variationer i vädret. De relativt stora reduktionerna i nationella utsläpp beror i hög grad på utbyggnaden av kärnkraft första , energieffektivisering samt minskat användande av olja i uppvärmningssektorn. har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt. Till stor del är detta ett resultat av ökad användning av olja med låg svavelhalt och ny reningsteknik. Exklusive utsläpp från internationell luft- och sjöfart har utsläppen av svaveldioxid mer än halverats . De svenska utsläppen av kväveoxider fortsätter också att minska, främst på grund av förbättrade förbrännings- och reningstekniker inom transportsektorn. Halterna av kväve och fosfor i flodmynningar utgör en indikator på näringstillförseln till haven. De årliga nyckeltalen som rör övergödning varierar kraftigt beroende på väderlek, vilket gör jämförelser med utvalda basår vanskliga. över ett längre perspektiv avtar emellertid den totala belastningen. Det är viktigt att länderna runt gemensamt tar ett ansvar för att förbättra möjligheterna för återhämtning av innanhavet. 1.9Sverige i en globaliserad värld Stora delar av världen präglas av ökad demokrati, globalisering av ekonomin och en snabb teknisk utveckling. Utvecklingen har bidragit till att många människor har kunnat lämna fattig- domen. har mycket att vinna på globaliseringen. ställer globaliseringen av ekonomierna krav på att den svenska ekonomin snabbt förmår ställa om till nya förutsättningar. Regeringen föreslår att ett Globaliseringsråd inrättas med företrädare för offentlig sektor, fackförbund, näringsliv, kultur och vetenskap. Uppdraget skall vara att ge en allsidig belysning och samhällsdebatt om de förändringar som möter och vad som kan komma att krävas för att möta framtidens förändringar. Vilka krav en ökad ekonomisk integration med omvärlden och den demografiska utvecklingen, med stigande försörjningsbörda för de förvärvsarbetande, ställer på den ekonomiska politiken är även en central fråga för den pågående långtids- utredningen som kommer att presenteras 2008. Globaliseringen ställer också nya krav på den svenska utrikespolitiken. Regeringen anser att skall föra en aktiv utrikespolitik och aktivt verka för centrala värden som ökad säkerhet, demokrati, frihet, välstånd och hållbar utveckling i alla delar av världen. Det är också viktigt att EU kan agera kraftfullt och samordnat på den internationella scenen och ta sitt globala ansvar, inte minst i kampen mot fattigdom och miljöhot. Internationell rätt och respekt för de mänskliga rättigheterna skall utgöra hörnstenar i svensk utrikespolitik. engagemang skall tydligt vägledas av att demokrati och rättsstat sätts i centrum. Det skall också bli tydligare att säkerhet och utveckling går hand i hand och att har en skyldighet att skydda människor från massiva övergrepp. Respekten för de mänskliga rättigheterna måste vara universella. Biståndet är ett av de viktigaste instrumenten för att bekämpa fattigdom och därmed bidra till en säkrare och mer demokratisk värld. ligger det svenska biståndet på av bruttonationalinkomsten. Biståndet kombineras med en samlad politik för global utveckling som inkluderar alla politikområden. För att effektivisera och höja kvaliteten i det svenska biståndet avser regeringen förbättra målstyr- ningen och resultatrapporteringen inom biståndspolitiken. Regeringen kommer att fokusera tydligare på fattigdomsbekämpning i och organisera fattigdomsbekämpningen på ett bredare sätt . Framförallt avser regeringen uppmärksamma frågor som demokrati, handel, miljö, fred och säkerhet. skall föra en internationell politik för öppna gränser, för ett öppet mot sin omvärld och ett växande hållbart internationellt välstånd. Fattigdom, undersysselsättning och bristande demokrati i många regioner skapar ett starkt ökande migrationstryck. bör medverka till att länderna i , och utmed EU:s östliga gräns kan utveckla starka ekonomier och demokratiska styrelseskick för att den snabbt växande unga generationen i dessa länder skall erbjudas en bättre framtid. skall motverka den utveckling som vi ser i mot mer stängda gränser och verka för en human och rättssäker migrationspolitik som är mer samordnad inom EU måste öka sitt internationella engagemang inom försvar och säkerhet. Regeringen avser därför att besluta att anslagsposten för internationella insatser ökas med sammantaget 2007, med ytterligare 2008 och med ytterligare 2009. Ett stort antal konflikter pågår runtom i världen. är det svenska deltagandet i internationella operationer uppdelat i mindre enheter som är geografiskt spridda. Det leder till att säkerheten för de svenska soldaterna blir sämre och att kostnaderna för varje utsänd soldat blir väsentligt högre. resurserna till deltagande i fredsfrämjande insatser ökar, med målet att bör kunna ställa upp med 2 000 kvinnor och män i sådana insatser. En nationell strategi bör tas fram, med tydliga prioriteringar, så att kan bidra så effektivt som möjligt i fredsfrämjande insatser. 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget 1.godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som reger- ingen föreslår (kapitel 1), 2.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten till och (avsnitt 4.2.1), 3.beslutar om fördelning av utgifter på utgifts- områden i enlighet med vad reger- ingen föreslår (avsnitt 4.2.2 tabell 4.6), 4.godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar (avsnitt 4.2.2 tabell 4.6), 5.godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten (avsnitt 4.2.2 tabell 4.6), 6.godkänner beräkningen av taket för den offentliga sektorns utgifter (avsnitt 4.2.3), 7.fastställer målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn till av bruttonationalprodukten (avsnitt 4.2.4), 8.bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning (avsnitt 4.4.3), 9.godkänner beräkningen av myndigheters m.fl. in- och utlåning i (avsnitt 4.4.3 tabell 4.14), 10.godkänner beräkningen av den kassamässiga korrigeringen (avsnitt 4.4.3 tabell 4.14), 11.godkänner den ändrade redovisning av skatter m.m. som regeringen föreslår (avsnitt 6.2), 12.godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster (avsnitt 6.4 och bilaga 1 avsnitt 2), 13.godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budget- arbete (avsnitt 7.4.1 tabell 7.6), 14.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens 28 (avsnitt 7.5.1), 15.bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheters räntekonton i intill ett belopp av 19 (avsnitt 7.5.2), 16.bemyndigar regeringen att för Sjunde AP-fondens verksamhet dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verk- samheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av (avsnitt 7.5.3), 17.bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten, besluta att ett ramanslag, med undantag för anslag anvisade för förvaltningsändamål, får överskridas om ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas samt om överskridandet ryms inom utgiftstaket för staten (avsnitt 7.8), 18.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem eller installation av solvärme (avsnitt 3.1 och 8.2.13), 19.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 20072009 (avsnitt 8.2.1), 20.godkänner vad riksdagsstyrelsen föreslår om anslagssparande på det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 90:4 ombudsmän, justitieombuds- männen (JO) (avsnitt 8.2.1), 21.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:8 (avsnitt 8.2.2), 22.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda anslaget 22:3 Köp av arbets- marknadsutbildning och övriga kostnader ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 3 under 2007- 2011 (avsnitt 8.2.8), 23.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda anslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 20082010 (avsnitt 8.2.9), 24.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning besluta om bidrag till kvalificerad yrkesutbildning som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 och högst under 20082011 (avsnitt 8.2.10), 25.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 21 Energi uppförda anslaget 35:2 Insatser för effektivare energianvändning (avsnitt 8.2.13), 26.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda anslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 6 (avsnitt 8.2.15), 27.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda anslaget 43:4 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2007 och högst 2008 (avsnitt 8.2.15), 28.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda anslaget 43:7 Strukturstöd till fisket m.m. besluta om ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst (avsnitt 8.2.15), 29.godkänner ändrade ramar för utgifts- områden samt anvisar ändrade anslag enligt specifikation i tabell 2.1, 30.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster (avsnitt 3.2 och 5.3.1), 31.antar regeringens förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) (avsnitt 3.3 och 5.8.1), 32.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. (avsnitt 3.4 och 5.7.3), 33.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt (avsnitt 3.5och 5.7.3), 34.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.6 och 5.6.5),