prop · GT03178 · 2006-03-21 00:00:00 — Befogenheten till tillträde enligt 6 § kan således utövas även efter det att tillståndet löpt ut för att återta eller göra avlyssnings- utrustningen obrukbar. Om det vid hemlig rumsavlyssning har kommit fram uppgifter om ett annat brott än det som har legat till grund för beslutet om hemlig rumsavlyssning, får uppgifterna användas för att utreda brottet endast om det är fråga om ett sådant brott som avses i 2 §. Om det har kommit fram uppgifter om ett förestående brott, får uppgifterna användas för att förhindra brottet. Paragrafen avser att reglera de brottsbekämpande myndigheternas användning av s.k. överskottsinformation som erhålls vid hemlig rumsavlyssning för brottsutredande och brottsförebyggande ändamål. Motiven till regleringen har behandlats i avsnitt 10.2. Enligt första stycket får uppgifter som har kommit fram vid hemlig Prop. 2005/06:178 rumsavlyssning om ett annat brott än det som legat till grund för beslutet om avlyssning användas för att utreda brottet, om brottet kan föranleda ett beslut om hemlig rumsavlyssning enligt 2 §. Om det framkommer uppgifter om ett sådant brott, får uppgifterna således läggas till grund för ett beslut att inleda förundersökning beträffande brottet. Pågår det redan en förundersökning beträffande brottet, får uppgifterna användas i den undersökningen, t.ex. som grund för husrannsakan eller annan brottsutredningsåtgärd. Överskottsinformation om andra brott än sådana som kan ligga till grund för ett beslut om hemlig rumsavlyssning får inte användas för brottsutredande ändamål. Förfaranderegler beträffande hanteringen av sådan information finns i 13 §. Enligt andra stycket får överskottsinformation som framkommit vid hemlig rumsavlyssning om förestående brott användas för att förhindra brott. Med uppgifter om förestående brott avses uppgifter om planerade brott. Det kan också vara fråga om uppgifter om ännu ej genomförda straffbara eftergärningar till den gärning som avses med tvångsme- delsbeslutet, t.ex. ett förestående häleri som framkommer i en förundersökning om grovt rån. Om det förestående brottet inte kan förhindras utan genomförs, får uppgifterna, med de begränsningar som följer av första stycket, användas för att utreda brottet. En upptagning eller uppteckning som har gjorts vid hemlig rumsavlyssning skall granskas möjligt. I fråga om sådan granskning tillämpas 27 kap. 12 § första stycket . Upptagningar och uppteckningar skall, i de delar de är av betydelse för utredning av brott som avses i 2 §, bevaras till dess förundersökningen har lagts ned eller avslutats eller, om åtal har väckts, målet har avgjorts slutligt. I de delar upptagningarna och uppteckningarna är av betydelse för att förhindra förestående brott skall de bevaras så länge det behövs för detta ändamål. De skall därefter förstöras. Trots vad som sägs i andra stycket får brottsutredande myndigheter behandla uppgifter från upptagningar och uppteckningar som rör brott som avses i 2 § eller förestående brott i enlighet med vad som är särskilt föreskrivet i lag. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur upptagningar eller uppteckningar från hemlig rumsavlyssning skall hanteras. Motiven till regleringen har behandlats i avsnitt 10.1. En upptagning eller uppteckning som har gjorts vid hemlig rumsavlyssning skall enligt första stycket granskas så snart det är möjligt. I fråga om granskningen skall 27 kap. 12 § första stycket tillämpas. Enligt andra stycket första meningen skall de delar av upptagningar eller uppteckningar som är av betydelse för utredningen av det brott som föranlett den hemliga rumsavlyssningen, eller utredning av andra brott som avses i 2 §, bevaras till dess förundersökningen avseende brottet har lagts ned eller avslutats eller, om åtal väckts, målet avgjorts slutligt. Om det kommer fram uppgifter om brott som avses i 2 § som redan är föremål för en förundersökning, skall således uppgifterna bevaras på samma sätt som gäller för uppgifter i den förundersökning som föranlett tvångsmedelsanvändningen. Om brottet inte är föremål för en förundersökning, förutsätts för bevarande av uppgifterna att en sådan undersökning faktiskt inleds. När upptagningarna och uppteckningarna inte längre skall bevaras, skall de förstöras. Uppgifter om andra brott än de som avses i 2 § får aldrig bevaras utan skall förstöras. Enligt den andra meningen i andra stycket skall uppgifter i upptagningar och uppteckningar som är av betydelse för att förhindra förestående brott bevaras så länge det behövs för att förhindra brott. Om brottet inte kan förhindras utan genomförs, skall uppgifterna i stället be- varas i enlighet med de förutsättningar som ställs upp i första meningen. Tredje stycket innehåller ett undantag från vad som föreskrivs om förstörande av uppteckningar och upptagningar enligt andra stycket. Enligt undantagsregeln får de brottsutredande myndigheterna behandla uppgifter från upptagningar och uppteckningar som rör brott som avses i 2 § eller förestående brott i enlighet med vad som är särskilt föreskrivet i lag. Om det har kommit fram uppgifter som får behandlas i register eller på annat sätt enligt de förutsättningar som ställs upp i exempelvis polisdatalagen (1998:622) eller lagen (2001:85) om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, utgör alltså regleringen i andra stycket inte hinder för att uppgifter om brott som avses i 2 § behandlas enligt dessa lagar. I fråga om gallring m.m. av uppgifterna gäller då vad som föreskrivs i de särskilda lagarna. Uppgifter om andra brott än de som avses i 2 § får inte behandlas i register eller på annat sätt. Rättens beslut i frågor om hemlig rumsavlyssning får verkställas . I fråga om överklagande av rättens beslut enligt denna lag tillämpas bestämmelserna i om överklagande av rättens beslut i brottmål i fråga om en åtgärd som avses i 2528 kap. samma balk. Av paragrafens första stycke framgår att rättens beslut i fråga om tillstånd får verkställas . I andra stycket finns en bestämmelse om överklagande av rättens beslut. Bestämmelsen överensstämmer med vad som föreskrivs i 6 § lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. Beslut om hemlig rumsavlyssning får enligt bestämmelsen överklagas på samma sätt som gäller för övriga tvångsmedel i 2528 kap. . Det innebär att rättens beslut om tillstånd överklagas särskilt (49 kap. 5 § 6 ). Om rätten under förundersökningen avslår en begäran om tillstånd, anses beslutet vara slutligt och kan då överklagas enligt 49 kap. 3 § första stycket. Ett beslut om tillstånd till hemlig rumsavlyssning torde oftare än vad som förekommit i ärenden om t.ex. hemlig teleavlyssning förenas med föreskrifter av inskränkande slag, såsom t.ex. att rumsavlyssning endast får ske när den misstänkte uppehåller sig på platsen. Även sådana inskränkande föreskrifter kan överklagas. På samma sätt kan det offentliga ombudet överklaga ett tillståndsbeslut på den grunden att det inte finns fog för beslutet eller på den grunden att det inte är förenat med erforderliga föreskrifter i syfte att förhindra onödigt intrång i enskildas integritet. stycket framgår att hovrätten kan verkställigheten vid ett överklagande. I praktiken torde endast åklagaren och det offentliga ombudet kunna överklaga rättens beslut i frågor om hemlig rumsavlyssning. Har den misstänkte fått kännedom om och överklagar beslutet, finns det inte längre förutsättningar för hemlig rumsavlyssning. 15.2 Förslaget till lag om ändring i 27 kap 24 § En upptagning eller uppteckning som har gjorts vid hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning skall granskas möjligt. I fråga om sådan granskning tillämpas 12 § första stycket. Upptagningar och uppteckningar skall, i de delar de är av betydelse från brottsutredningssynpunkt, bevaras till dess förundersökningen har lagts ned eller avslutats eller, om åtal väckts, målet har avgjorts slutligt. I de delar upptagningarna och uppteckningarna är av betydelse för att förhindra förestående brott skall de bevaras så länge det behövs för att förhindra brott. De skall därefter förstöras. Trots vad som sägs i andra stycket får brottsutredande myndigheter behandla uppgifter från upptagningar och uppteckningar i enlighet med vad som är särskilt föreskrivet i lag. Ändringen i första stycket innebär att paragrafen blir tillämplig även i fråga om upptagningar som görs i samband med hemlig teleövervakning. 15.3Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 16 kap. 1 § Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 5 kap. 1 § vakning eller hemlig rums- avlyssning på grund av beslut av domstol, undersökningsledare eller Ändringen, som har kommenterats närmare i avsnitt 9.12, beror på att det Prop. 2005/06:178 har tillkommit ett nytt hemligt tvångsmedel, hemlig rumsavlyssning. Sekretessen enligt 5 kap. 1 § sekretesslagen, som skyddar brotts- utredningar och annan brottsbekämpande verksamhet, innebär endast ett fåtal begränsningar i meddelarfriheten. De begränsningar som finns rör uppgifter om hemliga tvångsmedel, dvs. tvångsmedel som verkställs utan den misstänktes vetskap. är meddelarfriheten begränsad i fråga om uppgifter om hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning, kvarhållande av försändelse samt hemlig kameraövervakning. Hemlig rumsavlyssning är till sin karaktär ett sådant tvångsmedel att det, för att kunna användas på avsett sätt, måste hållas hemligt för den misstänkte. Av förevarande paragraf följer därför att samma begränsningar i meddelarfriheten som gäller för befintliga hemliga tvångsmedel skall gälla för hemlig rumsavlyssning. 15.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100) 16 kap. 1 § Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 5 kap. 1 § övervakning eller hemlig rums- avlyssning på grund av beslut av domstol, undersökningsledare eller 7 kap. 40 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om vård utan samtycke 7 kap. 48 § 7 kap. 49 § 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket första meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 utfärdades lag (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100). Genom denna lag ändrades bl.a. 16 kap. 1 Lagen skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer. antog ytterligare en ändring i Prop. 2005/06:178 16 kap. 1 § med ikraftträdandedatum . åstadkomma en författningsteknisk samordning mellan den ändring i 16 kap. 1 § som då hade antagits (lag [2005:699]), men som ännu inte har trätt i kraft, och det då föreliggande förslaget föreslog två lagar, vilka antogs av , se dels lagen (2005:838) om ändring i sekretesslagen (1980:100), dels lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100) (prop. 2004/05:163, bet. 2005/06:KU9 s. 10 och bilaga 3, rskr. 2005/06:33). Det i denna proposition framlagda förslaget till ändring i 16 kap. 1 § föreslås träda ikraft . Förslaget har, på motsvarande sätt som skett i bet. 2005/06:KU9, utformats som dels en lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), dels en lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100). 15.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. Kan det befaras att inhämtande av rättens tillstånd till hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning enligt 27 kap. 18 eller 19 § , kvarhållande av försändelse enligt 27 kap. 9 § , hemlig kameraövervakning enligt lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning eller hemlig rumsavlyssning enligt lagen (2006:00) om hemlig rumsavlyssning skulle medföra sådan fördröjning eller annan olägenhet som är av väsentlig betydelse för utredningen, får åtgärden beslutas av åklagaren. I fråga om kvarhållande av försändelse enligt 27 kap. 9 § får åtgärden även beslutas av undersökningsledaren. Anmälan som avses i tredje stycket i nämnda paragraf skall göras hos den som har fattat beslutet. Denne skall pröva beslagsfrågan. Om undersökningsledaren eller åklagaren har meddelat ett beslut med stöd av första stycket, skall det genast anmälas hos rätten. Anmälan skall vara skriftlig och innehålla skälen för beslutet. Rätten skall pröva ärendet snabbt. Anser rätten att beslutet inte bör bestå, skall det upphävas. Genom ändringen ges åklagaren befogenhet att under de förutsättningar som lagen och bestämmelsen är tillämplig interimistiskt besluta om användning av hemlig rumsavlyssning. 15.6Förslag till lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål 1 kap. 2 § Rättslig hjälp enligt denna lag omfattar följande åtgärder: 1. förhör i samband med förundersökning i brottmål, 2. bevisupptagning vid domstol, 3. telefonförhör, 4. förhör genom videokonferens, 5. kvarstad, beslag samt husrannsakan och andra åtgärder som avses i 28 kap. , 6.hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning, 7.tekniskt bistånd med hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning, 8.tillstånd till gränsöverskridande hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning, 11.överförande av frihetsberövande för förhör m.m., och 12.rättsmedicinsk undersökning av en avliden person. Lagen hindrar inte att hjälp lämnas med annan åtgärd än sådan som anges i första stycket om det kan ske utan tvångsmedel eller annan tvångsåtgärd. I fråga om överlämnande, utlämning och delgivning finns särskilda bestämmelser. Det finns också särskilda bestämmelser om rättslig hjälp i brottmål åt vissa internationella organ. I paragrafen, som innehåller en uttömmande uppräkning av de åtgärder som avses med rättslig hjälp enligt lagen, har hemlig rumsavlyssning tillkommit. Särskilda bestämmelser för denna åtgärd finns i 4 kap. 28 a § och 28 b §. Frågan om rättslig hjälp med hemlig rumsavlyssning har behandlats i avsnitt 11. 2 kap. 1 § Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 16, 9, 10 och 12 skall lämnas under de förutsättningar som gäller för en motsvarande åtgärd under en svensk förundersökning eller rättegång enligt eller annan lag eller författning och enligt de särskilda bestämmelserna i denna lag. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 7, 8 och 11 lämnas enligt de särskilda bestämmelserna i denna lag. I 5 kap. 2 § finns bestämmelser om att den rättsliga hjälpen får förenas med villkor i vissa fall. En hänvisning till rättslig hjälp i form av hemlig rumsavlyssning har lagts till i paragrafens första stycke. Det innebär att de förutsättningar som gäller för en motsvarande åtgärd enligt lagen om hemlig rums- avlyssning skall tillämpas, t.ex. att det måste vara fråga om ett brott som uppfyller kraven i 2 § lagen om hemlig rumsavlyssning, se avsnitt 11. Härtill gäller de särskilda bestämmelserna i 4 kap. 28 a § och 28 b §. 2 kap. 2 § Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 14, 7 och 11 får lämnas även om den gärning som ansökan avser inte motsvarar ett brott enligt svensk lag. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 5, 6, 810 och 12 får endast lämnas om den gärning som ansökan avser motsvarar ett brott enligt svensk lag (dubbel straffbarhet), om inte annat följer av 4 kap. 20 § beträffande husrannsakan och beslag. I paragrafen finns bestämmelser om krav på dubbel straffbarhet (se prop. 1999/2000:61 s. 190). Av paragrafens nya lydelse framgår att rättslig hjälp med hemlig rumsavlyssning får lämnas endast om den gärning som ansökan avser motsvarar ett brott enligt svensk lag. Att det dessutom måste vara fråga om ett brott som omfattas av bestämmelserna i 2 § lagen om hemlig rumsavlyssning följer av 2 kap. 1 § första stycket (se kommentaren till den paragrafen). 4 kap. 27 § En ansökan om hemlig kameraövervakning av någon som befinner sig i handläggs av åklagare. Åklagaren skall genast pröva om det finns förutsättningar för åtgärden och i sådant fall ansöka om rättens tillstånd. Upptagningar behöver inte granskas enligt 7 § första stycket lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. Upptagningar får bevaras efter det att ärendet om rättslig hjälp har avslutats och återredovisning har skett enligt 2 kap. 17 § endast om detta är tillåtet enligt 7 § andra stycket lagen om hemlig kameraövervakning. Paragrafen innehåller vissa bestämmelser om handläggningen av en ansökan om rättslig hjälp med hemlig kameraövervakning av någon som befinner sig i . I nya andra och tredje stycken har det införts bestämmelser om granskning, bevarande och förstörande av upptagningar. Dessa avviker delvis från bestämmelserna i 7 § lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. Frågan har behandlats i avsnitt 11. Svenska myndigheter behöver därmed inte granska vilken betydelse materialet har för den utländska brottsutredningen. Beträffande bevarandet av material har regleringen anpassats till att det här är fråga om ett ärende om rättslig hjälp. Sedan ärendet om rättslig hjälp har avslutats får dock sådant material bevaras av svenska myndigheter endast i den utsträckning som det är tillåtet enligt bestämmelserna i 7 § lagen om hemlig kameraövervakning. Särregleringen påverkar inte heller de regler som gäller för användning av överskottsinformation enligt 6 a § i samma lag. De nya bestämmelserna överensstämmer med vad som gäller för rättslig hjälp med hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning enligt 4 kap. 25 § andra stycket (se prop. 2004/05:144 s. 201). Överlämnandet av materialet till den ansökande staten kan förenas med villkor i enlighet med 5 kap. 2 §. Det finns inte någon internationell överens- kommelse som inskränker utrymmet för villkor om användnings- begränsningar med stöd av den paragrafen. Ett villkor kan vara att materialet skall förstöras efter det att det rättsliga förfarandet är avslutat i den andra staten (se även prop. 1999/2000:61 s. 201). 4 kap. 28 a § En ansökan om hemlig rumsavlyssning av någon som befinner sig i handläggs av åklagare. Åklagaren skall genast pröva om det finns förutsättningar för åtgärden och i sådant fall ansöka om rättens tillstånd. Upptagningar och uppteckningar behöver inte granskas enligt 13 § första stycket lagen (2006:00) om hemlig rumsavlyssning. Upptagningar och uppteckningar får bevaras efter det att ärendet om rättslig hjälp har avslutats och återredovisning skett enligt 2 kap. 17 § endast om detta är tillåtet enligt 13 § lagen om hemlig rumsavlyssning. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om rättslig hjälp med hemlig rumsavlyssning i . Bestämmelserna har utformats med bestämmelserna om hemlig kameraövervakning som förebild, se avsnitt 5. Enligt första stycket skall en ansökan handläggas av åklagare. skall pröva om förutsättningarna för hemlig rumsavlyssning enligt denna lag och enligt lagen om hemlig rumsavlyssning (jfr 2 kap. 1 § förevarande lag) är uppfyllda. Om så är fallet, skall åklagaren ansöka om rättens tillstånd till åtgärden, varvid prövningen skall ske enligt bestämmelserna i lagen om hemlig rumsavlyssning. Att det i många fall kan vara brådskande understryks av kravet att åklagarens prövning skall ske genast. I andra och tredje styckena finns särskilda bestämmelser om granskning, bevarande och förstöring av upptagningar som gjorts vid hemlig rumsavlyssning. Dessa motsvarar i princip de bestämmelser som gäller vid rättslig hjälp med hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning (4 kap. 25 § andra stycket) och de nya bestämmelser som har föreslagits för hemlig kameraövervakning (se kommentaren till 4 kap. 27 §). Det undantag som här görs från granskningsskyldigheten avser endast den granskning som föreskrivs i 13 § första stycket lagen om hemlig rumsavlyssning. Den granskning som skall göras enligt 5 § samma lag för att iaktta förbudet mot avlyssning av vissa samtal eller tal påverkas inte och skall alltså ske även när det är fråga om rättslig hjälp i brottmål. I fråga om bevarande av materialet gäller bestämmelserna i 13 § lagen om hemlig rumsavlyssning. Om förutsättningarna för att bevara materialet enligt den paragrafen inte är uppfyllda skall det förstöras. Härigenom iakttas även reglerna i 12 § samma lag om användningen av överskottsinformation. När material överlämnas till den sökande staten får villkor om användningsbegränsningar ställas upp med stöd av 5 kap. 2 §. Ett sådant villkor kan vara att materialet skall förstöras när det rättsliga förfarandet i den ansökande staten har avslutats. Ett annat villkor kan vara att materialet bara får användas för utredning och lagföring av det brott som legat till grund för beslutet om hemlig rumsavlyssning samt för att förhindra förestående brott. Den ansökande staten har därvid möjlighet att i enlighet med 5 kap. 3 § ansöka om undantag från villkoret för att kunna använda materialet för att utreda eller lagföra ett annat brott som avses i 2 § lagen om hemlig rumsavlyssning. Det finns inte någon internationell överenskommelse som inskränker utrymmet för att ställa upp villkor om användningsbegränsningar när det gäller rättslig hjälp med hemlig rumsavlyssning. 4 kap. 28 b § Om hemlig rumsavlyssning skall äga rum av någon som befinner sig i en annan stat och den andra staten kräver att ansökan först skall prövas av domstol i , får rätten på begäran av svensk åklagare besluta att tillåta rumsavlyssningen. I den nya paragrafen finns en bestämmelse om rättslig hjälp med hemlig rumsavlyssning av någon som finns i utlandet. Det är åklagaren som gör en sådan ansökan men det kan förekomma att den anmodade staten kräver ett svenskt domstolsbeslut. I ett sådant fall får tingsrätten, på åklagarens begäran, lämna tillstånd till rumsavlyssningen. Bestämmelsen överensstämmer med vad som gäller för hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning enligt 4 kap. 26 § och för hemlig kameraöver- vakning enligt 4 kap. 28 §. Precis som när det gäller de övriga hemliga tvångsmedlen (se prop. 1999/2000:61 s. 125 f.) skall rättens prövning avse om förutsättningarna för att vidta en motsvarande åtgärd i en svensk förundersökning är uppfyllda. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 27 kap. 18-25 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubriken till 27 kap. skall ha följande lydelse, dels att 52 kap. 7 § och 56 kap. 7 § skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas två nya paragrafer, 27 kap. 2 a § och 38 kap. 2 a § samt ett nytt kapitel, 27 a kap., av följande lydelse. Om beslag, hemlig teleavlyssning En skriftlig handling som åter- ger innehållet i sådana telemed- delanden som avses i 27 a kap. 2 § avses i 27 a kap. 4 § får inte tas i Detsamma gäller föremål som innehåller motsvarande in- formation i elektronisonisk form Om hemlig teknisk övervakning Innebörden av de olika tvångsmedlen