prop · GT03145 · 2006-03-22 00:00:00 — Tvärtom finns det ett flertal exempel på små företag som har försökt att profilera sig genom att erbjuda energieffektiva lösningar. Dessa företag förväntas gynnas av skärpta hushållningskrav. Konsekvenserna för småhustillverkare bedöms vara marginella och föreslagna kravnivåer bedöms först och främst ha en styrande effekt på kundernas val av uppvärmningssystem. Därmed får förslaget vissa kon- sekvenser i installatörsledet där en viss förskjutning från elinstallatörer och elmaterialleverantörer till motsvarande rörinstallatörer respektive rörmaterialleverantörer är att vänta. Sammantaget väntas effekterna för företagen och på arbetsmarknaden bli ringa och har därför inte beräknats. Krav på energieffektivisering i den befintliga bebyggelsen I syfte att minska energianvändningen för uppvärmningsändamål bedö- mer regeringen att krav på energieffektiviserande åtgärder i den befint- liga bebyggelsen bör ställas i samband med större byggnadsarbeten. Den befintliga bebyggelsen kommer under överskådlig framtid stå för merparten av energianvändningen i bebyggelsen. av de byggnader som förväntas finnas är redan byggda. För att uppnå stora energieffektiviseringar redan på kort sikt är det därför viktigt att fokusera på åtgärder i den befintliga bebyggelsen, speciellt i samband med stora ombyggnader. Krav på kostnadseffektiva energieffektiviserande åtgärder i den be- fintliga bebyggelsen i samband med större byggnadsarbeten leder till en väsentlig begränsning av energianvändningen för uppvärmnings- ändamål. Effekterna är beroende av kravens utformning samt var effek- tiviseringen sker, dvs. Det är inte möjligt att analysera konsekvenserna av kommande före- skrifter innehållande krav på energieffektiviserande åtgärder i den be- fintliga bebyggelsen i samband med större byggnadsarbeten. En sådan analys kommer att genomföras i samband med att förslag till föreskrifter tas fram. 14 § i förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVF) säkerställer att kommande föreskrifter inte kan medföra orimliga konsekvenser vare sig för fastighetsägaren eller för byggnaden. Då kraven ska utformas så att endast kostnadseffektiva åtgärder genomförs kommer de att vara såväl privat- som samhällseko- nomiskt lönsamma. Genomförda åtgärder kommer att leda till minskade driftkostnader för de enskilda hushållen vilket frigör resurser för andra ändamål. Krav på energieffektiviserande åtgärder i den befintliga bebyggelsen i samband med större byggnadsarbeten bedöms innebära minskade skatte- intäkter från energiskatter. kommer att behöva revidera nuvar- ande förslag till reviderade byggregler. Regeringen anser att detta arbete ska finansieras inom ramen för befintliga medel. Krav på energieffektiviserande åtgärder i den befintliga bebyggelsen i samband med större byggnadsarbeten bedöms inte ha några negativa effekter för små företags villkor. Tvärtom bedöms kraven leda till en ökad efterfråga för berörda branscher och medföra ett ökat marknads- underlag för energieffektiva byggtjänster och varor vilket bedöms kunna gynna små företag. Energieffektivisering och obligatorisk ventilationskontroll I syfte att minska energianvändningen för uppvärmningsändamål i den befintliga bebyggelsen bedömer regeringen att en genomgång av lämp- liga energieffektiviseringsåtgärder med koppling till ventilationssystemet bör ske i samband med den obligatoriska ventilationskontrollen. Den be- fintliga bebyggelsen kommer under överskådlig framtid stå för merparten av energianvändningen i bebyggelsen. av de bygg- nader som förväntas finnas är redan byggda . För att uppnå stora energieffektiviseringar redan på kort sikt är det därför viktigt att fokusera på åtgärder i den befintliga bebyggelsen, speciellt i samband med stora ombyggnader. Ventilationen har nära koppling till energianvändningen och står för en Prop. 2005/06:145 relativ stor andel av energianvändningen i fastigheten. Ett krav på en genomgång av lämpliga energieffektiviseringsåtgärder med koppling till ventilationssystemet i samband med den obligatoriska ventilationskont- rollen kan därför leda till en väsentlig begränsning av energian- vändningen för uppvärmningsändamål under förutsättning att föreslagna åtgärder realiseras. Förordningen (1991:1273) om funktionskrav av ventilationssystem (OVK) avser flerbostadshus och lokaler. En viss merkostnad kan uppstå för fastighetsägaren som dock till följd av kontrollen får information om hur byggnaden kan förbättras på ett energieffektivt sätt vilket kan leda till lägre driftkostnader till följd av en minskad energianvändning om föreslagna åtgärder realiseras. En ytterligare effekt är att besiktningsmän får utökade arbetsuppgifter i samband med OVK-besiktningen. Det får förutsättas att besiktningsmän förenar kompetensområdena ventilation och energieffektivisering. Inga effekter för kommuner kan konstateras. Samordningsvinster kan finnas med de kommande energideklarationerna. OVK-protokollen blir ett bättre underlag för utfärdandet av dessa deklarationer. Skärpta energihushållningskrav bedöms innebära minskade skatte- intäkter från energiskatter. kommer att behöva revidera nuvar- ande förslag till reviderade byggregler. Regeringen anser att detta arbete ska finansieras inom ramen för befintliga medel. Ett krav på en genomgång av lämpliga energieffektiviseringsåtgärder med koppling till ventilationssystemet i samband med den obligatoriska ventilationskontrollen bedöms inte ha några negativa effekter för små företags villkor. Tvärtom bedöms kraven leda till en ökad efterfrågan för berörda branscher och medföra ett ökat marknadsunderlag för företag som erbjuder denna typ av tjänster något som även bedöms kunna gynna små företag. Även om de förslag som lämnas har begränsats i administrativa och därmed ekonomiska avseenden, kommer systemet att ställa krav på samtliga inblandade aktörer. Å andra sidan är systemets syfte att bl.a. uppnå energieffektiviseringar, som leder till besparingar som kan väga upp detta förhållande. I ett inledande skede krävs att ett stort antal energi- deklarationer upprättas. De övergångsbestämmelser som föreslås i avsnitt 22 avser att underlätta ett stegvis införande av systemet. Vid genomför- andet av EG-direktivet har ett förslag lämnats, som inte direkt omfattas av direktivets krav. Det gäller det energideklarationsregister som föreslås i avsnitt 17, som bl.a. skall få behandla uppgifter som underlättar en effektiv tillsyn, vilket är en förutsättning för att säkerställa direktivets krav i vissa avseenden. För att få en uppfattning om systemets omfatt- ning kan det, något förenklat, sammanfattas enligt följande. Systemet kommer i huvudsak att gälla 1. vid uppförandet av nya byggnader, 2. större s.k. specialbyggnader, dvs. byggnader som på grund av den allmännyttiga verksamhet som bedrivs i dem indelats som sådana bygg- nader enligt 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:52), 3.byggnader som upplåts med nyttjanderätt i form av hyresrätt eller bostadsrätt, dvs. i huvudsak flerbostadshus och hus med lokaler, och När det gäller kategorierna 2 och 3 kommer deklarationsskyldigheten att aktualiseras . Enligt uppgår antalet specialbyggnader till cirka 90 000, medan ägarna till sådana byggnader uppgår till cirka 1 000. Ett relativt stort antal av dessa bygg- nader kommer att omfattas av de undantag för kulturhistoriskt värdefulla byggnader som behandlas i avsnitt 11. Av utredningen framgår inte hur många byggnader som upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Däremot finns det en uppgift om att lägenheter som upplåts med bostadsrätt upp- går till cirka 720 000. När det gäller kategori 4 kommer deklarations- skyldigheten att aktualiseras inför försäljningar, om det inte redan finns en energideklaration för byggnaden som inte är äldre än . Enligt utredningen uppgår antalet småhusförsäljningar till cirka 60 000 . Som framgår av avsnitt 11 kommer bl.a. industrianläggningar och verk- städer, liksom jordbruksbyggnader med ett litet energibehov, att undantas från systemet. För de byggnader som inte omfattas av skyldigheten att energi- deklareras , men som har större luftkonditioneringssystem införs en skyldighet att regelbundet låta besiktiga systemen. Energideklarationerna skall upprättas av oberoende experter, som även skall besiktiga komfortkylesystemen och upprätta besiktningsprotokoll över sådana besiktningar. Energideklarationerna och besiktningsproto- kollen skall skickas till , som skall föra ett s.k. energideklara- tionsregister. När det gäller värmepannor med viss effekt skall i stället generella informations- och rådgivningsinsatser tillämpas. har uppskattat deklarationskostnaden för olika byggnadstyper. Tidsåtgången i timmar har bedömts vara 5 för små- hus, 10 för flerbostadshus och 20 för byggnader med lokaler. Deklara- tionskostnaden har vidare bedömts uppgå till för småhus och flerbostadshus och till för byggnader med loka- ler. Deklarationskostnaden per hus blir därför för småhus, för flerbostadshus och för byggnader med lokaler. Enligt utredningen kommer antalet deklarationer per kategori och år uppgå till 65 000 för småhus, 14 000 för flerbostadshus och 13 000 för byggnader med lokaler. Samhällsekonomiska och offentligfinansiella konsekvenser De privatekonomiska och samhällsekonomiska konsekvenserna av inför- andet av energideklarationerna har analyserats i Energideklarationsutred- ningens delbetänkande Energideklarering av byggnader För effektivare energianvändning (SOU 2004:109). Den slutsats som då drogs efter en grov analys var att en ordning med energideklarationer kan motiveras från såväl privatekonomiska som samhällsekonomiska utgångspunkter. Förutsättningen för detta resonemang är att ett energideklarationsförfar- ande ger betydande ekonomiska bidrag om det leder till energieffektivi- serande åtgärder i stor omfattning som annars inte skulle ha genomförts. I beredningsarbetet för detta lagstiftningsärende har regeringen låtit genomföra vissa kompletterande ekonomiska analyser. Skillnaden gent- emot de analyser som gjordes till utredningen ligger i att vissa av förut- sättningarna för beräkningarna har ändrats. Således antogs i den komp- letterande analysen ett högre pris på utsläppsrätter och ett långsiktigt något högre elpris än det som ingick i förutsättningarna för den första analysen. Detta motiveras framför allt av att priset på utsläppsrätterna har visat sig ligga högre än vad som antogs 2004 när de ursprungliga kalkylerna gjordes. Även elpriset ligger på en högre nivå. En annan skillnad gäller energiskatterna i produktionsledet. I den ana- lys som gjordes i utredningens arbete räknades inte det skatteintäktsbort- fall som en minskad energianvändning medför i den samhällsekonomiska kalkylen. Å andra sidan får staten momsintäkter när energieffektivise- rande m.fl. åtgärder vidtas. I en samhällsekonomisk kalkyl skall dock idealt alla kostnader och intäkter för samhället som påverkas till följd av en viss åtgärd räknas med. Därmed bör även skattebortfall till följd av minskad energianvändning beaktas, vilket har gjorts i den kompletter- ande analysen. Eftersom produktionen i vattenkraftverk och kärnkraft- verk inte bedöms påverkas av en marginell förändring i förbrukningen, har skattebortfall i produktionsledet inte inkluderats för elvärme. Där- emot har denna skatteeffekt inkluderats i beräkningarna för hus som värms med fjärrvärme. Givet de antaganden som ligger till grund för beräkningarna finns det, även enligt de kompletterande beräkningarna, betydande möjligheter till lönsamma åtgärder för energieffektivisering. Åtgärderna har delats upp i tre steg. Steg 1 innefattar åtgärder som kan göras utan större investeringar, men som i gengäld har kortare varaktig- het. Steg 2 innefattar åtgärder som kräver något större investeringar. Det rör sig om åtgärder i klimatskal, ventilationssystem och regleringsutrust- ning. Varaktigheten för dessa åtgärder är något längre än för åtgärderna inom steg 1. Steg 3 slutligen, innefattar uteslutande åtgärder i klimat- skalet. De beräkningar som har utförts indikerar att särskilt åtgärderna i steg 1 och 2 förefaller lönsamma, medan steg 3 åtgärderna är mer tvek- samma. Tabell 1 nedan visar den samhällsekonomiska lönsamheten för åtgär- der inom steg 1. Investeringskostnaderna respektive intäkterna från ener- gieffektivisering har diskonterats med räntesatsen , vilket mo- tiveras med att valet att göra dessa investeringar kommer att baseras på mer privatekonomiska bedömningar hos fastighetsägarna, vilket motive- rar en något högre räntesats. Samma räntesats har använts i samtliga ta- beller som redovisas nedan. När höga diskonteringsräntor används, värderas kostnader och intäkter längre fram i tiden lägre. I beräkningarna nedan är detta en faktor som leder till att vinsterna minskar. innebär valet av en antagen högre elprisnivå att åtgärderna blir mer lönsamma. Det bör noteras att samtliga kalkyler innehåller en hög grad av osäkerhet och de kan därför närmast ses som att de indikerar möjliga resultat, givet de grundläggande antaganden som gjorts om energipriser m.m. En ytterligare osäkerhet som gäller för de resultat som redovisas nedan är att överföringskostnaderna för el har inräknats i det energipris som används. gäller att små förändringar i energianvändningen har en begränsad effekt på överföringskostnaderna även om de i en del fall kan innebära möjligheter till lägre elsäkringsnivåer och därmed lägre nätkostnader. Det innebär i sin tur att den samhällsekonomiska vinsten av besparingarna i viss mån kan bli övervärderad. Det är dock svårt att be- döma exakt hur stor andel av överföringskostnaden som borde exklu- deras från kalkylerna, och därför har den räknats med. En viktig faktor att ta med i bedömningen av de samhällsekonomiska effekterna av systemet med energideklarationerna är den miljövinst som kan uppnås till följd av minskad energianvändning i bostäder och lokaler. I de analyser som gjordes till utredningen valdes att beakta effekter i form av minskade utsläpp av koldioxid. Detta kan ses som rimligt mot bakgrund av att EG-direktivet till stor del har motiverats som ett styrme- del för att minska de europeiska klimatpåverkande utsläppen. Prissätt- ningen av el på den nordiska elbörsen sker också i betydande utsträckning utifrån att marginalpriserna styrs av den fossilbaserade el- produktionen. Detta medför att det finns viss relevans i att koppla energi- besparingar till minskade koldioxidutsläpp. Här finns emellertid ytterligare relevanta faktorer att beakta. Mot bak- grund av systemet för handel med utsläppsrätter skulle man kunna argu- mentera för att en minskad förbrukning av el och värme inte påverkar utsläppen av koldioxid överhuvudtaget, eftersom utsläppen bestäms av den totala mängden utsläppsrätter som har fördelats i . Minskade utsläpp av koldioxid från el- och värmesektorn i kommer därmed med att leda till högre utsläpp av koldioxid från andra källor i eller utan- för . Systemet med handel med utsläppsrätter innebär vidare att utsläppen faktiskt har tilldelats ett marknadsvärde vilket påverkar energi- priserna. Om de besparingar som kommer från sänkta kostnader för energiinköp redan finns med i kalkylen innebär det därmed en dubbelräk- ning att utöver detta också räkna in en separat vinst från reduktioner i koldioxidutsläppen. I verkligheten sker dock inte all uppvärmning av bostäder och lokaler med hjälp av anläggningar som omfattas av systemet för handel med ut- släppsrätter. Detta gäller i första hand de fall där uppvärmning sker med hjälp av egna mindre pannor. I de analyser som har gjorts vid bered- ningen av detta lagstiftningsärende har slutsatsen dragits att av de mins- kade utsläpp som kan beräknas till följd av energieffektiviseringsåtgärder skulle mellan vara relevanta att se som en reell miljö- vinst, som inte skulle ha skett till följd av handelssystemet för utsläpps- rätter. Resonemanget om kopplingen till handelssystemet, som har förts ovan, har emellertid störst betydelse på kort sikt, under innevarande handels- period. EU:s totala tilldelning finns nu fastställd av EU:s medlemsstater för perioden 20052007. Nästa periods, 20082012, totala tilldelning på EU-nivå skall enligt direktivet om handel med utsläppsrätter meddelas Europeiska kommissionen . En minskad elan- vändning i kan bidra till att minska behovet av kolkondenspro- duktion och därmed minska koldioxidutsläppen i det nordiska elsystemet. Detta kan i sin tur, i förlängningen, minska EU:s totala behov av ut- släppsrätter. På grund av svårigheterna att renodla och kvantifiera olika styrme- Prop. 2005/06:145 dels relativa inverkan, redovisas inte en kvantitativ miljövinst i tabellerna Det är dock uppenbart att utöver de minskade utsläpp som är rele- vanta att räkna med, kommer genomförda effektiviseringar i energian- vändningen i bebyggelsen att underlätta en omställning av energisyste- met. De kommer även att bidra till uppfyllande av dels de mål för energi- effektivisering som förutses bli antagna till följd av det föreslagna direk- tivet för energitjänster och effektiv slutanvändning av energi (KOM [2003] 739 slutlig), dels det mål för energieffektivisering i bebyggelsen som fö- reslås i denna proposition. Samtliga dessa effekter är enligt regeringens bedömning att se som en miljövinst. Tabell 1 Sammanlagda kostnader och intäkter steg 1 vilken nettonuvärdet = 0 Tabell 1 indikerar att åtgärderna inom steg 1 är lönsamma, för samtliga kategorier av hus och samtliga uppvärmningsformer som har antagits i kalkylen. Investeringskostnaden för steg 1 åtgärder inom lokaler har be- dömts uppgå till noll. Skälet till detta är de uppgifter som inkommit till regeringen från bland annat statliga fastighetsägare att det finns en poten- tial till effektiviseringar i drift som i princip inte kräver några invester- ingskostnader. Tabell 2 nedan visar den samhällsekonomiska lönsamhe- ten för åtgärder inom steg 2. Tabell 2 Sammanlagda kostnader och intäkter steg 2 vilken nettonuvärdet = 0 Resultaten i tabell 2 indikerar att steg 2 åtgärder inte är samhällsekono- miskt lönsamma, för de byggnader som antas ha fjärrvärme för sin upp- värmning, medan de är lönsamma för elvärmekunder. noteras att det finns en miljövinst av åtgärderna, som är svår att kvanti- Prop. 2005/06:145 fiera, men likväl bör beaktas. Tabell 3 nedan visar den samhällseko- nomiska lönsamheten för åtgärder inom steg 3. Tabell 3 Sammanlagda kostnader och intäkter steg 3 vilken nettonuvärdet = 0 Resultaten i tabell 3 indikerar att lönsamheten är högst tveksam för många av dessa åtgärder. Flerbostadshus som värms med elvärme är det enda undantaget från denna slutsats. Flerbostadshusen står för en relativt liten andel av de byggnader i som värms med elvärme, . bör det även i detta sammanhang beaktas att det finns miljövinster till följd av åtgärderna. I tabellerna ovan har inte deklarationskostnaderna räknats med i kalkylen. Det är emellertid ett faktum att dessa kostnader är begränsade i förhållande till investeringskostnaderna och påverkar inte kalkylen på nå- got avgörande sätt. Som ett led i analysen av de privatekonomiska effek- terna av systemet har en analys gjorts där deklarationskostnaderna har räknats med, med två alternativa kostnadsnivåer: eller för småhus, eller för fler- bostadshus. Kalkylerna visar att nivån på deklarationskostnaden har en begränsad effekt på den privatekonomiska lönsamheten för åtgärderna. I tabell 4 nedan visas de sammanlagda privatekonomiska kostnaderna för åtgärder i steg 13 summerat. Samtliga privatekonomiska kostnader och intäkter har diskonterats med 4,5 procents kalkylränta och beräk- ningarna har gjorts med två alternativa nivåer för deklarationskost- naderna. Kostnaden för deklarationerna innefattar två besiktningar som genomförs . De antaganden som ligger till grund för be- räkningarna innebär dock att av småhusbeståndet besiktigas och samtliga småhus kommer därmed inte att besiktigas. I tabellen framgår att deklarationskostnaderna utgör en så pass liten andel av de totala kostnaderna för åtgärderna att de inte påverkar lönsamheten i kalkylen på något avgörande sätt. Detta gäller även om man använder de högre belopp för deklarationskostnader som angavs ovan som bas för beräkningarna. Tabell 4 Sammanlagda privatekonomiska kostnader och intäkter vid Prop. 2005/06:145 åtgärder steg 13, diskonterade . vilken nettonuvärdet = 0, vilken nettonuvärdet = 0, När det gäller privatekonomisk lönsamhet, har de kompletterande kalkyl- erna visat att åtgärder för energieffektivisering inom steg 1 och 2 gene- rellt sett är lönsamma, medan åtgärder i steg 3 är mer tveksamma. Detta överensstämmer med den konsekvensanalys som gjordes till Energidek- larationsutredningens delbetänkande. kommer att få delvis nya uppgifter genom att som registermyn- dighet ansvara för att driva energideklarationsregistret. Därutöver till- kommer föreskriftsarbete och framtagande av handböcker och annan in- formation som systemet kräver. skall även svara för löpande uppföljning och utvärdering av systemet med energideklarationer av byggnader. skall svara för vissa informations- och rådgiv- ningsinsatser avseende fossilbränsleeldade värmepannor med en effekt som överstiger . Kommunerna kommer att få vissa nya uppgifter genom att som tillsyns- myndigheter utöva tillsyn över att energideklarationer anslås i specialbygg- nader med en total användbar golvarea som är större än och byggnader som helt eller delvis upplåts med nyttjanderätt. Tillsynen omfattar även besiktningar av luftkonditioneringssystem. Det kan dock konstateras att denna verksamhet i viss utsträckning sammanfaller med den tillsynsverksamhet som redan bedrivs i kommunerna, eftersom de har ett tillsynsansvar över den obligatoriska ventilationskont- rollen och inomhusmiljön i bostäder och lokaler för allmänna ändamål. Kommunerna har vidare tillsyn över frågor som rör bebyggelsen enligt bl.a. (1987:10) och . Vidare bygger kommunernas tillsyn på de uppgifter som finns att tillgå i energideklarationsregister, varför kommunernas tillkommande arbets- uppgifter bedöms bli små. Vad gäller tillsynen av deklarationsskyldighe- ten vid nybyggnation finansieras denna genom befintliga avgiftsförfar- anden enligt . När det gäller den övriga tillsynen pågår en översyn av bl.a. tillsyns- och kontrollreglerna i plan- och bygg- lagstiftningen enligt vad som redogjorts för i avsnitt 8. Frågan om finansieringen av kommunernas tillsyn behöver analyseras närmare i detta sammanhang och samordnas med denna översyn. De synpunkter som Kommuner och Landsting framfört skall beaktas i samband med detta. Regeringen avser återkomma till om finansiering skall ske med avgifter eller finansieras på annat sätt inom Miljö- och samhälls- byggnadsdepartementets befintliga budgetramar. När det gäller förvaltningsdomstolarnas uppgifter kan det konstateras att de förelägganden som förenas med vite och som tillsynsmyndighet- erna kan komma att meddela i fråga om de s.k. specialbyggnaderna och byggnader som helt eller delvis upplåts med nyttjanderätt, liksom i fråga om att se till att luftkonditioneringssystem besiktigas, innebär tillkom- mande uppgifter för förvaltningsdomstolarna. Detta gäller även vissa beslut som kan komma att fatta rörande rättelse enligt person- uppgiftslagens (1998:204) bestämmelser. Regeringens bedömning är att förvaltningsdomstolarnas uppgifter i dessa avseenden kommer att bli begränsade. Regeringen avser att följa denna utveckling och vid behov återkomma i finansieringsfrågan. Eventuella merkostnader för staten till följd av förslagen finansieras inom befintliga budgetramar. Den civilrättsliga sanktion som föreslås i de fall en byggnadssäljare inte tillhandahåller en energideklaration, vilken beskrivs i avsnitt 16, torde medföra en självreglerande funktion för systemet. Det kan inte med någon säkerhet bedömas i vilken utsträckning förslaget kan leda till tvis- ter i de allmänna domstolarna.