prop · GT031d8 · 2006-01-01 00:00:00 — De fyra länderna har dessutom etablerat ett samarbete med inom framför allt ledningsområdet på militärstrategisk nivå. har bifallit regeringens förslag om att Försvarsmakten skall utveckla ett bidrag till en multinationell snabbinsatsstyrka under svensk ledning som en del i EU:s snabbinsatsstyrka (FöU 2004/05:FöU4). Vid den första reguljära koordineringskonferensen för snabbinsatsstyrkor bekräftade att den svenskledda nordiska snabbinsatsstyrkan med styrkebidrag från , och kommer att erbjudas att stå i beredskap för EU från till . I samband med i undertecknades ett samförståndsavtal av ministrarna från de fyra deltagande samarbetsländerna Regeringen bedömer att fortlöpande kommer att behöva informeras då arbetet med 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 uppsättandet av den nordiska snabbinsatsstyrkan fortgår. Regeringen bedömer vidare att utvecklingen inom EU med bland annat snabbinsatsstyrkor ställer nya krav på förberedande planering, underrättelseinhämtning, organisation och utbildning. För att kunna utnyttja konceptet med snabbinsatsstyrkor måste alla ledningsnivåer involveras i förberedande planering. Denna planering måste kunna pågå kontinuerligt. Försvarsmakten har och lämnat stöd till samhället bl.a. genom eftersökning av försvunna personer, röjning av ammunition, omhändertagande av sjöfynd samt hjälpinsatser vid översvämningar, elavbrott och i samband med skogsbränder. Bland de enskilda insatserna kan följande nämnas: Hjälp till olika polisdistrikt med att hitta skjutvapen som använts vid brott. Flygtransporter med Tp 84 vid flodvågskatastrofen i samt medverkan i krishanteringsarbetet genom bl.a. Livgardet. Hjälpinsatser i samband med stormen i samt medverkan vid skogsbrandsläckning i Försvarsmaktens stöd med helikopter för räddningstjänst var större än det var , ca 370 insatser mot ca 300 insatser . De flesta insatserna genomfördes för den kommunala räddningstjänsten (knappt 200 insatser) och sjöräddningstjänsten (drygt 120 insatser). Utöver detta genomfördes ca 80 insatser för andra statliga myndigheter och för sjukvårdshuvudmännen. Försvarsmakten framhåller att förmågan att lämna stöd till samhället fortsätter att utvecklas. Den genomförda verksamheten, som också innebär samordning med andra myndigheter, har bidragit till att utveckla insatsorganisationen. Regeringen delar Försvarsmaktens uppfattning att förmågan att lämna stöd till samhället fortsätter att utvecklas. har myndigheten genomfört ett flertal insatser som även i ett vidare sammanhang har varit betydelsefulla för samhället. Det är enligt regeringen viktigt att stödet till samhället inte får sådan omfattning att det inverkar negativt på t.ex. förbandsproduktionen eller blir dimensionerande för Försvarsmakten. Regeringen har redan tidigare redovisat denna inriktning för , se t.ex. budgetpropositionen och betänkande med anledning av därav (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FöU1). Regeringen vill också framhålla att förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet är utformad med denna utgångspunkt. Isaf (Assistance Force), har deltagit med trupp i den FN-mandaterade multinationella fredsstyrkan . Det svenska bidraget har bestått av ca 90 personer ingående i Isaf:s högkvarter, säkerhetspluton och Military () ingående i Forward (FSB) och i det brittisk-ledda Provincial Re-construction Team (PRT) samt transportflygförband. Uppgiften för den NATO-ledda insatsen Isaf har varit att assistera den afghanska övergångsregeringen med att upprätthålla säkerheten inom Isaf:s ansvarsområde samt att stödja genomförandet av andra uppgifter i . Styrkan har utvidgat sin verksamhet genom etablerande av regionala enheter (PRT) i norra . Denna utveckling har fortsatt . Det svenska bidraget ingående i Isaf har givit erfarenhet av nära samverkan mellan militära och civila insatser i stödet till de afghanska myndigheterna. De säkerhetshöjande insatserna bygger på en aktiv och synlig närvaro i provinserna till stöd för den afghanska regeringen och andra som verkar för återuppbyggnad i det afghanska samhället. Konceptet med små regionala PRT, där också svenska observatörsteam ingår, bedöms som Uppgiften att assistera den afghanska övergångsregeringen med att upprätthålla säkerheten inom Isaf:s ansvarsområde har lösts på ett bra sätt och bland annat inneburit att presidentvalet kunde genomföras på ett godtagbart sätt. UNMIL (United Nations Mission In ), har deltagit med trupp i FN:s mission UNMIL. Det svenska bidraget har bestått av fyra stabsofficerare och ett mekaniserat skyttekompani 90 ur den till styrkeregister anmälda bataljonen (IA 03) om ca 230 personer. Det svenska kompaniet ingår i den irländska bataljonen som utgör UNMIL:s styrkereserv. Perioden i insatsområdet har inledningsvis präglats av uppbyggnad av insatsen. UNMIL:s uppgift har varit att stödja eldupphörsavtal och fredsprocessen, skydda civilbefolkningen och FN-personal samt bygga upp den nationella säkerheten och påbörja avväpningsprocessen av före detta stridande. Parterna i konflikten har överlag varit positiva till fredsprocessen. har ca 100 000 exkombattanter avrustats. Det svenska bidraget ingående i den irländska bataljonen har visat på behovet av moderna förband som är robusta för att hantera situationer som kan eskalera. Förbandet har deltagit i avväpnings- och demobiliseringsinsatser på ett bra sätt. Det svenska kompaniet med stridsfordon har framgångsrikt kunnat patrullera i potentiella oroshärdar och i anslutning till områden där avväpning, demobilisering, rehabilitering och återanpassning av forna kombattanter genomförts. Insatsen påbörjades efter kort förberedelsetid och har visat att förbandet kunde svara upp mot kraven på beredskap. MONUC (Mission de lOrganisation des Nations Unies en République démocratique du ), DR har t.o.m. haft en flygplatsenhet på plats i Kindu i DR med ansvar för och genomförande av flygplatsdriften inom ramen för FN:s insats MONUC. Enheten har bestått av ungefär 90 personer. Under sitt sista halvår hann förbandet hantera ca 2 000 flygplansrörelser, ca 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 gods och ca 19 600 passagerare. Det svenska bidraget avslutades och förbandet lämnade Kindu flygplats. På grund av oroligheter prioriterades inledningsvis hemtagning av personal. Efter att läget stabiliserades sändes ett hemtagningsteam för hemtransport av materiel. Det svenska bidraget har rönt stor uppmärksamhet inom FN och fått mycket beröm. Flygplatsenheten har bidragit till att skapa logistiska förutsättningar för FN-insatsen i DR . Insatsen har visat på möjligheten att använda kvalificerade förband . SFOR (Stabilisation Force) och , Bosnien och har deltagit i de internationella fredsfrämjande insatserna i Bosnien och . deltog med upp till sex stabsofficerare i SFOR. Sedan EU övertog ansvaret efter Nato har i insatsen deltagit i den norra multinationella sektorn, Multinational Task Force North (MNTF N), under finsk ledning. har här haft ledningsansvar för den multinationella logistikenheten och därutöver bidragit med militärpoliser, ett samverkans- och observationsteam samt stabsofficerare på olika nivåer. Det svenska bidraget i har uppgått till knappt 80 personer. Den militära styrkan i har inledningsvis varit av samma storleksordning som i det tidigare SFOR. Övergången från en Nato-ledd till en EU-ledd styrka kunde genomföras på ett bra sätt. Operation är den hitintills största EU-ledda insatsen och har bidragit till utvecklingen av ESFP (Europeiska Säkerhets- och Försvarspolitiken). Kfor (Kosovo Force) har deltagit i den NATO-ledda och FN- mandaterade Kfor-insatsen i Kosovo . Det svenska bidraget har reducerats från bataljons storlek till förstärkt kompani med flera stödresurser. var personalstyrkan ungefär 320 personer. 2004 var inledningsvis mycket lugnt men med mindre incidenter som inte avvek från normalbilden i någon större utsträckning. bröts dock lugnet och oroligheter bröt ut i Kosovo. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 I samband med oroligheterna i Kosovo fattade Försvarsmakten beslut att inom personalramen skicka ca 15 personer. Försvarsmakten påbörjade ett planeringsarbete som syftade till att kunna förstärka den svenska kontingenten med ett splitterskyddat skyttekompani. Regeringen fattade beslut om personell och ekonomisk förstärkning . Styrkebidraget var operativt i Kosovo . Efter oroligheterna fullföljdes planerna på reducering från bataljon till förstärkt kompani m.m. Den svenska bataljonen har löst sina uppgifter på ett mycket bra sätt. Förstärkningen var nödvändig för att skapa uthållighet för förbandet. Utfallet för anslagsposten 6:1:2 Fredsfrämjande truppinsatser i sin helhet och per insats framgår av tabellen nedan: Tabell 3.5 Utfallet för anslagsposten 6:1:2 Fredsfrämjande truppinsatser 2004 Stöd till Stf C 1 I utfallet för insatsen i Kosovo ingår kostnader för förstärkningen med . 2 Överutnyttjandet beror främst på att beredskapskontrakt aktiverats för personal som ingår i förbandet. 3 EU:s betalningsmekaninsm för gemensamma kostnader för EU:s militära krishanteringsinsater. Det ekonomiska utfallet visar att anslagssparandet uppgick till . Underutnyttjandet var till stor del hänförligt till insatsen i Kosovo och berodde främst på lägre kostnader för rotationsutbildningar samt lägre kostnader för materiel och transporter än beräknat. Försvarsmakten hade också högre intäkter för Camp än beräknat. Ytterligare en faktor som bidrog till underutnyttjandet var lägre lönekostnader för insatsen i Bosnien och på grund av vakanser i förbandet. Av de insatser som deltog i kan konstateras att insatskostnaderna per individ ökat för Kfor och Isaf. Detta berodde främst på de oroligheter som uppstod i Kosovo och den förstärkning som därefter beslutades av regeringen samt på den omorganisering av truppbidraget till Isaf som skedde . Efter omorganisationen innehöll bidraget till Isaf betydligt mer avancerade materielsystem än tidigare, bl.a. transportflygplan C-130. Återbetalningar från FN har uppgått till . Regeringen anser att verksamheten vid de internationella insatser där svensk trupp deltagit har genomförts med ett bra resultat och i enlighet med den politiska inriktningen för verksamheten . Insatserna bedöms ha bidragit till en ökad säkerhet och stabilitet i de olika insatsområdena. Svenska förband har i flera fall fått beröm för genomförda insatser. Försvarsmaktens deltagande i internationella insatser har ökat i geografisk utbredning och under ledning av olika organisationer. Denna utveckling bedöms också bestå och vara positiv för utvecklingen av insatsorganisationen. Regeringen anser att det är viktigt att svenska officerare ges möjlighet att tjänstgöra på bataljons- eller brigadchefsnivån i internationella insatser, liksom i högre staber. Detta behövs även för förmågan att bemanna en svensk snabbinsatsstyrka inom EU och därtill hörande befattningar i högre internationella staber. Det är viktigt att de ytterligare resurser som successivt tillförs för de internationella insatserna kan omsättas i ökade bidrag till operationernas genomförande. följer upp kostnadsutvecklingen för de internationella insatserna. Kostnadsutvecklingen för en insats är bl.a. beroende av längden på insatsen, vilken uppgift som skall lösas, geografiskt avstånd från samt vilken typ av förband som sätts in. Regeringen anser det viktigt att Försvarsmaktens arbete med att utveckla budgetering och ekonomisk styrning av insatserna fortsätter. Försvarsmakten har i delårsrapport redovisat att intresset för internationell tjänstgöring efter genomförd grundutbildning har ökat. Vid flera markförband har av åldersklassen anmält intresse om tjänstgöring i utlandsstyrkan. Regeringen kommer att fortsätta att följa utvecklingen. Regeringen fäster särskild vikt vid Försvarsmaktens fortsatta genomförande av 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet och dess betydelse för utbildning inför och rekrytering av svensk personal till internationella insatser. Genom insatser på området bidrar Försvarsmakten till regeringens arbete för att dels stärka kvinnors deltagande i kris- och konflikthantering, dels förbättra skyddet för kvinnor under och efter väpnade konflikter. Försvarsunderrättelseverksamhet bedrivs av Försvarsmakten (Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten, MUST), () samt av () och (). Ominriktningen av verksamheten fortsätter från traditionell militär, operativ och taktisk förvarning till strategiska och icke-militära underrättelser till stöd för utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken. Processen för att inrikta underrättelseverksamheten har ytterligare utvecklats, och överlag har underrättelsernas kvalitet och relevans ökat. Åtkomstproblemen förblir dock stora, särskilt inom signalspaningen, eftersom alltmer av de kommunikationer som tidigare fanns i etern numera finns i tråd. Lagstiftningen tillåter inte inhämtning från tråd, varför tillgången på råmaterial minskar. En högt prioriterad och växande del av försvarsunderrättelseverksamheten har varit att planera och stödja svenskt deltagande i internationella insatser med trupp eller annan personal. Insatserna ställer krav på underrättelser också på nya områden, t.ex. om socioekonomiska, kulturella och medicinska förhållanden. Ett annat arbetsområde som 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 expanderat för försvarsunderrättelsetjänsten är stöd till och samarbete med inom ramen för GUSP och ESFP. Inom Försvarsdepartementet har beretts vissa förändringar av regelverket för försvarsunderrättelseverksamheten i syfte att bättre anpassa lagen till den allt komplexare säkerhetspolitiska hotbilden, den tekniska utvecklingen och det ökande svenska engagemanget i internationella insatser. Svenska försvarsattachéer var ackrediterade i 37 länder. 3.7.2Verksamhetsområdet Det civila försvaret 3.7.2.1Sammanfattande bedömning av förmågan inom det civila försvaret I det följande har förmågan bedömts mot de planeringsförutsättningar som gällde i och med prop. 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (bet. 2001/02:FöU2, rskr. 2001/02:91), samt i och med den efterföljande prop. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap (bet. 2001/02:FöU10, rskr. 2001/02:261). Investeringar och underhåll av befintligt material och anläggningar har stärkt samhällets förmåga inom el-, tele- och transportsektorerna vid höjd beredskap. Tillgången till extrapersonal i händelse av höjd beredskap har ökat genom att civilpliktiga har utbildats för att fylla dels den kommunala räddningstjänstens behov, dels elföretagens behov för reparation av ställverk och kraftledningar. Den särskilda beredskapspolisorganisationen har vidareutvecklats. De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet har bl.a. medfört att ytterligare kompetens tillförts samhället i olika former. Den samlade förmågan inom det civila förvaret bedöms av likt föregående år som godtagbar. På samverkansområdesnivå bedöms förmågan som godtagbar i samtliga fall, förutsatt en 10-årig 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 En förutsättning för att kunna hantera ett väpnat angrepp är att ansvariga myndigheter, , vidtar åtgärder som stärker förmågan vid ett förändrat omvärldsläge. Majoriteten av aktörerna inom krisberedskapen bedöms ha tillfredsställande möjligheter att hinna bygga upp den kompetens och den infrastruktur som behövs för att möta en annan hotbild än dagens. Regeringens sammanfattande bedömning är att verksamheten har genomförts som planerat. 3.7.2.2Redovisning av gemensamma frågor för civilt försvar har arbetat med att införa de nya förutsättningarna för verksamheten. Dessa innebär att endast vissa kompletterande åtgärder genomförs inom verksamhetsområdet Det civila försvaret medan huvuddelen av verksamheten genomförs under verksamhetsområdet påfrestningar. Ytterligare arbete återstår innan omställningen kan anses helt genomförd. De åtgärder som genomfört inom ramen för verksamhetsområdet Det civila försvaret är att finansiera utbildningsuppdrag för de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet, att samordna arbetet med civilplikten och att betala ut bidrag till vissa av de samverkansansvariga myndigheterna för åtgärder som syftar till att förbättra samhällets förmåga vid höjd beredskap. Myndigheten har även lämnat bidrag till de frivilliga försvarsorganisationerna för att stödja utvecklingsprojekt i de baltiska länderna, , och . Regeringen bedömer att har uppfyllt ställda mål för verksamheten. Genom de aktiviteter som genomförts har förutsättningar skapats för att successivt kunna höja förmågan både hos myndigheten och hos andra aktörer som verkar inom det civila försvaret. har 178 personer anställda varav 77 kvinnor och 101 män. 122 av dessa är placerade i och 56 anställda på myndighetens kontor i . Myndigheten har sedan starten arbetat aktivt med diskriminerings- och mångfaldsfrågor. Dessa frågor har fått ökat fokus och målet att aktivt verka för att skapa en arbetsmiljö där alla har lika goda förutsättningar att trivas och utveckla sin kompetens eftersträvas. Det övergripande målet för mångfaldsarbetet inom är att skapa lika möjligheter och lika rättigheter för myndighetens personal oavsett etnisk tillhörighet samt att fler personer med annan etnisk tillhörighet än svensk skall anställas. I syfte att motverka diskriminering av homosexuella, bisexuella och transpersoner har tagit fram en policy och plan mot diskriminering och kränkande särbehandling. Dokumentet omfattar all slags diskriminering oavsett det rör kön, etnicitet, funktionshinder eller sexuell läggning. Mål för policyn är att arbetsgemenskapen i skall präglas av öppenhet samt av förståelse och respekt för varandra oavsett kön, etnicitet, funktionshinder eller sexuell läggning. Trots viss underrepresentation av kvinnor i ledande befattningar och män i stödbefattningar bedömer regeringen att gör ett bra arbete i sin rekrytering genom att man är medveten om de brister i könsfördelningen som finns och att myndigheten arbetar för att få en mer jämställd arbetsplats. När det gäller jämställdhetsplanen, etnisk mångfald och homo-, bi- och transpersonfrågorna gör KBM enligt regeringen ett bra arbete. Regeringen anser att det är viktigt att myndigheten även i fortsättningen arbetar för att både diskriminering och kränkande särbehandling kan minskas. Styrelsen för psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvar har deltagit i arbetet i två samverkansområden, Teknisk infrastruktur respektive Områdesvis samordning, samverkan och information. Styrelsen har också administrerat verksamhet. är ett samarbetsorgan som skall verka för att den privata och offentliga sektorn har en gemensam syn på behovet av säkerhet, beredskap, krishanteringsförmåga och samverkan. I finns representanter från myndigheter och medieföretag. Styrelsen har publicerat den årliga opinionsstudien 2004. En sådan studie har genomförts regelbundet . Opinionsstudierna är ett viktigt komplement till bilden av befolkningens syn på samhället, säkerhetspolitiken, totalförsvaret, försvarsviljan samt upplevelse av hot mot bakgrund av förändringar i omvärlden. Styrelsen har även publicerat studien , Elavbrottet . Styrelsen har vidare administrerat verksamheten i som består av företrädare för Försvarsmakten, , , , , och Försvar samt . inrättades en ny funktion vid Styrelsen med uppgift att genom vägledande och rådgivande verksamhet samt genom egna initiativ främja personalvården för totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt. På Styrelsens webbsida finns närmare information till ledning för de totalförsvarspliktiga. Styrelsen har tagit fram en broschyr, Rätt och fel i lumpen, med information om vilka rättigheter man har som totalförsvarspliktig och hur man skall gå till väga om man känner sig felaktigt behandlad. Broschyren har distribuerats till samtliga förband, för att där delas ut till de värnpliktiga. I tidningen har funnits en helsidesannons om rättsfunktionen med information om broschyren. Styrelsen har haft externa kontakter med bland annat föreningen , bi- och transsexuella inom Försvaret, Nätverket för kvinnliga värnpliktiga, , 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 , , jämställdhetsansvariga inom Försvarsmakten och Försvarsmaktens ledarskaps- och pedagogikenhet i . Styrelsen har också som lyssnande part varit involverad i regeringens uppdrag avseende jämställdhet, diskriminering och ledarskap inom det militära försvaret. Till Styrelsen har knutits ett råd som skall bistå myndigheten i dessa frågor. I rådet ingår representanter från riksdagspartierna och berörda myndigheter. har rådet haft tre möten under vilka det har diskuterats hur verksamheten skall bedrivas. genomförde rådet ett förbandsbesök på Livgardet. har rådet genomfört två förbandsbesök. Även har arbetet med regeringens uppdrag att skapa en informationsbank på Internet om haveri varit omfattande. En första version publicerades på Internet . Styrelsen anordnade med anledning av 10-årsdagen av katastrofen en minnesstund vid på i . Minnesdagen fick ett mycket positivt mottagande såväl inom som av utländska diplomater. Styrelsen för psykologiskt försvar är en liten myndighet med totalt tolv tillsvidareanställda och tre projektanställda. förekom ingen personalrörlighet. Könsfördelningen vid myndigheten är godtagbar, sju män och fyra kvinnor. Dock finns ingen kvinna i överordnad befattning. De mål som formulerats i jämställdhetsplanen kvarstår. Huvudsyftet med myndighetens mångfaldsplan är att möjliggöra för personer med annan etnisk bakgrund att få anställning vid myndigheten och att motverka trakasserier. Eftersom inga nyanställningar skett och det hos myndigheten inte finns anställda med annan etnisk bakgrund har planen inte haft någon praktisk betydelse under det år som gått. Regeringen anser att Styrelsen har genomfört det arbete som kan förväntas och att myndigheten bör fortsätta den påbörjade inriktningen Styrelsen för psykologiskt försvar har låtit massmedieberedskapen få en delvis ny inriktning. påbörjades en studie med syfte att kartlägga medieföretagens 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 roll och förutsättningar i det nya krishanteringssystemet. Studien som redovisades har mottagits positivt av medieföretagen. Den vägledande och rådgivande verksamhet som Styrelsen skall bedriva för att främja personalvården för totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt har påbörjats på ett bra sätt. Arbetet med regeringsuppdragen avseende haveri har fortgått enligt plan. Regeringen bedömer att Styrelsen har uppfyllt ställda mål för verksamheten. 3.8.1Inriktning Verksamhetsområdet Det militära försvaret 3.8.1.1 2006 och 2008 Regeringens förslag: Inriktningen skall vara att insatsorganisationen i huvudsak skall bestå av följande förband 2008. Högkvarter med operativ insatsledning 1(1) 1(1) 1(2/3) 1(1/3) 3(-) 3(2) 2(1) 2(2) utv av 1(-) 1(2/3) 1(-) 1(-) 1(-) 1(1) 3(1) 3(1) 8(4) 8(3 1/3) utv av 1(-) 1(2/3) 1(1/4) 1(1/4) utv av 1(-) 1(-) Luftvärnsbataljon 97/70 2(1) 2(1/2) 2(1) 2(1) 1(1/3) 1(-) 2(1) 2(1) 1(1/3) 1(1/2) 2(2) 2(1) 80(80) 60(60) 5(3) 4(3) 6(6) 7(7) 7(4) 7(4) 1(1/3) 1(1) 1(1/4) 1(-) 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 JAS 39-division A/B 2(2) 2(-) 4(2) 1(-) 1(-) 1(1/2) 1(1/2) 1(1) 1(1) 2(1) 2(1) Tabellen visar för varje förbandstyp hur många förband som skall ingå i insatsorganisationen. Siffran inom parantes anger hur många av dessa som skall vara insatsförband, dvs. ha en beredskap som understiger . Övriga förband har inga beredskapskrav. För vissa av förbanden som enligt tabellen inte med någon del har en beredskapstid som understiger kan någon pluton vara förberedd för t.ex. internationella insatser. Vidare bidrar grundorganisationensresurser till viss insatsförmåga (jfr helikopterbataljon). vidmakthålls tre säkerhetsbataljoner. Regeringens inriktning enligt prop. 2004/05:5 avseende förbandens operativa förmåga ligger fast i avvaktan på Försvarsmaktens förslag till insatsorganisationens utveckling som lämnas i samband med budgetunderlaget . Skälen för regeringens förslag: Grundat på bl.a. Försvarsberedningens betänkande Försvar för en ny tid (Ds 2004:30) föreslog regeringen i den försvarspolitiska propositionen (prop.