prop · GT031d32 · 2006-01-01 00:00:00 — exportpriserna i förhållande till importpriserna, har fallit (se diagram 1.5). Den starka svenska produktivitetstillväxten och den kraftiga förbättring av bytesbalansen som skett , är några förklaringar till denna utveckling. förväntas bytesförhållandet försämras med , vilket främst beror på de stigande oljepriserna. förväntas bytesförhållandet stärkas något, bl.a. som en följd av fallande oljepriser. Dessutom väntas kronförstärkningen få ett större genomslag på importpriserna än på exportpriserna. Diagram 1.5 Bytesbalansen och bytesförhållandet Bytesförhållandet (höger axel) Bytesbalansen (vänster axel) Anm.: Bytesbalansen är uttryckt som andel av BNP. Källor: , och . Bytesbalansöverskottet uppgick till 2004, vilket motsvarar av BNP. Överskottet har successivt ökat . Befolkningens demografiska sammansättning påverkar hushållens sparande positivt. Till detta kommer att en rad reformer såsom skattereformen, pensionsreformen och saneringen av de offentliga finanserna har bidragit till ett högre sparande i ekonomin som helhet. har ökningen av överskottet drivits på av en hög exportefterfrågan, en dämpad konsumtionsutveckling och en stark produktivitet. förväntas effekten av dessa faktorer avta, och bytesbalansöverskottet minskar långsamt framöver för att 2008 uppgå till av BNP. Den inhemska riskbilden bedöms vara balanserad. Å ena sidan kan hushållens konsumtion utvecklas i än snabbare takt . Å andra sidan kan fortsatt höga olje- och bensinpriser dämpa den internationella och den inhemska konjunkturen. En svårbedömd faktor på kort sikt är produktivitetsutvecklingen. En mindre kraftig inbromsning än väntat skulle kunna fördröja återhämtningen på arbetsmarknaden något. skulle en mycket kraftig inbromsning i produktivitetsutvecklingen försämra lönsamheten i näringslivet . 2005/06:1 BILAGA 2 1.5Arbetsmarknad, resursutnyttjande Framöver bedöms dock produktiviteten i när- Stark förbättring på arbetsmarknaden Den svenska arbetsmarknaden har utvecklats svagt sedan konjunkturen började vända . Sysselsättningen sjönk 2003 och 2004 och har varit oförändrad. Den öppna arbetslösheten steg och förväntas ligga kvar på under 2005.1 Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden har medfört att regeringen ökat de arbetsmarknadspolitiska programvolymerna. omfattade programmen 92 000 platser, vilka gradvis utökades till 121 000 platser . I denna budgetproposition föreslår regeringen en ytterligare ökning av programvolymerna. beräknas antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program uppgå till 162 000 personer. Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden har flera förklaringar. En förklaring är att produktivitetsutvecklingen i den svenska ekonomin har varit stark . Den starka produktivitetsutvecklingen har inneburit att arbetsmarknaden utvecklats svagare än BNP, då företagen har kunnat utöka produktionen utan att behöva öka antalet arbetade timmar (se diagram 1.6). Diagram 1.6 Arbetade timmar och BNP Årlig procentuell förändring, kalenderkorrigerad kvartalsdata Källor: och . ingslivet utvecklas svagare än . Rationaliseringspotentialen i näringslivet bedöms vara mindre, som efterfrågan framöver alltmer riktas mot sysselsättningsintensiva sektorer som byggindustrin, tjänstesektorn och den offentliga sektorn. Produktiviteten bedöms dock även fortsättningsvis utvecklas förhållandevis starkt (se tabell 1.5). Tabell 1.5 Nyckeltal för arbetsmarknaden Procentuell förändring om annat ej anges Öppen arbetslöshet1,2 1I procent av arbetskraften. 2Enligt efter statistikomläggningen 2005. 3Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. 4Antalet sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen I denna åldersgrupp. Källor: , och . En annan bidragande faktor till den tröga utvecklingen på arbetsmarknaden är att medelarbetstiden ökade och bedöms fortsätta öka både 2005 och 2006. I en konjunkturuppgång är det naturligt att medelarbetstiden stiger när företagen initialt väljer att ta ut mer arbetstid av redan anställd personal. Till detta kommer att sjukfrånvaron började sjunka , vilket innebar att antalet arbetade timmar kunde öka utan att fler personer sysselsattes.2 På samma sätt som den stigande sjukfrånvaron höll uppe sysselsättningen pressar den minskande sjukfrånvaron nu ner sysselsättningen . bedöms utvecklingen på arbetsmarknaden vända. har flera indikatorer på arbetsmarknaden utvecklats i en alltmer positiv riktning. Bland annat har antalet nyanmälda lediga platser till () ökat . Till detta kommer att företagen 1 Som en följd av omläggningen av arbetskraftsundersökningarna () är de siffror som rapporteras här inte direkt jämförbara med dem som rapporterats i tidigare propositioner. Historiska data som rapporteras i denna bilaga är dock justerade för att göra dem jämförbara över tiden. Se fördjupningsrutan Omläggning av arbetskraftsundersökningen i avsnitt 6 för en mer ingående genomgång av omläggningens konsekvenser. 2 Sjukfrånvarande räknas som sysselsatta i arbetskraftsundersökningarna. 2005/06:1 BILAGA 2 inom såväl byggsektorn som tjänstesektorn, enligt KI:s senaste kvartalsbarometer, planerar att öka antalet anställda. Korrigerat för säsongsvariationer och antalet arbetsdagar ökade antalet arbetade timmar jämfört med . Antalet arbetade timmar förväntas i genomsnitt växa och 2006. Sysselsättningen förväntas stiga svagt , för att växa 2006. förväntas sysselsättningen stiga respektive . Den öppna arbetslösheten väntas uppgå till , för att sjunka till . Utvecklingen är en följd av en starkare konjunktur och utökade arbetsmarknadspolitiska programvolymer. beräknas den öppna arbetslösheten uppgå till . Resursutnyttjandet är fortsatt lågt finns lediga resurser i den svenska ekonomin. Det låga resursutnyttjandet tar sig bl.a. uttryck i en hög arbetslöshet och en låg brist på arbetskraft i de flesta sektorer. Dessutom är både löne- och pristrycket lågt. Det låga resursutnyttjandet illustreras av att det så kallade BNP-gapet bedöms vara negativt, vilket innebär att den faktiska BNP-nivån understiger den potentiella. beräknas BNP-gapet ha uppgått till , och det förväntas ligga på . Detta innebär att faktisk BNP växer i linje med potentiell BNP . Potentiell BNP bedöms växa med . En utgångspunkt för denna bedömning är den analys av produktivitetsutvecklingen de kommande 10 åren som KI gjort på regeringens uppdrag. KI bedömer att arbetsproduktiviteten, dvs. produktionen per arbetad timme, kan förväntas öka med i genomsnitt . Procent av potentiell nivå Anm.: Till följd av avrundning summerar delarna inte alltid till totalen. 1 Beräknas som ((faktisk-potentiell)/potentiell). beräknas BNP-gapet minska successivt, då faktisk BNP växer snabbare än potentiell (se tabell 1.6). BNP-gapet kan delas upp i ett produktivitetsgap, ett medelarbetstidsgap och ett sysselsättningsgap. BNP-gapet 2005 består av ett sysselsättningsgap som är mer negativt än BNP- gapet, ett negativt medelarbetstidsgap samt ett positivt produktivitetsgap. Därmed bedöms det finnas mer lediga resurser på arbetsmarknaden än vad BNP-gapet visar , som produktiviteten är högre än vad som bedöms hållbart . Sysselsättningsgapet sluts successivt som en följd av att sysselsättningen ökar i en snabbare takt än den långsiktigt hållbara. Även medelarbetstidsgapet minskar successivt. På samma gång utvecklas den faktiska produktiviteten långsammare än den potentiella. BNP-gapet beräknas slutas . Löneutvecklingen och inflationen är fortsatt dämpade har det varit förhållandevis lätt för arbetsgivarna att rekrytera lämplig arbetskraft. Arbetslösheten är hög och den underliggande inflationstakten mycket låg. Detta har inneburit att de nominella lönerna har utvecklats allt långsammare . De avtal som slutits bedöms ha slutits på en lägre nivå än under tidigare avtalsperioder, vilket för en fortsatt låg nominell löneökningstakt. utvecklas reallönerna starkt till följd av den låga inflationen. Lönerna förväntas öka 2005 och . I samband med att regeringen gav KI i uppdrag att analysera produktivitetsutvecklingen framöver fick institutet även i uppdrag att bedöma vilken långsiktig löneökningstakt som är förenlig med en balanserad samhällsekonomisk utveckling. KI:s bedömning är att lönerna på lång sikt kan öka utan att den samhällsekonomiska balansen äventyras. För kalkylåren 2007 och 2008 antas därför att lönerna ökar . Inflationen är mycket låg. Un- der uppgick inflationen mätt med konsumentprisindex (KPI) till , medan den underliggande inflationen (UND1X) uppgick till . har den underliggande inflationen i genomsnitt uppgått till . Flera faktorer ligger bakom det låga inflationstrycket i ekonomin. Enhetsarbetskostnaderna har utvecklats långsamt som en följd av låga löneökningar och en hög produktivitetstillväxt. Dessutom har den svaga efterfrågeutvecklingen och en ökad konkurrens inom bl.a. dagligvaruhandeln pressat ned vinstmarginalerna. Till detta kommer att inflationsbidraget från importpriserna exklusive energi varit negativt . Prisuppgången på villaolja och bensin har dock gett ett märkbart positivt bidrag till inflationen. förväntas fallande oljepriser och en starkare krona bidra till att inflationen endast ökar i måttlig takt. Tabell 1.7 Timlön, KPI och UND1X 1 Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: , och . Inflationsförväntningarna har successivt fallit och ligger nu betydligt under målsatta inflation på både ett och . Det låga resursutnyttjandet och den dämpade löneutvecklingen innebär att det inhemska inflationstrycket endast stiger långsamt framöver, trots att produktivitetstillväxten avtar. I kombination med en låg importerad inflation innebär detta att den underliggande inflationen endast uppgår till och 2006. KPI-inflationen som framöver påverkas av de stigande bostadsräntorna förväntas uppgå till och 2006. Först når inflationen mål på , mätt i termer av UND1X. KPI-inflationen drivs tillfälligt upp av stigande räntor . Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till av BNP 2004 enligt preliminära nationalräkenskaper, vilket innebar en kraftig förbättring jämfört med de två föregående årens underskott.3 Bakom förbättringen låg en 3 information tyder dock på att skatteinkomsterna kan vara underskattade med ca i det preliminära utfallet. 2005/06:1 BILAGA 2 svag utveckling av den offentliga konsumtionen samt minskade ränteutgifter. Regeringens mål är att det finansiella sparandet skall uppgå till i genomsnitt över en konjunkturcykel. har det finansiella sparandet i genomsnitt uppgått till av BNP. beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande till av BNP. Det är en förbättring jämfört med vad som beräknades ekonomiska vårproposition. Förbättringen beror främst på lägre konsumtion, lägre räntor samt högre inkomster från bolagsskatten än väntat. De av regeringen föreslagna åtgärderna för att minska arbetslösheten samt nu aviserade skattesänkningar bidrar till att sparandet beräknas minska till av BNP 2006. uppskattas sparandet till respektive av BNP. Därmed uppgår det genomsnittliga finansiella sparandet till av BNP . Det strukturella sparandet, där effekter av konjunkturen rensats bort, bedöms till av BNP och 2006. beräknas det strukturella sparandet uppgå till och av BNP. beräknas såväl totala inkomster som skatter öka något som andel av BNP, för att därefter stabiliseras på en lägre nivå. Utgifterna som andel av BNP beräknas falla under hela prognosperioden. Tabell 1.8 Offentliga finanser 1 Inklusive skatter till EU. Källor: och . Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld förväntas minska som andel av BNP , från 2004 till 2008. Nettoskulden som andel av BNP minskar med . 2005/06:1 BILAGA 2 Tillväxten i världsekonomin var den högsta . Den internationella konjunkturen går in i en lugnare fas. Tillväxten i världsekonomin väntas uppgå till både och , vilket överstiger det historiska genomsnittet. Ett bestående högt oljepris och negativa effekter av det växande amerikanska bytesbalansunderskottet utgör de huvudsakliga riskerna i prognosen. Den höga tillväxten kan förklaras av en samtidig konjunkturuppgång i flertalet regioner. I mitten av dämpades den globala tillväxten och världshandeln mattades betydligt. Avmattningen i världsekonomin kan delvis förklaras av en omläggning av den ekonomiska politiken samt av kraftigt stigande oljepriser. Tillväxten i världen förutses dock bli fortsatt robust prognosperioden ut. En stark investeringskonjunktur förväntas även framöver att utgöra den huvudsakliga drivkraften i ekonomin. Det finns fortfarande lediga resurser i världsekonomin som i kombination med låga räntor och dämpade inflationsutsikter ger stöd för en fortsatt god tillväxt. Styrkan i investeringsuppgången mattas av Även fortsättningsvis utgör investeringarna den främsta drivkraften i ekonomin. Investeringarna stimuleras av låga finansieringskostnader, sunda balansräkningar och stigande vinster. Investeringstillväxten har dock växlat ned i och men väntas accelerera något i euroområdet efter en utdragen period med svag investeringstillväxt. Investeringsuppgången i euroområdet väntas emellertid bli måttlig. Kapacitetsutnyttjandet är relativt lågt och återhämtningen i inhemsk konsumtion förutses bli återhållen. Ökad tillväxtstimulans från arbetsmarknaden Hushållens konsumtion har utvecklats mycket positivt i och även i . I har konsumtionen stimulerats av ett ljusare arbetsmarknadsläge och en stark inkomstutveckling. Dessutom har stigande bostadspriser och ett minskat sparande skapat ett ökat konsumtionsutrymme. En fortsatt åtstramning av penningpolitiken och en väntad uppgång i hushållens sparkvot bedöms få en dämpande effekt på hushållens konsumtion framöver. I är det framför allt ett ljusare läge på arbetsmarknaden och stigande reallöneökningar som stimulerat konsumtionen, en utveckling som förväntas hålla i sig även framöver. I euroområdet saknas ännu tecken på en återhämtning i hushållens konsumtion, men ett förbättrat läge på arbetsmarknaden i kombination med genomförda inkomstskattelättnader i flertalet länder väntas stödja en uppgång i konsumtionen. Det höga oljepriset dämpar global tillväxt En kortvarig period med ett högt oljepris får sannolikt en begränsad effekt på världsekonomin. Om oljepriset däremot ligger kvar på höga nivåer kommer detta att få en negativ inverkan på global tillväxt (se fördjupningsruta i slutet av avsnittet). Till skillnad mot tidigare oljeprisuppgångar har oljepriset primärt pressats upp av ett högt efterfrågetryck och inte av en utbudschock. Ef- fekten av oljeprisökningen väntas därför begränsas till en inbromsning av den höga tillväxten i världsekonomin. I prognosen väntas oljepriset falla tillbaka mot slutet av innevarande år men osäkerheten kring oljeprisutvecklingen har ökat . Dollarns försvagning gentemot euron har inneburit att genomslaget av oljeprishöjningen dämpats i euroområdet. har oljepriset ökat med uttryckt i dollar och med uttryckt i euro. Inflationsimpulsen av det höga oljepriset är därför större i än i euroområdet. Dessutom drabbas hårdare till följd av ett högre oljeberoende och av att ekonomin växer betydligt snabbare. Utöver oljepriset utgör det amerikanska bytesbalansunderskottet en riskfaktor i prognosen. En snabb korrigering av det amerikanska underskottet skulle få kraftigt genomslag på internationell ekonomi. En tydlig minskning av omvärldens efterfrågan på amerikanska statsobligationer skulle vara förknippad med ett kraftigt dollarfall samt en ränterekyl på såväl korta som Sammantaget skulle detta scenario dämpa den globala tillväxten betydligt. Tabell 2.1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet Procentuell förändring, om annat ej anges Arbetslöshet, procent av arbetskraften2 1HIKP för euroområdet och KPI för och . 2Eurostats definition för euroområdet och nationell definition för och . 3Världsmarknadstillväxten mäter importefterfrågan i samtliga länder som exporterar till. Källor: Nationella källor, och . Till följd av höga energipriser och svagare global efterfrågan dämpades industrikonjunkturen påtagligt under inledningen av 2005. Detta innebar att världsmarknadstillväxten (VMT) tillväxten i den handelsvägda efterfrågan på varor och tjänster som de svenska exportföretagen möter dämpades tydligt . Dämpningen i VMT bedöms dock vara övergående och relativt begränsad. Den globala industrikonjunkturen förefaller ha stärkts . Tillväxtutsikterna har förbättrats både i och i . Också i euroområdet, viktigaste exportmarknad, har industrikonjunkturen stärkts något, som arbetsmarknaden gradvis förbättras. 2005/06:1 BILAGA 2 Den emotsedda återhämtningen i euroområdet är en bidragande orsak till att VMT väntas bli högre 2006 än . Den något starkare inhemska efterfrågan i regionen ökar efterfrågan på svenska exportvaror. Tillsammans med en fortsatt robust efterfrågan från länder utanför innebär detta att förutsättningarna för svensk export är goda . VMT väntas bli och . väntas VMT uppgå till respektive , vilket är nära det historiska genomsnittet. Tillfällig nedgång efter tillfällig uppgång Efter en tillfällig konjunkturförstärkning fram till mitten av mattades konjunkturen åter i euroområdet. Den väntade övergången från en exportledd konjunkturuppgång till en inhemskt driven tillväxt uteblev. Avmattningen i ekonomin blev dock relativt måttlig och flera indikatorer tyder på att en försiktig återhämtning har inletts . Återhämtningen drivs i första hand av en förstärkning av industrikonjunkturen. I prognosen förväntas BNP i euroområdet växa och . I den medelfristiga kalkylen bedöms BNP-tillväxten i euroområdet överstiga potentiell tillväxt mot bakgrund av stora lediga resurser. Fortsatt svag inhemsk efterfrågan De senaste årens svaga tillväxt i euroområdet kan till stor del förklaras av en låg inhemsk efterfrågan. Tillväxten i hushållens konsumtion har växlat ned betydligt kring millenniumskiftet. Hushållens ökade återhållsamhet kan förklaras av en försämrad utveckling av de reala disponibelinkomsterna och av ett kärvare läge på arbetsmarknaden. Men andra faktorer, som en försvagning av de offentliga finanserna och en reformering av pensions- och sjukvårdsystemen i flertalet medlemsländer, kan också ha skapat en osäkerhet hos hushållen vilket dämpat konsumtionen. har dessutom det stigande oljepriset krympt konsumtionsutrymmet. Den tillbakapressade konsumtionstillväxten åter- 2005/06:1 BILAGA 2 speglas i ett lågt konsumentförtroende och en relativt hög sparkvot. Investeringsutvecklingen i euroområdet har varit förhållandevis svag jämfört med utvecklingen i OECD-området som helhet. Ap- precieringen av euron och ökad konkurrens från låglöneländer har i kombination med stigande råvarupriser haft en hämmande inverkan på investeringarna. Det är framför allt i som investeringstillväxten varit negativ. En korrigering av de överinvesteringar som genomfördes inom byggsektorn i samband med återföreningen och höga realräntor, i jämförelse med andra euroländer, har bidragit till att dämpa investeringsviljan i . Industrin leder uppgången i konjunkturen Flera tecken tyder på att en försiktig återhämtning i ekonomin kommer till stånd . Företagsförtroendet inom industrin vände uppåt efter en gradvis försämring sedan mitten av . har även orderingången och industriproduktionen stärkts. Historiskt låga realräntor och företagens förbättrade finansiella situation i kombination med en fortsatt god efterfrågan i omvärlden väntas leda till en tilltagande investeringstillväxt. Dessutom har företagen genomfört kostnadsnedskärningar och rationaliseringar vilka lett till sänkta enhetsarbetskostnader. En uppgång i investeringar i maskiner och utrustning har redan inletts i flertalet euroländer. Investeringsuppgången väntas breddas för att stärkas ytterligare. Den allt hårdare konkurrensen från låglöneländer samt ett högt oljepris väntas dock ha en hämmande inverkan på investeringarna i euroområdet. Sedan mitten av har exporten dämpats av en vikande global efterfrågan medan importen hållits tillbaka av en svag inhemsk efterfrågan. Detta ledde sammantaget till ett svagt positivt bidrag från nettoexporten . Euroförstärkningen har utgjort en hämsko på exporten. En förväntad stabilisering av valutan förväntas förbättra exportutsikterna, medan importen förutses öka i takt med att konsumtionen tar fart. Utrikeshandeln väntas ge ett neutralt tillväxtbidrag och . Sammantaget förväntas återhämtningen i ekonomin bli långsam och BNP-gapet vidgas ytterligare under innevarande år. Fler sysselsatta och färre arbetslösa De senaste årens svaga tillväxt i euroområdet har fått begränsat genomslag på arbetsmarknaden. Ökningen av antalet arbetslösa har varit måttlig och sysselsättningen har fortsatt att stiga. Flera faktorer ligger bakom den förhållandevis milda inverkan som avmattningen i ekonomin haft på arbetsmarknaden. Sannolikt har företagen missbedömt fördröjningen av en återhämtning i ekonomin och trots ett dämpat efterfrågetryck valt att i stort sett bibehålla personalstyrkan i väntan på att konjunkturen åter skulle vända uppåt. Dessutom har flertalet medlemsländer genomfört en rad arbetsmarknadsreformer vilka lett till förbättringar av arbetsmarknadens funktionssätt i euroområdet som helhet. Trots att arbetslösheten ökat förhållandevis lite, och under loppet av innevarande år t.o.m. minskat något, har hushållen haft en pessimistisk syn på arbetsmarknadsläget. Detta har sannolikt haft en hämmande inverkan på konsumtionen. Sysselsättningstillväxten har tilltagit sedan mitten av och antalet arbetslösa har minskat . Förbättringen på arbetsmarknaden förväntas fortsätta och . I takt med att läget på arbetsmarknaden förbättras väntas konsumentförtroendet stärkas och löneökningstakten tillta vilket stödjer en måttlig återhämtning av hushållens konsumtion, framför allt . Det höga oljepriset pressar upp inflationen Det höga oljepriset fortsätter att pressa upp inflationen, som trots en svag tillväxt uppgick till under första halvan av 2005. Däremot har det underliggande inflationstrycket dämpats . Kärninflationen (KPI exklusive energi och färska livsmedel) uppgick till måttliga . Om- läggningen av sjukförsäkringssystemet i väntas reducera inflationen i euroområdet som helhet . I kombination med en förväntad återgång till mer normala nivåer på oljepriset förväntas detta medföra att inflationen hamnar . Efter att ha varit hög mattades tillväxten i den brittiska ekonomin . Dämpningen kom efter att en rad styrräntehöjningar genomförts under 20032004 i syfte att kyla av den starka inhemska efterfrågan. Den brittiska ekonomin är i viss mån tudelad med en god utveckling inom tjänstesektorn, medan utvecklingen inom tillverkningsindustrin varit svagare. Styrräntehöjningarna och det fortsatt starka pundet slog hårt mot industrin som gick in i recession . Det är den inhemska efterfrågan som utgör den främsta drivkraften för tillväxten i , och även den mattades under slutet av . Konsumtionstillväxten dämpades som en följd av en långsammare ökning i huspriserna, och därigenom en lägre ökning av hushållens förmögenhet, men också till följd av en viss dämpning av sysselsättningstillväxten och en lägre löneökningstakt. Den inhemska efterfrågan är dock fortfarande relativt stark och väntas även fortsättningsvis utgöra den främsta drivkraften för ekonomin. De- taljhandelsförsäljningen har stärkts, vilket indikerar fortsatt god konsumtionstillväxt. De privata investeringarna stimuleras av företagens sunda finansiella situation och ett högt kapacitetsutnyttjande. Även en väntad förbättring av konjunkturen i euroområdet, vilket är den viktigaste brittiska exportmarknaden, gynnar brittisk ekonomi. Tillväxten i , som uppgick till , väntas dämpas till för att sedan åter stärkas något 2006 till . kalkyleras tillväxten till 2,. BNP-tillväxten i våra nordiska grannländer var hög , vilket förklaras av en stark inhemsk efterfrågan. Tillväxten förväntas vara robust både och , och drivs även fortsättningsvis i första hand av en stark inhemsk efterfrågan. 2005/06:1 BILAGA 2