prop · GT0390 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksam- heten i . Samarbetet med närområdet ............................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... hade ordförandeskapet i det nordiska regeringssamar- betet. presenterade sitt ordförandeprogram med rubriken vid session . prioriterade samarbete på områden där det finns en klar nordisk nytta. Samarbetet skulle inriktas på sådant som ger politiska resultat och är till gagn för medborgarna. Man ville stärka det nordiska forskningssamarbetet, främja innovation och utveckla samarbetet mellan forskning och näringsliv. Arbetet med att avveckla gränshinder fortsatte. Samarbetet med Västnorden, samarbetet om arktis- ka frågor och samarbetet med nordvästra och de baltiska län- derna utvecklades. En viktig uppgift var också att utreda hur samarbets- strukturen i kunde göras mer ändamålsenlig och hur budgetarbetet kunde förbättras. Översynen av Nordiska ministerrådets organisation var en av de stora uppgifterna under det danska ordförandeskapet. Från svensk sida aktuali- serades denna fråga av statsministern och samarbetsministern redan un- der 2004. En utgångspunkt för detta var att det nordiska samarbetet mås- te anpassas över tiden för att förbli effektivt och relevant. Antalet minis- terrådskonstellationer upplevdes vara för många, i en del ministerråds- konstellationer var det långt mellan mötena och ett begränsat ministerdel- tagande. beslutade de nordiska samarbetsministrarna att det skulle göras en genomgång av det nordiska samarbetet med sikte på en tydligare prioritering och effektivisering. gav ministrarna i uppdrag åt en styrgrupp, i form av , att lägga fram förslag om hur Nordiska ministerrådets organisation kan gö- ras mer ändamålsenlig och effektiv. Styrgruppen lämnade sin rapport struktur för Nordiska ministerrå- det . Styrgruppens förslag gick ut på att det behövdes en koncent- ration och fokusering av arbetet i ministerrådet. Som tyngdpunkter i det framtida nordiska samarbetet pekade man på kultur, forskning, kun- skapsutveckling, innovation, arbetsmarknad, lagstiftning, hållbar utveck- ling, miljö, jämställdhet och samarbetet med närområdet. Mot bakgrund därav föreslogs att antalet ministerrådskonstellationer skulle minska från 18 till 11. Förslaget innebar att de självständiga ministerråden på sju områden skulle avvecklas: bygg- och bostad, transport, IT, konsument, narkotika, energi, och regional. Viktiga samarbetsuppgifter på dessa områden före- slogs fångas upp på annat sätt. Samarbetet inom näringspolitik och energipolitik samt de regionalpoli- tiska frågorna samlas i ett ministerråd för närings-, energi- och regional- politik. Narkotikafrågorna förs i första hand till ministerrådet för social- och hälsofrågor. Utbildnings- och forskningsministrarna får ett samman- hållande ansvar för IT-frågor. På andra områden innebar förslaget att samarbetet vid behov kan föras vidare som ett informellt regeringssam- arbete utanför Nordiska ministerrådets ram. Det är också möjligt att även fortsättningsvis få visst stöd från ministerrådet för projekt på samarbets- Skr. 2005/06:90 områden som ligger utanför ministerrådets ram, exempelvis konsument- De nordiska samarbetsministrarna behandlade styrgruppens förslag till ny organisation vid sina möten och beslutade att ställa sig bakom förslagen. Förberedelser för genomförandet gjordes inom mi- nisterrådet . orienterades om de förestående organisationsförändringarna genom ett ministerrådsförslag som lämnades inför session . Den nya organisationen för mi- nisterrådet trädde i kraft från med följande minister- rådsstruktur: ministerråd för ekonomi och finanspolitik ministerråd för lagstiftningsfrågor ministerråd för miljöfrågor ministerråd för närings-, energi- och regionalpolitik ministerråd för fiskeri, jord- och skogsbruk och livsmedel ministerråd för kultursamarbete ministerråd för utbildning och forskning ministerråd för social- och hälsofrågor ministerråd för arbetsmarknad och arbetsmiljö ministerråd för jämställdhetsfrågor har frågan om de självstyrande områdenas ställning i det nordiska samarbetet aktualiserats. Mot bakgrund härav beslutade samar- betsministrarna att det ska göras en förutsättningslös kartlägg- ning av de självstyrande områdenas ställning och arbetsmöjligheter i det nordiska samarbetet. Kartläggningen avser såväl juridiska frågor som hur samarbetet fungerar i praktiken. Samarbetsministrarna uppdrog i decem- ber åt ministerrådets generalsekreterare att genomföra kartläggningen och återrapportera till ministrarnas möte . har ordförandeskapet i det nordiska regerings- samarbetet. Vid session presenterades det norska ordförandeprogrammet. Det har rubriken : För- nyelse och samarbete i . lyfter i programmet särskilt fram samarbetet i nordområden, den nordiska välfärdsmodellen och frågor om kunskap och förnyelse. När det gäller samarbetet i Euro- pas nordområden vill utveckla samarbetet med nordvästra land och aktivt medverka i den nya fasen av den Nordliga dimensionen i EU:s utrikespolitik. Man betonar också samarbetet med och . Inom ramen för den nordiska välfärdsmodellen vill man arbeta vidare med att undanröja gränshinder på social- och hälsoområdet. Det norska ordförandeskapet kommer också att arbeta för att stärka samarbetet vad gäller hälsoberedskap, små och sällsynta handikapp och läkemedel samt arbeta med beredning av förutsättningar för nordiskt samarbete om pro- duktionen av influensavaccin. Barn- och ungdomsfrågor liksom jäm- ställdhetsfrågor är andra områden som uppmärksammas. På utbildnings- och forskningsområdet framhålls vikten av NordForsk:s verksamhet med inriktning på att göra till en ledande forskningsregion där kopp- lingen mellan innovation och forskning är central. Analys av den nordis- Skr. 2005/06:90 ka välfärdsmodellen, sett bl.a. i ett europeiskt perspektiv, ingår i det nor- diska välfärdsprogrammet vars samlade resultat kommer att presenteras vid en konferens . I regeringens deklaration vid den utrikespolitiska debatten konstaterades att EU:s krisberedskap att bistå egna medborgare som drabbas av katastrofer utomlands borde kompletteras med en nordisk sådan. har därför ett arbete bedrivits i syfte att effektivisera biståndet till nordiska medborgare i en krissituation. Vid det nordiska utrikesministermötet beslutades om åtgärder för ett stärkande av samarbetet avseende krisberedskap såväl i de nordiska hu- vudstäderna som på ambassader och konsulat. Som ett led i detta har nordiska beskickningar i utlandet instruerats att utveckla lokalt samarbete om krisberedskap. Kontakter har även tagits mellan de nordiska huvud- städerna med syfte att praktiskt understödja sådant samarbete. Vidare sker ett nära samarbete mellan bl.a. de nordiska ländernas räddningstjän- ster med syfte att kunna bistå egna medborgare. pågår också ett nordiskt samarbete om krisberedskapsfrågor i stort. Det nor- diska samarbetet på dessa områden bör kunna tjäna som inspiration för det bredare europeiska samarbetet inom krisberedskap. Samverkan på det nordiska planet om ett ekologiskt hållbart samhälle var en viktig uppgift även . Den tvärsektoriella strategin för en hållbar utveckling i reviderades . Genomförandet av stra- tegin sker i huvudsak nationellt, men berör också många sektorer inom . Det uppföljningsarbete som ägt rum i har kopplats nära till arbetet med den nationella strategin för en hållbar utveckling. I den reviderade strategin ingår den sociala och ekonomiska dimensionen med större vikt. Mål och insatser för perioden 20052008 anges. Särskild tonvikt ligger på insatser inom områden där de nordiska länderna har gemensamma intressen och där nordiskt samarbete skapar ett mervärde. Ett syfte är att påverka olika internationella processer. Nor- diska ministerrådet har fastställt strategin att gälla från . En post har avsatts på ministerrådets budget till stöd för genomfö- randet. Åtgärder har vidtagits för att marknadsföra strategin nationellt och internationellt. Den antagna nordiska strategin för Design för Alla är också ett verktyg för att skapa förutsättningar för allas lika delaktighet inom viktiga samhällsområden. De nordiska länderna har profilerat sig genom att betona miljöfrågor och hållbar utveckling i internationella sammanhang. Nordiska minister- rådets miljöhandlingsprogram för 20052008 är ett viktigt instrument för miljösamarbetet inom och i förhållande till EU, närområdet, Ark- tis samt andra internationella organisationer. Nordiskt samarbete i EU/EES-frågor är ett huvudområde för samarbe- tet inom och övrigt nordiskt regeringssamarbete. I och med är EU:s inre marknad en gemensam nordisk ange- Med utgångspunkt i den värdegemenskap och samsyn som finns i de nordiska länderna kring centrala samhällsfrågor finns det förut- Skr. sättningar att gå steget före EU i förverkligandet av den inre marknaden. Social- och hälsoministrarnas antagna alkoholpolitiska dekla- ration utgör en viktig plattform för nordiskt agerande inom EU och Den nordiska utlämningsordningen dvs. det system som finns för ut- lämnande av brottsmisstänkta personer från ett nordiskt land till ett annat var länge bättre än sina internationella motsvarigheter i fråga om snabbhet och enkelhet. Inom EU finns dock ram- beslutet om en europeisk arresteringsorder som leder till ett effektivare förfarande än den nordiska regleringen. En översyn av den nordiska ut- lämningsordningen har därför gjorts och resulterat i en nordisk konven- tion på området. Den nya regleringen bygger på den europeiska ordning- en men ger i flera fall möjlighet att uppställa kortare tidsfrister. På jämställdhetsområdet har tagit fram ett nytt samarbetsprogram för åren 20062010. Man har valt att prioritera två huvudområden, kön och makt samt kön och ungdom. integrera jämställdhetsperspektivet i den samlade verksamheten har fort- Det innebär att varje samarbetsområde har ansvar för att främja jäm- ställdhet inom det egna området och dess institutioner. betsområden ska jämställdhetspolitiska mål fastställas. sker vart annat år till om hur jämställdhetsarbetet fortlö- Reformarbetet inom utbildnings- och forskningssektorn har fortsatt , särskilt på institutionsområdet. Det innebär att flera nordiska institutioner har avvecklats och förts över till nationell nivå eller övergått i andra verksamhetsformer. En basfinansiering av institutionernas verk- samhet fortsätter från ministerrådets sida . I syfte att tydliggöra Nordiska kulturfondens status och institutionella karaktär har kulturministrarna tidigare beslutat att revidera överenskom- melsen om fonden. I överenskommelsen anges att fonden är ett själv- Med anledning därav har frågan uppkommit om fonden även fortsättningsvis ska omfattas av avtalet av om den rättsliga ställningen för de nordiska sekretariaten och detta avtals bestämmelser om immunitet och privilegier. beslutat att ändra rättsställningsavtalet för att klargöra att fonden ska om- fattas av bestämmelserna. Ett avtal om detta undertecknades den 29 ok- Regeringen har med proposition (prop.2004/05:49) i decem- ber 2004 lämnat förslag till i denna sak. regeringens förslag (bet. 2004/05:JuU30, rskr. 2004/05:257). Det ändrade rättsställningsavtalet trädde i kraft . Genom Nordiska ministerrådets informationsverksamhet i Fo- kus har det nordiska samarbetet fått en synlig närvaro i och en informationspunkt som är lättillgänglig för allmänheten. arrangerades ett flertal seminarier, utställningar och kulturaktiviteter på Samverkan med frivilligorganisationerna, där in- tar en särskild ställning, är ett viktigt inslag i det nordiska samarbetet. Både från Nordiska ministerrådets sida och på det nationella planet är en viktig samarbetspartner. Det gäller inte minst vid driften av informationsverksamheten vid i Fokus och servicetele- Skr. 2005/06:90 fonen Hallå , som är viktiga redskap för att göra det nordiska samarbetet känt och nå ut till medborgarna. Över den nordiska budgeten ges stöd till samisk verksamhet som Sa- merådet, Nordiskt samiskt institut och samisk kulturverksamhet. Same- rådet är en politiskt obunden paraplyorganisation för samiska organisa- tioner i , , och . Nordiskt samiskt institut har till uppgift att samordna och genomföra utredningar och forskning med syfte att förbättra de samiska folkens ställning. Till de årliga sameministermötena inbjuds att delta som observatör. Vid dessa möten träffas ministrarna och same- tingspresidenterna för att diskutera gemensamma nordiska politiska frå- gor. Vid mötet beslutades att tillsätta en expertgrupp med uppgift att utarbeta ett utkast till en nordisk samekonvention. Arbetet slutfördes då utkast till konvention överlämnades till ansvariga mi- nistrar. Beträffande Nordiska utvecklingsfonden (NDF), en institution med uppgift att bidra till att bekämpa fattigdom framför allt i låginkomst- länder, har det inte varit möjligt att säkra nya bidrag från samtliga nor- diska länder till fondens kapital. Då ytterligare bidrag bedömdes vara förutsättningen för att NDF skulle kunna förbli en meningsfull och effek- tiv nordisk utvecklingsinstitution har de nordiska länderna enats om att inleda en avveckling av NDF:s verksamhet, samt att detta arbete skall bedrivas på ett sätt som säkerställer kvalitetsaspekterna och att de ur- sprungliga biståndspolitiska målen för NDF inte åsidosätts. I samman- hanget skall det betonas att det nordiska samarbetet inom biståndsom- rådet även fortsättningsvis har stor betydelse och att det kontinuerligt bör kunna vidareutvecklas. har under sitt ordförandeskap initierat ett arbete med att yt- terligare utveckla processen för arbetet med Nordiska ministerrådets budget. Det gäller att se på den politiska relevansen och effektiviteten i arbetet och formerna för samråd med . Arbetet kommer att fortsätta . Nordiska ministerrådets budget för uppgick till . De största sektorerna på budgeten var utbildnings- och forskningssamarbetet (av budgeten), miljö, resurspolitik och närområdet (av budgeten) samt kultursamarbetet (av budgeten). Den svenska andelen av budgeten var enligt den nordiska fördelnings- nyckeln , en minskning jämfört med föregå- ende år. Fördelningsnyckeln beräknas på basis av respektive lands andel av den samlade nordiska bruttonationalinkomsten. Efter behandling i organ fastställde ministerrådet i ok- tober 2005 - i överensstämmelse med önskemål - budge- ten . Den uppgår efter prisomräkning till . Ökade insatser görs på forsknings- och innovationsområdet. Den svenska andelen av budgeten ökar till . Integration och avveckling av gränshinder spelar en central roll i det nor- Gränshindersarbetet spänner över åtskilliga politikområden och syftar till att underlätta för nordbor att röra sig över de nordiska gränserna. Avvecklingen av gränshinder gör även att kan verka mer framgångsrikt internationellt. Gränshindersarbetet har länge haft hög prioritet i det nordiska samar- betet men lyftes särskilt fram under ordförandeskap 2003. förre danske statsministern engagerades 2003 som särskild representant för att driva på gränshindersarbetet. vit dessa frågor med stort engagemang fram /06 då han avslutade sitt uppdrag. har resurser satsats på att öka informationstillgången för de nordiska medborgarna. Lättillgänglig information om gällande regel- verk för rörlighet inom är av stor vikt. begränsad informationstillgång är i sig att betrakta som gränsbarriärer, vilket hindrar rörlighet och integration. Därför har den nordiska informa- tionstjänsten Hallå blivit ett redskap för att nå ut med informa- tion om exempelvis beskattning och näringsliv. På arbetsmarknadsområdet har de utredningar som bedrevs under 2004 gjort det möjligt att via en digital arbetsförmedling söka informa- tion om lediga tjänster och ledig kvalificerad arbetskraft på bägge sidor blev därmed en första testregion med en databas som kan nås via webbplatserna jobnet eller jobplats. möjlighet att söka arbete både i och i Sveri- ge via den danska platsbanken. Den svenska platsbanken kunde tas i bruk Ett annat konkret resultat är att nordiska med- borgare nu kan få information om regler kring arbetslöshetsförsäkringar i de nordiska länderna. Informationen finns att tillgå på Hallå nytt nordiskt avtal om folkbokföring undertecknades i slutet av 2004 i anslutning till session i . det enklare och snabbare att få ett personnummer om man flyttar till ett annat nordiskt land än födelselandet. slutfördes i en nordisk expertgrupp, under justitiemi- nistrarna, förhandlingar om 1931 års nordiska äktenskapskonvention. Konventionen innehåller internationellt privaträttsliga bestämmelser för de nordiska länderna om äktenskap, adoption och förmyndarskap. ringarna innebär bl. a. att makar som flyttar mellan de nordiska länderna får ökad förutsebarhet om vilket lands lag som skall tillämpas på deras Därmed får makarna en tryggare ekonomisk Ändringsöverenskommelsen har undertecknats av samtliga Även inom social- och hälsoområdet har framsteg gjorts. disk konvention om social trygghet undertecknades och sedan dess har arbetet på området fortskridit. Resurser har satsats på att förbätt- ra informationen om rättigheter och möjligheter på det sociala området. Samarbetsministern framförde i samband med Nordiska ministerrådets session tanken på att upprätta en socialförsäk- Skr. 2005/06:90 ringsportal där medborgare kan få information om de nordiska ländernas socialförsäkringar. På svenskt initiativ har även beslutats att arrangera en gemensam nor- disk med syfte att skapa diskussioner på EU- nivå om bl.a. samordning av bosättningsbaserade socialförsäkringsför- måner. Bestämmelserna om en samarbetsplikt för kommuner för att underlätta att personer med funktionshinder får erforderligt stöd och social service vid flyttning till annat nordiskt land behandlades av de nordiska social- och hälsoministrarna . Man blev överens om att komma med förslag till ändringar i biståndskonventionen i detta avseen- de och då om möjligt även inkludera en utökad samarbetsskyldighet när det gäller viss färdtjänst. I syfte att underlätta för resenärer som är i behov av narkotiska läke- medel vid inresa till nordiskt land eller annat land inom Schengensyste- met har de nordiska ministrarna för narkotikafrågor kommit överens om att begränsa kravet på tillstånd (s.k. pillerpass) att medföra sådana läke- medel. Tillstånd skall endast vara erforderligt för vissa angivna narkotis- ka läkemedel. har förberedelser gjort för att informera riksda- gen om de planerade nya reglerna. Gränshindersarbetet har även gått framåt på finans- och skatteområdet. Medborgare som rör sig över gränserna har ett behov av information rö- rande beskattning av inkomster, pensioner och egendom. Arbetet med att skapa en nordisk skatteportal och ett virtuellt skattekontor som inleddes har gett resultat. På de nordiska finansministrarnas möte i blev skatteportalen lanserad och medborgarna har tillgång till information på samtliga nordiska språk och engelska. Medborgarna kan via den Nordiska Skatteportalen kommunicera direkt med skatteexperter på det Nordiska Virtuella Skattekontoret och få svar på frågor som rör skatteförvaltningen i hela . På det regionalpolitiska området har en rapport som kartlägger pend- lingen mellan de nordiska länderna offentliggjorts. Initiativet till rappor- ten togs av för regionalpolitik då man ansåg att kartlägg- ningen av pendlingssituationen var en förutsättning för det fortsatta arbe- tet. Rapporten visar att 2001 hade 55 600 personer löneinkomst i ett an- nat nordiskt land än sitt hemland. Utav dessa klassificeras 25 400 som arbetspendlare över gränserna. Gränshindersarbetet har även gått framåt på näringslivsområdet. De nordiska näringslivsministrarna har med utgångspunkt i rapporten hinder för näringslivet i arbetat vidare med att avveckla gräns- hinder för företag i . Konkret har arbetet lett till att man kunde lansera en näringslivsportal. Där kan företag som verkar eller vill etablera sig på den nordiska marknaden finna relevant information om de nordiska regelverken. fattade de nordiska kulturministrarna beslut om en större omorganisation av samarbetet på kultur- och medieområdet. Den nya strukturen kommer att införas fullt ut . Ända sedan samarbetet inom inleddes i början av 1950- talet har kulturområdet utgjort en av grundpelarna. Nordiska kulturfon- den, som delar ut ca till kulturprojekt, bildades . Efter att tillkommit 1971 inrätta- des efter hand ett antal expertkommittéer och institutioner för de olika konstarterna, liksom för medieområdet och för t.ex. barn- och ungdoms- frågor. har vissa förändringar i strukturen gjorts genom att lägga ned eller slå samman expertgrupper, men till största delen har det varit fråga om att inrätta nya kommittéer eller institutioner allt efter- som behoven hos kultursektorn i förändrats. bestod det nordiska kultursamarbetet av ca 20 olika organ av mycket varierande storlek. har möjligheten att öka den nordiska kulturbudgeten (ca ) varit begränsad. Detta har gjort det svårare för det stora antalet institutioner att bedriva sin verksamhet då allt större andel av medlen gått till administration. Möj- ligheterna till satsningar på nya frågor inom kultursamarbetet har starkt begränsats. En större förändring av strukturen har därför diskuterats un- der och varit föremål för interna och externa utredningar. Sammanfattningsvis har de olika utredningarna lyft fram ett antal krite- rier för en ny struktur. Strukturen bör bli mer dynamisk och flexibel för att öka möjligheterna till omprioriteringar och nya initiativ. Den bör bli tydligare och mer lättförståelig för brukarna, t.ex. när det gäller kriterier för stöd. Kopplingen mellan det nationella kulturlivet och det nordiska kultursamarbetet bör förbättras. Befolkningen i , ländernas kultur- förvaltningar och formerna för internationellt samarbete ser annorlunda ut jämfört med , vilket gör att strukturen bör öppnas för nya grupper. Kulturministrarna tillsatte en arbetsgrupp bestående av representanter från ämbetsmannakommittén för att ta fram ett konkret förslag till ny struktur. Arbetsgruppens första utkast till förslag skickades ut som underlag för nationella remissmöten med representanter för kul- tur- och mediesektorn . Vid ministermötet fattade ministrarna ett principbeslut om ramarna för strukturen. Efter yt- terligare bearbetning fattades det slutliga beslutet vid ministermötet . kulturutskott har fått in- formation om läget i processen och framfört synpunkter på förslaget till ny struktur. För att göra strukturen mer flexibel kommer den i större utsträckning att bygga på tidsbegränsade program, varav de två första kommer igång . Det ena är ett program som sammanför och utvidgar tidigare stödordningar när det gäller mobilitets- och residensaktiviteter Det andra programmet syftar till att stimulera ökad kvali- Skr. 2005/06:90 tet och utbud av nordiskproducerade datorspel för barn och unga. Armslängdsprincipen är även fortsättningsvis utgångspunkten för det nordiska kultursamarbetet, precis som när det gäller den nationella kul- turpolitiken i de nordiska länderna. Principen innebär att ministrarna kommer att fatta beslut om övergripande prioriteringar för samarbetet genom fleråriga handlingsplaner, medan den praktiska utformningen och genomförandet av programmen är en uppgift för sakkunniga, nationella experter. Totalt läggs tio institutioner och kommittéer ned. Från och med 1 janu- ari 2006 försvann de tre s.k. samarbetsorganen (som främst bestått av tjänstemän från de nationella ministerierna): ledningsgruppen för nordisk barn- och ungdomskultur (BUK), styrningsgruppen för kultur- och massmediesamarbete (KM - gruppen) och ledningsgruppen för kulturpro- jekt utanför .