prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med en bedömning av vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av invändningarna. I budgetpropositionen avser regeringen även att redovisa och kommentera gransknings- rapporter som lämnats av effektivitetsrevisionen. Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) svarar för den externa revisionen av EU:s budget. Revisionsrättens granskar unionens samtliga utgifter och inkomster och prövar om den ekonomiska förvaltningen varit sund. I avsnitt 8.2 redovisas rättens väsentligaste i- akttagelser från granskningen av . Nedan lämnas en redovisning av de invändningar lämnat i 16 revisionsberättelser avseende . Antalet invänd- ningar 2004 var 12. har följande invändning mot ledningens förvaltning. Anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. anslagspost 1 inom utgiftsområde 14 Arbetsliv, har utan regeringens medgivande överskridits med . har inte informerat regeringen om det befarade överskridandet i enlighet med 15 § anslagsförordningen (1996:1189). har följande invändning. De fordringar som uppstår till följd av regress- verksamheten redovisas inte i balansräkningen. Denna fordran uppgår sannolikt till ett väsentligt belopp i förhållande till balansräkningens om- slutning. anser att balansräk- ningen inte är i allt väsentligt rättvisande. har följande invändning mot ledningens förvaltning. har gjort åtaganden med totalt avseende anslagen 43:9 Strukturstöd till fisket m.m. och 43:10 Från EG- budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. utöver det utgående överföringsbeloppet. har överskridit sina befogenheter eftersom verket inte har tilldelats något särskilt bemyndigande i enlighet med 20 § anslagsför- ordningen (1996:1189). Forum för levande historia har följande invändning. Myndig- heten har på grund av bristande rutiner för kvalitetssäkring vid upprättande av årsredo- visningen inte redovisat all verksamhet som de ansvarar för, vilket de är skyldiga till enligt 1 kap 4 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Effekten av detta är att balansposterna Kassa, postgiro och bank samt Övriga skulder är för lågt redovisade med vardera, och därmed ger inte årsredovisningen en rättvisande bild. har följande invändningar. Till- gångsposten upplupna bidragsintäkter är redo- visad till ett för högt belopp om , vilket har till följd att årets kapital- förändring är för högt redovisad med mot- svarande belopp. skulder till andra myndigheter är redovisad till ett för högt belopp om , vilket har till följd att årets kapital- förändring är för lågt redovisad med mot- svarande belopp. Sammantaget har ovannämnda brister i redo- visningen medfört att årets kapitalförändring (resultatet) är för lågt redovisad med ca . har följande invändning mot ledningens förvaltning. () tar ut avgifter och andra ersättningar på sätt som inte medges i 4 § avgiftsförordningen. Myndigheten har inte skriftligen begärt regeringens tillstånd för detta. Av skrivningar i regleringsbrev och särskilda regeringsbeslut rörande IRF:s deltagande i utbildning vid universitet och högskolor har myndigheten dragit slutsatsen att regeringen har givit ett sådant tillstånd. delar inte myndighetens bedömning utan anser att myndigheten överträtt sina befogenheter genom att ha bedrivit avgifts- finansierad verksamhet utan regeringens till- stånd. lämnar följande invändning mot ledningens förvaltning. Kungliga Musikhög- skolan i (KMH) har överträtt 3 § avgiftsförordningen (1992:191) eftersom KMH bedrivit sådan avgiftsfinansierad verksamhet som kräver tillstånd av regeringen utan att detta inhämtats. Förhållandet som avser KMH:s café- verksamhet påpekades även i revisions- berättelsen för . KMH skrev till regeringen och begärde tillstånd för att ta upp och disponera avgifter för caféverksamheten. Skrivelsen har ej besvarats av regeringen, sålunda bedrivs verksamheten fortfarande utan tillstånd. har följande invändning mot ledningens förvaltning. Enligt 9 § förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokal- försörjning får statliga myndigheter ingå hyres- och arrendeavtal av ekonomisk betydelse och som har längre löptid än endast efter medgivande av regeringen. har, utan att inhämta regeringens medgivande, tecknat ett nyttjanderättsavtal med en upp- låtelsetid med kommun gällande en byggnad i . bedömer att Länstyrelsen i förfarande strider mot den nämnda förord- ningen. har följande invändning. Balans- posten övriga fordringar har redovisats med ett belopp som är för högt. Den interna kontrollen har inte fångat upp att under- laget till en bokförd post avseende rekvisition av medel från vid bokslutstidpunkten inte längre motsvarade en balansgill fordran. Det bokförda beloppet har påverkat redovisade intäkter i resultaträkningens uppbördsavsnitt i motsvarande grad. Riksrevi- sionen anser att balansräkningen därmed inte ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen och att resultaträkningen inte ger en rättvisande bild av årets kapitalförändring. har följande invändning. Läns- styrelsen har, som en följd av ledningens bristande interna styrning och kontroll, över- skridit anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder inom utgiftsområde 19, med . Vidare har belastat anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. anslagspost 6 inom utgiftsområde 18, med avseende utgifter som skall finansieras med bidrag, dvs. andra medel än anslag. Detta har medfört att har redovisat utgående överföringsbelopp med istället för . Riks- revisionen bedömer att redovisningen därmed inte ger en rättvisande bild av det utgående överföringsbeloppet. Myndigheten för nätuniversitetRiksrevisionen har följande invändning mot ledningens förvaltning. Myndigheten för () har överskridit sina befogenheter genom att besluta om bidrag för 20062007 utan att ha tilldelats något särskilt bemyndigande i enlighet med 20 § anslags- förordningen (1996:1189).RymdstyrelsenRiksrevisionen har följande invändning mot led- ningens förvaltning. Rymdstyrelsen har väsent- igen överträtt sina befogenheter genom att, med betydande belopp , betala avgiften till () avsevärt senare än fastställda betalnings- tidpunkter. Avgiften till avser ett inter- nationellt åtagande för . redovisning av intäkter och kostnader per verksamhetsgren. har följande invändning mot ledningens förvaltning. Verket för näringslivs- utveckling () har i strid med anslags- förordningens regler inte belastat anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder anslagsposten 22 delpost 1, med utgifter hänförliga till . En korrekt belastning hade medfört ett överskridande med av det disponibla belopp som regeringen beslutat för anslaget. bedömer att redovisningsfelet inte är väsentligt, medan överträdelsen av befogenheten är väsentlig. har följande att invända mot Revisionsrättens uppdrag är att göra en har överträtt sina befogenheter genom att ingå oberoende granskning av hur Europeiska unio- åtaganden till ett högre belopp än de 7 miljoner nens medel uppbärs och används, och på så sätt kronor regeringen beslutat som bemyndigande- bedöma hur de europeiska institutionerna full- ram för anslag 28:15 Konstnärlig gestaltning av gör sina uppgifter i samband med detta. den gemensamma miljön anslagspost 1 . sionsrätten undersöker om de ekonomiska SKR har överskridit bemyndiganderamen med transaktionerna har bokförts korrekt, genom- förts lagligt och korrekt och förvaltats på ett ekonomiskt, effektivt och ändamålsenligt sätt. Syftet med rättens arbete är att bidra till att för- har följande invändning mot bättra den ekonomiska förvaltningen av unio- nens medel på alla nivåer. in till regeringen . Enligt 2 kap. 1 mandat omfattar alla organ som förvaltar eller § förordning (2000:605) om årsredovisning och Detta innebär att revisions- budgetunderlag skall myndigheten senast den 22 rätten inte bara granskar EU:s institutioner, utan februari lämna en årsredovisning till regeringen. även medel som administreras på nationell, regi- Årsredovisningen för för arbets- onal och lokal nivå. tagares uppfinningar har därmed lämnats för Revisionsrättens arbete resulterar i olika typer revisionsrätten sin årsrapport, som innehåller iakttagelser om Europeiska unionens budgetge- har följande invändning mot Årsrapporten innehåller även en revisionsförklaring (DAS) om räkenskapernas medicinska anstalts (SVA) interna styrning och tillförlitlighet för året i fråga och de underlig- kontroll uppvisar väsentliga brister som gande transaktionernas laglighet och korrekthet. sammantaget gör att bedömer att I årsrapporten sammanfattas även rättens myndigheten inte uppfyller kraven enligt sin granskningar under föregående budgetår, sektor instruktion och därmed verksförordningens 7 § för sektor, samt för institutionernas egna admi- Bristerna i den interna styrningen och kontrollen avser bl.a. rutiner för hantering av Revisionsrätten kan när som helst framföra synpunkter i vissa frågor, som främst publiceras i Vid sidan av sin granskningsuppgift kan EU:s övriga institutio- ner begära yttranden från revisionsrätten i vissa frågor, främst över förslag till EU-lagstiftning med finansiellt innehåll. Revisionsrätten har inga rättsliga befogenheter och följaktligen är varken dess rapporter eller yttranden juridiskt bindande. Revisionsrättens årsrapport, inklusive revi- sionsförklaring och specialrapporter, utgör ett mycket viktigt underlag för rådets rekommen- dation till om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten. Vidare utgör års- rapporten ett viktigt underlag för Europa- parlamentet som slutligen beslutar om ansvarsfriheten. Årsrapporten bereds av rådets budgetkom- mitté innan beslut tas i Ekonomi- och finansmi- nisterrådet () om huruvida ansvars- frihet bör beviljas för det berörda budgetåret. Till rekommendationen om ansvarsfrihet fogas även slutsatser på de åtgärder som rådet anser att kommissionen borde vidta för att komma till rätta med de brister som rätten identifierat. Förslaget från är att rekommen- dera att bevilja kommissio- nen ansvarsfrihet för . Orsakerna till att en försäkran inte kan lämnas för samtliga sektorer beror främst på omfattande brister i kontrollsystemen som resulterat i för många fel i underliggande transaktioner. Det finns dock ingen information om att det skulle röra sig om bedrägerier. Påpekade brister rör framför allt jordbruks- och regionalstöden, medel som förvaltas och förbrukas i medlemsstaterna och som utgör om- kring av EU:s budget. Det är därför viktigt att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna intensifierar sitt arbete med att stärka förvaltnings- och kontrollsystemen. Rätten välkomnar den färdplan till en integrerad ram för den interna kontrollen som kommissionen presenterade . Rätten understryker betydelsen av att sträva mot en ef- fektiv internkontroll inom gemenskapen. Rätten kan rapportera att kommissionens och medlemsstaternas ansträng- ningar för att införa det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS), som täcker av jordbruksutgifterna, har haft en positiv effekt. Revisionsrätten konstaterar att kommissionen gjort framsteg när det gäller att reformera sitt system för intern kontroll, samt att detta har haft en positiv effekt på laglighet och korrekthet 8.2.1Väsentliga iakttagelser vad gäller kommissionens interna förvaltning. Regeringen redovisar här de viktigaste iakttagel- serna i revisionsrättens årsrapport som ligger till grund för rådets rekommendation om ansvarsfrihet för kommissionen. Revisionsrätten anser att räkenskaperna i princip ger en tillförlitlig bild av budget- årets inkomster och utgifter, liksom av gemen- skapens finansiella ställning. gör revisionsrätten ett antal reservationer bl.a. gällande kommissionens redovisningssystem. Kommissionen anses dock ha gjort betydande framsteg när det gäller att införa en periodiserad redovisning för . Detta är ett viktigt steg i att ytterligare förbättra tillförlitlig- heten i kommissionens räkenskaper. Revisionsrätten anser att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta när det gäller egna medel, åtaganden, administrativa ut- gifter och strategi inför anslutningen. En försäk- ran har dock inte lämnats för den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder, inre politik samt externa åtgärder. 8.2.2Utgångspunkter för agerande avseende revisionsrättens iakttagelser I propositionen om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67, som ställt sig bakom, slås fast att skall verka för en effektiv och åter- hållsam EU-budgetpolitik och för att närhets- principen skall tillämpas på budgetområdet. I den svenska politiken ingår även att prioritera frågor som berör uppföljning och kontroll. Kommissionen ansvarar, i samarbete med med- lemsstaterna, för genomförandet av budgeten och följaktligen för att utarbeta och genomföra effektiva kontrollsystem som säkerställer att den ekonomiska förvaltningen är sund. fäster stor vikt vid rättens iakttagelser och behovet av att kommissionen tillsammans med medlems- staterna vidtar nödvändiga åtgärder mot de bris- ter som rätten uppdagat. kommenteras i mycket begränsad om- fattning i årsrapporten. I de fall om- nämns rör det bl.a. egna medel, där det rör frågor av mer teknisk karaktär avseende B-räkenskaper (osäkra fordringar), samt strukturfonderna där brister konstaterats i förvaltnings- och kontroll- systemen. I det följande redogörs närmare för revisions- rättens väsentligaste iakttagelser som har an- knytning till svenska förhållanden. Egna medel (EU-budgetens inkomster) Revisionsrätten har granskat redovisningen av traditionella egna medel vid kommissionen och i medlemsstaterna, samt analyserat flödet av tullar. konstaterar revisionsrätten och kommissionen systematiska problem med B-räkenskaperna (osäkra fordringar), såsom förseningar i införandet av poster, felaktiga poster, utelämnanden och felaktiga annul- leringar, i flera medlemsstater, däribland . Kommissionen har svarat att man har tagit upp dessa punkter med de aktuella medlemssta- terna för att få felen förklarade och rättade. Kommissionen kommer även att fortsätta att koncentrera sig på medlemsstaternas förvaltning av B-räkenskaperna i sina egna inspektioner av de traditionella egna medlen. Iakttagelserna i revisionsrättens årsrapport baseras på den kontroll kommissionen gjorde av bl.a. B-räkenskaperna i . Av kommissionens rapport avseende detta kontroll- besök framgår att granskningen av ärendena visade att B-räkenskaperna generellt hade förts på ett tillfredsställande sätt. Kontrollen resulterade i att sammanlagt två avvikelser nämns i kontrollrapporten. Den ena avvikelsen avsåg ett belopp som här- rörde från en icke avslutad tranistering. avfördes från B-räkenskaperna av sedan bevis inkommit om att varorna redan hade förtullats i en annan medlemsstat. Det andra fallet utgör enligt egent- ligen inte någon avvikelse. granskade revisionsrätten hur för- valtnings- och kontrollsystemen fungerade i 10 medlemsstater. I valdes insatsområde 2, benämnd Växtkraft, inom programmet Mål 1 . Ansvarig förvaltnings- och utbetalande myndighet är i . Enligt kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 om genomförandebestämmelser till rådets förordning (EG) nr 1260/1999 beträf- fande förvaltnings- och kontrollsystemen för stöd som beviljas inom ramen för strukturfon- derna skall den utbetalande myndighet som attesterar utgiftsdeklarationer till kommissionen vara verksamhetsmässigt fristående från de avdelningar som godkänner ansökningar om utbetalning. Enligt rättens iakttagelser framgår att den för- valtningschef vid betalnings- och bokföringsen- heten som attesterar utgifts- och betalningsde- klarationen är att betrakta som fristående från förvaltningsmyndigheten. Däremot anser revi- sionsrätten att de granskningar som utgör grund för attesteringen utförs av en enhet som tillhör förvaltningsmyndigheten. Därmed går det inte att garantera att den utbetalande myndigheten är fristående från den avdelning som godkänner betalningsansökningarna. delar revisions- rättens bedömning och förvaltningsmyndig- heten har tagit fram ett förslag till förändring av rutinerna för den granskning som ligger till grund för attesteringen av utgiftsdeklara- tionerna. Arbetet och fördelningen av arbets- uppgifter omorganiserades . Av artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 framgår att förvaltnings- och kontrollsystem skall omfatta förfaranden för att kontrollera att medfinansierade varor och tjänster har levererats och att det rör sig om faktiska utgifter. Förfarandena skall kräva att kontroller av enskilda insatser på platsen registreras. Registren skall innehålla uppgift om det utförda arbetet, resultatet av kontrollerna och de åtgärder som vidtagits i fråga om avvikelser. Om någon fysisk eller administrativ kontroll inte är uttömmande utan genomförts på grundval av ett urval av insatser, skall registren identifiera utvalda insatser och beskriva urvalsmetoden. Revisionsrätten anser att förvaltningskontrol- lerna inte omfattar kontroll av att varor och tjänster faktiskt har levererats och utgifterna effektuerats. anser att den modell för artikel 4 kon- troller som valts ger ansvariga myndigheter en rimlig försäkran av att tjänsterna faktiskt har le- vererats och att utgifterna har effektuerats. Sve- rige anser vidare att kontrollinsatsen måste stå i proportion till storleken på stödet. delar dock revisionsrättens uppfattning att vissa typer av projekt kräver fysiska kontroller för att ge en rimlig försäkran av att varorna och tjänsterna har levererats och att utgifterna har effektuerats. Nya rutiner för uppföljning av fysiska kontroller av projekt har därför utarbetats . Enligt artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 skall de kontroller som genomförs innan en stödform avslutas omfatta åtminstone av de totala stödberät- tigande utgifterna inom ett program. Revisionsrätten anser att kontroller enligt artikel 10 inte genomförts i tillräcklig utsträckning. anser, i likhet med revisionsrätten, att en större andel i det av revisionsrätten granskade projektet borde ha kontrollerats. vill dock understryka att förordningen inte ställer något krav på att kontroller för respektive fond skall uppgå till . Inom ramen för revisionsförklaringen har revi- sionsrätten gjort några påpekanden som avser . Bland annat har avvikelser konstaterats i deklarationer av för stora odlingsarealer mellan ansökt och faktiskt uppmätt areal. Felaktig- heterna bedöms vara engångsföreteelser och svenska myndigheter har återkrävt beloppen i fråga. Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över 9 Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över De konsoliderade resultat- och balansräk- ningarna samt finansieringsanalysen i års- redovisningen för staten omfattar i huvudsak de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att , AP-fonderna och Premiepensions- myndigheten faller utanför den avgränsning (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar) som görs för statens konsoli- derade balans- och resultaträkningar är den statliga sektorn i realiteten större. De olika av- gränsningsbegrepp som används för redo- visningar av statens ekonomi beskrivs närmare i bilaga 4 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten. Sammanställningen i detta kapitel görs i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samt- liga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. När det gäller bolag, banker och finansinstitut har väsentligt inflytande definierats som att staten har en ägarandel på i de aktuella organisationerna. Defini- tionen överensstämmer med definitionen av in- tresseföretag i årsredovisningslagen (1995:1554). Med denna definition bortfaller stiftelser som är självägande. Sammanställningen av den statliga sektorn inkluderar därmed förutom myndig- heterna även statliga bolag och finansinstitut, , () och AP-fonderna. Även Allmänna arvs- fonden redovisas här med hänsyn till det väsent- liga inflytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel. Sammanställningen, som bygger på de ingående organisationernas officiella årsredo- visningar, ger en uppfattning av den totala statliga bokförda förmögenheten. 9.1Den statliga sektorns förmögenhet Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital framgår av tabell 9.1. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten har statens andel medräknats med hänsyn tagen till ägarandelen om den uppgår till . Redovisningen av myndig- heternas tillgångar avseende ägarandelar i företag som är utgörs endast av värdet enligt myndigheternas bokslut. används kalenderårsuppgifter av- seende statliga bolag, banker och finansinstitut där statens ägarandel uppgår till . Någon fullständig eliminering av mellan- havanden såsom fordringar och skulder samt intäkter och kostnader har inte varit möjlig att göra eftersom underlag för detta oftast saknas och de olika organisationernas redovisnings- principer skiljer sig åt. Dessutom verkar de under olika regelverk. De elimineringar som gjorts för att undvika dubbelräkning framgår av tabellerna 9.2 och 9.3. Ålderspensionsreformen medförde under 1990- talet betydande förändringar i betalningsflödena mellan statsbudgeten, AP-fonderna och premie- pensionssystemet. skall AP-fonderna enbart finansiera inkomstrelaterad ålderspension inom det reformerade systemets s.k. fördel- ningsdel. Finansierings- och betalningsansvaret för förtids- och efterlevandepension flyttades därför från AP-fonderna till statsbudgeten. För att delvis motverka den ökade belastningen på statsbudgeten har medel överförts successivt under från AP-fonderna till statsbudgeten i enlighet med beslut med anledning av propositionen AP-fonden i det reformerade pensionssystemet (prop. 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19 rskr. 1999/2000:181). överförda belopp upp- går till . överfördes inga medel utifrån ovan nämnda beslut. Frågan om ytterligare överföringar hän- sköts till en kontrollstation 2004 med avsikten att det skulle ske en slutlig reglering . Vid överläggningar mellan de fem partierna, fastställdes att pensions- överenskommelsen ligger fast men att någon överföring inte skulle ske . har därefter efterlyst en tidsplan för när den slutliga kontrollen av överförings- beloppet skall vidtas och när ett slutligt belopp i så fall skall föras över. Partierna bakom pensionsöverenskommelsen har därefter haft fortsatta överläggningar om möjligheterna att fastställa en tidsplan för hanteringen av frågan. De fem partierna som står bakom pensionsöverenskommelsen har under dessa överläggningar gjort bedömningen att det fortsatt kommer att saknas förutsättningar för att överföra medel från AP-fonden. I detta sammanhang har också frågan om hanteringen av överskott i pensions- systemet diskuterats. Mot bakgrund av dessa överläggningar anser regeringen att frågan om kriterier för ytterligare överföringar bör hanteras i samband med att frågan om hanteringen av överskott i pensionssystemet föreläggs i proposition. Tabell 9.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital Statliga bolag, banker och finansinstitut Fortsättning på tabell 9.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital Den statliga sektorn totalt Vid utgången av 2005 var den statliga sektorns samlade tillgångar efter elimineringar av inomstatliga mellanhavanden. Sammantaget ökade tillgångarna med . De samlade skulderna uppgick till 2005, vilket motsvarar en ökning med . Till följd av en gynnsam utveckling på aktie- marknaden ökade AP-fondernas tillgångar med och AP-fondernas egna kapital med . AP-fondernas egna kapital uppgick vid utgången av 2005 till . PPM:s tillgångar ökade med och det egna kapitalet uppgick vid utgången av 2005 till . Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till , en ökning med . Motsvarande skulder ökade med till sammanlagt .