prop · GT03134 · 2006-03-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:134 Anpassningar av studiestödet till vissa EG-direktiv, Regeringen överlämnar denna proposition till . (Utbildnings- och ) I denna proposition föreslås vissa ändringar i bl.a. studiestödslagen (1999:1395) så att reglerna om utländska medborgares rätt till svenskt studiestöd anpassas till förändringarna inom EG-rätten. Utvecklingen av EG-rätten innebär bland annat att den fria rörligheten för personer underlättas och att principen om likabehandling av sociala förmåner, inklusive studiestöd, utvidgas till vissa nya grupper. Förslagen till lagändringar innebär bland annat att utländska medborgare med permanent uppehållsrätt i och utländska medborgare med ställning som varaktigt bosatta i eller i annan EU-stat under vissa förutsättningar skall jämställas med svenska medborgare när det gäller rätt till studiestöd och rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. lämnas förslag till vissa följdändringar med anledning av att bidrag vid korttidsstudier även kommer att administreras av . Lagförslagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2006:000) om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ......................................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande ........................... 2.4Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200)......................................................................... 2.5Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)....................................................................... Ärendet och dess beredning............................................................. Likabehandling av unionsmedborgare ............................................ Överväganden och förslag ................................................ Likabehandling av varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare.......... Överväganden och förslag ................................................ Övriga utländska medborgare.......................................................... Överväganden och förslag ................................................ Bidrag vid korttidsstudier................................................................ Överväganden och förslag ................................................ Anpassningar till EG-direktiven ....................................... Effekter för olika målgrupper ......................... Konsekvenser för statsbudgeten ..................... Bidrag vid korttidsstudier ................................................. Författningsreglering och ikraftträdande......................................... 11.1Förslaget till om lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)....................................................................... 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande ........................... Förteckning över remissinstanser.......................................... Direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395), 2.lag om ändring i lagen (2006:000) om ändring i studiestödslagen (1999:1395), 3.lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, 4.lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), och 5.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i studiestöds- lagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs1 i fråga om studiestödslagen (1999:1395) dels att 1 kap. 4 §, 2 kap. 4 § och 3 kap. 4 och 25 §§ samt rubriken närmast före 1 kap. 4 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 5 och 6 §§, av följande lydelse. Medborgare i annat EU/EES- Utländska medborgare skall, när det gäller rätt till studiestöd enligt etablering som egenföretagare här denna lag, jämställas med svenska i landet kan härleda rättigheter i medborgare om de på grund av fråga om sociala förmåner från egenföretagare här i landet kan härleda rättigheter i fråga om (EES), eller medlemsstater å ena sidan, och (EES), eller å andra sidan om fri rörlighet för personer, skall när det gäller rätt till medlemsstater å ena sidan, och 1Jfr och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77, Celex 32004L0038) samt rådets direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (EUT L 16, 23.01.2004, s 44, Celex 32003L0109). 2Senaste lydelse 2001:67. 3Senaste lydelse 2001:67. jämställas med svenska medborgare under de förutsättningar som anges i föreskrifter av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Detsamma gäller make, sambo och barn samt andra familjemedlemmar till sådana utländska medborgare. rörlighet för personer. Regeringen eller den myndighet meddelar föreskrifter i anslutning Utländska medborgare med permanent uppehållsrätt i och som kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från EG-rätten skall, när det gäller rätt till studiestöd enligt denna lag, jämställas med svenska medborgare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter i anslutning till bestämmelserna i första stycket. I 2 kap. 4 § andrafjärde styckena och 3 kap. 4 § andra fjärde styckena finns ytterligare bestämmelser om rätt till studiestöd för utländska medborgare. Utländska medborgare som kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från EG-rätten skall, när det gäller rätt till studiestöd enligt denna lag, jämställas med svenska medborgare vid studier i 1. om de har ställning som varaktigt bosatta i , eller 2. om de har ställning som varaktigt bosatta i en annan EU- stat men har uppehållstillstånd i . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter i anslutning till bestämmelserna i första stycket. I 2 kap. 4 § andrafjärde 4 § andra Prop. Studiehjälp får lämnas till studerande som är svensk medborgare. Studiehjälp får lämnas också till studerande som inte är svensk medborgare, om den studerande 1. är bosatt i , och 1. är bosatt i och har permanent uppehållstillstånd här, samt 2. har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. Av 1 kap. 4 § framgår att vissa utländska medborgare skall jämställas med svenska medborgare. Kravet på permanent uppehållstillstånd i andra stycket 1 gäller inte för medborgare med uppehållsrätt enligt 3 a kap. 3 § utlänningslagen (2005:716) som fått en varaktig anknytning till . Studiehjälp får lämnas även om kravet på permanent uppehålls- tillstånd i andra stycket 1 inte är uppfyllt, om det finns särskilda skäl för det. Av 1 kap. 4 § första och andra styckena, 5 § första stycket och 6 § första stycket framgår att vissa utländska medborgare skall jämställas med svenska medborgare. Studiemedel får lämnas till studerande som är svensk medborgare. Studiemedel får lämnas också till studerande som inte är svensk medborgare, om den studerande 1. är bosatt i , och 1. är bosatt i och har permanent uppehållstillstånd här, samt 2. har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. Av 1 kap. 4 § framgår att vissa utländska medborgare skall jämställas med svenska medborgare. uppehållstillstånd i andra stycket 1 gäller inte för medborgare med uppehållsrätt enligt 3 a kap. 3 § utlänningslagen (2005:716) som fått en varaktig anknytning till . Studiemedel får lämnas även om kravet på permanent uppehålls- tillstånd i andra stycket 1 inte är uppfyllt, om det finns särskilda skäl för det. Av 1 kap. 4 § första och andra styckena, 5 § första stycket och 6 § första stycket framgår att vissa utländska medborgare skall jämställas med svenska medborgare. Om inte något annat följer av eller tas emot för den tid för vilken lämnas eller tas emot för den tid 1. studiehjälp enligt 2 kap., för vilken det lämnas 2. aktivitetsstöd för att delta i ett studiehjälp enligt 2 kap., aktivitetsstöd för att delta i ett (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, eller enligt lagen (1962:381) om allmän lagen (1962:381) korttidsstudier som får fördelas av särskilt utbildningsstöd, eller Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till 4 Senaste lydelse 2005:613. reserv- eller yrkesofficer. Studiemedel får inte lämnas för forskarutbildning om den studerande är eller har varit anställd som doktorand eller har eller har haft utbildningsbidrag för doktorander. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande beviljats studiestöd eller motsvarande studiefinansiering från ett annat land. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utländsk studiefinansiering som skall omfattas av Regeringen får meddela föreskrifter om avvikelser från bestämmelserna i första stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiestöd som avser tid före ikraftträdandet. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2006:000) om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 25 § studiestödslagen (1999:1395) i stället för dess lydelse enligt lagen (2006:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt bet. 2005/06:160) Om inte något annat följer av eller tas emot för den tid för vilken lämnas eller tas emot för den tid 1. studiehjälp enligt 2 kap., för vilken det lämnas 2. aktivitetsstöd för att delta i ett studiehjälp enligt 2 kap., aktivitetsstöd för att delta i ett (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, eller enligt lagen (1962:381) om allmän lagen (1962:381) korttidsstudier som får fördelas av a)i eller med stöd av lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Utbild- ningsdepartementets verksamhets- område, b)för särskilt utbildningsstöd, eller Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Studiemedel får inte lämnas för högskoleutbildning på forskarnivå om den studerande är eller har varit anställd som doktorand eller har eller har haft utbildningsbidrag för doktorander. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande beviljats Prop. 2005/06:134 studiestöd eller motsvarande studiefinansiering från ett annat land. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utländsk studiefinansiering som skall omfattas av detta stycke. Regeringen får meddela föreskrifter om avvikelser från bestämmelserna i första stycket. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande dels att 7 och 14 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 7 a7 c §§, av Rekryteringsbidrag får lämnas till studerande som är utländsk medborgare om han eller hon på grund av anställning eller etablering som egenföretagare här i landet kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från 2.avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), eller 3.avtalet om fri rörlighet för personer mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan, och å andra sidan. medlemmar som avses i 3 a kap. 2 § utlänningslagen (2005:716) till sådana utländska medborgare. Utöver vad som följer av första lämnas till studerande som inte är 1.är bosatt i , och 2.har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. Rekryteringsbidrag får lämnas till studerande som är utländsk medborgare med permanent 1Jfr och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77, Celex 32004L0038) samt rådets direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (EUT L 16, 23.01.2004, s. 44, Celex 32003L0109). uppehållsrätt i , om han Prop. 2005/06:134 eller hon kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från EG-rätten. Rekryteringsbidrag får lämnas till studerande som är utländsk medborgare och som kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från EG-rätten om den utländske medborgaren 1.har ställning som varaktigt bosatt i , eller 2.har ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat men har uppehållstillstånd i . som följer av 7 lämnas till studerande som är utländsk medborgare, om den studerande 1.är bosatt i och har permanent uppehållstillstånd här, samt 2.har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. uppehållstillstånd i första stycket 1 gäller inte för medborgare med uppehållsrätt enligt 3 a kap. 3 § utlänningslagen (2005:716) som fått en varaktig anknytning till . Rekryteringsbidrag får lämnas även om kravet på permanent uppehållstillstånd i första stycket 1 inte är uppfyllt, om det finns särskilda skäl för det. Om inte något annat följer av föreskrifter som regeringen meddelar, får rekryteringsbidrag inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas Rekryteringsbidrag får inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas 5 Senaste lydelse 2006:53. 1. studiemedel enligt 3 kap. studiestödslagen (1999:1395), 2.aktivitetsstöd för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 3.rehabiliteringsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, eller 4. bidrag till 4. bidrag till studerande korttidsstudier som får fördelas av korttidsstudier som får fördelas av rige eller Tjänstemännens Central- organisation med stöd av lagen organisation med stöd av lagen (1976:1046) om överlämnande av (1976:1046) om överlämnande av särskilt utbildningsstöd, eller Rekryteringsbidrag får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Regeringen får meddela föreskrifter om avvikelser från bestämmelserna i första stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för rekryteringsbidrag till vuxenstuderande som avser tid före ikraftträdandet. 2.4Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:200)1 skall ha följande lydelse. Från skatteplikt undantas omsättning av tjänster som utgör 1. grundskole-, gymnasieskole- eller högskoleutbildning, om utbildningen anordnas av det allmänna eller en av det allmänna för utbildningen erkänd utbildningsanordnare, och studiestödslagen (1999:1395) eller studiestödslagen (1999:1395) eller till sådant bidrag för korttids- till sådant bidrag för korttids- studier som får fördelas av studier som får fördelas av rige eller Tjänstemännens Central- organisation med stöd av lagen organisation med stöd av lagen (1976:1046) om överlämnande av (1976:1046) om överlämnande av särskilt utbildningsstöd, eller Undantaget från skatteplikt enligt första stycket omfattar även omsättning av varor och tjänster som omsätts som ett led i utbildningen. Utbildning som tillhandahålls av utbildare mot ersättning från en uppdragsgivare som själv utser de personer som skall utbildas (uppdragsutbildning) omfattas av undantaget endast om utbildningen ingår i en av uppdragsgivaren bedriven egen utbildning enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 2000:500. 2Senaste lydelse 2006:51. 2.5Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 34 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse. Följande ersättningar i samband med studier skall tas upp: 1.utbildningsbidrag för doktorander, och 2.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF). lagen (1999:1395) och rekryte- lagen (1999:1395) och rekryte- (2002:624) om rekryteringsbidrag (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande skall inte tas till vuxenstuderande skall inte tas Detta gäller också bidrag till Detta gäller också bidrag till studerande vid korttidsstudier som studerande vid korttidsstudier som får fördelas av Landsorganisatio- nen i eller Tjänstemännens lagen (1976:1046) om överläm- lagen (1976:1046) om överläm- verksamhetsområde eller av Soci- särskilt utbildningsstöd, eller Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2006:52. 3 Ärendet och dess beredning och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s 77, Celex 32004L0038) och rådets direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (EUT L 16, 23.01.2004, s 44, Celex 32003L0109) innehåller bestämmelser som berör studiestödslagstiftningen. Hur direktiven skall genomföras i har varit föremål för två skilda utredningar dels utredningen om den fria rörligheten för unionsmedborgare, dels utredningen om uppehållstillstånd för familjeåterförening och för varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare, som avgett betänkandet Unionsmedborgares rörlighet inom EU (SOU 2005:49) respektive delbetänkandet och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare (2005:15). I båda betänkandena lämnas förslag till lagändringar som enligt utredningarna behövs för att genomföra direktiven i svensk rätt. Betänkandena har varit föremål för remissbehandling . Regeringen har i propositionen Genomförande av EG-direktiven om unionsmedborgares rörlighet inom EU och om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (prop. 2005/06:77) lämnat förslag till hur de aktuella EG-direktiven skall genomföras i svensk rätt, huvudsakligen genom ändringar i den nya utlänningslagen (2005:716). Behovet av anpassningar på studiestödsområdet till gemenskapsrätten behandlades inte i ovan nämnda proposition. Regeringen har dock framhållit att det även kan bli aktuellt med författningsändringar vad gäller studiestödet (prop. 2005/06:77, sid. 127 och 160). (Utbildnings- och ) har det utarbetats en promemoria om vissa studiestödsfrågor i anslutning till ovanstående betänkanden. För att åstadkomma en enhetlig lagstiftning på studiestödsområdet föreslås i promemorian att det i lag preciseras vilka utländska medborgare som skall få rätt till svenskt studiestöd och under vilka närmare omständigheter stöd skall kunna lämnas. Förslagen i promemorian ansluter till betänkandena. Lagförslagen finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Utbildnings- och (dnr U2005/8790/SV). I denna proposition lämnas också vissa andra förslag på studiestödsområdet. Med anledning av att bidraget vid korttidsstudier kommer att administreras av ytterligare en myndighet, , behövs vissa följdändringar i annan lagstiftning. , för särskilt utbildningsstöd (Sisus), (), i (LO) och () har beretts tillfälle Prop. 2005/06:134 att lämna synpunkter på författningsförslagen i denna del. Regeringen bedömer att lagförslagen i denna proposition som avser ändringar i studiestödslagen (1999:1395) och i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande inte innehåller någon sådan reglering som kräver Lagrådets hörande. Övriga lagförslag är endast följdändringar med anledning av att bidrag vid korttidsstudier även kommer att administreras av . Regeringen bedömer att inte heller dessa lagförslag innehåller sådan reglering som kräver lagrådets hörande. Genomförande av vissa EG-direktiv Syftet med de båda här aktuella EG-direktiven är att underlätta rörligheten mellan medlemsstaterna för unionsmedborgarna och vissa tredjelandsmedborgare. Direktiven innehåller bl.a. bestämmelser som innebär att vissa förpliktelser för den enskilde av administrativ eller rättslig natur skall begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Gällande EG-rättsakter skall införlivas i svensk rätt. Även EG- domstolens praxis skall beaktas vid utformningen av lagstiftningen. Regeringen har i en proposition till föreslagit hur EG- direktiven om unionsmedborgares rörlighet inom EU och om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning skall genomföras i (prop. 2005/06:77). Där föreslås att genomförandet huvudsakligen bör ske genom ändringar i den nya utlänningslagen (2005:716). Ändringarna när det gäller unionsmedborgare medför enligt den nämnda propositionen bl.a. att begreppet uppehållsrätt införs i svensk lag. Termen innebär en självständig rätt att uppehålla sig i . Unionsmedborgare skall enligt huvudregeln ha permanent uppehållsrätt om han eller hon vistats lagligt i utan avbrott under . Kravet på uppehållstillstånd tas bort för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. Efter tre månaders vistelse i införs i stället registrering för unionsmedborgare och uppehållskort för familjemedlemmar som inte är unionsmedborgare. Samtliga EES- medborgare skall omfattas av de föreslagna bestämmelserna. Ändringarna som avser det andra direktivet innebär att ett nytt rättsligt begrepp, ställning som varaktigt bosatt tredjelandsmedborgare, införs i svensk rätt. Enligt huvudregeln skall en tredjelandsmedborgare som har permanent uppehållstillstånd i och som har varit bosatt här beviljas denna särskilda ställning. Av utlänningslagstiftningen skall det framgå vilka personer som har uppehållsrätt respektive ställning som varaktigt bosatt. Inom gemenskapsrätten gäller en allmän likabehandlingsprincip. Principen finns exempelvis uttryckt i diskrimineringsförbudet i artikel 12 i EG-fördraget. Den finns även intagen i andra rättsakter och har återkommande behandlats av . Principen innebär i huvudsak att medborgare från andra medlemsländer skall behandlas på samma sätt som svenska medborgare när det gäller t.ex. rätt till sociala förmåner. I de nya EG-direktiven, om unionsmedborgares rörlighet inom EU och om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning, återfinns också bestämmelser om likabehandling. Av praxis följer att studiestöd utgör en social förmån i gemenskapsrättsligt sammanhang (mål C-293/83 Gravier, C-39/86 Lair och C-209/03 Bidar). Den viktigaste finansieringsformen för flertalet studerande är studiemedel i form av bidrag och lån. Studiemedel betraktas således som en social förmån. Även en del av studiehjälpen, som lämnas till unga studerande i gymnasieskolan, betraktas i EG- rättsligt perspektiv som en social förmån och omfattas av likabehandlingsprincipen. Rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, som uteslutande är ett bidrag, betraktas enligt gemenskapsrätten också som ett studiestöd som omfattas av likabehandlingsprincipen. I studiestödslagstiftningen görs en skillnad mellan svenska och utländska medborgare. Reglerna bygger på principen att studiestöd kan lämnas till svenska medborgare både för studier i och utomlands. Utländska medborgare kan bara få svenskt studiestöd för studier i om de dels är bosatta här, dels bosatt sig här i annat syfte än att studera (s.k. gäststuderande omfattas alltså inte).