prop · GT03155 · 2006-03-22 00:00:00 — I syfte att integrera ett jämställdhetsperspektiv i myndighetens verk- samhet har regeringen har uppdragit åt AMS att myndighetens chefer och medarbetare skall ha grundläggande kunskaper om vad jämställdhet innebär och om de centrala jämställdhetspolitiska frågorna inom det egna ansvarsområdet. AMS har utifrån detta uppdrag utformat en webbaserad utbildning i jämställdhet som alla medarbetare skall genomgå . Särskilda medel avsätts till brytprojekt, t.ex. fler män till skolan och fler kvinnor till byggbranschen. Mot bakgrund av genomförandet av Af - har en ny organisation för brytverksamheten utformats och trätt i kraft . Brytverksamheten skall fortsätta att utveckla metoder för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden och skall på ett tydligt sätt integreras i arbetsförmedlingens enhetliga tjänsteutbud. För brytverksamheten finns nu en enkel och tydlig vision kvinnor och män till alla yrken. Inför årets feriearbeten beslutade AMS i samverkan med kommuner och landsting att tillföra brytmedel. Ungdomar som står inför yrkesval är en målgrupp som vi har möjlighet att påverka genom att an- vända brytmedel för extra vägledningsinsatser. För att åstadkomma detta tilldelades länsarbetsnämnderna extra medel inför årets arbete med ferie- arbeten. Regeringen ser positivt på detta initiativ. Det är viktigt att er- farenheter från länen tas till vara inför regeringens satsning på feriejobb Arbetslivspolitik (PO23) Uppdrag till - Jämställdhet i lönefrågor har i uppdrag att, i samråd med JämO, överlägga med parterna om jämställdhet i lönefrågor. skall vid sina överläggningar med arbetsmarknadens parter om kom- mande och pågående avtalsförhandlingar fästa uppmärksamhet på vikten av att de centrala kollektivavtalen konstrueras så, att avtalen främjar de lokala parternas arbete med lönefrågor ur ett jämställdhetsperspektiv. fick i uppdrag att undersöka möjligheten till förbättrad insamling och redovisning av olika typer av förmåner till arbetstagare samt värdet av dessa. Syftet är att få bättre kun- skap dels om den del av ersättningen för utfört arbete som inte utgår i form av kontant lön, dels om de olika typerna av sådana ersättningar och värdet av dessa uppdelat på kvinnor respektive män. Uppdraget har av- rapporterats till () . Övriga åtgärder inom politikområdet I arbetet med att förbättra kvinnors arbetsmiljö har i verksamhetsprogrammet 2006 valt ut tre (av sex) prioriterade branscher som är kvinnodominerade i sina tillsynsinsatser: Hälso- och sjukvård, Omsorg och sociala tjänster samt Skola. och JämO har påbörjat ett pilotprojekt i för att öka arbets- miljöinspektörernas kunskaper om jämställdhetsfrågor. Arbetslivsforskning ur ett genusperspektiv har stärkts. Arbetslivsinsti- tutet presenterade antologin gränsen till genom- brott, som är ett resultat av institutets interdisciplinära forskningsprojekt . Projektet har genomförts i tre kommuner i . Syftet var att bedriva handlingsinriktad forskning för att stödja ut- veckling och förändring mot ökad jämlikhet och bättre arbetsvillkor i företag och organisationer. har startat projektet för- äldraskap och förvärvsarbete - en bidragande orsak till ohälsa och sjuk- frånvaro bland 60- och 70-talister?. Projektet sätter fokus på unga för- äldrars möjligheter och sätt att kombinera barn och arbetsliv, och under vilka betingelser detta kan medföra hälsoproblem och sjukfrånvaro. Jämställdhetspolitik (PO 24) Regeringen har beslutat att jämställdhetsarbetet skall integreras i hela Ansvaret för det strategiska och sammanhållande arbetet finns inom politikområdet Jämställdhetspolitik. arbetet med analys, aktiviteter och åtgärder sker dock inom respektive Politikområdet bidrar till samtliga fokusområdena för jämställdhetspo- Dessa aktiviteter redovisas i samband med respektive fokusom- antog regeringen en plan för att genomföra jämställdhetsintegre- Målet är att beslutsprocesser skall utvecklas så att ett jämställdhetsperspektiv alltid finns med i be- Planen omfattar en sexårsperiod (2009) och är en gemensam ram för arbetet. Arbetet skall åstadkomma bestående för- ändringar i verksamheten: -Jämställdhetskallintegreras i beslutsprocesser och beslutsunderlag. -chefer och handläggare skall ha goda kunskaper om de centrala jämställdhetspolitiska frågorna inom det egna politik- området. -Det skall finnas en väl fungerande samordning och ett stöd för jäm- ställdhetsarbetet i . För att svara upp mot de krav som ställs i regeringens plan har alla de- partement utarbetat en plan för respektive departementets arbete med jämställdhetsintegrering. Vidare har alla departement utsett jämställd- hetssamordnare och byggt upp en organisation kring samordningsfunk- tionen för att nå ut med stöd och kunskap i departementet. Jämställdhets- samordnarna håller samman arbetet med jämställdhetsintegrering i sitt departement och ger stöd och vägledning i jämställdhetsarbetet. Sam- ordnarna ansvarar däremot inte för att genomföra, granska eller god- känna jämställdhetsanalyser i beslutsunderlag m.m. Ansvaret för att ett jämställdhetsperspektiv finns med vilar på dem som handlägger besluts- underlaget. som planen gäller ansvarar jäm- ställdhetsenhet bland annat för att följa upp och utvärdera planen och att utifrån de resultat som utvärderingarna ger ta fram nya riktlinjer för det fortsatta arbetet. Jämställdhetsenheten leder också en interdepartemental arbetsgrupp för jämställdhet. I gruppen ingår departementens jämställd- hetssamordnare samt de tjänstemän på jämställdhetsenheten som arbetar med jämställdhetsintegrering. Åren 20042005 har arbetet varit inriktat på kunskapsuppbyggnad och genomförandet av regeringens åtagande att genomföra jämställdhets- analyser inom alla politikområden och där det är möjligt identifiera mål och indikatorer för jämställdhet. För att stödja arbetet med jämställdhetsintegrering i den statliga verksam- heten, inklusive , tillsatte regeringen en utredning (dir. 2005:7). -informera om jämställdhetsintegrering och om de statliga myndig- heternas ansvar för genomförandet av jämställdhetspolitiken, -utforma utbildningar i jämställdhetsintegrering, -vidareutveckla metoder för jämställdhetsintegrering, och -skapa ett forum för erfarenhetsutbyte mellan myndigheter i fråga om jämställdhetsintegrering. Utredaren, som antagit namnet JämStöd, stöd för jämställdhetsintegrer- ing i staten (N2005:02), fick tilläggsdirektiv som innebär att utredningens arbete fortsätter fram till och med . Regeringen åtog sig i skr 2002/03:140 Jämt och ständigt att genomföra jämställdhetsanalyser inom samtliga politikområden i syfte att identifiera mål och indikatorer för jämställdhet. Regeringens åtagande har sammanlagt resulterat i drygt 120 jämställd- hetsanalyser inom de 48 politikområdena, ett 50-tal mål, ett antal indi- katorer och myndighetsuppdrag för att ta fram indikatorer inom flera po- litikområden, ytterligare ett 20-tal uppdrag, samt ett 60-tal återrapporte- ringskrav. För att genomföra arbetet har en särskild metod för jämställdhetsanalys utvecklats och omfattande utbildningsinsatser genomförts. Utöver en betydande kunskapsökning inom politikområdena har en ökad verksam- hetsanpassning när det gäller styrningen av jämställdhet i myndigheter- nas utåtriktade verksamhet skett. Sammanlagt har drygt 120 analyser genomförts eller påbörjats inom de 48 politikområdena. Inriktningen har varit att analyserna skulle genom- föras och mål formuleras på verksamhetsområdesnivå, med utrymme för flexibilitet utifrån politikområdets karaktär. I många fall har analyserna genomförts på verksamhetsgrensnivå eftersom verksamhetsområdena varit alltför omfattande. Inom varje politikområde har minst en, men i många fall flera, analyser genomförts. Omfattningen av analyserna varierar dock. I vissa fall inne- bär analysen att en genomgång av de olika verksamhetsområdena och verksamhetsgrenarna gjorts i förhållande till de jämställdhetspolitiska målen, varpå slutsatsen blivit att området inte är relevant ur jämställd- hetssynpunkt eftersom människor inte berörs alls eller endast perifert. Exempel på detta är verksamhetsområdet inom politikområdet Effektiv statsförvaltning. Andra verksamhetsområden inom detta politikområde handlar om service- och stabsuppgifter där målgruppen är myndigheter och regering. Det innebär att möjligheten att genom målstyrning av dessa verksamheter direkt bidra till att uppfylla de jämställdhetspolitiska målen i samhället är begränsad. Däremot konstate- rar att det inom vissa delar av politikområdet är möjligt att indirekt, via och med hjälp av myndigheter såsom Verket för förvaltningsutveckling (VERVA), och främja jämställdhetsarbetet, vilket också avspeglas i de- ras regleringsbrev . Så har t.ex. VERVA fått i uppdrag att redo- visa hur man avser att beakta ett jämställdhetsperspektiv i de utveck- lingsinsatser som verket genomför riktade till den statliga förvaltningen. Inom andra politikområden har mycket omfattande analyser genom- förts inom någon eller några verksamhetsområden eller verksamhetsgre- nar, till exempel inom transportpolitiken, arbetsmarknads- respektive arbetslivspolitiken och handelspolitiken. Inom vissa politikområden har en mängd jämställdhetsanalyser ge- nomförts. Inom fem politikområden har ett tiotal analyser genomförts och inom fyra politikområ- den har sammanlagt 24 jämställdhetsanalyser gjorts. Flest analyser har genomförts inom Försvarsdepartementets två politikområden: ett 30-tal. När det gäller formulering av mål så har det genomgående gjorts på den verksamhetsnivå som analyserna har genomförts på, det vill säga antingen på verksamhetsområdes- eller verksamhetsgrensnivå i myndig- heternas regleringsbrev . Åtgärder vidtagna med anledning av jämställdhetsanalyserna De målformuleringar som jämställdhetsanalyserna har resulterat i rör sig dels om helt nya mål som speglar jämställdhetsperspektivet inom politik- området, dels om att jämställdhetsperspektivet har stärkts i befintliga mål. Ett exempel på det förstnämnda är bostadspolitiken där följande mål för Verksamhetsgren Fysisk planering, regional utveckling och stadsut- veckling utvecklats till att tydligt omfatta barn, unga och vuxna av båda könen istället för alla medborgare. Ett exempel på det andra fallet kom- mer från folkrörelsepolitiken, där målet för verksamhetsgrenen Barn- och ungdomsverksamhet är att flickor och pojkar mellan skall ges möjlighet att idrotta i verksamheter som motverkar segregering, tidig specialisering och selektering. Flickors och pojkars idrottande skall ges lika förutsättningar, stöd och resurser. I många fall har det visat sig vara mer ändamålsenligt att for- mulera uppdrag till myndigheter i stället för mål. Det rör bl.a. politikom- råden där jämställdhetsfrågan tidigare endast diskuterats i begränsad om- fattning och där kunskapsluckorna i form av bl. a. forskning och statistik är stora. Ett exempel är miljöpolitiken där Kemikalieinspektionen fått i uppdrag att redovisa en sammanställning av den kunskap som finns om mäns och kvinnors skilda uppdrag, upplagring i kroppen, påverkan på hälsa m.m. av olika kemikalier under olika faser i livet. Inspektionen skall även redogöra för hur dessa skillnader mellan män och kvinnor tas i beaktande vid utformning och användning av bedömnings- och osäker- hetsfaktorer, gränsvärden och riktvärden och slutligen föreslå åtgärder för att män och kvinnor i lika stor utsträckning skall skyddas från negativ påverkan från kemikalier. Sammanlagt har ett 20-tal nya mål formulerats. I avvaktan på att pro- positioner kommer att läggas fram för inom transportpolitiken och konsumentpolitiken har inga nya mål formulerats inom dessa poli- tikområden. Inom en rad politikområden såsom handikappolitiken, den ekonomiska familjepolitiken och regionala utvecklingspolitiken konstaterades i ana- lysarbetet att de befintliga målen redan väl speglade jämställdhetsper- spektivet. För vissa av dessa politikområden har istället jämställdhets- analyserna lett till diskussion om behovet av att stärka andra delar av styrningen såsom vikten av en tydligare återkoppling av myndigheternas resultat ur jämställdhetssynpunkt. I andra fall där jämställdhetsperspekti- vet redan speglas i de befintliga målen kan det handla om att andra styr- former behöver ses över, främst förordningar som styr olika insatser. En sådan översyn kan t.ex. komma att bli aktuell inom Arbetsmarknadspoli- tiken där förordningar om arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan innebära att kvinnor i mindre utsträckning än män de facto kommer i fråga för åtgärder. Det rör bl.a. åtgärder som inte omfattar deltidsarbetslösa där kvinnor utgör en majoritet. Inom den regionala utvecklingspolitiken finns det krav på att även integrera arbetet med jämställdhet mellan kvinnor och män i styrdokument som förordningar och regleringsbrev. Analysen konstaterade att det är viktigt att denna styrning bibehålls för att nå re- sultat i form av ökad jämställdhet. Dessutom uppmärksammades vikten av ett kontinuerligt kunskaps- och metodutvecklingsarbete. När det gäller indikatorer så är det endast ett fåtal politikområden som följer upp sin verksamhet på detta sätt. Ett exempel är den regionala ut- vecklingspolitiken som inom ramarna för projektet kompletterade sina indikatorer på aggregerad nivå så att de speglar jämställdhetsperspektivet inom utgiftsområdet. I övrigt är det främst politikområden som har tagit fram indika- torer som ett resultat av analysarbetet. Ett exempel är handelspolitiken, där nya indikatorer bl. a. rör referenser till jämställdhet i styrdokument. I stället har fokus inom flertalet politikområden lagts på återrapporter- ingskrav till myndigheterna. Sammanlagt har ett 60-tal nya återrapport- eringskrav formulerats för ett långt större antal myndigheter. I några fall har tidigare återrapporteringskrav förstärkts, t ex för där regeringen tydligare trycker på redovisning av effekterna av de åtgärder som myndigheten vidtagit med utgångspunkt från rapporten socialtjänst?. Inom fem politikområden har uppdrag lagts på myndigheter att ut- veckla indikatorer för jämställdhet. Ett exempel på detta är ett uppdrag till att i samråd med länsstyrelsernas, och andra relevanta myndigheter och organisationer utveckla samarbets- former och indikatorer för arbetet med jämställdhetsfrågor inom ramen för livsmedels- och landsbygdspolitiken. Uppdraget skall redovisas se- nast . Några av de nya uppdragen tar sikte på att förändra andra centrala styr- och uppföljningssystem. Ett exempel är politikområdena Ersättning vid arbetsoförmåga, Ekonomisk äldrepolitik och Ekonomisk familjepolitik där skall se över sina kvalitetssäkringssystem ur ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv och vidta åtgärder för att säker- ställa att kvalitetsbegreppet och rutiner för kvalitetskontroll inkluderar Ett annat exempel rör utrikes- och säkerhetspolitiken där jämställdhetsperspektivet skall stärkas i ambassadernas rapportering. Utveckling av analysverktyg och utbildning Inom många politikområden är jämställdhet en delvis ny fråga. För att genomföra arbetet har en särskild metod för jämställdhetsanalys utveck- lats inom och omfattande utbildningsinsatser genom- förts för de handläggare som berörts av analys- och målarbetet. Arbetet har direkt omfattat ca 170 handläggare men indirekt betydligt fler. Sam- mantaget har omkring 400 personer deltagit utbildning kopplad till arbe- tet. För de handläggare som direkt arbetat med analyserna handlar det om 5-8 halvdagars utbildnings- och handledningstillfällen under cirka . Mellan utbildningstillfällen har de arbetat med sina analyser. Ut- bildningen har huvudsakligen genomförts av kommittén JämStöd. Analysverktyget JämKAS Bas har utvecklats för att användas i arbetet. Metoden består av tolv steg uppdelat på fyra delar: inventering, kartlägg- ning, analys samt formulering av mål och åtgärder. Den har använts på flertalet departement och på övriga departement använts som utgångs- punkt. De erfarenheter som gjorts under analys- och målarbetet har varit vär- defulla för den fortsatta utvecklingen av metoder och utbildningar till stöd för arbetet med jämställdhetsintegrering både i och som ett led i den verksamhet som kommittén JämStöd erbjuder myn- digheter. Ytterligare utbildningar och redskap har utvecklats på basis av dessa erfarenheter t.ex. en metod för jämställdhetsinventering av kom- mittédirektiv med tillhörande utbildning. Sammantaget innebär detta att utbildnings- och metodutvecklingen kan ses både som förutsättning för och resultat av arbetet. Slutsatser av analys- och målarbetet Ett mycket omfattande arbete har genomförts för att uppfylla regeringens åtagande om att göra jämställdhetsanalyser inom samtliga politikområden och identifiera mål och indikatorer för jäm- ställdhet. Sammantaget innebär detta arbete att ett första kliv tagits på vägen mot att integrera jämställdhetsperspektivet i politikområdena. Viktiga steg har tagits, dels när det gäller att öka kunskapen om jämställdhet inom , särskilt med koppling till de olika politikområdena, dels när det gäller ökad verksamhetsanpassning rörande styrningen av jämställdhet i myndigheternas verksamhet. Flera steg åter- står dock för att uppnå de mål som enligt regeringens plan för genom- förande av jämställdhetsintegrering i skall vara upp- nådda . Inom många politikområden är jämställdhet en delvis ny fråga, åtmin- stone när det gäller jämställdhetsperspektiv på den verksamhet som med- borgare och brukare möter. Analys- och målarbetet har ökat kunskaps- nivån när det gäller jämställdhet generellt i , men också lett till ökad kunskap och insikt om på vilket sätt jämställdhetsperspekti- vet är relevant inom de olika politikområdena. Ett exempel på detta är Försvarsdepartementets politikområden där myndigheternas fokus när det gäller jämställdhet tidigare främst rört rollen som arbetsgivare. nom jämställdhetsanalyserna har myndigheternas perspektiv vidgats till att omfatta även hur den egna verksamheten kan bidra till ökad jäm- ställdhet i samhället. har arbetet lagt grunden för fortsatt kunskapsuppbyggnad vilket är avgörande för att jämställdhetsperspektivet genomgående skall kunna integreras i regeringens beslutsunderlag. har bl.a. resulterat i en rad uppdrag till myndigheter för att fylla de kun- skapsluckor som synliggjorts. Det analysarbete som genomförts ger också en god grund för bedöm- ning av inom vilka delar av politikområdena som jämställdhet är relevant och för prioritering av det fortsatta jämställdhetsarbetet inom och mellan Analysarbetet har även lett till att en diskussion inletts om skärnings- punkter mellan olika politikområden och behovet av gemensamma jäm- ställdhetsanalyser över politikområdesgränser. detta avseende är bland annat frågor såsom hållbara lokala arbetsmark- nadsregioner, landsbygdsutveckling och påverkan av kemikalier och lä- Dessa frågor rör alla flera politikområden inom olika departe- En annan omständighet som också blivit tydlig genom analys- och målarbetet är att det fortsatta arbetet behöver vidgas till att omfatta fler delar av regeringens politik än de som ryms inom ramarna för politik- områdena, samt annan myndighetsstyrning än formulering av mål och indikatorer inom dessa. Ett exempel på detta är skatteområdet där poli- tikområdet endast omfattar verkställandet av skattepolitiken och inte framtagande av beslutsunderlag som rör utformningen av skattesystemet. När det gäller myndighetsstyrningen är det viktigt att det fortsatta arbetet också omfattar bl.a. förordningar som styr vissa av myndigheternas verk- samhet, såsom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I enlighet med regeringens plan för genomförande av jämställdhetsinte- grering i skall jämställdhetsanalyser ingå i underlagen som ligger till grund för regeringens beslutsfattande. Planen utgör en gemensam ram för hela arbete med jämställdhetsintegrering fram till och med och kompletteras med årliga handlingsprogram. jämställdhetsintegrering utgör fortsatta jämställdhetsanalyser inom politikområdena i syfte att identifiera mål eller andra insatser för jämställdhet en viktig del. Det kan röra delar av ett politikområde som inte tidigare analyserats eller fördjupningar av redan genomförda analyser. till att verksamhetsanpassade mål och/eller uppdrag anges för de aktuella myndigheterna eller att andra insatser, till exempel ändringar av förord- ningar, genomförs. Jämställdhet är ett sektorsövergripande område och måluppfyllelsen är beroende av vad som görs inom alla politikområden. Ett viktigt led i ar- betet med att utveckla jämställdhetspolitiken är därför att sätta mål för jämställdhet på olika nivåer inom alla politikområden. På så sätt blir det möjligt att synliggöra på vilka villkor och i vilken utsträckning kvinnor respektive män får del av de medel som fördelas inom ramen för statens budget, men också vilka resultat och effekter budgetbesluten ger för olika grupper av kvinnor respektive män. påbörjades projektet för att arbeta med jämställdhetsintegrering av den statliga budgetprocessen. projektet har man bland annat arbetat med metodutveckling, identifierat utbildningsbehov samt samlat in erfarenheter av vad som är viktigt för att genomföra en jämställdhetsintegrering av budgetarbetet. genomförde också en förstudie där några sakenheter gjorde jämställd- hetsanalyser inom tre olika politikområden (regional utvecklingspolitik, transportpolitik och socialtjänstpolitik). Arbetet med att jämställdhetsintegrera budgetprocessen har övergått från projekt till att vara en del av det ordinarie arbetet genom två olika Regeringens åtagande att genomföra jämställdhetsanalyser inom politikområdena och identifiera jämställdhetspolitiska mål och resultat- indikatorer innebär tillsammans med genomförandet av regeringens plan för jämställdhetsintegrering - som särskilt fokuserar på budgetarbetet att arbetet med att jämställdhetsintegrera budgetprocessen nu är en del av regeringens ordinarie arbete. Som en bilaga till Finansplanen redovisas kvinnors och mäns ekono- En bilaga med mycket begränsad ambitionsnivå men med delvis denna inriktning har utarbetats och publice- rats i budgetpropositionen i anslutning till UO14 om arbetsliv och ar- höjdes ambitionsnivån, innehållet omarbetades och bilagan flyttades till volym 1 som en bilaga till finansplanen. cerades även som ett särtryck. Bilagan redovisar systematiskt och pedagogiskt hur kvinnors och mäns ekonomiska villkor ser ut. Med början i hemarbete, förvärvsarbete och sysselsättning redovisas månadslön, inkomster och ersättningar i social- försäkringen för att slutligen beskriva den disponibla inkomsten för kvinnor och män. Bilagan har även ett tema som varierar. visades med ett typfall hur föräldraledighet med åtföljande deltidsarbete påverkade inkomsten samt pensionsunderlaget. årets bilaga fokuserades på deltidsarbetets omfattning och ekonomiska Analyser av jämställdhetskonsekvenser i utredningsbetänkanden De statliga utredningarnas betänkanden ligger till grund för regeringens ställningstaganden är det viktigt att betänkanden i de fall det är motiverat redovisar konsekvenser för kvinnor respektive män, som grundas på könsuppdelad statistik med beskrivningar, förslag och analys gjorda ur båda könens perspektiv. Kravet på att re- dovisa konsekvenser för jämställdheten finns i kommittéförordningen. Av de 402 betänkande som ingått i utvärderingen redovisar något om jämställdhet medan har angett skäl till varför detta inte behöver En dryg tredjedel redovisar inget om jämställdhet. ringens resultat är också redovisat per departement och är en del av ar- betet med jämställdhetsintegrering i . Innehållet har dragits på allmän beredning och kommer att tryckas i se- rien Ds efter avslutad beredning. Information om resultaten kommer att ske till statssekreterare, expeditionschefer, jämställdhetssamordnare, kommittéer och i en riksdagsskrivelse. Direktiven föreslås användas mer aktivt med specifika skrivningar om jämställdhet, där det är motiverat. Årliga uppföljningar kommer att göras av betänkanden och direktiv.