prop · GT03145 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringen anser att den informationskampanj som beskrivs ovan är viktig för att skapa genomslag för energieffektiviserande åtgärder. Mot bakgrund av detta avser regeringen att ge , i sam- verkan med , och , i uppdrag att förbereda och genomföra en sådan kampanj. Kampanjen bör pågå och finansieras inom ramen för befintliga medel anslagna till energirådgivning och informationsinsatser. 7 Bakgrund avseende energideklarationer Bygg- och fastighetssektorn har en strategisk roll för en hållbar utveck- ling. Samhällsutvecklingen ställer fortlöpande stora och nya krav på markplanering, byggande och förvaltning av byggnader, för att behov av ändamålsenliga bostäder, lokaler och infrastruktur skall tillgodoses. Ut- vecklingen och förnyelsen inom samhällsbyggnadsområdet är viktig för en effektiv användning av våra resurser. Sektorn står för en väsentlig del av miljöbelastningen i samhället, med bl.a. av material- användningen och en betydande andel av avfallet. Utsläpp från byggna- der och anläggningar till luft, mark och vatten är betydande. Energian- vändningen i sektorn bostäder och service uppgick till drygt , vilket motsvarade av totala, slutliga energianvändning. Användningen i bostäder och lokaler motsva- rade av energianvändningen i sektorn. Vissa faktorer i inomhusmiljön har betydelse för människors hälsa, t.ex. radon, fukt och mögel. Det är viktigt att avhjälpa sådana problem och att förebygga nya. Ett första steg för att avhjälpa en del av dessa brister är att säkerställa en god ventilation. bedömde att en fungerande ventilation i byggnader var är så viktig, att reger- ingen fick ett bemyndigande att utfärda bestämmelser om en obligatorisk funktionskontroll av praktiskt taget alla ventilationssystem i landet. Det är mot den bakgrunden som det av regeringen och beslutade delmålet till det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö av- seende inomhusmiljö skall ses (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02:BoU14, rskr. 2001/02:291). För att göra inomhusmiljön till en angelägenhet för alla inom bygg- och fastighetssektorn angav regeringen att såväl nya som befintliga byggnaders egenskaper bör deklareras i vissa avseenden. Re- geringen sade också att sådana deklarationer bör kunna användas både för uppföljning av miljömålen och som en del av den information som normalt lämnas vid ägarbyten och uthyrning av byggnader och lokaler. Regeringen redovisade även att inomhusmiljön och energianvändningen i byggnader hör nära samman. Klimatet och komforten i en byggnad är direkt kopplade till hur tät och välisolerad byggnaden är samt till vilka uppvärmnings- och, i vissa fall, nedkylningskällor och distributionssys- tem som används. Ventilationssystem och andra installationer som syftar till att skapa en god inomhusmiljö kräver energi, vilket är ytterligare en koppling mellan energianvändningen och inomhusmiljön. har beslutat om ett delmål för energianvändningen i bostäder och lokaler (prop. 2000/2001:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler skall minska och vara lägre 2010 än 1997. Det skall ske bl.a. genom att effek- tivisera den totala energianvändningen och minska den. Åtgärder för att åstadkomma en sådan effektivisering redovisades bl.a. i den ener- gipolitiska propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövän- lig energiförsörjning (prop. 2001/02:143). I propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2001/02:130) har regeringen i samband med miljökvalitetsmålet God be- byggd miljö pekat på betydelsen av byggnadsdeklarationer. Deklaratio- nerna bedöms stegvis öka medvetandet och förståelsen hos olika parter om sambanden mellan brukarvanor, kostnader, teknisk utformning samt drift och underhåll av byggnader. En effektiv användning av energi är en viktig faktor i miljö- och ener- gipolitiken. Genom energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) lade fast en strategi för den fortsatta omställningen av energisystemet. Det energipolitiska pro- grammet omfattade två delar. Det kortsiktiga programmet, som avsluta- des 2002, handlade främst om vissa försörjningsfrågor. Det långsiktiga programmet, som avslutades , hade fokus på forskning, utveckling och demonstration samt energipolitiskt motiverade klimatinsatser. I bud- getpropositionen (prop. 2005/06:01) föreslog regeringen fort- satta långsiktiga energipolitiska insatser för forskning, utveckling, och demonstration samt energipolitiskt motiverade klimatinsatser. beslutade om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet 2002/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Beslutet innebär att de energipolitiska riktlinjerna uppgörelse ligger fast, som det betonas att omställningen av det svenska energisystemet måste Prop. 2005/06:145 ske på ett ansvarsfullt och kontrollerat sätt och med ett långsiktigt per- För den fortsatta omställningen av energisystemet innebär beslu- tet en ny och mer långsiktig inriktning för ett främjande av förnybar el- produktion och en effektivare energianvändning. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning. skall påverkan på hälsa, miljö och klimat vara låg och omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle underlättas. Syftet är att kraftigt öka ambitionsnivån som tek- nikutveckling stimuleras och kostnaderna hålls nere. Det energipolitiska beslutet omfattar bl.a. åtgärder för en effektivare energianvändning. Exempel på sådana åtgärder är information och utbildning, lokala och re- gionala initiativ samt teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Insatserna görs i syfte att påverka hushåll, företag och inte minst den offentliga sektorn att välja energieffektiv teknik vid investeringar och att underlätta för dessa att identifiera möjliga energi- effektiviserande åtgärder och att bedöma kostnaden för sådana åtgärder. I finns en lång erfarenhet av energirådgivning. Redan på 1970- talet fanns kommunala energirådgivare, som finansierades av staten. Till sitt förfogande hade de metoder och redskap för att besiktiga byggnader och att lämna åtgärdsförslag. Statens stöd upphörde , men återinfördes genom förordningen (1997:1322) om bidrag till kom- munal energirådgivning. Rådgivningens syfte är att förmedla lokalt och regionalt anpassad kunskap om energianvändning och om förutsättningar att förändra energianvändningen i bostäder och lokaler. Bygga, bo och förvalta för framtiden är ett samarbete mellan företrädare för staten, kommuner och näringslivet, som har defi- nierat sju mål för en hållbar bygg- och fastighetssektor och en strategi för att nå dit. Ett av dessa rör klassning av bostäder och lokaler när det gäller energi, miljö och hälsa. Bestämmelser om byggande och byggnader finns huvudsakligen i (1987:10), PBL, och i lagen (1994:847) om tekniska egen- skapskrav på byggnadsverk, m.m., BVL, som omfattar både byggnader och anläggningar. Byggherren svarar för att byggnader uppfyller de tek- niska egenskapskraven, medan , eller motsvarande nämnd eller nämnder, har ett tillsynsansvar. I 3 kap. 3 § PBL finns en bestämmelse om att byggnader skall uppfylla vissa krav i BVL. I 2 § BVL föreskrivs att byggnadsverk, som uppförs eller ändras, skall, under förutsättning av normalt underhåll och under en ekonomiskt rimlig livslängd, uppfylla väsentliga tekniska egenskapskrav i fråga om bl.a. skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö samt energihus- hållning och värmeisolering. skall underhållas så att deras egenskaper i de nämnda avseendena i huvudsak bevaras. I 5 § förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på bygg- nadsverk, m.m., BVF, anges att byggnadsverk skall vara projekterade och utförda på ett sådant sätt att de inte medför risk för hygien eller hälsa, särskilt inte som följd av bl.a. farliga partiklar eller gaser i luften, farlig strålning eller förekomst av fukt. I 8 § BVF anges att byggnadsverk och deras installationer för upp- värmning, kylning och ventilation skall vara projekterade och utförda på ett sådant sätt, att den mängd energi som med hänsyn till klimatförhåll- andena på platsen behövs för användandet är liten och värmekomforten för brukarna är tillfredsställande. Krav på nya byggnader finns bl.a. i 10 § BVF. Där sägs att uppvärm- ningssystemet i byggnader med bostäder eller arbetslokaler, skall, i skälig utsträckning med hänsyn till uppvärmningssättet och energislaget, utfor- mas så att skilda energislag som är lämpliga från allmän energisynpunkt kan användas utan omfattande ändringar. Vidare skall en- och tvåbo- stadshus, som i huvudsak skall värmas upp med el eller naturgas, ha en sådan planlösning att ett byte till uppvärmning med ett annat energislag underlättas. Sådana hus får förses med uppvärmningssystem för direkt- verkande elvärme, under förutsättning att byggnaden har särskilt goda egenskaper när det gäller energihushållning. I 2 och 14 §§ BVF anges att bestämmelserna i bl.a. 5 och 8 §§, som innehåller de allmänna kraven, och 10 §, som innehåller de särskilda kra- ven, skall gälla när ett byggnadsverk uppförs eller, beträffande tillbyggda delar eller ändringsåtgärder, när byggnadsverk eller byggnader byggs till eller ändras på annat sätt. Om en annan ändring av en byggnad än tillbyggnad medför en avsevärd förlängning av byggnadens brukstid eller en väsentligt ändrad användning av byggnaden eller en del av den, skall enligt 15 § BVF kraven i bl.a. 5, 8 och 10 §§ uppfyllas även beträffande de delar av byggnaden som, utan att omfattas av ändringen, indirekt berörs av denna. Med anknytning till dessa bestämmelser finns, i 6 kap. bygg- regler, föreskrifter och allmänna råd om luftkvalitet, ventilation och fukt (BFS 1993:57), BBR. I reglerna anges bl.a. minimikrav på till- och från- luftsflöden, så att ventilationseffektiviteten i byggnader är god. Radon- halten i en ny byggnad får inte överskrida 200 bequerel per kubikmeter inomhusluft. har tagit fram metodbeskriv- ningar för mätning av radon på arbetsplatser och i bostäder, i2004:1 Metodbeskrivning för mätning av radon på arbetsplatser och i2005:01 Metodbeskrivning för mätning av radon i bostäder. Den som tror sig ha förhöjd radonhalt inomhus kan kontakta kommunen, i första hand miljö- och hälsoskyddsnämnden, för att få råd och information. Vidare finns föreskrifter och allmänna råd i 9 kap. BBR om energihus- hållning och värmeisolering, där det bl.a. är föreskrivet att byggnader skall vara utformade så att energibehovet begränsas genom låga värme- förluster, effektiv värmeanvändning och effektiv elanvändning. Krav ställs på enskilda komponenter som har betydelse för att en byggnad skall kunna medge god energihushållning, t.ex. byggnadens värmeisoler- ing samt värme- och ventilationsinstallationer. Effektivitetskrav ställs på byggtekniska installationer som kräver energi. Föreskrifterna gäller bl.a. när en byggnad uppförs och, beträffande tillbyggda delar, när en byggnad byggs till och omfattar i princip alla byggnader. De byggnader som undantas från olika krav enligt 9 kap. BBR är i huvudsak byggnader som endast används kortare perioder eller bygg- nader i vilka det inte finns något uppvärmningsbehov under större delen av uppvärmningsperioden. Vidare undantas byggnader där värmetillskott från processer inom byggnaden täcker större delen av uppvärmnings- behovet och byggnader där behovet av tillförd energi för uppvärmning, tappvarmvatten och värmeåtervinning inte överskrider vad som skulle behövas med kraven uppfyllda. Vidare finns i BBR ett underlag för energiberäkning beträffande nya byggnader. För att säkerställa ett tillfredsställande inomhusklimat finns vidare i 16 kap. 1 § 3 PBL en bestämmelse som bemyndigar regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om funk- tionskontroll av ventilationssystem. I 15 § BVL föreskrivs att funktions- kontrollen skall utföras av en sakkunnig funktionskontrollant, som utses av byggnadens ägare. Enligt 1 § förordningen (1991:1273) om funktions- kontroll av ventilationssystem (OVK-förordningen) skall ägaren till en byggnad se till att funktionskontroll av byggnadens ventilationssystem sker enligt bestämmelserna i förordningen, s.k. obligatorisk ventilations- kontroll. Funktionskontrollen skall enligt 4 § OVK-förordningen göras innan ett ventilationssystem första gången tas i bruk (första besiktning) och därefter regelbundet vid återkommande tillfällen (återkommande besiktning). Vid den första besiktningen skall enligt 5 § samma förord- ning kontrolleras att funktionen och egenskaperna hos ventilationssys- temet överensstämmer med gällande föreskrifter, att systemet inte inne- håller föroreningar som kan spridas i byggnaden, att instruktioner och skötselanvisningar finns lätt tillgängliga för dem som skall sköta syste- met och att systemet i övrigt fungerar på det sätt som är avsett. Vid de återkommande besiktningarna skall kontrolleras att funktionen och egen- skaperna hos ventilationssystemet i huvudsak överensstämmer med de föreskrifter som gällde när systemet togs i bruk. En- och tvåbostadshus omfattas inte av kravet på återkommande besiktning. har med- delat föreskrifter och allmänna råd om funktionskontroll av ventilations- system, BFS 1996:56. I föreskrifterna finns bestämmelser om undantag från funktionskontrollen, intervaller för återkommande besiktning m.m. och krav på riksbehörighet som funktionskontrollant. När det gäller regelbundna kontroller av luftbehandlingssystem finns krav enligt kungörelse (SNFS 1992:16) med fö- reskrifter om kyl- och värmepumpanläggningar innehållande vissa köld- medier (köldmediekungörelsen) som innebär att samtliga kylaggregat med en fyllning av eller mer av vissa köldmedier skall ge- nomgå en årlig kontroll utförd av ett ackrediterat kontrollorgan. Kon- trollen enligt köldmediekungörelsen omfattar i huvudsak läckagekontroll för köldmedium, kontroll av drift- och skötselinstruktioner och kontroll av vibrationer. Den årliga kontrollen enligt köldmediekungörelsen omfat- tar således inte aggregat med annat köldmedium (t.ex. ammoniak och propan) och inte heller aggregat med mindre fyllning än . Enligt 9 kap. BBR skall luftbehandlingsinstallationer ha sådant värme- motstånd och sådan täthet att energiförluster begränsas. I 35 b § BVF bemyndigas att meddela föreskrifter om krav på den nyttoverkningsgrad som skall uppfyllas av nya värmepannor som eldas med flytande eller gasformiga bränslen och vilka värmepannor som skall omfattas av sådana föreskrifter. Enligt 9 kap. BBR skall pannor ut- formas så att en god pannverkningsgrad erhålls under normal drift. vissa värmepannor gäller de särskilda bestämmelser om verkningsgrad som finns i föreskrifter och allmänna råd om effektivitetskrav för nya värmepannor som eldas med flytande eller gasformigt bränsle, BFS 1997:58. Enligt regelverk krävs tillstånd för att driva större värme- anläggningar, dvs. anläggningar med en total installerad tillförd effekt om minst 10 och högst , såsom industrier och fjärrvärme- verk. Anläggningar med en tillförd effekt som överstiger skall tillståndsprövas av miljödomstol enligt 5 § förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd samt bilagan till förord- ningen. Enligt 9 kap. 9 § skall bostäder och lokaler för allmänna ändamål brukas på sådant sätt att olägenheter för människors hälsa inte uppkommer. Vidare anges i bestämmelsen att ägare eller nyttjanderätts- havare till berörd egendom skall vidta de åtgärder som skäligen kan krä- vas för att hindra uppkomsten av eller undanröja olägenheter för män- niskors hälsa. En bostad skall enligt 33 § förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd bl.a. ge betryggande skydd mot värme, kyla, drag, fukt, buller, radon, luftföroreningar och andra liknande störningar samt ha en tillfredsställande luftväxling genom anordning för ventilation eller på annat sätt. har gett ut allmänna råd med vägledning om olika faktorer av betydelse för hälsan, t.ex. ventila- tion, temperatur, fukt och mikroorganismer, buller och radon. Riktvärdet för radon i befintlig bebyggelse ändrades 2004 till 200 bequerel per kubikmeter inomhusluft. I frågor om byggnadsarbeten, tillsyn och kontroll hänvisas i BVL till be- stämmelserna i 9 och 10 kap. PBL. Detta innebär att systemet för tillsyn och kontroll enligt PBL skall användas för att säkerställa att byggnads- verk som uppförs eller ändras kommer att uppfylla de ställda egenskaps- kraven. Systemet innebär i korthet följande. Vissa arbeten får enligt 9 kap. 2 § 1 PBL inte påbörjas förrän har underrättats om arbetena genom en bygganmälan. En sådan anmälan syftar till att ge möjlighet att förbereda sin tillsyn över byggprojektet och att bedöma kontrollbehovet, bl.a. behovet av byggsamråd. En förut- sättning för att åtgärderna skall få påbörjas är enligt 9 kap. 13 § PBL att det finnas en eller flera kvalitetsansvariga, som skall utses av byggher- ren. Byggherren skall underrätta om vem som är kva- litetsansvarig. Systemet med kvalitetsansvariga skall ge samhället garan- tier för att byggherren har tillräcklig kunskap och erfarenhet för att ta sitt ansvar för byggprocessen. Den kvalitetsansvarige skall bl.a. se till att den upprättade kontrollplanen följs, vilket är en förutsättning för kontrollen av att samhällskraven kan antas komma att uppfyllas. Enligt 9 kap. 1 § PBL är det byggherren som har det fulla ansvaret för att samhällets krav på projektet uppfylls och att kontroll och provning utförs i tillräcklig om- fattning. Den kvalitetsansvariges uppgift enligt PBL är inte att övervaka den totala kvaliteten i byggprojekten, utan enbart den del av byggherrens kontrollsystem som syftar till att säkerställa att de väsentliga samhälls- kraven uppfylls. Kontrollplanen, som skall upprättas enligt 9 kap. 9 § PBL, skall inte tillgodose projektets förutsättningar som helhet, utan en- bart den del som avser samhällskraven i 3 kap. PBL och BVL. Samhällets behov av tillsyn och kontroll bör så effektivt som möjligt samordnas med och anpassas till byggherrens och entreprenörens egna kontrollsystem, så att dubbelarbete undviks. När byggherren har uppfyllt sina åtaganden en- ligt kontrollplanen, och inte funnit skäl att ingripa, skall nämnden utfärda ett slutbevis om detta. Slutbeviset är ingen garanti för att byggnaden eller anläggningen uppfyller alla de ställda kraven. Slutbeviset är enbart ett uttryck för att byggherren och är överens om att kontrollplanen följts. Det är byggherren som har det fulla ansvaret för att uppställda krav infrias. Enligt omfattas även fastighetsägare av de grundläggande kraven på egenkontroll (26 kap. 19 § ). Det innebär bl.a. krav om att fortlöpande planera och kontrollera verksamheten så att man kan förebygga och åtgärda olägenheter för människors hälsa. De allmänna hänsynsreglerna i ställer också krav på hushållning med rå- varor och energi. Det är kommunerna, i regel miljö- och hälsoskyddsnämnderna, som har ansvar för tillsynen över hälsoskyddet, t.ex. brister i inomhusmiljön. har ansvar för normering och annan tillsynsvägledning på området. Pågående översyn och revidering av gällande bestämmelser Plan- och bygglagstiftningen har varit föremål för en samlad över- syn. En parlamentarisk kommitté (M 2002:05) har haft i uppdrag att se över lagstiftningen samt lämna förslag till de lagändringar som behövs (dir. 2002:97). I uppdraget har ingått att bl.a. behandla frågor om kopp- lingen mellan PBL och BVL och att göra en samlad genomgång av de tekniska frågor som regleras i de båda lagarna samt av frågor om tillsyn, kontroll och sanktioner. lämnade sitt slutbetänkande Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77). Betänkandet har remissbehandlats och beredning pågår i Regeringskans- liet. har gjort en översyn av de regler om energihushållning som finns i 9 kap. BBR, för att uppfylla vissa krav i direktiv /91/EG om byggnaders energiprestanda. I flera författningar ger regler om skattelättnader drivkrafter för bygg- nadsägare att energieffektivisera sina hus. Enligt lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättran- de installationer i småhus (prop. 2003/04:19, bet. 2003/04:SkU11, rskr. 2003/04:119) får fastighetsägare medges skattereduktion för utgifter för miljöförbättrande installationer av biobränsleeldade uppvärmningssystem och energieffektiva fönster. Lagen omfattar installationer som påbörjats tidigast och avslutats och omfattar fysiska personer som vid nyproduktion av småhus har utgifter för installation av biobränsleeldade uppvärmningssystem. Den gäller också fysiska personer eller privatbostadsföretag, som för befint- liga byggnader har utgifter för installation av energieffektiva fönster. Reduktionen ges av den kostnad som överstiger 10 000 Maximibeloppen för de nämnda uppvärmningssystemen och fön- sterinstallationerna är 15 000 respektive . Lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering (prop. 2003/04:170, bet. 2004/05:NU7, rskr. 2004/05:90) trädde i kraft . Lagens ändamål är att främja en effektiv användning av energi och ger energiintensiva företag en möjlighet att delta i program för energieffektivisering, mot att de befrias från skatten på elektrisk kraft en- ligt bestämmelser i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Lagens huvud- sakliga syfte är att uppnå effektiviseringar i elanvändningen i företagens industriella tillverkningsprocesser. Företagen skall tillämpa generella ener- giledningssystem med energikartläggningar och -analyser. Vidare skall projekteringar, ändringar och renoveringar av företagens anläggningar föregås av att olika lösningar anges och bedömningar skall bl.a. göras av hur sådana lösningar i energieffektiviserande syfte kan samverka med den befintliga anläggningen. Lagen (2005:30) om kreditering på skattekonto av stöd för investerin- gar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor (prop. 2004/05:1, utg.omr. 21, bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47) reg- lerar hur stöd till nämnda åtgärder, som utförs fr.o.m. t.o.m. , skall tillgodoföras fastighets- ägare. Lagen trädde i kraft . Av förordningen (2005:205) om stöd till investeringar i energieffektivisering och konvertering till för- nybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet fram- går att stödet skall gälla byggnader där offentlig verksamhet bedrivs. Stö- det får beviljas för bl.a. energikartläggningar med bedömningar av ener- gieffektiviserande åtgärder; konverteringar från el- eller fossilbränsle- baserad uppvärmning till användning av förnybara energikällor, värme- pump eller fjärrvärme; installationer av solcellssystem; anslutningar till fjärrkyla eller installation av system för frikyla; installationer av eleffek- tiv belysning och ventilation samt till utrustning för effektivare styrning och drift av energikrävande installationer. Stödet får omfatta av den stödberättigande kostnaden. För solceller får stödet uppgå till av den nämnda kostnaden. Det totala stödet är begränsat till , varav solceller beräknas svara för . I samband med budgetpropositionen (prop. 2005/2006:01, utg.omr. 21, bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/04:34) beslutade om investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus. Stödet skall ges till ägare av småhus, flerbostadshus och bostadsanknutna lokaler och tillgodoföras ägaren genom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för denne enligt skattebetalnings- lagens (1997:483) bestämmelser. beslutade också (prop. 2005/06:32, bet. 2005/06:NU8, rskr. 2005/06:133) om ett stöd för konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus. Stöden gäller fr.o.m. t.o.m. . Bestämmelser om de nämnda stöden finns i förordningen (2005:1255) om stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus och förordningen (2005:1256) om stöd för konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus. Bestämmelser om s.k. radonbidrag finns i förordningen (1988:372) om åtgärder mot radon i egnahem. har meddelat föreskrifter och