prop · GT0395 · 2006-03-14 00:00:00 — har antagit propositionen och lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever träder i kraft . Som nämnts ovan skall enligt regeringens mening skyddet mot diskriminering i princip vara lika för de olika diskrimineringsgrunderna, dock med beaktande av de speciella förutsättningar som gäller för olika samhällsområden. Den nuvarande lagstiftningen mot diskriminering finns i flera olika lagar och har kritiserats för att vara splittrad, svåröverskådlig och inte heltäckande. En samordnad diskriminerings- lagstiftning skulle kunna skapa en större överskådlighet och därmed lättare få genomslag. Därför beslutade regeringen om direktiv till en parlamentarisk kommitté , , med uppdrag att överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. Med utgångspunkt från denna kommittés ställningstaganden i fråga om utformningen av en framtida diskrimineringslagstiftning har den även sett över uppgifter och ansvarsområden för 31 (U 2003:10), som lämnade betänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever (2004:50). (JämO), Ombuds-mannen mot etnisk diskriminering (DO), Skr. 2005/06:95 () och Ombudsmannen mot diskrimine- ring på grund av sexuell läggning (HomO). Den har vidare övervägt möjligheterna att slå samman några eller samtliga av ombudsmännen mot diskriminering till en institution eller att samordna dem på något annat sätt. Kommittén har i sina överväganden rörande ombudsmännen i lämpliga delar även inkluderat (). Kommittén har dessutom, med beaktande av de ställningstaganden och förslag som kommittén har lagt fram i övrigt, särskilt övervägt om det finns skäl att ersätta straffbestämmelsen om olaga diskriminering med någon annan typ av reglering. Vidare har den övervägt om regler om positiv särbehandling på grund av etnisk tillhörighet bör införas i arbetslivet. I nära anslutning till denna fråga har kommittén också övervägt om regler om aktiva åtgärder bör införas i arbetslivet för andra diskrimineringsgrunder än kön och etnisk tillhörighet. I uppdraget har även ingått att överväga hur domstolsprocessen i diskrimineringsmål skall utformas. Kommittén slutredovisade sitt uppdrag. Av kommitténs omfattande uppdrag följer att kommittén bland annat har utrett frågan om ett lagstadgat diskrimineringsskydd för funktions- hindrade inom det sociala området. I kommitténs uppdrag har ingått att överväga om skydd för personer med funktionshinder mot att bli missgynnade på grund av bristande tillgänglighet bör införas även inom andra samhällsområden än i arbetslivet och högskolan. Vidare har kommittén analyserat vilka former av missgynnande ett generellt diskrimineringsförbud skall omfatta, och vem som i olika situationer skall bära ansvaret för olika hinder eller brister i detta hänseende. Utgångspunkten för kommitténs arbete har varit att det skall finnas utrymme för att i varje enskilt fall göra en bedömning av vad som kan anses skäligt. har också övervägt om det bör införas ett skydd mot diskriminering av transpersoner på grund av könsidentitet. Begreppet sexuell läggning omfattar inte transpersoner. Med transpersoner brukar avses transvestiter, transsexuella och andra personer som har en könsidentitet eller ett könsrollsöverskridande beteende som eller alltid skiljer sig från samhällets gängse normer för hur en man respektive en kvinna förväntas vara. Det är en grupp som också utsätts för våld och diskriminering. Transsexualitet har både inom EG-rätten och i svensk rätt ansetts vara en fråga om könstillhörighet och inte om sexuell läggning. Transsexuella personer har således ett skydd mot diskriminering i arbetslivet genom jämställdhetslagen. Detta skydd omfattar emellertid inte andra transpersoner än transexuella. utvidgades straffbestämmelsen om hets mot folkgrupp till att även omfatta hot eller uttryck för missaktning med anspelning på sexuell läggning. Med sexuell läggning avses homo-, bi- eller heterosexuell läggning. Den brottsliga gärningen består nu i att någon i uttalande eller annat meddelande som sprids hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning. Det infördes dessutom en särskild, strängare straffskala för grova fall av hets mot folkgrupp; fängelse i lägst uttryckligen i att domstolarna vid straffets bestämmande Skr. 2005/06:95 särskilt skall beakta som en försvårande omständighet om ett motiv för ett brott varit att kränka en person eller en grupp av personer på grund av sexuell läggning. Denna straffskärpningsgrund gäller även transpersoner. 3.1.3Anmälningar om diskriminering, främlingsfientlighet, rasism och homofobi Den nya diskrimineringslagstiftningen innebär en betydande utvidgning av ansvarsområdet för (JämO), Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). Antalet anmälningar om diskriminering i arbetslivet till dessa ombudsmän har ökat . Flertalet av dessa läggs ned efter utredning. Den vanligaste typen av upprättelse är förlikning. De förhållandevis få fall som avgörs av Arbetsdomstolen leder sällan till fällande dom. Bland ombudsmännen mot diskriminering tar DO emot flest anmälningar enligt lag om förbud mot diskriminering32. När det gäller anmälningar till JämO enligt jämställdhetslagen har anmälningarna som gäller diskriminering av gravida och föräldralediga ökat medan anmälningar om lönediskrimineringar har blivit färre jämfört . ökade dock antalet anmälningar om lönediskriminering återigen, medan antalet anmälningar om diskriminering av gravida och föräldralediga minskade. avseende diskriminering inom arbetslivet avseende diskriminering inom övriga Totalt antal anmälningar om diskriminering till ombudsmännen Antalet anmälningar till polisen om olaga diskriminering minskade 2003. Säkerhetspolisen () anger att en förklaring till denna minskning skulle kunna vara att mycket få av dessa brott går vidare till åtal och att personer som känner sig diskriminerade därför inte finner det meningsfullt att göra anmälningar.34 För denna brottskategori 32Eftersom diskrimineringsgrunden kön ännu inte omfattas av lagen om förbud mot diskriminering har inte JämO tillsyn över den lagen. 33Anmälningarna avser endast lagen om likabehandling av studenter i högskolan 34 Brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet 2003, Rapport från Säkerhetspolisen. leder endast enstaka brottsmisstankar till lagföring. myndigheten kan den låga lagföringen i allt väsentligt hänföras till att åklagaren inte ansett sig kunnat styrka att det huvudsakliga motivet varit att kränka offret på det sätt som straffbestämmelsen anger. ökade antalet anmälningar om olaga diskriminering återigen, nu . Andelen anmäld främlingsfientlig brottslighet med koppling till vit makt-ideologi/miljö har ökat. Den anmälda brottsligheten med antisemitiskt motiv har i stort sett varit oförändrad . Det vanligaste anmälda brottet med antisemitiskt motiv är hets mot folkgrupp. Antalet anmälda brott med homofobiska motiv har ökat kraftigt . ökade dessa brott , och var ökningen . Den förändringen kan enligt Säkerhetspolisen bland annat tolkas som en förändring av anmälningsbenägenheten och att homofobiska motiv bakom brott framträder tydligare samt som en reell ökning av antalet brott.35 Antal anmälda brott hets mot folkgrupp Procentuell förändring jämfört med föregående år Antal anmälda brott olaga diskriminering Procentuell förändring jämfört med föregående år 3.1.4Synpunkter som framförts om diskriminering, rasism, främlingsfientlighet och homofobi Ett flertal myndigheter har under kartläggningsarbetet efterlyst en ökad samordning av uppföljningen och kontrollen av statliga myndigheters arbete med mänskliga rättigheter, diskriminerings- och mångfaldsfrågor. Förutom en ökad samordning av myndigheternas ansvar för dessa frågor efterfrågas också av bland andra att internationella och nationella granskningar och rapporter om åtgärder inom staten sammanfattas i ett dokument. har fört fram att det saknas kartläggningar av förekomsten av diskriminering i den egna verksamheten.36 För en effektiv övervakning av efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna i menar ombudsmännen mot diskriminering att indikatorer som mäter förekomsten av diskriminering avseende samtliga grunder bör användas. finns det inga mått som kan användas som tillförlitliga indikatorer. Ombudsmännen mot diskriminering har inlett ett arbete med att utarbeta indikatorer men hävdar att de behöver mer resurser för att projektet skall bli klart. En interdepartemental arbets- grupp har bland annat tagit fram indikatorer vad avser diskriminering på grund av etnisk tillhörighet. Brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet 2003, Rapport från Säkerhetspolisen. Se även avsnitt 4 om organisationsfrågor och avsnitt 5 om utbildningsfrågor. Vissa av ombudsmännen mot diskriminering, Kommuner och Skr. 2005/06:95 Landsting samt enskilda organisationer har uttryckt att det finns ett generellt behov av kompetensförsörjning i diskrimineringsfrågor inom stat och myndigheter. Flera myndigheter som arbetar inom rättväsendet och TCO har uttryckt att det finns brister i kompetensförsörjningen på chefsnivå när det gäller mänskliga rättigheter, i synnerhet inom diskrimineringsområdet. har fört fram att fler samordnade utbildningsinsatser om diskriminering behövs. Kommuner och enskilda organisationer har konstaterat att informationsinsatser som gjorts på området, bland annat av ombudsmännen mot diskriminering, inte har haft en önskvärd verkan. Byrån för lika rättigheter har poängterat att det är viktigt att de lokala antidiskrimineringsbyråerna tillförsäkras ett permanent stöd för att kunna utveckla sin professionalism och arbeta mer långsiktigt. Dessa byråer, som finns i 13 kommuner, finansieras med statliga medel som fördelas av . Byråernas verksamhet skall, enligt villkoren för stödet, förebygga och motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion, sexuell läggning, och funktionshinder. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) har påpekat att dessa byråer enligt utvärdering fokuserar sin verksamhet på etnisk diskriminering trots att de skall arbeta med samtliga diskrimineringsgrunder som omfattas av lagen. Ombudsmännen mot diskriminering, (), , Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) och andra enskilda organisationer har påpekat att det finns grupper av människor som är osynliggjorda i samhällslivet, bland annat beroende på att det inom välfärdsområdet finns bristande kunskap och förståelse för dessa gruppers situation. Detta gäller främst homo- och bisexuella samt transpersoner, personer med funktionshinder och nationella minoriteter, vars rättigheter uppges vara nonchalerade, inte erkända och i vissa fall även kränkta av ansvariga beslutsfattare, myndigheter och kommuner. Som exempel anges att det finns många tjänstemän som arbetar med jämställdhet och integrationsfrågor, medan kompetens i de frågor som rör de ovan nämnda grupperna inte efterfrågas i samma utsträckning. har inom ramen för sitt uppdrag sett över hur skyddet mot diskriminering av homo- och bisexuella samt transpersoner och personer med funktionshinder kan stärkas (se avsnitt 3.1.2). Problematiken finns enligt ombudsmännen mot diskriminering och enskilda organisationer även inom skolans värld arbetet mot mobbning och trakasserier inom skolan utgår inte från de mänskliga rättigheterna, vilket ibland innebär att rasistiska, homofobiska och sexistiska yttringar trivialiseras. Förenade islamiska föreningar i har även uppmärksammat att det finns personer som drabbas av diskriminering på grund av flera diskrimineringsgrunder och att deras fall därmed kan hamna mellan olika instanser, t.ex. ombudsmännen mot diskriminering. I sin senaste rapport om rekommenderade kommission mot rasism och intolerans (ECRI) att ratificera protokoll 12 till om generellt diskriminerings- förbud.37 Under kartläggningsarbetet har bland andra Barnombuds- Skr. 2005/06:95 mannen (BO), HomO, och Byrån för lika rättigheter framfört att regeringen bör ratificera protokoll 12 till för att ytterligare stärka diskrimineringsskyddet. I utvärderingen av den första handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna betonas det att regeringen inte givit en övertygande presentation av skälen till varför vissa konventioner om mänskliga rättigheter, däribland protokoll 12 till , inte ratificerats. ECRI rekommenderade även att regeringen inför antidiskriminerings- klausuler i kontrakt för offentlig upphandling. Arbetet med införandet av antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling har pågått i etapper. Möjligheten till att använda dessa klausuler har förtydligats i lagen om offentlig upphandling. På uppdrag av regeringen har exempel på antidiskrimineringsklausuler tagits fram och omfattningen av tillämpningen av klausulerna har kartlagts. Genom denna kartläggning har problem och okunskap åskådliggjorts. Mot bakgrund av detta har genomfört en informationssatsning i syfte att stödja de upphandlande enheterna i sin användning av antidiskriminerings-klausuler i kontrakt som tilldelas i offentlig upphandling. BO har betonat vikten av att uppmärksamma frågan om åldersdiskriminering. Enligt , Byrån för lika rättigheter och bör frågor om de äldres situation och diskriminering på grund av ålder ges högre prioritet och i högre grad än ses som frågor om mänskliga rättigheter. har framfört att frågan om åldersdiskriminering bör uppmärksammas i den kommande handlingsplanen. Särskilt om diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller sexuell läggning samt rasism och homofobi Några av ombudsmännen mot diskriminering samt enskilda organisationer, såsom Advokater utan gränser, och Förenade islamiska föreningar i , har uttryckt oro över långa handläggningstider samt den låga brottsuppklaringsprocenten för brottet olaga diskriminering. De har också lyft fram att bristerna på kunskap om diskrimineringsfrågor och hatbrott inom rättsväsendet kvarstår och att kompetensförsörjningen inom dem måste fortsätta. av mänskliga rättigheter vid har framfört att arbetet mot etnisk diskriminering bör ges högsta prioritet. Regeringen har tidigare givit (Brå) i uppdrag att följa upp rättsväsendets insatser mot brottslighet med rasistiska, främ- lingsfientliga eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering. redovisades uppdraget i rapporten uppföljning av rättsväsendets insatser. I rapporten konstaterar bland annat att få fall leder till åtal och att få brottslingar får straffet skärpt i enlighet med den särskilda straffskärpningsregeln för dessa brott. Vidare efterlystes ökad kunskap om diskriminering och hatbrott hos personalen inom 37 , dokument CRI (2005) 26. Regeringen gav uppdrag till , Skr. 2005/06:95 , och att upprätta kompetensstrategier i diskrimineringsfrågor, i första hand diskriminering på grund av etnisk och religiös tillhörighet samt sexuell läggning. Strategierna syftar till ett långsiktigt, heltäckande och kontinuerligt arbete med diskrimineringsfrågorna. Avsikten är bland annat att skapa en insikt om att diskriminering kan förekomma inom verksamheterna och påvisa vilka faktorer som kan ligga bakom ett sådant diskriminerande beteende. HomO har efterfrågat en utvärdering av verksamhet för att bedöma om organisationen arbetar med alla områden som utgör villkor för det finansiella stöd som centret får av staten. Detta mot bakgrund av att HomO inte har uppfattat att genomfört någon utåtriktad aktivitet rörande homofobi. är en ideell förening bildad genom en bred sammanslutning av olika organisationer som bildades med stöd av regeringen. Verksamheten skall omfatta åtgärder mot rasism, främlingsfientlighet som inkluderar antisemitism, islamofobi och antiziganism samt homofobi och diskriminering. Särskilt om diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och religion samt rasism och främlingsfientlighet mot rasdiskriminering, ECRI och kommissionär för de mänskliga rättigheterna framförde alla i samband med sina senaste granskningar av uppskattning för det arbete som utförs mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering.38 lämnade dessa organ synpunkter och rekommendationer för det fortsatta arbetet. En fråga av mer allmän natur som både mot rasdiskriminering och ECRI berörde är att det i saknas information om befolkningens etniska sammansättning. ECRI rekommenderade att det förs statistik över bland annat befolkningens religion och etniska ursprung medan mot rasdiskriminering rekommenderade att gör en uppskattning av befolkningens demografiska sammansättning. ECRI ansåg generellt att inom integrationspolitiken i större utsträckning borde fokusera på arbete mot diskriminering och därvid särskilt satsa på åtgärder riktade till majoritetsbefolkningen. och kommissionär för de mänskliga rättigheterna uppmanade att fortsätta med och intensifiera sina ansträngningar för att bekämpa diskriminering av personer med utländsk bakgrund, bland annat på bostads- och arbetsmarknaden. ECRI betonade detsamma och tillade att problemet också gäller tillträde till vissa offentliga platser. ECRI såg en de facto segregering i vissa bostadsområden och skolor som tillsammans motverkar en framgångsrik integration. ECRI betonade särskilt att diskriminering på arbetsmarknaden bör prioriteras. Som ett exempel på regeringens insatser 38 FN-dokument CERD/C/64/CO/S samt dokument CRI (2005)26 och CommDH(2004)13. på området kan nämnas att () har fått ett uppdrag om bland annat utbildningssatsningar riktade till arbetsförmedlare och annan personal inom (AMV) rörande såväl mekanismerna bakom diskriminering som de gällande reglerna på området. ECRI rekommenderade att s.k. situation tests (praktikprövning) används i för att undersöka förekomsten av diskriminering. ECRI rekommenderade även att göra det möjligt enligt lag att tillämpa positiv särbehandling. ingått att överväga möjligheterna att använda positiv särbehandling. En rekommendation från mot rasdiskriminering var att bör genomföra en utvärdering av tillämpningen av lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan mot bakgrund av att det uppgivits att det finns brister i tillämpningen vid vissa svenska intensifiera sina ansträngningar att genomföra nationella strategier och program för att förbättra romernas situation och deras skydd mot Flera referensgrupper, bland andra olika romska organisationer, har även nämnt att det är av stor vikt att den särskilda satsning som Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har genomfört för att motverka diskriminering av romer får fortsätta eftersom de är en särskilt utsatt grupp. DO har på regeringens uppdrag bedrivit ett särskilt arbete mot diskriminering av romer. Erfarenheterna av arbetet redovisades i en rapport i mars 2004.39 mot rasdiskriminering och ECRI noterade att få anmälda hatbrott har föranlett åtal och att det finns brister i tillämpningen av den relevanta lagstiftningen. ECRI rekommenderade en justering av både den civilrättsliga och straffrättsliga lagstiftningen för att dessa skall kunna fungera som effektiva verktyg mot uttryck för rasism, rasistiska organisationer, rasistiska brott och etnisk diskriminering. särskilt på vikten av att tillämpningen av dessa regler förbättras. rekommenderade vidare att skall upprätta en självständig myndighet som utreder anmälningar mot poliser. kommissionär för de mänskliga rättigheterna noterade uppgifter från enskilda organisationer i om att brottsoffer med utländsk bakgrund inte hörs i domstol i lika hög grad som personer med svensk Mot bakgrund av detta uppmuntrade kommissionären att göra en grundlig analys av problematiken och vidta lämpliga åtgärder. Rasistiska organisationer är inte förbjudna i , bland annat med hänvisning till föreningsfriheten och att rasistiska handlingar är En rad straffbestämmelser, bland annat hets mot folkgrupp och olovlig kårverksamhet liksom medverkan därtill samt straffbeläggandet av stämpling och förberedelse till vissa brott, innebär att organisationer som ägnar sig åt rasistisk verksamhet inte kan göra detta utan att bryta mot lagen. motverkas med andra ord genom denna lagstiftning. kommitté med företrädare för alla politiska partier för att utreda brott med anknytning till vissa organisationer. Kommittén fick i uppdrag att 39 Se mer om romernas situation i avsnitt 3.3 om nationella minoriteter, 3.4.1 om rätten till arbete, 3.4.2 om rätten till bostad och 3.4.4 om rätten till utbildning. överväga om det borde göras straffbart att aktivt delta i en organisation . vars verksamhet har ett väsentligt inslag av brottslighet. I sitt betänkande, som lämnades , intog kommittén ståndpunkten att sådant handlande inte borde kriminaliseras. Betänkandet sändes ut på remiss till Flertalet av dem delade kommitténs uppfattning. Liksom tidigare rekommenderade mot rasdiskriminering och ECRI att omprövar denna inställning och att medlemskap i sådana organisationer skall kriminaliseras då artikel 4 b i FN:s konvention mot rasdiskriminering innebär en sådan skyldighet för ECRI uttryckte även oro för aktiviteter inom rasistiska organisationer, t.ex. spridandet av rasistisk propaganda, i synnerhet på Internet. rättigheter och andra enskilda organisationer har även uttryckt oro över att främlingsfientliga partier växer sig starka, att regeringen ännu ej bemästrar produktionen och distributionen av vit makt musik och att rasistiska organisationer inte är förbjudna. Kommuner och Landsting bistår numera kommuner som har problem med rasistiska och främlingsfientliga strömningar med rådgivning för att motverka dessa tendenser. HomO och enskilda organisationer, bland andra Svenska , har uttalat att statligt stöd inte bör utgå till organisationer som inte förmår leva upp till principen om alla människors lika värde och rättigheter. ECRI rekommenderade också att det görs en uppföljning av Intoleransrapporten om islamofobi, antisemitism och homofobi som Forum för levande historia och Brå har presenterat. visar att homofobiska, antisemitiska och islamofobiska attityder finns hos av skolungdomarna i . för levande historia inrättades och dess verksamhet syftar till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde och främja arbete med demokrati och mänskliga rättigheter i samtiden utifrån historiska perspektiv, från Förintelsen och svensk DO, kommun, , samt Svenska , svenska sektionen av , och andra enskilda organisationer har påpekat att den etniska diskrimineringen måste fortsätta bekämpas, särskilt på arbets- och bostadsmarknaden. DO har kartlagt kunskapsnivån hos arbetsgivare, lokala fackliga företrädare, näringsidkare och allmänhet för att mäta kunskapsnivån om etnisk diskriminering. denna kartläggning efterlyser DO kompetensåtgärder riktade mot arbetsmarknadens parter samt fler uppdrag till tillsynsmyndigheter om har framfört att det traditionella systemet för att söka arbete är förlegat och diskriminerande som alternativ till arbetsförmedlingen inte ges resurser. okonventionella lösningar på lokal nivå och en generell attitydförändring krävs från kommuners och myndigheters sida för att diskrimineringen inom detta område skall minska. DO, vissa andra myndigheter, , kommun samt , svenska sektionen av Amnesty och har även tagit upp förekomsten av strukturell diskriminering i många personers vardagliga liv. Dessa myndigheter, Skr. 2005/06:95 kommuner och enskilda organisationer uppger att kränkningar, trakasserier och exkluderande särbehandling i bemötandet av människor med utländsk bakgrund äger rum inom alla samhällsområden.