prop · GT03128d2 · 2006-03-20 00:00:00 — 1.Slaktkroppar och slaktbiprodukter av andra svin än de som avses i punkt 2 skall genomgå följande förfaranden för besiktning efter slakt: a)Okulärbesiktningavskalleochsvalg.Anskärningochundersökningavmandibularlymfknutorna(Lnn.mandibulares). Okulär besiktning av munhåla, svalg och tunga. b)Okulär besiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe. Palpation av lungor och bronkial- och mediastinallymfknutor(Lnn.bifurcationes, eparteriales et mediastinales).Luftstrupenochhuvudbronkernaskallöppnasmed ettlängssnitt,ochlungornaskallanskärasvinkelrättöverdiafragmalobernasbakretredjedel.Dessasnittbehöver inte göras om lungorna inte skall användas som livsmedel. c)Okulär besiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas med ett längssnitt, varefter skiljeväggen mellan kamrarna genomskärs. d)Okulär besiktning av mellangärde. e)Okulär besiktning av lever samt lever- och portallymfknutor (Lnn. Palpation av lever med lymfknutor. f)Okulärbesiktningavmag-tarmkanal,krös,mag-ochkröslymfknutor(Lnn.gastrici, mesenterici, craniales et caudales). Palpation och, vid behov, anskärning av mag- och kröslymfknutor. g)Okulär besiktning och, vid behov, palpation av mjälte. h)Okulär besiktning av njurarna. Vid behov anskärning av njurar och njurlymfknutor (Lnn. i)Okulär besiktning av lungsäck och bukhinna. j)Okulär besiktning av könsorgan (med undantag för penis, om denna redan kasserats). k)Okulär besiktning av juver med lymfknutor (Lnn. Anskärning av juverlymfknutorna hos suggor. l)Okulär besiktning och palpation av navelregion och leder hos unga djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna öppnas. 2.Den behöriga myndigheten får på grundval av epidemiologiska eller andra uppgifter från jordbruksanläggningen besluta att slaktsvin som fötts upp under kontrollerade uppfödningsförhållanden i integrerade produktionssystem efter avvänjning endast behöver genomgå okulär besiktning i alla eller några av de fall som anges i punkt 1. KAPITEL V: FJÄDERFÄ 1.Den behöriga myndigheten får besluta att fjäderfä avsedda för slakt skall besiktigas före slakt på den jordbruksanläggning varifrån de kommer. Slakten av en flock fjäderfä från en jordbruksanläggning får då endast godkännas om a)djuren åtföljs av det hälsointyg som avses i kapitel X, del A, b)kraven i punkterna 25 är uppfyllda. 2.Besiktningen före slakt på den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån skall omfatta följande: a)Granskning av journaler eller dokumentation vid jordbruksanläggningen, däribland information från livsmedelskedjan. L 226/112 Europeiska unionens officiella tidning b)Besiktning av en flock fjäderfä för att fastställa om djuren i)lider av en sjukdom eller ett tillstånd som kan överföras till djur eller människor genom hantering eller förtäring av kött eller uppvisar symtom som tyder på att en sådan sjukdom kan förekomma, ii)uppvisarstörningarnärdetgällerallmäntbeteendeellersymtompåsjukdomsomkangöraköttetotjänligt som livsmedel, iii)uppvisarteckenpåattdekaninnehållakemiskarestsubstanserutöverdenivåersomfastställtsigemenskapslagstiftningen eller resthalter av förbjudna ämnen. 4.Besiktningen före slakt på slakteriet behöver bara gälla a)en identitetskontroll av djuren b)en undersökning för att avgöra om djurskyddsbestämmelserna har följts och om det förekommer tecken på tillstånd som kan inverka menligt på människors eller djurs hälsa. Denna undersökning får göras av en officiell assistent. a)Om fjäderfäna inte har flyttats från den jordbruksanläggning varifrån de kommer till slakteriet, skall de inspekteras på nytt, och ett nytt hälsointyg skall utfärdas. b)Om fjäderfäna redan är på väg till slakteriet, får slakt av dem tillåtas efter en bedömning av skälen till fördröjningen, under förutsättning att de inspekteras på nytt. 6.Om en besiktning före slakt inte har utförts på jordbruksanläggningen, skall den officiella veterinären genomföra en besiktning av hela flocken vid slakteriet. 7.Om fjäderfäna uppvisar kliniska symtom på sjukdom, får de inte slaktas för användning som livsmedel. Avlivande av dessa fjäderfän på slaktlinjen är dock tillåtet i slutet av den normala slaktprocessen om försiktighetsåtgärder vidtas för att avvärja risken för att patogena organismer sprids och anläggningarna rengörs och desinficeras efter avlivning. 8.För fjäderfän avsedda för produktion av ank- eller gåsleverpastej (foie gras) och för fjäderfän med senarelagd urtagning som slaktas på den jordbruksanläggning varifrån de kommer skall besiktning före slakt genomföras enligt punkterna 2 och 3. Ett intyg som motsvarar förlagan i del C skall åtfölja de icke urtagna slaktkropparna till slakteriet eller styckningsanläggningen. 1.AllafjäderfänskallbesiktigasefterslaktienlighetmedavsnittenIochIII.Dessutomskalldenofficiellaveterinären personligen göra följande kontroller: a)Daglig inspektion av inälvor och kroppskaviteter av ett representativt urval av fjäderfän. b)En detaljerad inspektion av ett slumpmässigt urval, från varje flock fjäderfä med samma ursprung, av delar av fjäderfän eller hela kroppar vars kött vid besiktning efter slakt har bedömts vara otjänligt som livsmedel. c)Ytterligarenödvändigaundersökningaromdetfinnsskälattmisstänkaattköttetfrånfjäderfänaifrågaskulle kunna vara otjänligt som livsmedel. 2.För fjäderfän avsedda för produktion av ank- eller gåsleverpastej (foie gras) och för fjäderfän med senarelagd urtagning på den jordbruksanläggning varifrån de kommer skall besiktningen efter slakt omfatta en kontroll av intyget som åtföljer slaktkropparna. När sådana slaktkroppar transporteras direkt från jordbruksanläggningen till styckningsanläggningen, skall besiktningen efter slakt utföras på styckningsanläggningen. Europeiska unionens officiella tidning L 226/113 L 226/114 Europeiska unionens officiella tidning KAPITEL VI: HÄGNADE HARDJUR Bestämmelserna för fjäderfä skall tillämpas på hägnade hardjur. KAPITEL VII: HÄGNAT VILT 1.Besiktningen före slakt får utföras på den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer när kraven i avsnitt III i bilagaIIItillförordning(EG)nr853/2004äruppfyllda.Idettafallskallenofficiellellerengodkändveterinärutföra besiktningen före slakt. 2.Besiktningen före slakt på jordbruksanläggningen skall inbegripa granskning av jordbruksanläggningens journaler eller dokumentation, däribland information från livsmedelskedjan. 3.Om besiktning före slakt utförs innan djuren anländer till slakteriet och om djuren levereras levande till slakteriet, behöver besiktningen före slakt i slakteriet bara gälla a)en identitetskontroll av djuren b)en undersökning för att avgöra om djurskyddsbestämmelserna har följts och om det förekommer tecken på tillstånd som kan inverka menligt på människors eller djurs hälsa. 4.LevandedjursominspekteratspåjordbruksanläggningenskallåtföljasavettintygenligtförlaganikapitelX,delA. Djur som inspekterats och avlivats på jordbruksanläggningen skall åtföljas av ett intyg enligt förlagan i kapitel X, del B. 1.Besiktningen skall omfatta palpation och, om det bedöms nödvändigt, anskärning i de delar av djurkroppen som på något sätt uppvisar förändringar eller som väcker misstanke av andra skäl. 2.Den besiktning efter slakt som anges för nötkreatur, får, tamsvin och fjäderfä skall gälla för motsvarande arter av hägnat vilt. 3.Närdjurenharavlivatspåjordbruksanläggningen,skalldenofficiellaveterinärenpåslakterietkontrolleradetintyg som åtföljer dem. KAPITEL VIII: FRILEVANDE VILT 1.Kött av vilt skall besiktigas efter ankomsten till vilthanteringsanläggningen. 2.Denofficiellaveterinärenskallbeaktadetintygellerdeninformationsomlämnatsienlighetmedförordning(EG) nr 853/2004 av den utbildade person som deltog vid jakten av djuret. 3.Vid besiktning efter slakt skall den officiella veterinären genomföra följande: a)En okulär besiktning av slaktkroppen, dess kroppskaviteter och, vid behov, tillhörande organ i syfte att i)upptäcka eventuella avvikelser från det normala som inte är ett resultat av själva jakten; för detta ändamål får diagnosen grundas på uppgifter från den utbildade personen om djurets beteende före nedläggning, ii)kontrollera att djuret inte har dött av någon annan orsak än jakt. Om resultatet av den okulära besiktningen inte möjliggör någon bedömning, skall en mer omfattande laboratorieundersökning utföras. b)En undersökning avseende organoleptiska avvikelser. c)Palpation av organ, om det är nödvändigt. Europeiska unionens officiella tidning L 226/115 d)Analys, genom provtagning, av restsubstanser som inte är ett resultat av själva jakten, inklusive miljöbetingad förorening, om det finns starka skäl att anta att restsubstanser eller främmande ämnen förekommer. Om en mer omfattande undersökning utförs på grundval av sådana misstankar, skall veterinären vänta tills undersökningen är avslutad innan en bedömning görs av alla djur som har nedlagts under en viss jakt, eller de delar av djuren som misstänks uppvisa samma avvikelser. e)Undersökning av egenskaper som tyder på att köttet utgör en hälsorisk, bland annat följande: i)Onormalt beteende eller störning i det levande djurets allmäntillstånd enligt jägarens rapport. ii)Allmän förekomst av tumörer eller varbölder som påverkar olika inre organ eller muskler. iii)Artrit, orkit, sjukliga förändringar i lever eller mjälte, inflammation i tarmarna eller navelregionen. iv)Förekomst av främmande kroppar som inte är ett resultat av själva jakten i kroppskaviteterna, buken, tarmarna eller urinen, när lungsäcken eller bukhinnan är missfärgad (om de berörda inälvorna är tillgängliga). v)Förekomst av parasiter. vi)Betydande gasbildning i mag- och tarmkanal, med missfärgning av de inre organen (om dessa inälvor är tillgängliga). vii)Betydande avvikelser i muskulaturens eller organens färg, konsistens eller lukt. viii)Gamla, öppna frakturer. ix)Avmagring och/eller allmänt eller lokalt ödem. x)Tecken på akuta adherenser mellan organ och lungsäcken eller bukhinnan. xi)Andra tydliga och omfattande förändringar, t.ex. förruttnelse. 4.Om den officiella veterinären så begär, skall ryggraden och skallen klyvas på längden. 5.När det gäller småvilt, som inte efter nedläggningen har blivit urtagna, skall den officiella veterinären besiktiga ett representativt urval från samma parti efter slakt. Om man vid besiktningen finner en sjukdom som kan överföras till människor, eller någon av de egenskaper som anges i punkt 3 e, skall den officiella veterinären utföraflerkontrollerpåhelapartietförattfastställaomdetmåsteförklarasotjänligtsomlivsmedelelleromvarje slaktkropp måste besiktigas individuellt. 6.Itveksammafallfårdenofficiellaveterinärenytterligareskäraochbesiktigadedelaravslaktkroppensombehövs för att ställa en slutlig diagnos. Utöver de fall som avses i avsnitt II kapitel V skall kött som vid besiktning efter slakt uppvisar någon av de egenskaper som förtecknas i punkt 3 e i del A förklaras otjänligt som livsmedel. L 226/116 Europeiska unionens officiella tidning KAPITEL IX: SPECIFIKA RISKER Vid genomförandet av offentlig kontroll avseende skall kraven i förordning (EG) nr 999/2001 och annan relevant gemenskapslagstiftning beaktas. 1.DenbesiktningefterslaktsombeskrivsikapitlenIochIVärminimikravförundersökningavseendeförekomstav dynt hos nötkreatur och hos svin. Dessutom får särskilda serologiska tester användas. När det gällernötkreaturäldreän6veckoräranskärningavtuggmusklernavidbesiktningefterslaktinteobligatoriskom ensärskildserologisktestanvänds.Sammagällernötkreaturäldreän6veckorsomäruppföddapåenjordbruksanläggning som enligt ett officiellt intyg är fri från dynt. 2.Kött som infekterats av dynt skall förklaras otjänligt som livsmedel. Om djuret inte är allmänt infekterat av dynt, kan emellertid de delar som inte är infekterade förklaras tjänliga som livsmedel efter att ha genomgått en frysbehandling. 1.Slaktkropparfrånsvindjur(tama,hägnatviltochvilt),hästdjurochandraartersomärmottagligaförtrikinosskall genomgå en undersökning avseende förekomst av trikiner, i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning, om inte annat anges i den lagstiftningen. 2.Kött från djur som infekterats av trikiner skall förklaras otjänligt som livsmedel. 1.Vid behov skall hästdjur genomgå en undersökning avseende förekomst av rots. En undersökning av rots skall hoshästdjuromfattaennoggrannundersökningavslemhinnornailuftstrupen,svalget,näshålanochdessbihålor efter det att huvudet delats i medianplanet och näsans skiljevägg tagits bort. 2.Kött från hästar som konstaterats ha rots skall förklaras otjänligt som livsmedel. 1.Om djur reagerar positivt eller oklart på ett tuberkulinprov eller om det finns andra skäl att misstänka infektion skall de slaktas åtskilt från andra djur, och försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undanröja risken för att andra slaktkroppar, slaktlinjen och slakteriets personal smittas ner. 2.Alltköttfråndjurdärbesiktningenefterslaktpåvisatbegränsadetuberkulosskadorhosettantalorganellerområden på slaktkroppen skall förklaras otjänligt som livsmedel. Om det visar sig att tuberkulosskadan är begränsad till lymfknutorna i endast ett organ eller en del av slaktkroppen skall dock endast det angripna organet eller den angripna delen av slaktkroppen förklaras otjänligt som livsmedel. 1.Om djur reagerar positivt eller oklart på ett test för påvisande av brucellos eller om det finns andra skäl att misstänka infektion skall de slaktas åtskilt från andra djur, och försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undanröja risken för att andra slaktkroppar, slaktlinjen och slakteriets personal smittas ner. 2.Kött från djur hos vilka besiktningen efter slakt påvisat skador som tyder på akut infektion av brucellos skall förklaras otjänligt som livsmedel. När det gäller djur som reagerar positivt eller oklart på ett test för påvisande av brucellosskalljuver,könsorganochblodförklarasotjänligtsomlivsmedelävenomingasådanaskadorpåträffas. Europeiska unionens officiella tidning L 226/117 KAPITEL X: FÖRLAGA TILL HÄLSOINTYG A.FÖRLAGA TILL HÄLSOINTYG FÖR LEVANDE DJUR L 226/118 Europeiska unionens officiella tidning B.FÖRLAGA TILL HÄLSOINTYG FÖR DJUR SLAKTADE PÅ JORDBRUKSANLÄGGNINGEN Europeiska unionens officiella tidning L 226/119 KAPITEL I: RÄCKVIDD Denna bilaga gäller levande musslor och, i tillämpliga delar, levande tagghudingar, levande manteldjur och levande snäckor. KAPITEL II: OFFENTLIG KONTROLL AV LEVANDE MUSSLOR FRÅN KLASSIFICERADE PRODUKTIONSOMRÅDEN A.KLASSIFICERING AV PRODUKTIONSOMRÅDEN OCH ÅTERUTLÄGGNINGSOMRÅDEN 1.Den behöriga myndigheten skall fastställa läget och gränserna för de produktionsområden och återutläggningsområden som den fastställer. Den får, när det är lämpligt, göra detta i samarbete med livsmedelsföretagaren. 2.Denbehörigamyndighetenskallklassificeraproduktionsområdenfrånvilkadengodkännerupptagningavlevande musslor i tre kategorier efter halten av fekal förorening. Den får, när det är lämpligt, göra detta i samarbete med livsmedelsföretagaren. 3.Den behöriga myndigheten får klassificera områden från vilka upptagning av levande musslor avsedda för direkt konsumtionärtillåtensomkategoriA-områden.Levandemusslorsomtasuppfråndessaområdenskalluppfylla dehälsokravförlevandemusslorsomfastställsiavsnittVIIkapitelVibilagaIIItillförordning(EG)nr853/2004. påmarknadensomlivsmedelefterbehandlingienreningsanläggningellerefteråterutläggningförattuppfyllade hälsokrav som avses i punkt 3, som kategori B-områden. Levande musslor från dessa områden får vid MPN- femrörstest med tre utspädningar inte överskrida gränsen 4 600E. coli per kött och intravalvulär vätska. 5.Den behöriga myndigheten får som kategori C-områden klassificera områden från vilka levande musslor får tas upp, men endast släppas ut på marknaden efter återutläggning för att uppfylla de hälsokrav som avses i punkt 3. Levande musslor från dessa områden får vid MPN-femrörstest med tre utspädningar inte överskrida gränsen 46 000 E. coli per kött och intravalvulär vätska. 6.Om den behöriga myndigheten fattar ett principbeslut om att klassificera ett produktions- eller återutläggningsområde skall den a)göra en inventering av de källor till förorening från människor eller djur som kan komma att kontaminera produktionsområdet, annatsäsongsvariationernaifrågaomfolkmängdochantaldjuriomgivningen,regnmängdenochreningen av avfallsvatten, c)bestämma föroreningarnas rörelsemönster genom batymetri samt genom kartläggning av strömmarna och tidvattencykeln i upptagningsområdet, d)upprätta ett provtagningsprogram för musslor i produktionsområdet. Programmet skall bygga på granskning av kända data och av ett antal prover, med en geografisk spridning av provtagningspunkterna och en provtagningsfrekvens som ger ett så representativt urval som möjligt för analysen av produktionsområdet. B.ÖVERVAKNING AV KLASSIFICERADE ÅTERUTLÄGGNINGS- OCH PRODUKTIONSOMRÅDEN 1.Klassificerade återutläggnings- och produktionsområden skall övervakas regelbundet för att kontrollera a)att det inte förekommer några oegentligheter beträffande de levande musslornas ursprung, härkomst och destination, L 226/120 Europeiska unionens officiella tidning b)de levande musslornas mikrobiologiska status i relation till produktions- och återutläggningsområdena, c)eventuell förekomst av toxinproducerande plankton i vattnet i produktions- och återutläggningsområdena och av biotoxiner i levande musslor, d)eventuell förekomst av kemiska föroreningar i levande musslor. 2.För att tillämpa punkt 1 b, 1 c och 1 d skall det upprättas provtagningsplaner för kontroller med jämna mellanrumeller,ihändelseavoregelbundnaupptagningsperioder,frånfalltillfall.Dengeografiskaspridningenavprovtagningspunkterna och provtagningsfrekvensen måste ge ett så representativt urval som möjligt för analysen av produktionsområdet. 3.Provtagningsplanerna för kontroll av de levande musslornas mikrobiologiska status måste ta särskild hänsyn till a)sannolika variationer av halterna av fekal förorening, b)de faktorer som avses i punkt 6 i del A. 4.Provtagningsplanernaförkontrollaveventuellförekomstavtoxinproducerandeplanktonivattnetiproduktions- och återutläggningsområden och av biotoxiner i levande musslor måste ta särskild hänsyn till eventuella variationer beträffande närvaron av plankton som innehåller biotoxiner. Provtagningen skall omfatta följande: a)Regelbunden provtagning för att påvisa förändringar i sammansättning och geografisk fördelning av plankton som innehåller toxiner. Resultat som ger anledning att misstänka att toxin ansamlas i musselkött skall leda till intensiv provtagning. b)Regelbundna toxicitetskontroller av de musslor från det angripna området som är mest mottagliga för kontaminering. 5.Provtagning för analys av toxiner i musslor skall som regel ske en gång under de perioder då upptagning är tillåten. Frekvensen kan minskas i särskilda områden eller för särskilda typer av musslor om en riskbedömning avseende förekomsten av toxiner eller växtplankton tyder på en mycket liten risk för toxiska episoder. Frekvensen skall ökas om en sådan bedömning tyder på att det inte är tillräckligt med provtagning en gång per vecka.Riskbedömningenskallsesöverregelbundetförattbedömariskenförförekomstavtoxinerilevandemusslor från dessa områden. 6.Omdetfinnsuppgifteromansamlingavtoxinerförengruppartersomförekommerpåsammaområde,kanden art som uppvisar de högsta halterna användas som indikatorart. På så sätt kan alla arter i gruppen användas om toxinhalten hos indikatorarten är lägre än det föreskrivna gränsvärdet. Om toxinhalten i indikatorarten överskrider det föreskrivna gränsvärdet, är upptagning av de övriga arterna tillåten endast om ytterligare analyser av de övriga arterna visar att toxinhalterna i dessa arter ligger under gränsvärdena. 7.När det gäller övervakning av plankton skall urvalet vara representativt för vattenpelaren och ge information om förekomsten av toxiska arter och populationstrender. Om förändringar i toxiska populationer upptäcks som kan leda till toxisk ansamling, skall antingen provtagningsfrekvensen ökas eller områdena avstängas av försiktighetsskäl tills man har fått resultaten av toxinanalyserna. 8.Provtagningsplanernaförkontrollavförekomstenavkemiskaföroreningarskallgöradetmöjligtattupptäckaom de gränsvärden som fastställs i förordning (EG) nr 466/2001 (1) har överskridits. 1.Om resultaten av en provtagning visar att hälsokraven för musslor inte uppfylls eller att musslorna på annat sätt utgör en risk för människors hälsa, skall den behöriga myndigheten stänga produktionsområdet för att förhindra (1) EGT L 77, , s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 655/2004 (EUT L 104, , s. 48). Europeiska unionens officiella tidning L 226/121 attlevandemusslortasuppdär.Denbehörigamyndighetenfåremellertidklassificeraomettproduktionsområde somkategoriBellerComdetuppfyllerderelevantakriteriernaenligtdelAochinteinnebärnågonannanriskför människors hälsa. 2.Den behöriga myndigheten får på nytt öppna stängda produktionsområden endast om hälsokraven för musslor åter uppfyller kraven i gemenskapslagstiftningen. Om den behöriga myndigheten stänger ett produktionsområde pågrundavförekomstavplanktonellerförhögahalteravtoxinerimusslor,skallminsttvåprovtagningariföljd som tagits visa resultat som ligger under de föreskrivna gränsvärdena innan området åter får öppnas. Den behöriga myndigheten får ta hänsyn till information om trender i fråga om växtplankton när den fattar beslutet. När det finns övertygande belägg för förändringar i toxiciteten i ett visst område och under förutsättning att det finns nya uppgifter om en trend mot minskad toxicitet, kan den behöriga myndigheten besluta att åter öppna ett område där resultaten från en enda provtagning ligger under det föreskrivna gränsvärdet. 1.Den behöriga myndigheten skall övervaka klassificerade produktionsområden där upptagning av musslor är förbjuden eller underkastad särskilda villkor, för att se till att hälsovådliga produkter inte släpps ut på marknaden. 2.Utöver den övervakning av produktions- och återutläggningsområden som avses i punkt 1 i del B skall ett kontrollsystem upprättas med laboratorieundersökningar för kontroll av att livsmedelsföretagarna uppfyller kraven förslutproduktenpåallastadieriproduktions-,bearbetnings-ochdistributionskedjan.Dettakontrollsystemskall särskilt verifiera att halterna av biotoxiner och främmande ämnen inte överstiger gränsvärdena och att musslornas mikrobiologiska status inte är hälsovådlig. E.REGISTRERING OCH UTBYTE AV INFORMATION Den behöriga myndigheten skall göra följande: a) Fastställaochuppdateraenförteckningövergodkändaproduktions-ochåterutläggningsområden,meduppgifter omderaslägeochgränsersamtklassificering,frånvilkalevandemusslorfårtasuppenligtbestämmelsernaidenna bilaga. Förteckningen skall delges de personer som berörs av bestämmelserna i denna bilaga, till exempel producenter, upptagare och driftspersonal vid renings- och leveransanläggningar. b) underrätta de parter som berörs av bestämmelserna i denna bilaga, t.ex. producenter, upptagare och driftspersonalvidrenings-ochleveransanläggningar,omettproduktionsområdesläge,gränserellerklassificering ändras eller om området stängs tillfälligt eller definitivt. c) Omgående vidta åtgärder om de kontroller som föreskrivs i denna bilaga visar att produktionsområdet skall stängas eller klassificeras om eller åter kan öppnas. Vidbeslutomklassificering,öppnandeellerstängningavproduktionsområdenkandenbehörigamyndighetentahänsyntillresultatenavkontrollersomutförtsavlivsmedelsföretagarnaelleravdeorganisationersomföreträderlivsmed- elsföretagarna. I sådana fall krävs det att den behöriga myndigheten har utsett det laboratorium som genomför analysen och, om så är nödvändigt, att provtagningen och analysen genomförts i enlighet med ett protokoll som den behöriga myndigheten och de berörda livsmedelsföretagarna eller den berörda organisationen har enats om. KAPITELIII:OFFENTLIGKONTROLLAVKAMMUSSLOR(PECTINIDAE)SOMTAGITSUPPUTANFÖRKLASSIFICERADE PRODUKTIONSOMRÅDEN