prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — I budgetpropositionen presenterade regeringen ett 11-punktsprogram för ökad hälsa och gavs en avsiktsförklaring för ökad hälsa i arbetslivet. Stora delar av detta program är genomförda och det målmedvetna arbetet har givit resultat. Diagram 1.5 Antal sjukpenningdagar har färre personer blivit sjukskrivna, och många sjukskrivna har återgått i arbete. De sjukskrivningar som är kortare än har gått ned och de långa sjuk- skrivningarna har minskat . Det finns goda förutsättningar att nå regeringens mål om att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivningar ska halveras 2008 i förhållande till 2002, som antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar ska minska. har översatt regeringens mål till ett ohälsotal. Det fångar den frånvaro som ersätts med sjukpenning, rehabiliterings- penning och sjuk- och aktivitetsersättning. mål är att ohälsotalet ska minska till per person och år. I budgetpropositionen lades en ny samlad strategi mot ohälsan i sju punkter fram. Målsättningen är att ta tillvara arbetsförmågan hos sjuka och funktionshindrade samt att sjukförsäkringen ska fungera som en bro tillbaka till arbetslivet. 1.En miljard kronor för att stimulera hälso- och sjukvården att prioritera sjukskrivna. Regeringen har ingått en överenskommelse med företrädare för landstingen om förstärkta insatser i hälso- och sjukvården. Utifrån hur sjukskrivningarna utvecklas i respektive landsting kommer att fördelas till landstingen . En förutsättning är att landstingen, tillsammans med , upprättar handlings- planer för att ge ökad prioritet åt sjukskrivningsfrågorna. Bland annat ska särskilt kvinnors ohälsa särskilt lyftas fram. Företags- hälsovården har en viktig roll i arbets- miljöarbetet och kan bidra till en bättre hälsa i arbetslivet. Regeringen avser att presentera förslag som stärker förutsättningarna för företagshälsovården. Framför allt handlar det om att stödja kompetens- och kvalitetsutveckling för både företagshälsovårdens utövare och dess användare, och samverkan mellan företagshälsovården och sjukvården. Regeringen avsätter 2007 och 2008, utöver den redan beslutade satsningen på för förbättrad grundutbildning inom företagshälsovården. och har fått i uppdrag att utforma förslag till hur sjukskrivnings- processen kan förbättras ytterligare. Utbildningen i försäkringsmedicin för läkare har tidigare förstärkts. 4.Fler broar tillbaka till arbetslivet. Regeringen har utvidgat uppdrag så att personer med kvarvarande arbetsförmåga som behöver byta arbets- givare ska få samma stöd och hjälp som andra arbetssökande. Dessutom har regeringen föreslagit att personer som har haft sjuk- eller aktivitetsersättning iminst ska få rätt att ha sin ersättning vilande under två års studier. 5.Ett pilotprojekt för långtidssjuka. och Arbetsmarknads- verket har fått i uppdrag att i och genomföra ett pilotprojekt där alla sjukfall som har pågått imer än och situationen för de som uppbär tidsbegränsad aktivitets- eller sjukersättning gås igenom. Myndigheterna kommer att presentera förslag för att stärka samarbetet mellan Arbets- marknadsstyrelsen och så att sjukskrivna inte faller mellan deras ansvarsområden. 6.Fler jobbmöjligheter för funktionshindrade. Alla människor har kunskaper, förmågor och erfarenheter som är viktiga för samhället. Att förbättra tillgängligheten, skapa bättre möjligheter för funktions- hindrade att arbeta och att bekämpa diskriminering av personer med funktions- hinder, oavsett kön, är ytterligare sätt att långsiktigt säkra ett högre arbetskrafts- utbud. Taket i lönebidraget höjdes från till och höjs ytterligare till från . Syftet är att skapa fler jobbmöjligheter för funktionshindrade i näringsliv, offentlig sektor och i föreningslivet. Dessutom föreslås i denna proposition en ökning av antalet platser med lönebidrag med 2 000 platser från till . införs även så kallade utvecklings- och trygghetsanställningar för att bredda utbudet av arbetsgivare för funktionshindrade med nedsatt arbets- förmåga. 7.Höjt tak i sjukpenningen. Taket i sjukpenningen höjs . 1.5Sverige ska bli världens bästa land att åldras i får fler och fler svenskar möjlighet att uppleva sin hundraårsdag. fanns det 1 342 personer, 1 137 kvinnor och 205 män, som var äldre än . Och den positiva utvecklingen fortsätter. De äldre blir allt fler och i de flesta fall är det fler friska år som kan läggas till livet. Det är en fantastisk utveckling, kanske en av välfärdssamhällets största triumfer. Men allt fungerar inte som det borde. lever många äldre kvinnor och män med knappa ekonomiska marginaler. är inte omsorgen om alla äldre tillräckligt bra. Många anhöriga, inte minst kvinnor, bär ett stort ansvar för sina närstående. kommer därutöver antalet äldre och behoven av äldreomsorg att öka än mer. Dessutom kommer behoven att se väldigt olika ut allt ifrån friska äldre som bara behöver lite extra hjälp i hemmet, till äldre som lider av demenssjukdomar. Regeringen har en målsättning om att ska bli världens bästa land att åldras i. Det förutsätter en mängd åtgärder under det kommande decenniet. Regeringen har presenterat en utvecklingsplan för vården och omsorgen om de äldre. Den kommer att följas upp och kompletteras kontinuerligt. Regeringen aviserade i utvecklingsplanen att den kommer att verka för att de samlade resurserna till de äldre ska öka med successivt . Ansvaret för att förverkliga detta vilar gemensamt på stat, kommuner och landsting. I denna proposition presenteras även ett förslag för att stärka den ekonomiska tryggheten för de äldre, genom höjd ersättningsnivå i bostadstillägget för pensionärer. Miljardsatsning på bättre vård och omsorg om de svårast sjuka äldre Vården och omsorgen om de svårast sjuka äldre behöver förbättras. Många äldre som lider av flera sjukdomar behöver ha kontakt med flera olika läkare, sjuksköterskor och annan vårdpersonal. Bristen på samordning kan försvåra de äldres möjligheter att få rätt hjälp. Ett exempel på detta är att många får för många läkemedel, vilka i vissa fall motverkar varandra. Ett annat är brister i rehabilitering av sjukskrivna. För att förbättra vården av de mest sjuka och förbättra hemsjukvården satsas 2006 och 2007 respektive 2008. Denna resursförstärkning ska bland annat användas till rehabilitering, nutritionsarbete, läkemedelsgenomgångar och förstärkt läkarmedverkan i såväl särskilda boenden som i hemsjukvården. Därutöver satsas 2007 och 2008 på att förbättra kvaliteten i demenssjukvården. Ett tryggt boende för äldre Alla ska kunna bo bra och tryggt, även äldre med särskilda behov. Många äldre både kan och vill bo kvar hemma med stor livskvalitet högt upp i åldrarna. ska de som har mer omfattande behov erbjudas plats på ett särskilt boende. råder det dock brist på särskilt boende på många håll i landet. Regeringen vill därför uppmuntra byggandet av nya och ombyggnationen av befintliga särskilda boenden. I denna proposition föreslås ett nytt investeringsstöd till särskilt boende och gemenskapslokaler i anslutning till dessa. satsas för detta ändamål. Därutöver avser regeringen att inrätta en särskild boendedelegation för att främja ett tryggt och ändamålsenligt boende för äldre. Regeringen återkommer i budget- propositionen med en bedömning av behoven . Regeringen avser även att införa en par-bo- garanti. I de fall makar, sambor eller registrerade partner båda är i behov av särskilt boende ska de, om de så önskar, beredas plats på samma boende. Möjligheten för par att kunna fortsätta att bo tillsammans även när endast den ene maken, sambon eller registrerade partnern har behov av särskilt boende ska utredas. Nationell likvärdighet och lokal utveckling Alla har rätt till en god äldreomsorg av hög kvalitet. Självklart ska det finnas utrymme för lokala variationer, men alla ska, oavsett var i landet de bor, kunna lita på att äldreomsorgen är tillräckligt bra den dag de själva eller nära anhöriga behöver den. En särskild utredare har fått i uppdrag att föreslå åtgärder som stärker tillsynen inom den del av äldreomsorgen som regleras av socialtjänstlagen (dir. 2004:178). För att stärka rättssäkerheten för de äldre föreslår regeringen i den nationella utvecklingsplanen för vård och omsorg om äldre en rapporteringsskyldighet för kommunerna när de inte verkställer gynnande beslut inom socialtjänstlagen. Regeringen har också föreslagit, som ett yttersta påtrycknings- medel, att en sanktionsavgift ska införas för att gynnande beslut ska verkställas inom skälig tid. För att kunna utveckla kvaliteten och tillgängligheten inom vården och omsorgen om äldre behöver kunskapen om de äldres syn på densamma förbättras. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att ansvara för nationella brukarundersökningar. För att utveckla äldreomsorgen föreslås även satsningar på forskning och utveckling samt strategisk teknikutveckling inom äldreområdet. har många äldre med annat modersmål än svenska. Det ställer särskilda krav på vården och omsorgen. Det gäller inte minst i demenssjukvården, eftersom personer med demenssjukdomar ofta tappar sina språk- kunskaper och behöver vård och omsorg på sitt modersmål. En särskild satsning på 2007 och 2008 görs därför på att stimulera utvecklingen av en äldreomsorg anpassad för ett mångkulturellt samhälle. Personalen är äldreomsorgens viktigaste resurs. Kraven på dem som arbetar inom vård och omsorg ökar i takt med att de äldres behov blir mer komplexa. kommer därutöver många personer att behöva rekryteras till äldreomsorgen. Därför är det viktigt att höja omvårdnadsyrkenas status och erbjuda goda arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter. Regeringen avser att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå ett nationellt system för yrkeskrav, kompetensutveckling och åtgärder för att underlätta den framtida kompetens- försörjningen inom äldreomsorgen. För att lägga en stabil grund för det fortsatta utvecklingsarbetet håller två stora satsningar på kompetensutveckling för personal inom vård och omsorg om äldre på att genomföras, Kompetensstegen och utbildningsvikariat. För dessa ändamål har totalt avsatts . Förebyggande insatser riktade mot äldre kan medföra stora vinster för både individen och samhället. Exempelvis kan antalet fallolyckor minskas genom enkla förbättringar i hemmet. Regeringen avser att satsa för att förstärka kommunernas förebyggande arbete 2007 och 2008. Servicetjänster för hjälp i vardagslivet De äldres behov ser olika ut. För dem som inte klarar av att själva laga mat, städa och handla ska kommunen erbjuda hemtjänst. Men även äldre som inte är tillräckligt sjuka för att få hemtjänst kan behöva extra hjälp i hemmet. Därför har regeringen lagt fram ett lagförslag om servicetjänster för äldre. Det innebär att kommunerna ges laglig möjlighet att, utan föregående behovsprövning, erbjuda tjänster som förebygger skador, olycksfall eller annan ohälsa till äldre . Höjt bostadstillägg för pensionärer Regeringen har vidtagit olika åtgärder för att stärka pensionärernas ekonomi, se avsnitt 1.11. Trots detta har många äldre fortfarande det ekonomiskt kärvt. För att förbättra för de sämst ställda pensionärerna, ofta ensamstående kvinnor, föreslås i denna proposition en ytterligare förbättring av bostadstillägget till pensionärer. Regeringen föreslår att ersättningen höjs från av bostadskostnaden upp till taket retroaktivt från . Efter förslag i budgetpropositionen höjdes taket i bostadstillägget till pensionärer till från . Tabell 1.10 Satsningar på äldre Riktad satsning till kommuner och landsting för bättre vård och omsorg om de mest sjuka äldre Mer mångkulturell vård och omsorg Riktad satsning till kommunerna Höjd ersättning i bostadstillägget en investering för framtiden Ungdomar är ingen homogen grupp, utan representerar en mångfald av värderingar och livsstilar. Unga kvinnor och män har olika förutsättningar, möjligheter och ambitioner. Många unga har kommit till från ett annat land eller har föräldrar med utländsk bakgrund. Trots dessa olikheter så finns det många gemensamma utmaningar. Alla behöver en bra utbildning, finna sitt första arbete, en meningsfull fritid och flytta hemifrån. Att vara ung är en omvälvande tid i livet. Det kan vara en spännande period med nya vänner, fritidsaktiviteter och upplevelser. Men kraven som ställs i skolan, och hemifrån kan också vara stora. Vissa blir utsatta för mobbning eller våld eller övergrepp. Allt för många unga mår psykiskt dåligt. Det har även blivit svårare att bli vuxen i bemärkelsen att få sitt första riktiga jobb och flytta hemifrån. är dagens ungdomar mer utbildade och har fler möjligheter . Allt fler reser, studerar eller arbetar i andra länder. Regeringens övergripande mål för ungdoms- politiken är att ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och makt. görs en mängd insatser för att förbättra levnadsvillkoren för ungdomar i . Men det räcker inte. Regeringen föreslår därför i denna proposition en rad nya satsningar. Det handlar om arbete och utbildning, bostäder och ökad trygghet. En bra utbildning är grunden för att få ett arbete. Ett arbete är en förutsättning för att få en bostad och kunna bilda familj. tar det betydligt för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden jämfört med tidigare. Det är en oroväckande signal. Visserligen förklaras en stor del av denna utveckling av att ungdomar studerar vidare i högre utsträckning, främst unga kvinnor, men det är inte hela förklaringen. Många unga är arbetslösa, andra försörjer sig på korta, tidsbegränsade och osäkra anställningar. Ungdomar måste välkomnas in i vuxenlivet. De får inte fastna i arbetslöshet. Därför krävs en aktiv arbetsmarknadspolitik även för unga. För att göra det lättare för ungdomar att få in en fot på arbetsmarknaden aviserar regeringen en ökning av antalet plusjobb från med 1 000 platser som särskilt riktas till ungdomar. -Fler jobb till arbetslösa ungdomar. För att göra det lättare för arbetslösa ungdomar att få in en fot på den reguljära arbetsmarknaden finns det möjlighet för unga att få allmänt anställningsstöd efter sex månaders inskrivningstid vid arbetsförmedlingen. Normalt krävs tolv månaders inskrivningstid för att komma ifråga för detta stöd. Det allmänna anställningsstödet gör att företag eller organisationer kan anställa arbetslösa till halva lönekostnaden, dock högst per dag, . Det förkortade inskrivningsvillkoret för unga kommer att gälla även 2007. Sommarjobb ger unga egna inkomster, men också värdefulla erfarenheter från arbetsmarknaden. Regeringen föreslår en satsning på totalt för att stödja kommuner som erbjuder gymnasie- ungdomar sommarjobb. -Lättare att söka jobb i hela . För att öka rörligheten på arbetsmarknaden föreslås att ungdomar mellan ska få ersättning för sina resekostnader i samband med anställningsintervjuer, genom så kallade sökanderesor, om de inte kan få jobb på hemorten. -Tryggare anställningar. Över en halv miljon löntagare har tidsbegränsade anställningar. Unga kvinnor är kraftigt överrepresenterade i denna grupp. Med den nya anställnings- formen, fri visstidsanställning, som regeringen har föreslagit ska det inte gå att stapla korta och otrygga anställningar på varandra hos en och samma arbetsgivare. hos samma arbetsgivare ska fri visstidsanställning övergå i en tillsvidareanställning. Härutöver finns till exempel möjlighet till vikariat och provanställning enligt dagens regler. -Fortsatt stöd till navigatorverksamheter i kommunerna. erbjuder kommunerna i samarbete med arbets- förmedlingen, organisationer och det lokala näringslivet stöd och personlig rådgivning till ungdomar. Regeringen avser att ge verksamheten stöd även 2007. -Nationell koordinator. Regeringen har tillsatt en nationell koordinator för att se över vad som behöver göras för att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden. -Sommarkurser för ungdomar som behöver extra stöd. Kommuner ska ges möjlighet att erbjuda sommarkurser till elever som ligger efter i skolan, till exempel extra hjälp för elever mellan årskurs 8 och 9 och kompletterande kurser för att ge elever som saknar fullständiga betyg grundläggande behörighet till gymnasieskolan. -Stöd till lärlingsutbildning. Lärlingsutbildning kan vara ett bra alternativ inom dagens yrkesutbildning i gymnasieskolan. För att etablera sådana utbildningar satsas . Resurserna riktas till 20 kommuner med en hög andel gymnasieelever som saknar slutbetyg från de yrkesinriktade programmen. För att stärka yrkes- utbildningen i gymnasieskolan ges också stöd till utbyggnad av fler regionala yrkesutbildningscentra. nya utbildningsplatser som infördes för långtidsarbetslösa ungdomar ska därför förlängas till 2007. -1 000 fler platser i kvalificerad yrkes- utbildning. Satsningen på 1 000 fler platser i kvalificerad yrkesutbildning, KY, i budgetpropositionen förlängs . -Höjt studiebidrag. Även ungdomar måste få del av den förbättrade ekonomiska utvecklingen. Regeringen föreslår därför att studiebidraget till studerande på gymnasienivå höjs med till , samma nivå som barnbidraget. Höjningen föreslås gälla retroaktivt från . -Höjt studiemedel. höjs studiemedlet med , varav är bidrag och är lån. Denna reform kostar . Många unga vuxna saknar en egen bostad. Det är viktigt att det finns tillgång till bostäder till rimliga kostnader. För att stärka ungas möjligheter att etablera sig på bostadsmarknaden -Ökat fokus på pojkars resultat i skolan. avser regeringen att föreslå flera åtgärder i Myndigheten för skolutveckling kommer att ges ett särskilt uppdrag för att fördjupa kunskaperna om de olikheter som finns mellan flickors och pojkars resultat i skolan och finna åtgärder som förbättrar pojkars resultat. Ett fyraårigt projekt ska genomföras och satsas . -Bättre information om studieval och jobb. Myndigheten för skolutveckling ges i uppdrag att, tillsammans med ett antal kommuner, öka kvaliteten i skolans studie- och yrkesvägledning. En särskild informationsinsats görs även till elever i årskurs 9 för att öka deras kunskap om arbetsmarknaden inför deras val till gymnasieskolan. -Folkhögskoleutbildning för långtidsarbetslösa ungdomar. Folkhögskolorna har en pedagogik som lämpar sig väl för unga som står en bit ifrån arbetsmarknaden. Regeringen avser att införa ett statligt bidrag till kommuner som vill använda sig av hyresgarantier för att underlätta för bland annat ungdomar att etablera sig på bostadsmarknaden. För detta ändamål avsätts . -Förlängda investeringsstöd. För att minska bostadsbristen förlängs de tillfälliga investeringsstöd för byggandet av mindre hyreslägenheter till och med . -Fler studentlägenheter. För att få fler nya studentlägenheter höjs investeringsbidraget med 2007 och 2008. -Möjlighet till bostadslån för unga undersöks. Den nationella bostadssamordnaren får ett tilläggsuppdrag om att förbättra ungas möjlighet att beviljas bostadslån. Ungdomars hälsa och trygghet levnadsundersökning beskriver att majoriteten av barnen och ungdomarna i har det ganska bra. Trots detta finns det många ungdomar som upplever ohälsa och otrygghet. Exempelvis ökade andelen barn och ungdomar som sökte hjälp inom barn- och ungdomspsykiatrin påtagligt andra hälft. För att stärka ungas hälsa och trygghet vidtar regeringen en rad åtgärder. -Stärkt förebyggande arbete för bättre elevhälsa. Regeringen avser att initiera ett antal pilotprojekt för att få till stånd en utökad samverkan mellan skola, polis, socialtjänst samt barn- och ungdomspsykiatri. Myndigheten för Skolutveckling får också i uppdrag att kartlägga och sprida information om lyckade projekt. -Satsning på barn- och ungdomspsykiatrin. För att vända utvecklingen med ökad psykisk ohälsa föreslås en riktad satsning på att förbättra tillgängligheten inom barn- och ungdomspsykiatrin. Satsningen uppgår till 2007 respektive 2008. Inom ramen för denna satsning ska även ett nationellt centrum för kunskaps- och metodutveckling för samt stöd till barn och ungdomar som löper risk att drabbas av svårare psykisk ohälsa inrättas. -Stöd till unga som drabbas av brott. Flickor och pojkar som drabbas av brott ska inte behöva utsättas för upprepade förhör och intervjuer med olika personer med olika syften. Därför har regeringen givit , , och i uppdrag att bedriva försöksverksamheter för bättre samverkan vid utredningar kring barn som misstänks vara utsatta för allvarlig brottslighet. -Minskad ungdomsbrottslighet. Regeringen föreslår flera åtgärder som både bekämpar ungdomsbrottsligheten och dess orsaker. Det handlar om bättre anpassade påföljder för ungdomar som döms för brottslighet. Till exempel föreslås ungdomstjänst som en ny självständig påföljd. Dessutom föreslås en treårig försöksverksamhet för att stärka insatserna för kriminellt belastade ungdomar. Att unga ska ha verkligt inflytande är ett tydligt mål för ungdomspolitiken, vilket också kommer till uttryck i . Unga kvinnor och mäns erfarenheter och kunskaper är en viktig resurs, och en viktig del av samhällets utveckling. Många unga är intresserade av samhällsfrågor och engagerar sig på olika sätt. Trots detta är allt för få unga representerade i beslutsfattande församlingar och allt för många upplever att det är svårt att påverka. Särskilt oroande är att valdeltagandet bland förstagångsväljare har minskat de senaste valen. Regeringen har givit i uppdrag att arrangera projektet 2006 inför de allmänna valen . ska även delta i kampanj mot diskriminering All different all equal som startar . Fritiden är av stor betydelse för ungdomars sociala utveckling och deras psykiska välmående. Ungdomars val av fritidsaktiviteter kan även öka möjligheterna till etablering i vuxenlivet. Det är viktigt att ungdomar oberoende av bakgrund och ekonomiska resurser har tillgång till en varierad fritid med bra kvalitet. Det är särskilt angeläget att de fritidsverksamheter som finns attraherar ungdomar och att ungdomar själva har inflytande i verksamheterna. Det är också viktigt att verksamheten är tillgänglig för unga med funktionshinder. Regeringen föreslår en satsning på för utveckling av fritidsverksamheter och mötes- platser för ungdomar. Kommuner, landsting, föreningsliv, näringsliv, statliga myndigheter och inte minst ungdomar själva ska kunna vara delaktiga i att skapa dessa nya mötesplatser. Vidare satsar regeringen med start för att sprida scenkonst för, av och med ungdomar genom ett riktat bidrag till Jam. 1.7Satsningar för bättre integration Över 1,1 miljon personer av befolkning är födda utomlands. är rikt på språkkunskaper samt erfarenheter och kunskaper om olika kulturer. Här bor människor med bakgrund från nästan 200 länder. Det är en viktig tillgång som måste tas tillvara. Integration handlar om rätten till arbete, utbildning och icke-diskriminering. är integrationen på arbetsmarknaden långt ifrån tillräcklig. Även om skillnaderna har minskat är sysselsättningen bland utrikes födda betydligt lägre än för inrikes födda. var av alla utrikes födda sysselsatta, av kvinnorna och av männen. Utrikes födda är även överrepresenterade bland långtidsarbetslösa. Regeringen genomför generella insatser för att öka sysselsättningen och bekämpa långtidsarbetslösheten, vilket har skapat nya möjligheter för utrikes födda. Rätten till utbildning en annan viktig del för att främja integration. har inte alla skolor samma förutsättningar att ge samtliga elever en god undervisning. För att alla barn och ungdomar ska få likvärdiga möjligheter krävs därför extra resurser till de skolor som har de tuffaste förutsättningarna. Regeringens ambition är att alla skolor ska vara bra skolor. har olika insatser genomförts för att erbjuda kompletterande utbildning för att kunna anpassa utländska examina till svenska förhållanden och validera utländsk yrkes- kompetens. Alla, oavsett etnisk bakgrund, ska ha lika rättigheter, lika skyldigheter och lika möjligheter. För att komma dit måste all form av diskriminering bekämpas. En ny lagstiftning mot diskriminering har införts. Resurserna till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering har ökat kraftigt. Insatserna mot diskriminering behöver dock skärpas ytterligare.