prop · GT03139 · 2006-03-20 00:00:00 — Detta kräver en gemensam nationell informations- struktur, enhetlig terminologi, enhetliga klassifikationer, nationellt fast- ställda kvalitetsindikatorer och en mer rationell och ändamålsenlig vård- dokumentation. En gemensam nationell informationsstruktur och norme- rade begrepp och termer stödjer kommunikation och samverkan mellan huvudmän och är förutsättning för överföring och sammanställning av information mellan olika IT-system. Detta bidrar i sin tur till ökad pati- entsäkerhet, ger möjlighet till en öppen redovisning och jämförelse av vårdens processer och resultat samt underlag för kvalitetsutveckling. uppgift är att se till att den enskilde patienten och hälso- och sjukvården får tillgång till effektiva och säkra läkemedel av hög kvalitet och att dessa används på ett ändamålsenligt och kostnads- effektivt sätt. Verksamheten syftar även till att främja säkerheten och kvaliteten för läkemedelsnära produkter, till exempel traditionella växt- baserade läkemedel, samt för tillsyn av tillverkare och produkter inom det medicintekniska området. godkännande av humana och veterinära läkemedel, kontroll av kliniska prövningar, efterkontroll (kvalitetskontroll, inspektion, biverknings- och säkerhetsuppföljning), registrering av traditionella växtbaserade läkemedel och homeo- patika samt kontroll av kosmetika, narkotika och teknisk sprit, samt kontroll av medicintekniska produkter. har en aktiv myndighetsroll som normgivare, gran- skare och diskussionspartner vid utvecklingen av nya läkemedel. Under ett läkemedels utveckling granskar nödvändiga kli- niska prövningar så att de är säkra och vetenskaplig korrekta. När väl ett läkemedel är godkänt, följer dess an- vändning, informerar och ger behandlingsrekommendationer till förskri- varna inom hälso- och sjukvården. Särskilt viktigt är att kontinuerligt studera om ett läkemedel har biverkningar och vid behov vidta åtgärder. Detta gäller även läkemedel som är avsedda för djur. Sedan gick med i EU arbetar i enlighet med de regler och procedurer som tillämpas i det europeiska systemet för godkännande av läkemedel. Övriga aktörer på nationell nivå samverkar och under ett gemensamt namn Kommuner och Landsting. går förbunden samman till ett nytt, ge- mensamt förbund med samma namn. Kommuner och Landsting är den nya intresseorganisationen för kommuner och landsting i . Huvudsakliga uppgifter för förbundet är att utveckla den kommunala självstyrelsen med stort handlingsut- rymme och stark medborgerlig förankring, vara en aktiv bevakare av medlemmarnas intressen nationellt och främja och utveckla samverkan mellan medlemmarna, med hög kompetens bidra till utvecklingen av medlemmarnas verksamhet, utgöra en nationell politisk arena för kommun- och landstingspoli- tik, samt att vara en mötesplats för medlemmarna. Kommuner och Landsting kommer i etapp 2 av arbetet med den nationella IT-strategin för vård och omsorg att verka för att alla landsting och kommuner beslutar om att anta och tillämpa strategin. Vidare kom- mer Kommuner och Landsting att överlägga med landstingen och kommunerna om det nationella IT-samarbetets inriktning, priorite- ring, omfattning, finansiering och beslutsformer. uppgift i arbetet med att förverkliga den nationella IT-strate- gins intentioner är att vidareutveckla en trygg och säker läkemedelspro- cess för patienten. Utgångspunkten för detta är det nationella apotekssy- stemet med hög tillgänglighet till läkemedel, kunskap och kompetens. är nationell informationsknutpunkt för läkemedel, både för in- divid och för vård och omsorg, vilket skapar förutsättningar för att vår- den och omsorgen kan ta ett ökat ansvar för patientsäkerheten. En gemensam läkemedelsprocess ordination, förskrivning och expe- diering förbättrar möjligheterna för alla berörda att systematiskt vidare- förmedla synpunkter och kommentarer från apotekskunden/patienten angående läkemedelsanvändningen och ge ett mer fullständigt underlag för varje processteg. Den kunskap som genereras i processen kan använ- das av alla aktörer, inklusive apotekskunden/patienten, för att förbättra läkemedelsanvändningen. En gemensam process leder till incitament för alla aktörer att göra förbättringar över hela processen i stället för i re- spektive organisation. bildades av Kommuner och Landsting (dåva- rande och ), Vårdföre- tagarna och . stöder verksamheten genom ett samverkansavtal. är en medlemsorganisation där landsting, kommuner och privata vårdföretag inbjuds att bli medlemmar. Medlem- mar i har tillgång till det utvecklingsarbete som bedrivs samt bidrar med kompetens och erfarenheter. möjliggör utveckling av svensk vård och omsorg genom att initiera, leda, utveckla och förvalta nationella IT-stöd i samverkan med sina medlemmar och andra intressenter. Verksamheten i styrs av en intresseförening med medlemmar från landsting, kommuner, enskilda vårdföretag samt . att i dialog med intressenterna arbeta för att skapa en konkret natio- Skr. 2005/06:139 nell strategi, samt att planera och styra nationella IT-initiativ inom vård och omsorg (målgrupp: ledning). att leda och samordna nationella initiativ och utvecklingsinsatser som resulterar i bra IT-stöd för vård och omsorg (målgrupp: med- borgare och personal). att säkerställa värdet av utvecklade nationella lösningar genom sä- ker funktionalitet, tillgänglighet och kontinuerlig vidareutveckling (målgrupp: medborgare och personal). övergripande mål är att med bra IT-stöd för vård och omsorg bidra till nytta för samhället i form av förbättrad folkhälsa, nytta för medborgarna genom mer tillgänglig och säkrare vård, nytta för vårdgivarna i form av kvalitetsförbättring och effektivise- ring av verksamheten. Nationella ledningsgruppen för IT i vård och Regeringen och Kommuner och Landsting tog i Dagmaröver- enskommelsen 2005 ett gemensamt initiativ till fördjupad nationell sam- verkan kring IT-utvecklingen inom vård- och omsorgssektorn. I överens- kommelsen betonar parterna IT-områdets stora betydelse för att utveckla vård och omsorg samt pekar på behovet av nationellt koordinerade sats- ningar. Genom Dagmaröverenskommelsen för har gruppens mandat förlängts. ska den nationella ledningsgruppen an- svara för att informera om innehåll och budskap i IT-strategin, följa upp genomförandet och säkerställa en bred förankring av IT-strategin samt föra en strategisk diskussion kring de beslut som bör fattas på olika ni- våer för att målen i IT-strategin ska kunna realiseras. Målsättningen har varit att den nationella IT-strategin skulle utarbetas i öppen dialogform med många av vårdsektorns nyckelaktörer med syfte att utnyttja den kunskap och de erfarenheter som redan finns på detta område. Därigenom ökar förutsättningarna för att uppfylla målsättningen om att IT-strategin så långt det är möjligt ska möta sektorns behov. En brett sammansatt referensgrupp av experter och branschföreträdare ska- pades därför för att fungera som ett rådgivande bered- ningsorgan till ledningsgruppen. Referensgruppen består av representan- ter från andra berörda departement, utredningar och statliga myndigheter, av representanter från forskarvärlden, företrädare för privata vårdgivare, läkemedelsindustrin och vårdens IT-leverantörer samt företrädare för vårdpersonalens nationella organisationer. En förteckning över deltagarna i nationella ledningsgruppen och dess referensgrupp finns i bilaga 2. Anonymisering att avidentifiera ett material (till exempel en lista över patienter med viss diagnos) så att individerna inte går att spåra. Används exempelvis vid överföring av patientdata till forskning och statistik. Användargränssnitt benämning på kontaktytan mellan människan och olika datorbaserade funktioner/system/tjänster. Beslutsstöd IT-baserat verktyg för beslutsfattande, exempelvis vid dia- gnossättning och läkemedelsförskrivning. e-hälsa samlingsnamn för användning av informations- och kommuni- kationsteknik inom hälso- och sjukvården. Internationellt används be- greppet eHealth. e-ID elektronisk identitet som används som elektronisk legitimation. e-lärande nätbaserad utbildning. Epikris sammanfattande information om ett vårdtillfälle vid utskriv- ning av patient. Huvudman benämning på landsting, kommun eller privat vårdföretag med ett juridiskt och ekonomiskt ansvar. Informationssäkerhet säkerhet för informationen avseende informa- tionstillgänglighet, informationskvalitet och konfidentialitet. IT förkortning av informationsteknik. I detta sammanhang innefattar begreppet både informations- och kommunikationsteknik. IT-stöd används synonymt med begreppen IT-system och IT-tillämp- ningar som ger stöd för vårdens processer, medborgarens kontakter med vården och patientens vårdkedja. Klassifikation resultatet av att objekt eller individer grupperas, indelas eller inordnas i olika klasser. Kvalitetsregister nationella register som byggs upp och drivs av läkarprofessionen och innehåller individbundna data om diagnoser, be- handlingsåtgärder och utfall. Loggning registrering av vem som har tagit del av eller förändrat elek- troniskt lagrad information. Patient person som erhåller hälso- och sjukvård eller är registrerad för att erhålla hälso- och sjukvård. Patientens läkemedelslista förteckning över läkemedelsordinationer, förskrivna läkemedelsprodukter samt läkemedelsexpedieringar, som gäller en viss person. Patientjournal anteckningar som görs och handlingar som upprättas eller inkommer i samband med vård och som innehåller uppgifter om patients hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Patientöversikt sammanställning av delar av patientens vårddoku- mentation, exempelvis journalanteckningar, remisser, labbsvar och expe- dierade läkemedel. Portal webbsida eller webbsidor som huvudsakligen innehåller ingångar till ett större antal tjänster eller webbplatser med en gemensam nämnare. Primärvård hälso- och sjukvårdsverksamhet som utan avgränsning vad gäller sjukdomar, ålder eller patientgrupper svarar för befolkningens behov av grundläggande medicinsk behandling, omvårdnad, förebygg- ande arbete och rehabilitering och som inte kräver sjukhusens medi- cinska och tekniska resurser. Samtycke till behandling av personuppgifter varje slag av frivillig, särskild och otvetydig viljeyttring genom vilken den registrerade, efter att ha fått information, godtar behandling av personuppgifter som rör honom eller henne. Samtycke till vårdinformation medgivande av en patient till att in- formation om hälsotillstånd och andra personliga förhållanden lämnas ut till annan personal än den som är involverad i vården av patienten. Single sign on (SSO) funktion där man genom en enda inloggning får tillgång till samtliga system man har behörighet till. Vid SSO bör man kräva en säkrare grad av identifiering än vad som normalt används. Teknisk infrastruktur utrustning och tjänster som är nödvändiga för att IT-baserad kommunikation ska fungera. Telemedicin Utövande av hälso- och sjukvård genom användning av interaktiv kommunikation av ljud, bild och data. Detta inkluderar dia- gnossättning, konsultation och behandling såväl som utbildning och överföring av medicinska data. Vård Åtgärd som innefattar utredning, behandling, rådgivning eller omvårdnad. Vårdgivare statlig myndighet, landsting och kommun som ansvarar för hälso- och sjukvårdsverksamhet (offentlig vårdgivare) och annan ju- ridisk person eller enskild som bedriver hälso- och sjukvårdsverksamhet (privat vårdgivare). Vårdprocess följd av aktiviteter eller åtgärder som utförs för en pati- ent, avseende ett visst hälsoproblem, mellan inkommen vårdbegäran och avslag av vårdbegäran eller avslut av vårdåtagande. Vårdkedja sammanfattande benämning på de åtgärder som görs under patientens väg genom vården. En vårdkedja kan omfatta alla typer av hälso- och sjukvårdsaktiviteter samt vård- och omsorgsaktiviteter, oav- sett huvudman/vårdgivare. * termer markerade med asterisk är hämtade från term- Nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg () () Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning, Regeringens IT-politiska strategigrupp Regeringens 24-timmarsdelegation och Kompetensutveckling () Swedish Medtech för medicinsk informatik (SFMI) Verket för innovationssystem () Verksamhetsrepresentant för kliniskt applicerad telemedicin, Verksamhetsrepresentant för medicinsk forskning/informatik, Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , , Föredragande: statsrådet . Regeringen beslutar skrivelse 2005/06:139 Nationell IT-strategi för vård och omsorg