prop · GT031d33 · 2006-01-01 00:00:00 — 2005/06:1 BILAGA 3 Tabell 2.5 Helårsekvivalenter 1999 och förändring till 2004 Anm. I tabellen saknas uppgift från tre kommuner1999 och två kommuner 2004. Antalet helårsekvivalenter i bortfallskommunerna uppskattas till totalt 114 och 80 respektive år. Källa: IoF, SCB, beräkningar framträder dock skillnader som döljs när endast en dimension beskrivs, vilket har visats i tidigare avstämningar av socialbidragsmålet. Till exempel är minskningen totalt sett något större bland män än bland kvinnor. Kvinnor uppvisar dock den största minskningen bland födda i och män den största minskningen bland de utrikes födda. 2005/06:1 BILAGA 3 Regionalt är det stora skillnader i hur antalet helårsekvivalenter förändrats. Antalet helårsekvivalenter har minskat i alla län utom (se diagram 2.5). I övriga län har antalet minskat mellan . Variationen inom länen är stor. Diagram 2.5 Relativ förändring i antal helårsekvivalenter alla vuxna individer som ingick i beräkningen av helårsekvivalenter 1999 erhöll socialbidrag i en annan kommun 2004. 2.4Vad har hänt ? Detta avsnitt beskriver vilka faktorer som ligger bakom den ökning av socialbidragskostnader och helårsekvivalenter som skett . Utvecklingen av totala kostnader för socialbidrag och antal helårsekvivalenter är nära sammankopplade. Helårsekvivalenterna avser dock endast åldersgruppen till flyktingar är inte medräknad. har socialbidragskostnaden ökat och antalet helårsekvivalenter . I detta avsnitt analyseras vilken betydelse antal bidragstagare, bidragets storlek och bidragsperiodens längd har för förändringen av socialbidragskostnaden och helårsekvivalenterna. Detta ger också en förklaring till varför kostnader och helårsekvivalenter har förändrats olika mycket. -20 till -17 -22 till -20 -27 till -22 Källa: loF, SCB, beräkningar Helårsekvivalenterna har minskat i de flesta kommuner och i 28 kommuner har målet att halvera antalet helårsekvivalenter uppnåtts. I har helårsekvivalenterna minskat , i med 24 och i . Totalt sett varierar förändringen i kommunerna från en minskning till en mångdubbling. De största förändringarna sker i små kommuner med ett ganska lågt antal helårsekvivalenter 1999. En förändring av helårsekvivalenter i en kommun behöver inte betyda att bidragstagandet i egentlig mening förändrats lika mycket. Det kan också vara en följd av att socialbidragstagare flyttar mellan kommuner. En ökning av kostnaden för socialbidrag kan delas upp i följande faktorer: -fler hushåll får bidrag -hushållen får bidrag -det utbetalade beloppet per hushåll och månad stiger De totala kostnaderna för socialbidrag ökade . Detta förklaras huvudsakligen av högre bidragsbelopp per hushåll samt längre bidragsperioder, men inte av att antalet hushåll ökat. Antalet socialbidragshushåll ökade (ca 600 hushåll). Detta är en marginell ökning som endast förklarar av den totala kostnadsökningen, vilket redovisas i tabell 2.6. De andra två faktorerna har däremot båda stor betydelse. Den genomsnittliga period som hushållen uppbär socialbidrag ökade , vilket utgör av den totala kostnadsökningen. 2005/06:1 BILAGA 3 snittliga kostnaden per bidragshushåll ökade i genomsnitt, vilket utgör av ökningen i totala kostnader. Tabell 2.6 Socialbidrag 2003 och 2004 ändring (%) Källa: IoF, SCB, beräkningar Antalet hushåll med socialbidrag I en rapport från framkommer vissa indikationer på att socialbidragskostnaderna ökat på grund av att fler personer fått a-kassa eller sjukpenning indragen och därigenom hamnat i socialbidragssystemet. I en enkät anger flera av de kommuner som ökar sina kostnader att orsaken är en striktare tolkning av reglerna inom de statliga trygghetssystemen.11 Uppgifter från och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) visar på ett ökat antal som får sin ersättning ifrågasatt eller indragen. En rapport från IAF visar att antalet arbetslösa vars rätt till arbetslöshetsersättning som ifrågasätts av arbetsförmedlingen uppgick till 6 852 , vilket var fler än fjärde kvartalet 2003. En stor del av dessa ärenden ledde till någon form av beslut om sanktion. sättning av ersättningen och det var mycket ovanligt med sanktionsbeslut som ledde till att ersättningen upphör helt. Enligt samma rapport är det relativt få personer som blir utförsäkrade, d.v.s. förbrukar en hel ersättningsperiod. Exempelvis uppgick antalet utförsäkrade till endast 726 personer under tredje kvartalet 2004, varav flertalet är över 54 år.12 Uppgifter i årsredovisningen från tidigare (nuvarande ) visar att gjordes indragningar eller nedsättningar av sjukpenning i drygt 5 000 ärenden, vilket kan jämföras med då sådana beslut fattades i drygt 2 000 ärenden.13 Dessa indikationer på striktare tillämpning av regelverket verkar emellertid inte vara en huvudförklaring till att socialbidragskostnaderna stiger 2004. Ett skäl kan vara att personer med indragen eller reducerad sjukpenning återgår till arbetet eller uppbär annan ersättning såsom arbetslöshetsersättning istället. Ett annat skäl kan vara att många lever i ett hushåll med andra inkomster och hushållet därför inte blir berättigat till socialbidrag. Däremot kan en striktare tillämpning av rätten till a-kassa eller sjukpenning påverkat möjligheten att få tillträde till försäkringarna och därigenom ökat socialbidragstagandet. Denna hypotes verkar emellertid inte heller vara en huvudförklaring till kostnadsökningen. Antalet hushåll med socialbidrag ökar till följd av att fler personer blivit kvar i socialbidragsberoende från föregående år. Tillskottet av nya socialbidragstagare minskade däremot jämfört med . Det visas i diagram 2.6. Merparten av alla socialbidragstagare, , utgörs av personer som uppbar bidrag även föregående år. 11Kostnaderna för försörjningsstödet, PM , . 12Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, kvartalsrapport 1, 2005. Den vanligaste orsaken till ifrågasättandet var att den arbetssökande inte har sökt ett anvisat lämpigt arbete eller avvisat erbjudande om lämpligt arbete. En förklaring till att antalet utförsäkrade är så få är att arbetsförmedlingen ökar riktade programinsatser mot ersättningstagare som närmar sig slutet av en ersättningsperiod. 13Riksförsäkringsverkets årsredovisning 2004. 2005/06:1 BILAGA 3 Diagram 2.6 Antal kvarvarande respektive nytillkomna socialbidragstagare Nya, hade ej socialbidrag Kvar från föregående år Källa: IoF, SCB, beräkningar Längre perioder med bidrag Att perioderna med socialbidrag blev längre förklarar totalt av kostnadsökningen. De åldersgrupper som ökade sin bidragstid mest är personer samt mycket unga personer, . Båda grupperna är dock små, och påverkar inte den totala bidragstidens längd i någon större omfattning. Tabell 2.7 Genomsnittlig bidragstid 2004 samt förändring efter ålder Bidragstid (månader), antal, förändring (%) 2004 (mån) 03-04 (%) 03-04 (%) Ålder (år) -1,1 -2,0 -0,3 Ålder avser personen som registrets som ansökande i hushållet. Med långvarigt socialbidragstagande avses individer eller hushåll som uppburit bidrag . Källa: (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004 Det är främst det långvariga socialbidragstagandet som ökat , framförallt för yngre personer 18-29 år.14 Det framgår av tabell 2.7. En möjlig förklaring till de längre bidragstiderna kan vara en försämrad arbetsmarknad . En utförligare beskrivning av kopplingen mellan sysselsättning, arbetslöshet och socialbidragsutvecklingen återfinns i avsnitt 3.1. Kostnaden per hushåll ökar Det kan finnas åtminstone fyra skäl till att socialbidragskostnaden per hushåll och månad ökar: Större hushåll, beslut om högre bidragsnivåer, förändrad biståndsprövning och övriga inkomstkällor minskar. Om fler samboende hushåll uppbär socialbidrag så ökar det genomsnittliga bidraget per hushåll. Likaså kan kostnaden per hushåll stiga om antalet barn ökar bland socialbidragshushållen. Kostnadsökningen förklaras emellertid inte av större hushållsstorlek bland socialbidragstagarna eller av fler barn bland socialbidragshushållen. Andelen samboende hushåll utgjorde såväl 2004 som 2003. Det framgår av tabell 2.8. I det genomsnittliga socialbidragshushållet bodde ca 0,6 barn , vilket var lägre än föregående år.15 Tabell 2.8 Genomsnittligt antal personer i hushåll med socialbidrag 2003 och 2004 Andel 2004 (%) Andel 2003 (%) Källa: (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004, beräkningar Ett annat viktigt skäl till att socialbidragskostnaderna per hushåll stiger kan vara ändrade regler för vilka bidragsnivåer som anses vara en skälig levnadsstandard. Reglerna för detta finns utförligare beskrivet i avsnitt 1.1 och i underbilagan. 14Med långvarigt socialbidragstagande avses individer eller hushåll som uppburit bidrag . 15Uppgiften är beräknad utifrån socialbidragsregistret (SCB). I en beräkning nedan uppskattas hur förändringen av riksnormen för socialbidraget har påverkat kostnaden per hushåll. I diagram 2.8 redovisas skillnaden i genomsnittligt socialbidragsbelopp om 2003 års riksnorm tillämpas socialbidragstagare. I övrigt avser beräkningarna de regler och förhållanden som gäller 2004. Hushållens genomsnittliga socialbidragsbelopp skulle ha varit lägre om riksnormen för hade legat på samma nivå som . Av diagram 2.7 framgår att alla hushållstyper bortsett från samboende utan barn skulle ha fått lägre belopp om 2003 års riksnorm hade tillämpats. Skillnaden mellan olika hushållstyper förklaras av att de har olika sammansättning av konsumtionen. Diagram 2.7 Genomsnittligt effekt på socialbidragsbelopp 2004 av att behålla riksnorm Ensam kvinna m barn Ensam kvinna u barn Ensam man m barn Ensam man u barn -4 -3 -2 -1 0 1 2 Källa: HEK, SCB, beräkningar Förändrad bidragsbedömning kan också vara en förklaring till ändrade socialbidragskostnader. Om kostnaden per hushåll ökat till följd av en förändrad biståndsbedömning finns emellertid inte utvärderat. Däremot framkommer i en enkät att kommunerna själva ser biståndsbedömningen som mycket betydelsefull för kostnadsutvecklingen.16 I de kommuner där kostnaderna förväntas sjunka anges bland annat ett förändrat arbetssätt, bättre myndighetssamarbete med och arbetsförmedlingen samt stramare riktlinjer för rätten till socialbidrag som de viktigaste skälen. Ytterligare ett skäl till att kostnaden per hushåll och månad ökar kan vara en minskning av övriga inkomstkällor eller begränsningar i 16Kostnaderna för försörjningsstödet, PM , . 2005/06:1 BILAGA 3 åtkomsten eller berättigandet av andra inkomstkällor. De allra flesta som uppbär socialbidrag har andra inkomster eller försörjningskällor. Det kan vara förvärvsinkomst, arbetslöshetsersättning, sjukpenning, bostadsbidrag eller andra bidrag. Exempelvis hade av socialbidragstagarna inkomst av arbete under 2002.17 Förändringar i antal helårsekvivalenter 2003-2004 Antalet helårsekvivalenter ökade . I tabell 2.9 redovisas denna förändring samt de faktorer som bestämmer förändringens storlek. Det huvudsakliga skälet till att inte antalet helårsekvivalenter ökat lika mycket som de totala kostnaderna beror på skillnaden i definition mellan begreppen. En skillnad är att helårsekvivalenterna endast avser hushåll där registerledaren är och att introduktionsersättningen till flyktingar inte är medräknad. En annan viktig skillnad är att begreppet helårsekvivalent är definierat så att förändringar i riksnormen eller övrig ersättning till hushållen (årsnormen) inte ska påverka antalet. Tabell 2.9 Helårsekvivalenter 2003 och 2004 Antal månader med bidrag 1Årsnormen beräknas av SCB, se underbilaga. 2I tabellen saknas uppgift från tre kommuner1999 och två kommuner 2004. Det medför en avvikelse mot officiell statistik över antal helårsekvivalenter. Antalet helårsekvivalenter i bortfallskommunerna uppskattas till 114 respektive 80. Källa: IoF, SCB, beräkningar ökar samtliga delkomponenter mer mätt i termer av helårsekvivalenter än i totala kostnader detta trots att de totala kostnaderna ökat mer, , än antalet helårsekvivalenter, . 2004/05:1, bilaga 3. 2005/06:1 BILAGA 3 Det förklaras av förändringar i årsnormen som inte påverkar antalet helårsekvivalenter.18 De totala kostnaderna påverkas däremot av utvecklingen av årsnormen, vilket redovisas i diagram 2.7 tidigare i detta avsnitt. Ökningen i antal helårsekvivalenter kan beräknas som summan av den relativa förändringen i antal vuxna bidragsmottagare, antal månader med bidrag, bidrag och hushåll, reducerat med årsnormens relativa förändring, alltså 1,7+1,3+3,7-3,2=3,5. ökade årsnormen , vilket nästan motsvarar ökningen av socialbidrag per hushåll och månad. Man kan således konstatera att ökningen i helårsekvivalenter därför huvudsakligen beror på att fler hushåll får socialbidrag och att de får det . Antalet socialbidragshushåll ökade om endast hushåll med registerledaren i åldern medräknas. Det framgår av tabell 2.9. Om alla åldrar tas med i beräkningen var ökningen lägre, . Skillnaden förklaras av att antalet personer minskat sitt socialbidragstagande kraftigt under 2004.19 I tabell 2.10 visas hur olika grupper bidragit till ökningen i antal helårsekvivalenter . Bland antalet helårsekvivalenter har kvinnor ökat mer än män, yngre mer än äldre, svenskfödda mer än utlandsfödda samt samboende med barn mer än andra typer av hushåll. Att ökningen är större bland de yngre bekräftar bilden som redovisats tidigare i avsnittet, med fler yngre bland dem som ökat sitt långvariga socialbidragstagande . En trolig förklaring är minskad sysselsättning och ökad arbetslöshet i gruppen. 18Skälet är att helårsekvivalenter mäts i termer av utbetalat belopp i förhållande till det maximala belopp som beviljats för respektive typ av hushåll, se vidare underbilagan. Det enda sätt på vilket en höjning av årsnormen kan påverka antalet helårsekvivalenter är genom att fler hushåll på marginalen blir berättigade till socialbidrag. 19Ett skäl kan vara införandet av äldreförsörjningsstödet (ÄFS) den 1januari 2003, vilket garanterar personer bosatta i , från och med den månad då de fyller , en viss lägsta levnadsnivå. Stödet är främst riktat till personer som inte uppnår kravet om 40 års bosättningstid i för att få full garantipension. Införandet av ÄFS påverkar i stort inte möjligheterna att nå socialbidragsmålet eftersom det avser personer , medan socialbidragsmålet omfattar personer mellan . Undantaget är gifta/samboende hushåll varav en maka/make är berättigad till ÄFS och den andra maken är . Tabell 2.10 Helårsekvivalenter 2004 och förändring -1,3 1 I tabellen saknas uppgift från tre kommuner1999 och två kommuner 2004. Det medför en avvikelse mot officiell statistik över antal helårsekvivalenter. Antalet helårsekvivalenter i bortfallskommunerna uppskattas till 114 respektive 80. Källa: IoF, SCB, beräkningar Vad förklarar ökade kostnader och ökade helårsekvivalenter 2004 ökar såväl antalet helårsekvivalenter som de totala kostnaderna för socialbidrag . ökade kostnaderna och antalet helårsekvivalenter . Skälet är inte att antalet hushåll ökar, eftersom detta bara förklarar en marginell del av ökningen i Den huvudsakliga förklaringen är att de genomsnittliga bidragstiderna och bidragsbeloppen ökat dessa två faktorer förklarar av kostnadsökningen . Av ökningen på av kostnaderna per hushåll och månad beror merparten, , på höjningen av riksnormen . I försörjningsstödets två delar fastställer regeringen riksnormen medan kommunen fastställer ersättning för ett antal andra behovsposter. Resterande del av ökningen av de totala kostnaderna beror på med socialbidrag. Bland annat ökar det långvariga socialbidragstagandet och en grupp som ökat mer än genomsnittet är de unga, vars sysselsättning minskat och arbetslöshet stigit . En hypotes som förs fram är att socialbidragskostnaderna stiger på grund av att allt fler personer får sin arbetslöshetsersättning eller sjukersättning ifrågasatt eller indragen helt eller delvis. Detta verkar emellertid inte vara en förklaring till ökningen av socialbidragskostnaderna . Dels är det totala antalet personer som påverkas begränsat, dels är det också troligt att eget arbete eller andra försörjningskällor träder in när en person exempelvis förlorar sjukersättningen. Dessutom har hushållen ofta andra inkomstkällor via makan eller maken vilket medför att hushållet inte blir berättigat till socialbidrag. Statistiken visar också att antalet nytillkomna personer i socialbidragssystemet minskat jämfört med . Istället är det personer som uppburit ersättning tidigare som ökat . Helårsekvivalenterna ökade , vilket är något mindre än ökningen av de totala kostnaderna på . Skillnaden förklaras av olika definitioner av begreppen. Huvudförklaringen till den skilda utvecklingen står att finna i riksnormen och övriga behovsposter. Helårsekvivalenterna är definierade så att riksnormen och övrig ersättning till hushållen inte ska påverka antalet. Den totala kostnadsutvecklingen påverkas däremot. ökade riksnormen och övriga behovsposter , vilket är nästan motsvarande vad hushållens genomsnittliga belopp har ökat med. Man kan således konstatera att ökningen i helårsekvivalenter därför i princip 2005/06:1 BILAGA 3 enbart beror på att fler hushåll får socialbidrag och att de får det . 3 Förutsättningar att nå målen Utvecklingen på arbetsmarknaden är avgörande för socialbidragsberoendet, men även förändringar i befolkningsstrukturen och i skatte- och bidragssystemen har stor betydelse.20 I detta kapitel diskuteras utvecklingen på arbetsmarknaden och inom andra bidragssystem och hur detta relaterar till socialbidragsutvecklingen. Vidare görs en framskrivning av antalet helårsekvivalenter . 3.1Arbetsmarknad, befolkningsförändringar och socialbidrag Det finns en tydlig samvariation mellan sysselsättningsutvecklingen och utvecklingen av antalet socialbidragshushåll, se diagram 3.1.21 Sysselsättningsgraden, enligt den definition som gäller för sysselsättningsmålet, sjönk från . Då sysselsättningen ökar minskar i allmänhet socialbidragstagandet och vice versa. Diagram 3.1 Sysselsättning och socialbidrag 1976-2004 Sysselsatta, 20-64 år Källa: , SCB:s arbetskraftsundersökningar () 20SOU 2000:40: Välfärd och försörjning. 21Antalet socialbidragshushåll i diagrammet avgränsas inte till åldersintervallet på samma sätt som helårsekvivalenterna. Det innebär att en del av minskningen 20022003 påverkas av införandet av äldreförsörjningsstödet 2003. 2005/06:1 BILAGA 3 minskade dock antalet socialbidragshushåll, liksom antalet helårsekvivalenter, trots en stagnerande eller fallande sysselsättning. De allmänna trygghetssystemen bygger på inkomstbortfallsprincipen. För att ha rätt till dessa försäkringar krävs därför att man arbetat . Detta innebär att grupper som inte etablerat sig på arbetsmarknaden ofta är hänvisade till socialbidrag för att klara sin försörjning. Sysselsättningsläget för dessa grupper är därför av särskilt intresse då man studerar socialbidragens utveckling. Den lägre sysselsättningsgraden för yngre och utrikesfödda visar att det blivit svårare för dessa grupper att komma in på arbetsmarknaden, se diagram 3.2.22 Diagram 3.2 Sysselsättningsgrad i olika grupper Utrikes födda 20-64 år Utrikes födda 20-24 år Andel bidragshushåll (Högerskala) 85 86 87 88 92 93 94 95 99 00 01 02 Källa: , SCB:s arbetskraftsundersökningar () För ungdomarna föll sysselsättningsgraden från , dvs. Den lägre sysselsättningsgraden för ungdomar förklaras delvis av att betydligt fler studerar . Bland utrikes födda personer i åldern utvecklades sysselsättningsgraden på ungefär samma sätt som för ungdomar . Utvecklingen för utrikes födda ungdomar har dock varit betydligt mer dramatisk. När läget på arbetsmarknaden började förbättras ökade sysselsättningen för ungdomar och utrikes födda snabbare än för genomsnittet, i synnerhet för utrikes födda ungdomar . Detta återspeglades också i ett minskat socialbidragstagande. då det allmänna läget på arbetsmarknaden åter började försämras har utvecklingen varit mindre gynnsam för dessa grupper. För såväl ungdomar som för utrikes födda personer minskade sysselsättningsgraden snabbare än för genomsnittet. Speciellt oroväckande i detta sammanhang är nedgången för utrikes födda , där sysselsättningsgraden minskat med . Det mål regeringen ställt upp om en halvering av antalet socialbidragsberoende ska uppnås genom att individens möjligheter till reguljär sysselsättning stärks. En övervältring av kostnader mellan olika offentliga trygghetssystem är ingen lösning vare sig ur individens eller ur samhällets synvinkel. Det är därför angeläget att se på beroendet av olika välfärdssystem i ett och samma sammanhang. I diagram 3.3 redovisas utveckling och omfattning av det totala antalet helårsekvivalenter uppdelat på sjukpenning, förtidspension, arbetslöshet, arbetsmarknadsåtgärder och socialbidrag.23 har bidragsberoendet ökat trendmässigt. Ökningen var särskilt stark första hälft. Därefter föll antalet svagt , varefter det åter började öka. har det skett betydande förskjutningar mellan olika bidragssystem. har sjukpenning minskat medan aktivitets- och sjukersättning, liksom arbetslöshet och arbetsmarknadsåtgärder, har ökat. Minskningen i sjukpenningen förklaras delvis av att arbetsgivarperioden förlängdes från 14 i kombination med övriga åtgärder som vidtagits för att minska behovet av sjukpenning. 22 Sysselsättningsgraden enligt målet definieras som andelen reguljärt sysselsatta i åldersgruppen . Denna definition exkluderar sysselsatta i vissa arbetsmarknadspolitiska program. Då data för de arbetsmarknadspolitiska programmen ej särredovisas för undergrupper, räknas dock sysselsättningsgraden i detta avsnitt inklusive dessa program. Uppgifterna är ej justerade för omläggningen av 2005. 23 () gör på uppdrag av regeringen en årlig redovisning av antalet personer () som försörjs genom sociala ersättningar och bidrag, där varje ersättningssystem mäts i helårsekvivalenter. Beräkningen av sjukpenning, förtidspension och ersättning vid arbetslöshet skiljer sig från beräkningen av socialbidrag genom att dessa ersättningar inte inkluderar bidragets storlek, utan enbart antal personer och bidragsperiodens längd. 2005/06:1 BILAGA 3 Diagram 3.3 Antal helårsekvivalenter i olika ersättningssystem 19702004 Antal helårsekvivalenter, tusental Anm. I arbetsmarknadsåtgärder ingår generationsväxlingsersättning. Källa: SCB och Av diagram 3.3 framgår också att socialbidragen utgör en relativt liten del av det totala beroendet av olika offentliga ersättningar. Relativt små förskjutningar och flöden från övriga välfärdssystem kan därför ha betydande effekter på socialbidragsberoendet över tiden. Det finns dock inget som tyder på att detta har påverkat utvecklingen av socialbidragsberoendet på något betydande sätt , vilket också framgår av avsnitt 2.4. Orsaken är främst den negativa sysselsättningsutvecklingen , i synnerhet för utrikes födda och ungdomar , som ofta saknar rätt till ersättning från arbetslöshets- och socialförsäkringarna. Diagram 3.4 Framskrivning av antalet helårsekvivalenter vid olika antaganden om sysselsättningsgrad Syssels.grad enl prognos o kalkyl Källa: SCB, beräkningar Utvecklingen tyder dock på att kostnaderna åter minskar trots det kärva läget på arbetsmarknaden. minskade kostnaderna för socialbidrag och introduktionsersättning med jämfört med räknat i fast pris.25 I diagram 3.5 redovisas utvecklingen av de totala socialbidragskostnaderna fr.o.m. första 3.3Framtida utveckling av socialbidragen kvartalet 2003, som var den lägsta kvartals- Regeringens mål om ett halverat socialbidrags- noteringen sedan målet infördes.26 Under de följande fyra kvartalen försämrades utvecklingen tagande uppnåddes inte . ökade beroendet av socialbidrag för samma kvartal föregående år. redovisas hur antalet helårsekvivalenter förväntas ökningstakten och kostnaderna började åter utvecklas vid två olika antaganden om I det ena scenariot utvecklas osäkert hur kostnaderna fortsätter att utvecklas sysselsättningen i enlighet med Finans- Mycket tyder dock på att departementets prognos till 2006 och de följande utvecklingen blir positivare än . kalkylåren till 2008.24 I det andra scenariot