prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Regeringen har uppmärksammats på att många gymnasieskolor inte rapporterar sådan frånvaro till CSN enligt gällande regler. Det innebär att administrationen försvåras och leder till längre utredningstider, vilket i sin tur kan leda till att studiehjälp felaktigt betalas ut eller att elever inte får den studiehjälp de har rätt till. Rätten till studiehjälp kan ha betydelse även för rätten till andra samhällsstöd. Regeringen har därför lämnat ett uppdrag till att i samråd med CSN informera om skolornas åliggande och stödja skolorna att utforma rutiner vid olovlig frånvaro. har avslutat uppdraget och lämnat en rapport till regeringen. Studiemedel, i form av bidrag och lån, skall verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Stödet skall ha en utjämnande verkan mellan individer och grupper i befolkningen och bidra till ökad social rättvisa. Avsikten med studiemedelssystemet är att alla studerande i studiestödsberättigande utbildning, oavsett utbildningsnivå, skall kunna finansiera studierna med studiemedel. Studiemedelssystemet, i dess nuvarande utformning, är ett samlat stöd som omfattar studerande på högskole- och annan eftergymnasial nivå samt vuxna studerande () på grundskole- och gymnasienivå. Till den senare gruppen hör studerande i bl.a. och statlig vuxenutbildning samt folkhögskolor. Systemet är utformat på så sätt att alla som uppfyller vissa grundläggande villkor har rätt till stödet. Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel. Bidragsdelen är skattefri och pensionsgrundande. Totalbeloppet är knutet till prisbasbeloppet och uppgår 2005 till vid heltidsstudier. Det finns två bidragsnivåer: en generell och en högre nivå. Det generella bidraget uppgår till av totalbeloppet vid heltidsstudier (2005). Det högre bidraget, som lämnas inom en begränsad resursram för studier främst på grundskole- och gymnasienivå till studerande som är , uppgår till av totalbeloppet vid heltidsstudier (2005). Studerande som är och som tidigare haft en arbetsinkomst kan få ett tilläggslån om . Sedan studiemedelsreformen har vissa smärre regeljusteringar gjorts. CSN har haft regeringens uppdrag att följa upp reformen. Fokus för uppdraget var att studera systemets funktion som helhet och att granska effekterna av de nya inslagen i reformen. En rapport lämnades . Vidtagna förändringar i systemet har bl.a. skett mot bakgrund av myndighetens förslag. I den proposition som regeringen lämnade till (prop. 2004/05:111) har ytterligare förstärkningar av studiemedelssystemet föreslagits. Förslagen innebär införandet av ett tilläggsbidrag till studerande med barn, ökade möjligheter för äldre att få studielån och en höjd övre åldersgräns för rätt till studiemedel från 50 till . Dessutom införs ökade möjligheter till undantag från de veckogränser som finns i studiemedelsystemet . Vissa studiestödsbestämmelser anpassas till utvecklingen av EG-rättens bestämmelser och domstolspraxis. Det gäller bosättningskrav vid studier utomlands och återbetalning av studielån för utomlands bosatta enligt äldre bestämmelser. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förändringar av rättsvårdande karaktär har föreslagits, t.ex. beträffande bestämmelser om bedömning av utländsk utbildning vid rätt till studiemedel och ny återbetalningstid vid återbetalning av studielån. Detsamma gäller bestämmelser om efterkontroll av inkomst och bestämmelser om överklagande. Till grund för propositionen ligger ett antal promemorior och skrivelser som utarbetats i samt vissa förslag från de myndigheter som administrerar studiestöden. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. kompletteras studiemedelssystemet med ett rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Rekryteringsbidraget är inte inordnat i studiemedelssystemet, men harmonierar i stora delar med detta. Bidraget fungerar som ett verktyg i kommunernas uppsökande verksamhet för att rekrytera kortutbildade vuxna till studier på grundskole- och gymnasienivå. Målgruppen för stödet är svårrekryterade personer som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som på grund av funktionshinder behöver extra tid för att uppnå studiemålen. Rekryteringsbidraget kan lämnas till personer som är . Den som studerat med studiestöd kan dock inte få rekryteringsbidrag. Bidraget, som får lämnas , är skattefritt samt pensions- och semesterlönegrundande. Bidraget motsvarar vad som högst kan utgå i form av studiebidrag och studielån i studiemedel. Beloppet, som är knutet till prisbasbeloppet, är vid heltidsstudier . Även ett högre bidragsbelopp, som uppgår till vid heltidsstudier, kan utgå beroende på storleken av den tidigare inkomsten. Hemkommunen avgör om den rekryterade tillhör målgruppen för bidraget, medan CSN ansvarar för utbetalning. Antalet beslut per kommun är beroende av den årliga resursram som varje kommun tilldelas. En viss möjlighet till omfördelning av medel mellan kommunerna finns. har följt upp och lämnat en redovisning beträffande med rekryteringsbidraget. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ett nytt uppföljningsuppdrag som skall redovisas . De förstärkningar av studiestödet som regeringen under innevarande år har föreslagit omfattar även vuxenstuderande med rekryteringsbidrag i aktuella delar. Det innebär bl.a. att från kommer ett tilläggsbidrag till studerande med barn att införas även för dessa vuxenstuderande och den övre åldersgränsen för rätt till rekryteringsbidrag höjs från 50 till från . Vidgad användning av rekryteringsbidraget För att minska risken för friställning och stärka kompetensen inom den av kommuner och landsting finansierade verksamheten inom vård, skola och omsorg har en särskild tidsbegränsad satsning gjorts. Perioden avser andra och hela 2005. Totalt ges 6 000 personer möjlighet att studera med rekryteringsbidrag inom vuxenutbildning eller högskola. Bidrag lämnas för studier på halvfart som skall kombineras med fortsatt arbete på deltid. På så sätt avlastas den kommunala ekonomin som kommuner och landsting får ett stöd för sin långsiktiga kompetensförsörjning. har fått i uppdrag att halvårsvis följa upp även denna satsning och den sista rapporten skall lämnas . Via uppsökande verksamhet kan kortutbildade rekryteras till studier av mindre omfattning och få bidrag för dessa studier. På så sätt skapas intresse och förutsättningar för en fortsatt längre kompetenshöjande utbildning. Korttidsstöd kan lämnas vid studier dels på grundskole- eller gymnasienivå, dels vid studier om funktionshinder. Vidare kan bidrag lämnas vid studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux). Stöd lämnas i form av korttidsbidrag, internatbidrag eller bidrag per dag eller timme till studerande inom särvux. Sisus handhar bidraget i den del det avser studier inom särvux eller studier som rör funktionshinder eller som är särskilt anpassade för studerande med funktionshinder. LO och TCO administrerar stöden i övrigt. Bidraget vid korttidsstudier och bidraget till studerande inom särvux lämnas per dag eller med ett belopp som är knutet till prisbasbeloppet. motsvarar detta 640 respektive . Bidraget är skattefritt. En studerande kan få korttidsbidrag under eller . Internatbidraget lämnas med den faktiska kostnaden, dock högst . Korttidsstödet förstärktes med , varav avsåg administration. Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (TUFF-ersättning) Föräldrar till barn som använder teckenspråk kan i vissa fall få ersättning för studier i teckenspråk, s.k. En del av statsbidraget hanteras av SIT och avser kostnader för anordnandet av utbildningen. Den andra delen avser ersättning till föräldrar som deltar i utbildningen. Sådan ersättning kan utgå med under vilken deltagaren förlorar arbetsinkomst eller motsvarande på grund av att han eller hon deltar i utbildningen. Dessutom kan resekostnadsersättning utgå. CSN hanterar bidraget. redovisade en utvärdering av TUFF. Utvärderingen har överlämnats till Utredningen av teckenspråkets ställning (S2003:12). Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (RG-bidrag) Som studiestöd räknas också bidrag enligt förordningen om bidrag till vissa funktionshindrade elever. Detta bidrag, som administreras av CSN, lämnas till elever dels i utbildning för döva eller hörselskadade, dels i utbildning som är speciellt anpassad för svårt rörelsehindrade ungdomar. Bidrag lämnas för resor, kost och logi samt även för sådana särskilda kostnader i samband med studierna som är merkostnader på grund av funktionshindret. Det lämnas endast för den del av kostnaderna som överstiger den ersättning eleven får i form av sjukersättning eller aktivitetsersättning. Utbildning är en investering både för individen och för samhället. Därför delas även det ekonomiska ansvaret för finansieringen av studier. Staten lämnar bidrag och subventionerar studielån. Låneverksamheten skall bidra till att studielån återbetalas. Det finns nu tre olika återbetalningssystem i bruk och i varje systemen finns trygghetsregler som kan ge möjlighet till bl.a. nedsättning av årsbeloppet och avskrivning av studielån. Studielånen finansieras genom upplåning i RGK. Utgifter för räntor och avskrivningar belastar dock statsbudgeten. Staten subventionerar studielånen av räntekostnaden, vilket motsvarar rätten till avdrag för kapitalkostnader i den allmänna deklarationen. Många personer har studielån i flera olika lånesystem. Regeringen har därför gett CSN ett uppdrag att förbättra informationen och rådgivningen till låntagare, särskilt de som har mer än ett studielån. Regeringen har också, som tidigare framgått, lagt fram ett förslag om regelförenklingar i återbetalningssystemen som syftar till att öka flexibiliteten i och mellan det nya systemet och de äldre systemen (prop. 2004/2005:111). har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Målen för de myndigheter som har att hantera studiestöden är att upprätthålla en god balans mellan effektiv ärendehantering, god service och hög rättsäkerhet. Specifika mål uppställs i myndigheternas respektive regleringsbrev eller i särskilda riktlinjer. Tilldelningen av studiestöd har genom studiestödsreformen förenklats. Möjligheten till maskinell hantering har ökat, bl.a. gäller det ansökningar om stöd på högskolenivå och ansökningar om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Även möjligheten till maskinell hantering inom återbetalningsverksamheten, bl.a. vissa nedsättningsärenden, är stor. Däremot har hanteringen av ärenden om återbetalning samt behovet av information och vägledning till låntagarna blivit mer komplex med tre parallella återbetalningssystem. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det omställningsarbete som CSN startade innebar att elva lokalkontor lades ned och verksamheter koncentrerades till vissa kontor. Syftet var att öka kostnadseffektiviteten och återvinna och bibehålla en hög servicenivå när det gäller handläggningstider och tillgänglighet. Detta omställningsarbete påverkade verksamheten negativt och CSN har haft brister i servicen via telefon . Av denna anledning har CSN fått ett nytt uppdrag att bl.a. skyndsamt förbättra telefontillgängligheten. Regeringen har givit CSN i uppdrag att lokalisera verksamhet motsvarande 25 årsarbetstillfällen till och 20 årsarbetstillfällen till . Omlokaliseringen skall inledas och vara slutförd senast . har CSN startat ett projekt för att kvalitetssäkra modellen för beräkningar av osäkra fordringar. Med anledning av kritik från har CSN utvecklat ett systemstöd för att bevaka och driva in fordran för låntagare som är bosatta utomlands. Dessutom har myndigheten förhandlat fram ett avtal med en inkassobyrå för att effektivisera kravhanteringen utomlands. har myndigheten även arbetat med att öka kunskapen om återbetalare som har kronofogdekrav. Parallellt med systemutveckling och upphandling av utlandskrav har CSN byggt upp en särskild organisation för att administrera kravärenden för utomlands bosatta. Återkravsverksamheten som CSN bedriver syftar till att felaktigt utbetalade studiestöd skall betalas tillbaka. har den totala återkravsfordran ökat kraftigt och uppgick till . årliga revision av myndigheten har bl.a. lämnat iakttagelser beträffande indrivning av återkrav och riktlinjer för hanteringen av återkrav. Mot denna bakgrund har regeringen uppdragit åt CSN att vidta åtgärder för att öka effektiviteten i hanteringen av återkraven. Myndigheten skall också analysera och överväga hur verksamheten kan bedrivas förebyggande för att minska antalet återkravsärenden och minska antalet ärenden som lämnas till kronofogden. CSN har lämnat ett förslag på försöksverksamhet som ett led i utvecklingen för att bli en 24-timmarsmyndighet. Försöket syftar till att studerande skall få möjlighet att ansöka om 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 studiemedel elektroniskt via CSN:s webbplats. Regeringen har därför beslutat om en tillfällig förordning om elektronisk överföring av ansökningar om studiemedel. CSN har redovisat sitt deltagande i ett projekt om ett ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödet. Regeringens satsning för att stävja fusk innebär bl.a. för CSN:s del att arbetet med att stärka kontrollerna i studiestödssystemet fortsätter. ÖKS är en fristående rättsvårdande instans som hanterar överklagande om tilldelning av studiestöd och återkrav. Myndigheten skall garantera en hög rättssäkerhet. 8.2.2Insatser inom andra verksamhetsområden fungerar studiestödssystemet tillsammans med andra trygghetssystem. Förändringar i ett trygghetssystem får ofta följdverkningar inom andra områden. Vissa anpassningar har därför gjorts i reglerna för studiestöd till följd av reformer och förändringar på andra områden. ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) aviserade regeringen en satsning på barn i ekonomiskt utsatta familjer. Utgifterna för denna satsning kommer att uppgå till totalt . Bl.a. skall bostadsbidragen och underhållsstödet höjas. Som tidigare redovisats (avsnitt 9.2.1) skall dessutom ett tilläggsbidrag till studerande med barn införas i studiestödssystemet (prop. 2005/04:111). Frågan om hur gränsdragningen mellan studiemedelssystemet och bostadsbidragen skall utformas har bestämts av (rskr. 2003/04:72). skall bidragsdelen i studiemedlet inräknas till i den bostadsbidragsgrundande inkomsten. Regeringen har uppdragit till att, i samråd med CSN, identifiera och lämna förslag på nödvändiga regeländringar som krävs vid ett eventuellt införande av möjligheten att kombinera partiell sjukskrivning med sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och studier finansierade med studiemedel eller rekryteringsbidrag till Uppdraget skall redovisas . har regeringen lämnat en proposition på högskoleområdet (prop. 2004/05:162). Förslagen och bedömningarna rör bl.a. internationalisering av den högre utbildningen och en ny utbildnings- och examensstruktur. Regeringen bedömer att en ny masterexamen inte kommer att leda till en genomsnittlig förlängning av studietiderna. Då gällande studiestödsbestämmelser medger en studietid finns det inte skäl att se över reglerna för högst antal veckor med studiestöd. Regeringen kommer dock noggrant att följa utvecklingen av studietiderna. I propositionen gör regeringen bedömningen att ett nytt poängsystem för att ange omfattning av högskoleutbildning bör införas. Eftersom CSN delvis baserar sina beslut om studiemedel på poäng kommer myndighetens administrativa system att påverkas av införandet av ett nytt poängsystem. Regeringen har lämnat en lagrådsremiss med förslag till en lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever i skolan m.m. Ett diskrimineringsförbud när det gäller statligt studiestöd föreslås införas i nuvarande lag om förbud mot diskriminering. Regeringen har lagt fram ett samlat paket mot fusk med förmåner och bidrag. Paketet innehåller följande åtgärder som berör studiestödsverksamheten: En särskild utredare skall se över behovet av en ny straffrätt i fråga om oegentligheter vid utbetalningar från trygghetssystemen. En arbetsgrupp i skall se över reglerna om återkrav då någon på felaktiga grunder fått en ersättning eller ett bidrag. Statskontoret får i uppdrag att utvärdera det existerande informationsutbytet mellan myndigheter och arbetslöshetskassor och lämna förslag på förbättringar. En delegation mot förmånsfusk inrättas för att arbeta med åtgärder mot felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen. Inom EG-rättens område sker stora förändringar som har beröringspunkter med studiestödet. Frirörlighetsdirektivet 2004/38/EG Regelverket för att uppnå fri rörlighet inom unionen har varit föremål för översyn och resulterat i att Europeiska unionens råd antog direktivet 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. Rådets nya direktiv, det s.k. frirörlighetsdirektivet, skall vara genomfört i nationell rätt . Direktivet tar bl.a. upp frågan om unionsmedborgares och deras anhörigas rätt till svenskt studiestöd. Direktivet om varaktigt bosatta 2003/109/EG Europeiska unionens råd antog direktivet 2003/109/EG om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning. Direktivet skall vara genomfört i nationell rätt . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bl.a. att alla med ställning som varaktigt bosatta (i eller i annan EU-stat) skall behandlas på samma sätt som svenska medborgare när det gäller rätt till studiestöd för studier i . Skyddsgrundsdirektivet 2004/83/EG Direktivet om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och innehållet i det beviljade skyddet antogs av Europeiska unionens råd . Direktivet skall vara genomfört senast efter det att det har trätt i kraft. EG-direktivet aktualiserar bl.a. en bedömning av gällande regler för att tillhandahålla utbildning och studiestöd för vuxna och barn till flyktingar och skyddsbehövande. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.1 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp 20041 (miljoner kr) (miljoner kr) Rekryteringsbidrag, särskild satsning Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss Källa: CSN:s årsredovisningar och databaser 1Tabellen visar det nettoräknade antalet stödtagare per studiestöd. När antalet stödtagare per studiestöd redovisas fördelat per bidragsnivå och sedan summeras blir de som fått utbetalningar på båda bidragsnivåerna dubbelräknade. Beloppen är inklusive avgifter för statlig ålderspension. 2Vuxenstudiestöden SVUX, SVUXA, NT-SVUX, UBS och särskilt vuxenstudiestöd vid vissa lärarutbildningar har upphört. De uppgifter som redovisas i detta kapitel kommer om inget annat anges från CSN:s årsredovisningar av utbetalade studiestöd. Denna statistik kan skilja sig något från CSN:s studiesociala statistik som redovisas utifrån studietiden. fick totalt över 940 000 studerande studiestöd, både för längre utbildningar och för studier av mer begränsad omfattning. Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundskole- och gymnasienivå (t.ex. vuxenutbildning, folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning, kvalificerad yrkesutbildning eller motsvarande) samt för låntagare. Unga studerande på gymnasienivå i De studiestöd som lämnas till unga studerande på gymnasienivå är studiehjälp och bidrag till vissa funktionshindrade elever. Studerande som läser på gymnasienivå kan få studiehjälp t.o.m. det första kalenderhalvåret det år de fyller . lämnades studiehjälp till drygt 425 000 studerande i , en ökning . Ökningen av antalet studerande som fått studiehjälp beror på befolkningsutvecklingen i åldrarna eftersom nästan samtliga elever som avslutar går vidare till gymnasiala studier. Cirka 8 500 elever fick inackorderingstillägg vilket innebar en ökning jämfört med . Det ökade behovet av inackorderingstillägg kan till stor del förklaras av utbyggnaden av de fristående skolorna. Det inkomstprövade extra tillägget lämnades till cirka 15 500 studerande, vilket är en minskning . Minskningen av antalet elever som fick extra tillägg kan bl.a. förklaras av att inkomstgränserna för bidraget legat fast, medan inkomsterna generellt har ökat. Av dem som fick extra tillägg återfanns i den lägsta inkomstklassen. Diagram 8.1 Antal elever för vilka extra tillägg och inackorderingstillägg lämnades vid studier i Den totala utgiften för studiehjälpen uppgick till . Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) Rg-bidrag lämnas för kostnader vid viss gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt till svårt rörelsehindrade elever i särskilt anpassad utbildning. fick drygt 400 studerande sådant bidrag. Utgiften för Rg- bidraget uppgick till . Vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå i Vuxna studerande kan sedan studiestödsreformen få studiemedel för studier på grundläggande och gymnasial nivå. För att nå svårrekryterade personer med kort utbildning infördes rekryteringsbidraget, som kan lämnas . Det finns även studiestöd av mer begränsad omfattning som är avsedda för 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 särskilda behov av utbildning eller studier av mindre omfattning, t.ex. korttidsstöd och bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk. fick cirka 18 000 vuxna studerande studiemedel för studier på grundskolenivå, vilket innebär en ökning jämfört med året innan. av dessa fick studiemedel med den högre bidragsnivån. Cirka 100 000 studerande fick studiemedel för studier på gymnasienivå och antalet var i stort sett oförändrat jämfört med . fick studiemedel med den högre bidragsnivån. Tabell 8.2 Andel studiemedelstagare med det högre bidraget på grundskole- och gymnasienivå En majoritet av de studerande med studiemedel för studier på gymnasienivå läste inom vuxenutbildning. Den totala utgiften för studiebidrag till vuxna studerande på grundskole- och gymnasienivå inklusive statlig ålderspensionsavgift har uppgått till , varav hälften avsåg det högre bidraget. Lånebenägenheten vid studier på grundskole- och gymnasienivå., dvs. antalet personer som tar studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, sjönk för tredje året i följd. av studiemedelstagarna tog lån jämfört med 2003. Antalet studerande som sökte och fick tilläggslån för studier på grundläggande- och gymnasial nivå minskade. Även antalet studerande med studiemedel som sökte och fick lån för merkostnader minskade . fick cirka 26 300 personer rekryteringsbidrag, vilket innebär en ökning med jämfört med föregående år. Ökningen förklaras huvudsakligen av att vissa implementeringsproblem övervunnits. 2003 var under vilket rekryteringsbidraget till vuxenstuderande lämnades. Eftersom många av dem som fick rekryteringsbidrag hade rätt till bidraget med stöd av övergångs- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 regler från särskilt utbildningsbidrag , och därmed inte var nyrekryterade till studier, är dock ökningen av nyrekryterade större än siffrorna anger. Av det totala antalet stödtagare har rekryterats från gruppen arbetslösa, från gruppen personer som riskerar arbetslöshet och från gruppen personer med funktionshinder som behöver extra tid för att uppnå studiemålen. Fördelningen är i stort sett oförändrad jämfört med . Diagram 8.2 Andel studerande per målgrupp med rekryteringsbidrag 2004 Närmare hälften av studiestödstagarna fick rekryteringsbidrag med det högre beloppet, vilket är en minskning jämfört . Den största andelen studerade inom vuxenutbildning och de flesta studerade på gymnasial nivå. Av de studerande med rekryteringsbidrag var män. Den totala utgiften för rekryteringsbidraget uppgick till inklusive kostnaden för statlig ålderspension, vilket innebär att i stort sett hela resursramen användes. Av landets 290 kommuner lyckades ungefär hälften att rekrytera studerande i en sådan omfattning att den kommunala resursramen förbrukades helt. Ramen kan inte överskridas. Medel som inte förbrukades omfördelades inte .