prop · GT031d6 · 2006-01-01 00:00:00 — 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 29 417 tkr prisnivå. 3Motsvarar 29 417 tkr prisnivå. Anslaget finansierar förvaltningsutgifter. förbrukade mindre än vad som anslagits för verksamheten. Vid budgetårets slut uppgick anslagssparandet till . Anslagssparandet har ställts till regeringens disposition. har antalet ansökningar om brottsskadeersättning ökat kraftigt och enligt förväntas antalet ärenden fortsätta att öka. Myndigheten har tillförts betydande resursförstärkningar för att kunna möta dessa volymökningar. I budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget skulle tillföras och aviserade resursförstärkningar på . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:10 . beräknas anslaget till respektive . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:10 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4:11 Ersättning för skador på grund av brott 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 89 474 tkr prisnivå. 3Motsvarar 89 474 tkr prisnivå. Från anslaget betalas ersättning av statsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. Utgifterna på anslaget styrs av antalet beviljade ansökningar och brottsskadeersättningens storlek. Anslaget disponeras av . förbrukades mer än vad som anslagits för verksamheten. För att täcka utgifterna har dels anslagssparandet använts men även anslagskrediten. Vid budgetårets slut var anslagskrediten utnyttjad med . Utgifterna för skador på grund av brott har ökat . Summan av de ersättningar som kommer att betalas ut innevarande år bedöms 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 inte rymmas inom anvisat anslag. Regeringen har därför på tilläggsbudget i samband med denna proposition föreslagit att anslaget ökas med . I budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget skulle tillföras och aviserade resursförstärkningar på . bedömer att tillströmningen av ansökningar om brottsskadeersättning och därmed även utgifterna kommer att fortsätta att öka . Regeringen avser att noga följa utgiftsutvecklingen för detta anslag. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:11 Ersättning för skador på grund av brott . beräknas anslaget till och till . Tabell 3.36 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:11 Ersättning för skador på grund av brott Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget skall betalas de kostnader som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rättshjälpslagen (1996:1619) skall betalas av allmänna medel. Därutöver skall från anslaget betalas de kostnader som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde skall betalas av allmänna medel, dock inte sådana kostnader som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (1989:529) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Anslaget finansierar också utgifter för särskilda företrädare för barn enligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn. flyttas anslagsposten Vissa domstolsutgifter från anslaget 4:5 till anslaget 4:12 vilket innebär att även utgifter för bevisning, parter, tolk och god man, förvaltararvoden m.m. i konkurser, ersättning till likvidatorer och bouppteckningsförrättare, m.m. betalas från anslaget. Vidare betalas från anslaget kostnader som hänför sig till internationellt straff- och civilrättsligt samarbete och som inte skall bäras av annan myndighet. förbrukades mer medel än vad som anslagits, vilket har lett till att utnyttjandet av anslagskrediten har ökat. Vid budgetårets slut hade anslagskrediten utnyttjats med . Utgifterna på anslaget är regelstyrda och därmed svåra att prognostisera. är det främst utgifterna för offentliga försvarare, och målsägandebiträden som har ökat. De faktorer som styr kostnaderna är framför allt antalet ärenden, ärendenas svårighetsgrad, ersättningsnivån till biträden och offentliga försvarare samt den andel av rättshjälpskostnaderna som betalas av den rättssökande. Enligt 21 kap. 10 § , 27 § rättshjälpslagen, 5 § lagen om målsägandebiträde och 5 § lagen om offentligt biträde bestämmer regeringen den timkostnadsnorm som ligger till grund för ersättning för arbete på rättshjälpsområdet. Då verksamheten avvecklats vid de allmänna advokatbyråerna har regeringen beslutat att använda timkostnadsnormen som bas med omräkning av de olika beståndsdelarna i . Timkostnadsnormen för perioden är exklusive mervärdesskatt (inklusive mervärdesskatt). finns det taxor för ersättning till offentliga försvarare och målsägandebiträden i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt (DVFS 2003:7 och 2003:3). Taxorna beslutas av på grundval av timkostnadsnormen. Den nuvarande rättshjälpslagen (1996:1619) trädde i kraft . Den innebar en mängd förändringar jämfört med den tidigare lagen. Bland annat är rättshjälpen numera generellt subsidiär till rättsskyddet. Det innebär i huvudsak att den som har en rättsskyddsförsäkring som täcker en rättslig tvist skall bekosta den med medel från försäkringen i stället för genom den statliga rättshjälpen. Lagen har inneburit kostnadssänkningar som rättshjälpens grundläggande syfte behållits, nämligen att vara ett yttersta skyddsnät för dem som inte kan få rättsligt bistånd på annat sätt. Reglerna om offentliga försvarare som finns i har varit i huvudsak oförändrade . När det gäller målsägandebiträden fattade beslut om att utvidga möjligheten för domstol att förordna sådant biträde (prop. 2000/01:79, bet. 2000/01:JuU20, rskr. 2000/01:20). Utvidgningen innebär att målsägandebiträde kan förordnas vid alla brott varpå fängelse kan följa när förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. I samband med införandet av den nya rättshjälpslagen utlovade regeringen en uppföljning och utvärdering när lagen varit i kraft . fick regeringens uppdrag att göra en utvärdering av rättshjälpslagen och föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som borde vidtas enligt verket. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Uppdraget redovisades i rapporten av rättshjälpslagen (DV- rapport 2001:6). Utvärderingen visade att den nya rättshjälpsreformen i allt väsentligt fallit väl ut. Inga ändringar i rättshjälpslagen föreslogs. Däremot föreslogs bl.a. att åtgärder skall vidtas för att förbättra informationen om rättshjälpslagen. förslag har behandlats i prop. 2004/05:41 Förbättrad kontroll av rättsliga bitrådens ersättningsanspråk, m.m., i vilken regeringen gjort bedömningen att det informationsmaterial som finns om rättshjälp behöver förbättras och göras mer tillgängligt för allmänheten. Regeringen avser att ge i uppdrag att, i samråd med berörda myndigheter och organisationer, vidta åtgärder för att förbättra informationsmaterialet och göra det mer tillgängligt. I nämnda proposition har regeringen vidare gjort bedömningen att det bör göras en ny utvärdering av rättshjälpslagen i syfte att skapa ett fylligare underlag för att bedöma om vilka effekter rättshjälpslagen har haft för enskilda och för att säkerställa att de som bäst behöver rättshjälp också får den. I propositionen anges att en sådan utvärdering bör påbörjas . Utgifterna för offentliga försvarare har nästan fördubblats (från ca 1996 till 2004) och kostnaderna fortsätter att öka . Kostnaderna för offentliga försvarare utgör nu av rättshjälpsanslaget. Mot denna bakgrund har ett arbete inletts inom som rör ett antal frågor om offentliga försvarare. I promemoria Ny metod för beräkning av timkostnadsnorm (DV dnr 872- 1999), som låg till grund för regeringens beslut att använda timkostnadsnormen som bas, angavs att det med jämna mellanrum borde göras uppföljningar av metoden för beräkning av timkostnadsnorm. I regleringsbrevet för gav regeringen i uppdrag att göra en sådan uppföljning. Uppdraget skall redovisas . För att finansiera överföringen av rätten att överklaga beslut från till Justitiekanslern (prop. 2004/05:41) överförs från anslaget 4:12 till anslaget 46:2 Justitiekanslern. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Anslagspost 4 Vissa domstolsutgifter flyttas från anslag 4:5 Domstolsväsendet m.m. till anslag 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. Med anledning av detta överförs från anslag 4:5 Domstolsväsendet m.m. till anslag 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. Som kompensation för ökade priser och timkostnader räknas anslaget upp med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.38 Härledning av ramnivån 20062008, för 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 27 163 tkr prisnivå. 3Motsvarar 27 163 tkr prisnivå. Anslaget används för att finansiera kostnader som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar m.m. Dessa kan t.ex. röra ersättning enligt lagen (1974:515) om ersättning vid frihetsinskränkning, ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder eller skadestånd enligt bestämmelserna om fel och försummelse vid myndighetsutövning i skadeståndslagen (1972:207). I anslutning till att sådan ersättning utbetalas kan ersättning även utgå för ombuds- och rättegångskostnader. Ersättning till staten för sådana kostnader tillgodoräknas anslaget. Anslaget disponeras av Justitiekanslern. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.40 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget betalas årsavgifter till för internationell privaträtt, i för unifiering av privaträt- ten (UNIDROIT), Association Internationale des Hautes Jurisdictions Administratives, för Kriminologi (NSfK) samt Bernunionen (). Dessutom betalas från anslaget bidrag till Eu- ropeiska HEUNI) inom ramen för FN:s Crime Prevention and . Även bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar samt internationellt samarbete och forskning med anknytning till område betalas från anslaget. Kostnader för internationella straff- och civilrättsliga samarbete skall belasta anslaget 4:12 Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädelsevis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.42 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 4:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget används för att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. BRÅ har till uppgift att fördela medel till lokala brottsförebyggande projekt. I detta ingår att samla och sprida kunskap om framgångsrika projekt, följa upp och utveckla projekt samt bidra till att behovet av utbildning tillgodoses. BRÅ belastar anslaget med vissa egna kostnader direkt kopplade till denna verksamhet. förbrukades mer än vad som anslagits för verksamheten. För att täcka utgifterna har BRÅ utnyttjat anslagssparandet. En betydande del av anslagssparandet var intecknat för olika projekt som beviljats bidrag men där utbetalningen skedde först . Vid budgetårets slut fanns ett mindre anslagssparande som har ställts till regeringens disposition. Arbetet med att utveckla och fördjupa verksamheten i de lokala brottsförebyggande råden bör fortsätta. Det är även viktigt med uppföljning och utvärdering av de verksamheter och projekt som beviljas medel. Här har BRÅ en central roll. Regeringen ser därför positivt på att en del av det ekonomiska stödet används till att vetenskapligt följa upp och utvärdera projekt. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete . Samma belopp beräknas . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.44 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. bedriver polisiär övervakning till sjöss och i skärgårdsområden och har även regeringens uppdrag att samordna de civila myndigheternas behov av sjöövervakning och sjöinformation. Verksamheten sker integrerat med myndighetens övriga övervaknings- och tillsynsverksamhet. Målet för verksamheten är att tillförsäkra den enskilde rättstrygghet och rättssäkerhet, att brott skall förhindras samt att de som begått brott identifieras och lagförs. har även uppgifter inom ramen för person- och varukontrollen till sjöss vid den svenska delen av EU:s yttre gräns. har bedrivit polisiär övervakning till sjöss och i skärgården samt svarat för den sjögående gränskontrollen och kontroll av fritidsbåtstrafiken. Myndigheten har genomfört ca 46 700 kontroller, varav renderat i särskilda åtgärder. har vidare implementerat ett system för riskanalys baserat på underrättelser och brottsmisstankar. Arbetet bedöms leda till en minskning av antalet kontroller till fördel för underrättelse- och spaningsarbete för att på så sätt förbättra förmågan att identifiera brottslig verksamhet inom myndighetens verksamhetsområde. Inom ramen för medverkan inom den polisiära övervakningen har verksamhet som leder till att den svenska gränskontrollen till sjöss uppfyller de krav som följer av prioriterats. av områden mellan gränskontrollorterna har haft hög prioritet. upprättade 2003 ett nationellt centrum dit sjöfarten skall lämna förhandsanmälningar om ankomst till svensk hamn i enlighet med kraven i . Det nationella centrat ansvarar även, efter överenskommelse med , för förhandsanmälningar inom ramen för sjöfartskyddet. har genomfört drygt 512 000 administrativa kontroller av sjötrafiken inom den svenska delen av Schengenområdet. har vidare med utgångspunkt från aktuell sjölägesinformation genomfört kontroll av fartyg, vars rörelser avviker från normalbilden. har även fortsatt utvecklingen av myndighetens underrättelseverksamhet avseende brottsmisstankar. Utvecklingen har skett i nära samverkan med och polisen och myndigheterna har inrättat ett gemensamt maritimt underrättelsecentrum (MUC). Etableringen av det nya centrat har inneburit att myndigheterna genom samlokalisering får möjlighet att samverka på nära håll i underrättelsearbetet. En utveckling som inneburit förbättrade möjligheter att identifiera kriminella element som verkar inom den maritima sfären. har vidare regeringens uppdrag att samordna de civila myndigheternas behov av sjöinformation och sjölägesinformation. Uppdraget kommer att innebära att information från flera olika myndigheter, bl.a. , , och Försvarsmakten sammanlänkas i ett system. har emellertid till regeringen redovisat att upphandlingen av systemet är ca försenat. Inom ramen för sjötrafikövervakning påträffas ofta personer misstänkta för andra brott, särskilt , i skärgårdsområdena kring storstäderna. Genom att omhänderta personer misstänkta för brott medverkar till en ökad säkerhet och trygghet till sjöss även utanför den egna myndighetens direkta verksamhetsområde. Myndigheten gör bedömningen att misstänkta sjötrafikbrott allt oftare medför någon form av lagföring. Denna utveckling bedöms bero på förbättrat tekniskt stöd och förbättrade arbetsmetoder inom myndigheten samt en utvecklad analysförmåga som innebär att myndigheten i större utsträckning genomför kontroller på rätt plats, . har även utredningsansvaret vid illegala utsläpp. Un- der året har fortsatt arbetet med att utveckla förundersökningsfunktionen inom myndigheten och rekryterat ytterligare förundersökningsledare. Vidare har det blivit allt vanligare att polis- och åklagarmyndigheter begär biträde med förundersökningsåtgärder även vid annan brottslighet och en allt större del av arbete utgörs av kontroller och brottsutredningar, vilket ger en effektivare brottsbekämpning och en ökad preventiv effekt. har även fortsatt att utveckla samverkan med polisen, bl.a. genom att stödjer polisen dyk- och transport-resurser. har vidare deltagit i ett antal nationella och internationella gränskontroll operationer bl.a. inom ramen för (BSRBCCC). Myndigheten har vidare deltagit i det internationella samarbetet avseende bekämpningen av den organiserade brottsligheten och terrorism, bl. a. inom den internationella sjöfartsorganisationen (IMO), BSRBCCC, OPC, Europol och EU. Regeringen bedömer att den sjögående gränskontrollen uppfyller de krav som följer av den svenska anslutningen till Schengen samt att målet för medverkan i den polisiära övervakningen i allt väsentligt uppnåtts. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Arbetet med att förbättra spaningsverksamheten och utbytet av underrättelser är av avgörande betydelse. Regeringen anser därför att inrättandet av ett för , och polisen gemensamt maritimt underrättelsecentrum (MUC) är en angelägen åtgärd för att utveckla förmågan inom detta område. Regeringen anser vidare att det är viktigt att det pågående samarbetet med , polisen och andra berörda myndigheter och institutioner fortsätter att utvecklas. Samarbetet är nödvändigt för att uppnå en effektiv och ändamålsenlig gränskontroll och en effektiv brottsbekämpning. Etableringen av det maritima underrättelsecentrat och det utökade utbytet av brottsmisstankar och underrättelser mellan myndigheterna är en viktig del i denna utveckling. En annan viktig del av utvecklingen inom detta område är uppdrag att samordna de civila myndigheternas behov av sjöinformation och sjölägesinformation. För att hantera den stora mängd information det är frågan om kommer att driftsätta ett system för sjöövervakning och sjöinformation. Av stor vikt är i detta sammanhang att de samverkande myndigheter som har information, vilken utgör en vikt del av det tilltänkta systemet kan leverera denna till . Re- geringen gör bedömningen att utvecklingen av detta system bör ske skyndsamt i syfte att få det automatiserade systemet på plats. Sjötrafiken är till sin karaktär internationell varför samverkan internationellt alltjämt fortsätter att vara en förutsättning för en effektiv gränskontroll. Det internationella samarbetet är också av stor betydelse för möjligheterna att effektivt bekämpa brottslighet med koppling till sjötrafiken. Regeringen gör därför bedömningen att även framgent bör ta en aktiv del i det internationella samarbetet inom området. Av särskilt stor betydelse är samarbetet inom EU och i vårt närområde.