prop · GT03102 · 2006-04-18 00:00:00 — För att stödja kommunerna i arbetet med att utveckla förskolans kvalitet har ett särskilt statsbidrag till personalförstärkning i förskolan införts. Målet med bidraget är att öka personaltätheten i förskolan och ge förut- sättningar för att minska barngruppernas storlek. Bidraget är treårigt och omfattar 2005 och 2006 och 2007. Därefter skall bidraget inordnas i det generella statsbidraget till kommunerna. Genom bidraget kan antalet anställda i förskolan öka med 6 000 förskollärare, barnskötare och annan personal. Utformningen av stats- bidraget överensstämmer till stor del med den som gäller för bidraget till personalförstärkning i skola och fritidshem. Regelverket har hållits så enkelt som möjligt utan att göra avkall på tydliga mål och möjlighet till en ändamålsenlig uppföljning. Bidraget fördelas med barnomsorgs- modellen i kostnadsutjämningssystemet som grund. kommer att följa upp det första bidragsåret . I förskolepropositionen gör regeringen bedömningen att förskolan bör göras till en egen skolform som bl.a. innebär att förskolan ska ledas av en rektor och lärare ska ha det övergripande pedagogiska ansvaret. Ett sådant förslag skulle ytterligare bekräfta förskolans roll som det första steget i det livslånga lärandet. ingår förskolan och fritidshemmet i utbildningssystemet för barn och ungdom. infördes förskolans läroplan (Lpfö 98) som gäller för alla förskolor som kommunen är huvudman för. Den har samma status och i stort sett samma struktur som övriga läroplaner i utbildningssystemet. Tanken är att de olika läroplanerna skall länka i varandra utifrån en gemensam syn på kunskap, utveckling och lärande. I förskolans läroplan finns de nationella målen för förskolan redovisade. Verksamheten i fritidshem omfattas av samma läroplan som förskole- klassen och det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94). Dessutom finns allmänna råd utfärdade av för fritidshemmet och för kvalitet i förskolan. För övriga verksamheter inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen finns också Allmänna råd. Skollagen (1985:1100) föreskriver att kommunerna är skyldiga att tillhandahålla förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn i åldrarna 1 t.o.m. i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbeta eller studier eller barnets eget behov. Vidare skall kommunerna erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål, dvs. efter det att föräldrarna anmält att barnet behöver plats. Barn i åldern 15, vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn, omfattas också av kommunernas skyldighet att tillhandahålla plats i minst . Barn i åldern har rätt till avgiftsfri allmän förskola under minst . Enligt läroplanen för förskolan skall man bedöma hur verksamheten utvecklas i relation till strävansmålen. Drygt hälften av landets kommuner har tagit initiativ till egna utvärderingar i relation till läroplanens mål. I många kommuner genomförs enkätundersökningar där föräldrar får svara på frågor om hur de uppfattar förskolans verksamhet. Föräldrar är i hög grad nöjda med den omsorgsform deras barn deltar i. Detta bekräftas även av svenskt kvalitetsindex där kundnöjdheten är på hög nivå. Svensk förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg framhålls ofta som ett internationellt föredöme såväl inom EU som i andra länder. pekar i sin rapport strong ut nyckelområden för förskole- verksamheten och har valt att framhålla den generella välfärdsmodellen för barnomsorgens utveckling. Det innebär att ligger i frontlinjen i förhållande till framgångsfaktorer. Perspektivet på förskolan som det första steget i det livslånga lärandet har av tydligt framhållits. har i sin tillsyn kunnat konstatera att förskolornas arbete med barnens utveckling och lärande överlag är av god kvalitet i förhållande till läroplanens mål. När det gäller fritidshemmen konstaterar att i de flesta fall erbjuds en varierad verksamhet med såväl fri lek som planerade aktiviteter. För att fritidshemmet ska kunna komplettera skolan är det väsentligt att personalen har möjlighet att planera och reflektera över den egna verksamheten. Denna möjlighet finns inte i samtliga inspekterade kommuner. omfattas kommunernas förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg av kravet på kvalitetsredovisningar. Syftet är att främja ett systematiskt kvalitets- och utvecklingsarbete och att vara ett stöd i ett ständigt pågående förbättringsarbete. följer vart annat år upp hur kommunerna uppfyller kravet på plats utan oskäligt dröjsmål. Uppföljningen visar att nästan alla kommuner uppfyllde detta. tillsyn visar att kommunernas ekonomiska situation kan påverka i vilken utsträckning kommunerna fullgör denna skyldighet. Det ökande barnantalet ställer krav på utbyggnad av förskoleverksamhet i många kommuner. Barngruppernas storlek och personaltäthet Barngruppernas storlek har stabiliserats på en hög nivå jämfört med 1990-talets början. Det genomsnittliga antalet barn per avdelning har minskat med 0,2 barn per avdelning till 17,0. I hälften av grupperna fanns mellan 16 och 20 barn. Den genomsnittliga gruppstorleken är minst i små kommuner. I småbarnsavdelningarna (barn i åldern ) är gruppstorlekarna mindre och i av dessa grupper fanns färre än 14 barn. Resultatet från en nationell utvärdering av förskolan som genomfört (Förskola i brytningstid, 2004) visar att det främst är ekonomiska prioriteringar som avgör barngruppernas storlek. Faktorer som personalens kompetens, upptagningsområdets karaktär och pedagogiska mål samt ambitioner uppges ha minst betydelse. Antalet barn per årsarbetare har ökat i förskolan . Ökningen har dock avstannat och 2005 minskade antalet barn per årsarbetare med 0,2 till 5,2. En viktig förklaring till förbättringen är det tillskott av personal som finansierats med stats- bidraget till personalförstärkning i förskolan. Skillnaderna mellan olika kommuner är stora, men har minskat något. I av kommunerna är personaltätheten mellan 4,85,8 barn per årsarbetare. Uppföljning av reformen maxtaxa allmän förskola m.m. årliga uppföljning av reformen maxtaxa och allmän förskola m.m. visar på små förändringar jämfört med året innan i användningen av statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Statsbidraget omfattar och får användas till både personalförstärkningar och kompetensutveckling. har totalt av statsbidraget använts till personalförstärkningar, vilket är en minskning med jämfört med . Merparten, , har använts i förskoleverksamheten. genomför regelbundet en föräldraenkät för att bl.a. undersöka närvarotider och föräldrarnas uppfattning om sina barns Enkäten visar på små förändringar jämfört med Skr. 2005/06:102 den som gjordes 2002. De allra flesta föräldrarna är nöjda med sina barns Den genomsnittliga närvarotiden har minskat i och med att antalet barn till arbetslösa och föräldralediga har ökat. Närvarotiden för barn vars föräldrar arbetar eller studerar är oförändrad. Personaltätheten i fritidshemmen halverades nästan . var antalet barn per årsarbetare 18,6 vilket är en försämring med 0,4 jämfört med året innan. Spridningen i grupp- storlekar, personaltäthet och personalens utbildningsnivå är dock så stor mellan landets olika fritidshem att innehållet och kvaliteten i verksamheterna varierar så mycket att likvärdigheten kan ifrågasättas. I en rapport från konstateras att den negativa bild som tecknades i rapport rent av hade förvärrats och att kvaliteten på fritidshemmen är hotad. Myndighetens har också ifrågasatt om huvud- männen vid planeringen utgår ifrån skollagens formuleringar om att fritidshemments uppgift är att erbjuda en meningsfull fritid, att komplettera skolan och ge stöd till barnens utveckling. Detta innefattar mer än trygghet och omsorg barnen ska lära sig något inte bara förvaras. I lägesbedömningen 2005 konstaterar att grupp- storlekarna fortsatt att öka. System för planering, styrning, uppföljning och utvärdering krävs för att bedöma måluppfyllelsen mot de nationella målen. har det i myndighetens inspektioner visat sig att skol- barnsomsorgen sällan finns med i kommunernas måldokument och kvalitetsredovisningar. Personaltätheten har ökat i skolan men den har fortsatt minska i fritidshemmen. Regeringen har betonat fritidshemmens viktiga roll och framhållit att det särskilda bidraget till personalförstärkningar även är till för att öka personaltätheten i fritidshemmen. Kommunerna har dock valt att inte rikta detta bidrag till fritidshemmen i någon större utsträckning. Inte heller kvalitetssäkringsmedlen i maxtaxan har riktats till fritids- hemmen i någon större grad. Behovet av personal i förskolan kommer enligt bedömning att öka. Andelen personal med pedagogisk högskoleutbildning i förskola är oförändrat och i genomsnitt 2005. För förskola i enskild regi har andelen minskat till ett genomsnitt på 2005. I fritidshemmen är andelen högskoleutbildad personal 2005. Antalet anställda i förskolan har ökat med knappt 5 000 personer. Hälften av ökningen är ett resultat av det ökade antalet inskrivna barn och den andra hälften beror på ökad personaltäthet. Tabell 6.1 Antal årsarbetare samt andel årsarbetare med pedagogisk Avgifter förskola och fritidshem Alla landets kommuner har infört maxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. kartläggning av avgifterna Avgifter i förskola och fritidshem 2004 visar att allt fler kommuner () tar ut avgift . Mer än hälften av kommunerna har också tagit bort tidsintervallen i taxan och infört så kallad enhetstaxa. Även detta är en ökning jämfört med . Den allmänna förskolan för fyra- och femåringarna skall vara avgiftsfri och kommunerna har bara rätt att ta ut avgift för den del av verksamheten som överstiger . Hur avgiften reduceras för dessa barn varierar mellan kommunerna. Medelkommunen gör ett avdrag på av avgiften för de barn som är i förskolan . Barn till arbetslösa och föräldralediga skall erbjudas minst 15 timmars förskoleverksamhet . Endast ett fåtal kommuner ger dessa barn möjlighet till en längre vistelsetid. Andelen inskrivna barn i förskolan har successivt ökat och är nu av 1-5 åringarna. Antalet inskrivna barn i förskolan har ökat med 13 000 till 379 000 innan. En stor del av ökningen kan förklaras av att antalet barn har ökat. Skillnaderna mellan kommunerna minskar och i 8 av 10 kommuner är mellan inskrivna. Andelen inskrivna 1-5 åringar i familjedaghem har minskat med en procentenhet till . Antalet barn inom skol- barnsomsorgen minskade med 16 000 till 326 000 barn . Minskningen är ett resultat av att antalet 612 åringar minskar. Tabell 6.2 Andel barn inskrivna i förskoleverksamhet och skol- barnomsorg i respektive åldersgrupp Den totala kostnaden för förskolan uppgick till . Personalkostnadens andel av den totala i den kommunala förskolan har ökat från 2004. Avgifts- finansieringen var i genomsnitt . Den totala kostnaden för fritidshem 2004 var . För fritidshemmen har personalkostnaden ökat från till . Avgiftsfinansieringen var i genomsnitt . fick kommunerna i statsbidrag som ersättning för de minskade avgiftsintäkter maxtaxan innebar samt till kvalitetssäkrande åtgärder. Diagram 6.1 Utveckling inom förskolan Indexerad utveckling av antalet inskrivna barn och personal i årsarbetskrafter inom förskola och antal dagbarnvårdare i familjedaghem 2004 samt kostnads- utveckling kalenderåren 1997-2004.Index, 1997=100. Källa: lägesbedömning 2005 (rapport 264). Ett inskrivet barn i förskolan kostade 2004 i genomsnitt , en ökning med jämfört med året innan. för barn i familjedaghem är vilket är en ökning med 6 100 jämfört med året innan. Ett inskrivet barn i fritidshem 2004 kostade i genomsnitt vilket är en ökning med jämfört med I fritidshemmen har antalet anställda inte följt utvecklingen av Skr. 2005/06:102 antalet inskrivna barn. Diagram 6.2 Utveckling i fritidshem Indexerad utveckling av antalet inskrivna barn och personal (i årsarbetskrafter) inom fritidshemmen 2004 samt kostnadsutveckling kalenderåren 1997-2004. Index, 1997=100. Källa: lägesbedömning 2005 (rapport 264). Förskoleklassen är en frivillig skolform inom det offentliga skolväsendet och verksamheten skall betraktas som undervisning i samma mening som i övriga skolformer. En avsikt med förskoleklassreformen som innebar integration av förskola, skola och fritidshem var att implementera förskolans pedagogiska tradition i skolan, så att lek, skapande och barnens eget utforskande ges större utrymme. utvärdering av reformen visar dock att sexåringarna har fått en mer kunskapsorienterad och ämnesindelad verksamhet än vad som var tänkt. Strävan i reformens riktning pågår dock och det förekommer på många håll ett intensivt utvecklingsarbete. En positiv utvecklingstendens noteras framför allt i stabila arbetslag med kunnig ledning. Höstterminen det år ett barn fyller skall kommunen erbjuda alla en plats i förskoleklass så nära barnets eget hem som möjligt. Förskole- klassen skall omfatta minst eller och vara avgiftsfri för sexåringar . Enligt skollagen (1985:1100) skall utbildningen i förskoleklassen stimulera varje barns utveckling och lärande samt ligga till grund för fortsatt skolgång. gäller Lpo 94 även förskoleklassen, vilket innebär att och förskole- klassen har en gemensam läroplan. Där anges värdegrund tillsammans med mål att sträva mot och riktlinjer. Läroplanen skall stödja integrationen av förskoleklassen, den obligatoriska skolan och fritids- hemmet. Många kommuner har valt att integrera förskoleklassen med grund- skolan. Kvaliteten på undervisningen i förskoleklassen är delvis kopplad till personalens utbildningsgrad. Personal med pedagogisk högskole- utbildning är viktig för att verksamheten i förskoleklassen skall bli mer planerad, målstyrd och differentierad. Andelen pedagogiskt högskole- utbildad personal i förskoleklassen ligger fortfarande på en relativt hög nivå. För /06 är andelen i den kommunala förskoleklassen , vilket är ökning med en procentenhet. Skillnaderna mellan kommunerna är stor, i åtta av tio kommuner varierar andelen högskole- utbildad personal mellan 56 och . Andelen personal med pedagogisk högskoleutbildning i fristående skolor var i genomsnitt vilket är en ökning . /06 går 88 407 barn i förskoleklass, vilket är en minskning med 900 barn jämfört med föregående läsår. av eleverna går i förskoleklass med annan huvudman än . /2000 har andelen barn som går i förskoleklass med annan huvud- man än kommunen ökat . Antalet femåringar i förskoleklass är i stort sett oförändrat sedan ett par läsår tillbaka och utgör ungefär en procent av det totala antalet. Den genomsnittliga personaltätheten i förskoleklass har minskat i jämförelse med föregående läsår och uppgår /06 till 7,1 årsarbetare per 100 barn. Personaltätheten i fristående skolor är något högre, 7,7 årsarbetare per 100 barn. Skillnaderna mellan kommunerna är stora. av kommunerna ligger inom intervallet 9,6 5,2 årsarbetare per hundra elever. Kostnaden för förskoleklass uppgick till , vilket motsvarar av skolväsendets totala kostnader. Resurserna för förskoleklass har minskat med sedan föregående år. Kostnaden per elev i förskoleklass är i genomsnitt totalt . Den genomsnittliga ersättningen till fristående förskole- klass var . Skillnaden i kommunernas kostnad per elev är dock mycket stor. Barn mellan som är bosatta i skolpliktiga, vilket motsvaras av en rätt till utbildning. Som ett komplement till detta har föräldrar rätt att begära att deras barn ska få börja skolan och kommunerna en skyldighet att ta emot dem. Utöver kan skolplikten fullgöras i särskolan eller specialskolan. Elever med samisk bakgrund kan också delta i sameskolans undervisning i årskurserna 16. Utbildningen i skall enligt skollagen syfta till att ge eleverna de kunskaper och färdigheter och den utbildning i övrigt som de behöver för att delta i samhällslivet. utgör också basen för fortsatt Skr. 2005/06:102 utbildning i gymnasieskolan. Kommunen har en skyldighet att anordna utbildning i för alla elever som har skolplikt och som inte skall gå i särskolan eller specialskolan. En elev har dock rätt att fullfölja sin skolplikt vid en godkänd fristående skola. De mål som styr grund- skolan finns fastställda i skollagen, läroplanen för det obligatoriska skol- väsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och i kursplanerna. Av skollagen framgår att man i utbildningen skall ta hänsyn till elever i behov av särskilt stöd. I läroplanen finns skolans värdegrund och uppdrag samt mål och inriktning på en rad olika områden, t.ex. kunskaper samt normer och värden. Målen är av två olika slag, dels de mål som skolan skall sträva mot, dels de mål som skolan ansvarar för att alla elever ges möjlighet att uppnå. Det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet tillämpar en tregradig betygsskala: Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Betyget Godkänd motsvaras för varje ämne av de mål att uppnå som formuleras i kursplanerna. Elever som inte uppnår målen ges inte slutbetyg. För att vara behörig att söka till ett nationellt gymnasieprogram krävs minst betyget Godkänd i ämnena svenska alternativt svenska som andraspråk, engelska och matematik eller motsvarande kunskaper. Av dem som lämnade var behöriga till gymnasieskolan, vilket är en liten minskning jämfört med året innan. Var fjärde elev inte målen i alla ämnen och det är stora betygsskillnader mellan flickor och pojkar. Tabell 6.3 Genomsnittligt meritvärde 2002/01 2004/05 Betygsstatistiken visar att elever med utländsk bakgrund hade något sämre resultat från än motsvarande grupp . Meritvärdet för elever med utländsk bakgrund var 188,9 för de elever som avslutade skolår nio. Tabell 6.4 Andel elever som är behöriga till gymnasieskolan Andelen behöriga till gymnasieskolan bland elever med utländsk bakgrund minskade från till . Minskningen står både pojkar och flickor för. finns stora variationer mellan kommunerna. I åtta av tio kommuner varierar meritvärdet mellan 192 och 215 och andelen behöriga till gymnasieskolan varierar mellan . Variationen i resultat mellan kommunerna beror bl.a. på att andelen elever med utländsk bakgrund varierar mellan kommunerna. Variationen beror också på vilka land eleverna kommer ifrån, vilken studievana som finns i hemmet samt hur gamla eleverna var när de kom till . På () finns mer uppgifter om betygsresultat både på skol-, kommun- och riksnivå. I databas () finns uppgifter om skolors resultat. I många kommuner i finns utsatta områden som är präglade av social och etnisk segregation. I dessa områden finns en kraftig över- representation av elever som har svårigheter att nå utbildningens mål. Regeringen beslutade därför att ge Myndigheten för skol- utveckling som sitt största och viktigaste uppdrag att arbeta för en förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. lämnade myndigheten sin andra delrapport av uppdraget. I rapporten beskrivs bl.a. hur myndigheten använt s.k. utvecklingsdialoger för att stödja de kommuner som valts ut inom uppdraget. Myndigheten framhåller i rapporten att det fortsatta arbetet bör inriktas på bl.a. att utveckla svenskundervisningen för elever med annat modersmål än svenska samt utbildningssituationen för elever som kommer till under senare årskurser. Uppdraget har slutredovisats . Regeringen har bedömt att det behövs ytterligare insatser för att förstärka resurserna till skolor i segregerade områden. I budgeten aviserade regeringen därför att det avsätts sammanlagt till detta ändamål. Likvärdigheten i svensk skola Både PISA-studier6 och annan internationell forskning (och 1996) har upprepade gånger visat att är ett av de ledande länderna i världen när det gäller likvärdighet i frågan om utbildnings- mässiga möjligheter. Få andra länder kan uppvisa en lika stor social rörlighet i kombination med likvärdighet i samhället som helhet. konstaterar dock i två studier (Vad händer med likvärdigheten i svensk skola och Om skolors olikheter och deras betydelse för elevernas resultat) som publicerats att vilken skola en elev går på får allt större betydelse för hur eleven lyckas i skolan. Det finns skolor som lyckas bättre än förväntat med hänsyn till elevernas 6 Likvärdighet i Utbildningen, OECDs landrapport om 2005 De kännetecknas bl.a. av att man satsar både på kunskap och omsorg och av nära och förtroendefulla relationer mellan lärare och elev. Detta medför att stödinsatser lättare kan anpassas till eleverna. beslutade regeringen om direktiv för Delegationen för försöksverksamhet med utbildning utan timplan i (Timplanedelegationen). Delegationens uppdrag är att leda, stödja och utvärdera försöksverksamheten med utbildning utan timplan i grund- skolan. lämnade delegationen sitt slutbetänkande där man konstaterade att utvecklingen i de deltagande skolorna har varit positiv under det femåriga försökets första . Betygsstatistiken visar på en positiv trend i försökets skolor för såväl det samlade meritvärdet och andelen elever med fullständigt betyg som för andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program. Särskilt gynnsam är betygsutvecklingen i försökets skolor för de båda elevgrupper som annars generellt har sämre resultat, dvs. pojkar och elever med utländsk bakgrund. Uppföljningen och utvärderingen visar även att elevernas inflytande över studierna har ökat. Både lärare och skolledare samt elever och föräldrar är i huvudsak positiva till de arbetssätt som utvecklats i försöket. Det handlar om ett målorienterat arbetssätt som i hög utsträckning tar sin utgångspunkt i den enskilda elevens behov, förutsättningar och intressen samt ett arbetssätt som strävar efter helheter, bl.a. genom ett ökat inslag av ämnes- integration och temaundervisning. Delegationens uppfattning är att tim- planen passar dåligt i en mål- och resultatstyrd skola. Därför anser dele- gationen att timplanen både kan och bör avskaffas. Förslaget remiss- behandlas . Antalet elever i nådde /02 sin kulmen och elevantalet beräknas nu stegvis att sjunka . /06 är antalet elever i 995 000, vilket är en minskning med 29 000 elever sedan föregående läsår. Andelen elever i fristående grundskolor är vilket är en ökning /04. Andelen elever i fristående skolor har ökat . Koncentrationen av fristående skolor är särskilt stor i landets tre storstäder med kranskommuner. har vi kunnat se en ökning av antalet lärare per 100 elever. Lärartätheten uppgår /06 till 8,1 lärare per 100 elever i kommunala grundskolor, vilket är oförändrat i jämförelse med föregående läsår. Räknar man med all pedagogisk personal har dock personaltätheten ökat något till 8,6 heltidstjänster per 100 elever.Av de tjänstgörande lärarna hade pedagogisk utbildning, vilket är en ökning med en procentenhet jämfört med föregående läsår. I de kommunala skolorna varierade lärartätheten mellan kommuner från 6,2 till 10,8 lärare per 100 elever. Lärartätheten i de fristående skolorna var 7,5 och andelen lärare med pedagogisk utbildning . De senaste årens utveckling i med minskat elevantal, ökad lärartäthet och ökad tillgång till lärare med pedagogisk utbildning och specialpedagoger ger en positiv bild av rekryteringsläget. Det finns dock en brist på yrkeserfarna grundskollärare 1-7 matte/no. Riktat statsbidrag till personalförstärkning i förskoleklass, skolbarns- omsorg, grundskola, särskola och gymnasieskola beslutades att ett statsbidrag till kommunerna för personal- förstärkningar i skola och fritidshem skulle införas t.o.m. /06. Totalt beräknades ca 15 000 nya lärare och andra specialister kunna anställas i kommunerna. Bidraget har ökats med . överfördes av bidraget till det generella stödet till kommunerna. Den planerade ökningen av bidraget fortsätter. För /05 har i stort sett samtliga kommuner tilldelats statsbidrag. Uppföljning av visar att av statsbidraget har använts i enlighet med förordningen. Av nitton kommuner har återkrävt utbetalat bidrag eller hållit inne delar av utbetalningen för /06 eftersom deras kostnader för personalförstärkningar understigit tilldelat statsbidrag. Summan av återkraven och innehållandena uppgår till , vilket motsvarar av de beviljade bidragen . För är motsvarande andel .