prop · GT03129 · 2006-03-21 00:00:00 — Bosättningsfrågan avgörs även i detta sammanhang med ledning av reglerna om folkbokföring i folkbokföringslagen, här finns dock inget undantag för studerande. Den som medges uppehållstillstånd för studier skall alltså folkbokföras och omfattas då av skyldighet att tillhandahålla även annan än omedelbar hälso- och sjukvård samt tandvård. 6.2.3Tillämpningen i fråga om uppehållstillstånd för studier Eftersom författningsregleringen är sparsam i fråga om uppehållstillstånd för studier har praxis stor betydelse för bedömningen i det enskilda fallet. Närmast följer därför en genomgång av tillämpningen av här aktuella bestämmelser baserad i huvudsak på . I det följande anges således beteckningar på olika kategorier av personer som bedriver studier, även om dessa kategorier betecknas på ett annat sätt av t.ex. universitet och högskolor. Begreppen som redovisas har således inte ett helt enhetligt användningsområde. 6.2.3.2Kategorier av studerande m.m. Med gäststuderande avses, enligt , dels utländska studerande som sökt sig till för högskolestudier enligt det vanliga antagningsförfarandet, dels studerande som studerar inom ramen för ett utbytesavtal/utbytesprogram som t.ex. . Begreppet gäst- studerande överensstämmer i detta avseende med direktivets uttryck studerande. Enligt flera universitet och högskolor kategoriseras gäststuderande i första hand som utländska studerande som bedriver grundläggande högskoleutbildning eller forskarutbildning och som sökt sig till för studier enligt det vanliga antagningsförfarande. Med utbytesstudenter avses utlänningar som studerar på gymnasienivå. I det följande berörs endast utbyteselever som kommer till i regi av någon organisation för elevutbyte mellan länder och som alltså innefattas i direktivets uttryck elever. och högskolor definierar dock utbytesstudenter som utlänningar som studerar på högskolenivå och antagits med ett utbytesavtal/utbytesprogram som grund t.ex. eller där lärosätet tecknat ett utbytesavtal med ett partneruniversitet. Enligt dessa lärosäten kategoriseras de studerande både vid lärosätet och vid handläggning av ansökan om uppehållstillstånd som utbytesstudenter. Övriga studerande eller elever innefattar utlänningar som studerar på folkhögskolor, internatskolor m.m. eller som genomgår yrkesutbildning. Här berörs enbart studerande eller elever som genomgår oavlönad yrkesutbildning. Volontärarbete utgör s.k. övrig ideell verksamhet och regleras på samma sätt som religiös verksamhet (missionsverksamhet). För samtliga kategorier gäller, utöver de allmänna kraven giltigt pass och hederlig vandel, att uppehållstillstånd skall utverkas före inresan till samt ett krav på en uttalad avsikt att lämna landet efter den planerade vistelsen. Uppehållstillstånd för studier och ideell verksamhet är alltid tidsbegränsade och kan inte läggas till grund för permanent bosättning i . För att gäststuderande skall kunna få uppehållstillstånd gäller att de skall visa att de antagits till universitets- eller högskoleutbildning. Intyg om antagning utfärdas av lärosätena. var det vanligt med s.k. preparandkurser i svenska för utländska studerande. Då gällde antagningen både förberedande svenskundervisning vid universitet eller högskola och efterföljande ämneskurser. Preparandkurser förekommer numera endast vid ett fåtal läroanstalter. Eventuellt behov av förberedande svenskundervisning tillgodoses då ofta genom kurser anordnade av exempelvis . I dessa fall krävs att sökanden visar att han eller hon antagits till sådan svenskundervisning och att han eller hon uppfyller behörighetskraven för att antas till den avsedda ämnesutbildningen vid universitet eller Uppehållstillstånd medges inte för studier i svenska som enbart syftar till att få behörighet för fortsatta studier vid universitet eller högskola. Om huvudsyftet med studierna är att studera svenska vid universitet eller högskola är det givetvis möjligt att få uppehållstillstånd. Försörjningen skall vid första ansökan visas vara tryggad för hela den planerade vistelsetiden. studier krävs att den enskilde har (se SIVFS 1995:5). Försörjningskravet kan styrkas genom ingivande av kontoutdrag eller liknande handling. Den rådande tillämpningen är att pengar för hela studietiden skall finnas tillgängliga på bankkonto vid tiden för ansökan. Det räcker således inte med att sökande har en regelbunden inkomst. Om studierna finansieras genom banklån eller liknande skall medel finnas överförda till sökandens konto. Det räcker således inte med att lån beviljats. Inte heller lån som villkoras av att vissa studieresultat löpande uppnås godtas. För grundläggande högskolestudier eller forskarutbildning meddelas uppehållstillstånd i taget om utbildningen är längre än , annars för hela utbildningstiden. För studier som leder till magisterexamen medges i allmänhet tillstånd för hela studietiden från början. Vid förlängning ställs krav på att sökanden uppnått vissa studieresultat; 10 högskolepoäng , 15 poäng och 20 poäng under tredje och följande år. Studieresultaten styrks vanligen med utdrag ur databas. För doktorander kan studieresultaten i stället styrkas genom intyg från lärosätet. Kraven på studieresultat tillämpas med viss urskiljning, om lärosätet tillstyrker förlängning kan lägre resultat godtas exempelvis på grund av sjukdom. För utbyteselever som deltar i ett program för elevutbyte mellan länder som anordnas av en organisation som räknas upp i bilaga 2 till SIVFS 1995:12 eller i MIGRFS 2003:8 tillämpas ett slags förenklat förfarande. Även andra organisationers utbytesprogram kan godtas efter prövning i det enskilda fallet. I dessa fall räcker det med att sökanden ger in ett brev från den berörda organisationen där antagningen bekräftas och en kontaktperson i anges. Någon grundutredning görs inte och det ställs inte krav på att sökanden skall visa att försörjningen är tryggad. Om sökanden är krävs dock ett medgivande från föräldrarna. Arbetstillstånd medges inte för utbyteselever. För utlänningar som önskar genomgå yrkesutbildning vid en skola eller ett företag i gäller följande. Det skall vara fråga om utbildning eller praktik som är oavlönad. Om ersättning utgår i någon form kan uppehållstillstånd inte medges för studier och det krävs i sådant fall arbetstillstånd. Det skall vara fråga om studier eller praktik på heltid och utbildningen skall vara bekräftad av anordnaren. Utbildningen måste vara av sådan art att det framstår som rimligt för den enskilde att genomgå utbildningen och sedan återvända till hemlandet. Försörjningen skall vara Prop. 2005/06:129 tryggad och uppehållstillstånd medges för studietiden eller om den är längre än , i taget. Uppehållstillstånd medges inte för enbart förberedande studier annat än för förberedande studier i svenska språket inför en yrkesutbildning. Arbetstillstånd medges inte. Volontärverksamhet är förhållandevis ovanlig i . Uppehållstillstånd medges under förutsättning att den aktuella organisationen bekräftar syftet och tiden för vistelsen, att ersättning inte utgår i någon form och att försörjningen är tryggad . Uppehållstillstånd medges i taget, dock maximalt totalt. Arbetstillstånd medges inte. 6.3.1Allmänna villkor för uppehållstillstånd för studier Regeringens bedömning: Svensk rätt uppfyller inte i fråga om tredjelandsmedborgare som ansöker om uppehållstillstånd för studier i än direktivets krav på att de skall ha en heltäckande sjukförsäkring som gäller i . Vidare saknas i svensk rätt möjlighet att vägra en sådan utlänning uppehållstillstånd av hänsyn till folkhälsan. Införandet av sådana bestämmelser kräver inte någon lagändring utan kan regleras genom närmare föreskrifter som meddelas av regeringen. Promemorians bedömning: I promemorian har det ansetts tillräckligt att införa ett krav på heltäckande försäkring. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna däribland , , , , (), , , , , /, och av högre utbildning och forskning tillstyrker införandet av ett krav på heltäckande sjukförsäkring för tredjelandsmedborgare som ansöker om tillstånd att studera i än . ställer sig tveksam till införandet av ett sådant krav eftersom det torde vara svårt för många utländska studenter att teckna en egen försäkring. KTH anser att det både för studenter som folkbokförs eftersom de har uppehållstillstånd än och därmed har rätt till hälso- och sjukvård och för de studenter som kommer att omfattas av en heltäckande sjukförsäkring är angeläget med ett särskilt eller utökat försäkringsskydd. Det försäkringsskyddet bör omfatta täckning för bl.a. hemtransport samt rätts- och ansvarsskydd. KTH anser också att det vore bra att införa krav på hälsointyg som villkor för inresa och vistelse i enlighet med artikel 6 d) i direktivet. Skälen för regeringens bedömning: Direktivets allmänna villkor för uppehållstillstånd enligt artikel 6 (krav på giltig resehandling, föräldrars medgivande för underårig, heltäckande sjukförsäkring, och att sökanden inte utgör ett hot mot allmän ordning, säkerhet eller folkhälsa) bedöms överensstämma med regleringen i gällande rätt förutom beträffande kravet på sjukförsäkring och att sökanden inte utgör ett hot mot folkhälsan. När det gäller kravet på sjukförsäkring uppställs i svensk rätt ett motsvarande krav i fråga om utlänningar som är medborgare i en EES- stat eller i . Detta gäller endast om utlänningen inte omfattas av den svenska socialförsäkringen. Som framgått ovan har alla personer som är folkbokförda i , oavsett medborgarskap, tillgång till hälso- och sjukvård samt tandvård. Utlänningar som kommer hit för att studera och som beviljas uppehållstillstånd än skall inte folkbokföras och landstingens skyldighet är i sådant fall begränsad till omedelbar vård. I mån av resurser erbjuder landstingen även annan vård för icke folkbokförda personer. Landstingen tar ofta ut en högre patientavgift för vård av dessa personer än för vård av den som är folkbokförd i landet. Regeringen anser att det är viktigt att alla utländska studenter har ett fullgott skydd i fråga om hälso- och sjukvård. Det är därför angeläget att, i enlighet med vad som föreskrivs i direktivet, införa krav på heltäckande sjukförsäkring för tredjelandsmedborgare som vistas i för studier än . I detta avseende kommer således samma krav att ställas på såväl medborgare i en EES-stat eller medborgare i som på tredjelandsmedborgare för det fall de avser att bedriva studier i . Kravet på en heltäckande sjukförsäkring kan uppfyllas antingen genom att sökanden visar att hemlandets sjukförsäkring gäller under vistelsen här eller att han eller hon har tecknat en privat sjukförsäkring. Det bör vara upp till den enskilde själv att välja vilket försäkringsbolag som bäst kan anses svara mot hans eller hennes behov. Det viktiga är att försäkringen ger ett fullgott skydd i fråga om hälso- och sjukvård. I svensk rätt saknas i allt väsentligt bestämmelser om begränsningar av en utlännings rätt att vistas i landet på den grunden att de utgör ett hot mot folkhälsan. Enligt 4 kap. 7 § utlänningsförordningen (2006:97, NUtlF) finns en möjlighet att på grund av hänsynen till bl.a. hälsa vägra att ge uppehållstillstånd till en utlänning som är bosatt men inte medborgare i en EES-stat eller i och som under vissa förutsättningar skall arbeta tillfälligt i . Därutöver finns inga författningsbestämmelser som på grund av hänsynen till folkhälsan kan begränsa en utlännings rätt att vistas i landet. Enligt regeringens bedömning bör, med anledning av vad som anges i artikel 6 i direktivet, i svensk rätt införas en möjlighet att vägra en utlänning uppehållstillstånd för studier av hänsyn till folkhälsan. Att föreskriva ett krav på att utlänningen själv skall styrka att han eller hon inte utgör ett hot mot folkhälsan, t.ex. genom att i samband med ansökan om uppehållstillstånd ge in ett hälsointyg, kan dock inte anses påkallat. Det nu sagda kräver ingen lagändring utan kan regleras i utlänningsförordningen. Ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för bl.a. studier finns i 5 kap. 23 § utlänningslagen (2005:716, NUtlL). 6.3.2Särskilda villkor för uppehållstillstånd vid studier på högskolenivå Regeringens bedömning: För att tydliggöra villkoren och öka förutsebarheten för sökande från tredje land bör nuvarande regelverk vad gäller uppehållstillstånd för studier på högskolenivå justeras. Någon lagändring är dock inte nödvändig utan frågan kan regleras genom närmare föreskrifter som meddelas av regeringen. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser som yttrat sig om villkoren för uppehållstillstånd, däribland , , , , , och /har ställt sig bakom promemorians bedömning. anser att tiden för tillståndet bör omfatta utbildningstiden och minst två ytterligare månader för att de studerande skall hinna klara av sina studier utan att behöva ansöka om förlängning av tillståndet. Det skulle även innebära en förenkling av handläggningen för berörda myndigheter. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering anser att kravet på att studenter skall ha hela sin studietids finansiering inbetald på förhand, i praktiken snarare utesluter än gynnar utländska studenter från att bedriva studier i . anser det inte rimligt att lån som villkoras av vissa studieresultat inte kan accepteras då det innebär att studenter som i sitt hemland har lån med villkor liknande studiemedelssystemet inte kan få uppehållstillstånd. Skälen för regeringens bedömning: För högskolestuderande (enligt terminologi gäststuderande, se avsnitt 6.2.3) innebär direktivets obligatoriska bestämmelser att uppehållstillstånd skall medges den som, utöver de allmänna villkoren, uppfyller kraven på tryggad försörjning och är antagen till aktuell utbildning. Bestämmelsen i 4 kap. 5 § NUtlF bedöms uppfylla direktivets tvingande krav i denna del men flera skäl kan anföras för en författningsreglering som innefattar en omformulering av den bestämmelsen. Bestämmelsen i 4 kap. 5 § NUtlF är t.ex. utformad för den numera relativt ovanliga preparandutbildningen. En översyn kan också komma att avse de begrepp för högre utbildning som används. Närmare bestämmelser saknas även om försörjningskravet och reglering av tillståndstiden. I fråga om försörjningskravet anges i 4 kap. 5 § NUtlF att utlänningens försörjning kan vara tryggad genom egna medel, stipendium eller på annat liknande sätt. Det förefaller som om tillämpningen inneburit att pengar för hela studietiden skall finnas tillgängliga på bankkontot vid tiden för ansökan. Det är tveksamt om en sådan praxis står i överensstämmelse med syftet med det aktuella EG-direktivet: medlemsstaterna skall främja tredjelands- medborgares inresa och rörlighet inom gemenskapen i studiesyfte. Lydelsen av artikel 7 i direktivet där det bl.a. anges att den studerande skall förete de bevis som medlemsstaten kräver för att han eller hon under vistelsen har tillräckliga medel för att bekosta uppehälle, sina studier och återresa kan också uppfattas som en mer generös förutsättning, än ett krav på att alla pengarna skall vara inbetalda på kontot i samband med ansökan. Några remissinstanser har föreslagit att tiden för uppehållstillstånd bör Prop. 2005/06:129 kunna förlängas eller att den tid då vistelse medges utan tillstånd bör kunna utökas för att förenkla såväl för sökanden som för den berörda myndigheten. Bestämmelserna om bl.a. längden på den tillståndsfria tiden är mycket väl inarbetade. Dessa bestämmelser är också anpassade till andra länders regler på området och begränsar dessutom möjligheter att ensidigt införa ändringar på området. Regeringen bedömer därför att det inte finns skäl att i detta avseende föreslå någon ändring av gällande ordning. 6.3.3Högskolestuderandes rörlighet mellan medlemsländer Regeringens bedömning: Direktivets krav avseende studerandes möjlighet till rörlighet mellan medlemsstaterna föranleder inte några författningsändringar. Detsamma gäller direktivets bestämmelser i fråga om informationsutbyte mellan myndigheter i medlemsstaterna. Promemorians bedömning: Överensstämmer i stort med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser, , Kungliga Tekniska Högskolan, , och , som yttrat sig har antingen gjort samma bedömning som framgår av promemorian eller framfört det angelägna i att det system som tillämpas inte får hämma vissa gäststudenters rörlighet. anser att det behövs ett uppföljningssystem för att kunna sålla ut ansökningar från studenter som kan antas komma till utan att ha som primärt mål att studera. Högskolan befarar att tredjelandsmedborgare får svårigheter att fullfölja sina studier inom ramen för ett program enligt vilket studierna skall bedrivas i olika medlemsländer om inte uppehållstillståndet kommer att gälla för hela studieperioden och i de länder som studieprogrammet Liknande tankar framförs av . Institutet menar att det finns anledning att undersöka om det utrymme för gäststuderandes rörlighet som medges av direktivet verkligen utnyttjas av Skälen för regeringens bedömning: Bestämmelserna om studerandes rörlighet mellan medlemsstaterna (artikel 8) har i den slutliga versionen av direktivet kommit att bli utformade så att de i praktiken ställer högre krav för rörlighet mellan medlemsstater än för ett första tillstånd vid ansökan från tredje land. Förutom att uppfylla kraven i artiklarna 6 och 7 skall de sökande lämna fullständiga uppgifter om de akademiska studier de följt och bevis för att det nya studieprogrammet kompletterar det Vidare skall de delta i ett av gemenskapens utbytesprogram eller ett bilateralt utbytesprogram eller ha varit inskrivna som studerande i en Enligt direktivets bestämmelser om rörlighet förutsätts det alltså att studierna påbörjats och även fullföljs i vissa avseenden i det första landet för att tidsbegränsat uppehållstillstånd för kompletteringsstudier i andra medlemsstater skall kunna beviljas. finns inte utrymme enligt direktivet att bevilja tillstånd som täcker hela studieperioden och inte heller samtliga länder som studieprogrammet Uppehållstillstånd för andra länder än det land som täcks av förstagångstillståndet kan bara ges av vart och ett av de andra berörda länderna. Bestämmelsen om informationsutbyte mellan behöriga myndigheter i medlemsländerna i samband med studenters rörlighet avser uppgifter om studieresultat (Kommissionens förslag till direktiv KOM [2002] 548 slutlig s. 27 [EUT C45 E, 25.2.2003 s. 1841]). Uppgifter om studie- resultat, betyg och examina m.m. för studerande vid universitet och högskolor skall registreras i ett studieregister (2 kap. 1 § förordning [1993:1153] om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor). Uppgifter om studieresultat, betyg och examina i ett sådant register är allmänna handlingar. Regeringens bedömning är att direktivets krav avseende studerandes möjlighet till rörlighet mellan medlemsstaterna inte föranleder några författningsändringar. Detsamma gäller direktivets bestämmelser i fråga om informationsutbyte mellan myndigheter i medlemsstaterna 6.3.4Elevutbyte på gymnasienivå, oavlönad yrkesutbildning och volontärarbete Regeringens bedömning: En bestämmelse som kodifierar nuvarande praxis avseende tillståndsgivning för elevutbyte och oavlönad yrkesutbildning bör införas. Bestämmelsen bör innehålla en uppräkning av villkoren för uppehållstillstånd och en reglering av tillståndstiden för respektive kategori. Bestämmelsen kan införas i utlänningsförordningen. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har inte haft några synpunkter i detta avseende. instämmer i promemorians påpekande att volontärverksamhet är ovanligt i . Verket påpekar vidare att det är en kategori som är svår att definiera och att det är ovanligt att inte någon form av ersättning utgår, t.ex. i form av mat och husrum. Om någon form av ersättning utgår är det normalt att även arbetstillstånd beviljas för volontärer, vilket i praktiken innebär att de snarare är att betrakta som arbetstagare än volontärer. erinrar om att miniminivån för inkomst i den arbetsbaserade försäkringen är och att en volontär som arbetar och får fickpengar för sitt arbete med således kommer över denna gräns. Kassan påpekar att om detta är en oönskad effekt måste det framgå av författningstexten att även volontärarbete skall vara oavlönat. Kommuner och Landsting hänvisar till bestämmelsen i direktivet att en oavlönad praktikant skall, om medlemsstaten så begär, få grundläggande språkutbildning så att han eller hon förvärvar nödvändiga språkkunskaper för praktiken. Kommuner och Landsting utgår från att kostnaden för denna utbildning regleras i utbildningsavtalet. Om det inte är fallet och utbildningen skall ges i regi förutsätter Kommuner och Landsting att ekonomisk kompensation utgår. Skälen för regeringens bedömning: För gymnasieelever omfattar direktivets bestämmelser endast organiserade utbyten. att eleverna skall visa att de antagits till en utbildning, att de deltar i ett utbyte som organiseras av en godkänd organisation och att de skall bo i en familj som uppfyller medlemsstatens krav och som har valts ut av organisationen. Det är organisationen som ansvarar för elevernas försörjning och kostnader för hälso- och sjukvård m.m. Direktivets bestämmelser för oavlönad yrkesutbildning innebär att utlänningen skall ha ingått avtal med utbildningsanordnaren och att medlemsstaten får uppställa ett krav på tryggad försörjning. Tillståndsgivningen i svensk rätt bedöms för dessa kategorier överensstämma med direktivets bestämmelser som dessutom i detta avseende är fakultativa. Författningsregleringen på området är dock sparsam och återfinns endast i 5 kap. 10 § NUtlL. Införandet av en bestämmelse i utlänningsförordningen med en uppräkning av villkoren för uppehållstillstånd och en reglering av tillståndstiden bedöms därför kunna bidra till en ökad tydlighet och förutsebarhet för sökandena. Beträffande volontärer innebär direktivets bestämmelser krav på att de skall ha ingått ett avtal med en organisation i medlemsstaten som anordnar det aktuella programmet och som åtar sig det fullständiga ansvaret för volontärens kostnader för uppehälle och återresa. Även för denna kategori är författningsregleringen mycket sparsam men volontärer förekommer mycket sällan i och då tillståndsgivningen förefaller problemfri bedöms det inte föreligga något behov av att genomföra direktivets fakultativa bestämmelser i denna del. Det finns inte heller anledning att se annorlunda på detta med anledning av och påpekanden om volontär- verksamhet. Snarare förstärker dessa myndigheters uttalanden intrycket av att ren volontärverksamhet är ovanligt i . Eftersom volontärerna enligt snarare är att betrakta som arbetstagare än volontärer då någon form av ersättning brukar utgå finns det inte skäl att göra ett tillägg i författningstexten i enlighet med det som föreslås av . När det gäller Kommuner och Landstings förfrågan om hur kostnaden för eventuell grundläggande språkutbildning för oavlönade praktikanter skall finansieras utgår även regeringen från att detta kommer att regleras i utbildningsavtalet. Regeringens förslag: Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för studier skall kunna återkallas, utan hinder av att utlänningen rest in i landet, om förutsättningarna för tillståndet inte längre föreligger. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Regeringen har dock valt en annan lagteknisk utformning och hänvisar inte till EG-direktivet som stöd för uppehållstillstånd i den bestämmelse om återkallelse som föreslås. Remissinstanser: Flertalet remissinstanser, bl.a. Kammarrätten i , , , , , Verket för Högskoleservice, , , , , (), , , , , , , och av högre utbildning och Forskning har tillstyrkt förslaget i sak eller lämnat det utan invändningar.