prop · GT03107 · 2006-03-22 00:00:00 — Avfallsmängden från hushåll (indikator 5) ger en indikation på hur konsumtionen och återvinningen utvecklas. Totalutsläpp av koldioxid från hushållen när det gäller direkta, indirekta och utsläpp i andra länder (indikator 6) visar hur konsumtionen av transporter och boende påverkar den miljömässiga utvecklingen. Indikatorn omfattar också utsläpp i andra länder, vilket ger en indikation på hur svenska konsumenters beteende också påverkar utvecklingen i andra länder. Koldioxidutsläpp för nya personbilar (indikator 7) visar hur försäljningen av personbilar utvecklas i samt hur koldioxid- utsläppen från dessa bilar ser ut. Härigenom ges en indikation på hur energieffektiviteten bland personbilarna utvecklas. Tillgång till kollektiv förbindelse (indikator 8) ger en indikation om vilka möjligheter konsumenter har att ändra sitt beteende när det gäller resandet. Indikatorerna gör inte anspråk på att ge en fullständig bild av befolkningens konsumtionsmönster, utan snarare att visa på i vilken riktning utvecklingen går. Indikatorerna kan komma att kompletteras Skr. 2005/06:107 inom ramen för det arbete med att välja ut indikatorer för uppföljningen av konsumentpolitiken som regeringen presenterar i propositionen Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsumentpolitikens mål och inriktning (prop. 2005/06:105). De åtgärdsförslag som presenteras kommer att genomföras inom befintliga resursramar. Bilaga 1: Sammanfattning av slutbetänkandet Bilen, Biffen, Bostaden laster smartare konsumtion (SOU 2005:51) överlämnade jag till regeringen mitt delbetänkande Hållbara laster. Konsumtion för en ljusare framtid (SOU 2004:119). Där presenteras grunderna för utredningsuppdraget, kriterier, sakfakta, statistik och en rad preliminära förslag på de tre sakområdena bilen, biffen, bostaden. Min och utredningens egen hemsida, , producerad av informatörsstuderande på i , har gett prov på en del av den diskussion som utredningen gett upphov till. Hållbar utveckling vad är det? Trots en del positiva globala trender finns det anledning att känna viss oro för världens och mänsklighetens framtid: Tar oljan snart slut? Kommer det att finnas mat till alla människor? Kan vi hejda hiv/aids, malaria och välfärdens hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes och fetma? Hur påverkas världsekonomin och freden av den pågående klimatförändringen? När skall fattigdomen äntligen utrotas? Dagens samlade produktion och konsumtion beräknas överstiga jordens långsiktiga ekologiska bärkraft med . De rikaste förbrukar . Med dagens teknik skulle det krävas tre, fyra planeter till för att ge hela världen en genomsnittlig materiell standard på europeisk eller amerikansk nivå. Den nuvarande utvecklingen är alltså bitvis helt orimlig. Den måste förändras och göras hållbar, globalt, nationellt och lokalt. FN:s så kallade sammanfattar det så här: Hållbar utveckling är en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov Hållbar konsumtion även en strategi för sund tillväxt På i lovade att arbeta för en omställning till en mera hållbar produktion och konsumtion, i tre dimensioner ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbart. Det är basen för denna utredning, och handlar i grunden om solidaritet och rättvisa, nu och för kommande generationer. Genom förändringar i vårt dagliga leverne kan vi bidra till att minska orättvisor och miljöförstörelse och stärka både den egna hälsan och hushållsekonomin. Men det förutsätter att producenterna och handeln vad gäller bilar, mat och andra varor och tjänster tar sitt stora ansvar och förser oss med ett hållbart utbud på marknaden. Genom best performance targets och andra strategier bör samhället mana fram en snabbare miljödriven teknikutveckling. Med andra ord: Politiker och medborgare måste ro framtidsbåten med Teknikens åra, som ger oss resurseffektivitet. Etikens åra, som handlar om förändrat vardagsbeteende. Om vi använder endast en av dem snurrar vi runt på samma fläck och kommer ingen vart. Somliga debattörer tycks mena att hållbar utveckling/konsumtion innebär en generell risk för minskad tillväxt och materiell välfärd. Jag visar i detta slutbetänkande tydligt att det är precis tvärtom: En systematisk satsning på hållbar konsumtion är indirekt en strategi för teknikutveckling, nya affärsidéer och företag och en sund tillväxt av både ekonomin och jobben. Jag har valt att utreda hur konsumtionen kan blir mera hållbar vad gäller resor, livsmedel och boende. I dessa tre vardagssektorer spenderar svenska hushåll totalt av sina disponibla inkomster efter skatt. Här kommer också välfärdens materiella och sociala kvaliteter till uttryck. svarar dessa sektorer för uppskattningsvis hälften av all negativ belastning på miljö, hälsa och därmed också på både privat- och samhällsekonomin. Åtgärder längs två huvudspår 1.Vi konsumerar grönare, dvs. väljer mat, ny bil, semesterresa etc. så resurseffektivt, miljövänligt och solidariskt vi förmår, med hjälp av konsumentinformation och i bästa fall även direkt märkning av produkterna. Exempel: Svenskproducerad potatis, KRAV-märkt mjölk, Rättvisemärkta bananer, en ny bil som drar mindre bränsle än den gamla, hus utan värmesystem. På detta spår presenterar jag en rad förslag till åtgärder för att dels påverka producenterna att förse marknaden med denna typ av produkter, dels stimulera handeln till att bättre än exponera, informera om och kampanja dem, dels ge oss konsumenter bättre underlag för att fatta bra beslut om köp och konsumtions- beteenden. 2.Vi minskar steg för steg andelen varor i vår hushållsbudget till förmån för konsumtion av resurssnåla tjänster kulturupplevelser (musik, teater, böcker, bio), utbildning, förebyggande eller rehabiliterande hälsovård osv. Detta är nödvändigt om vi vill undvika den s.k. rebound-effekten (återtagningseffekten); med följande exempel vill jag kort förklara vad denna innebär: Den som byter till en bil som drar t.ex. mindre bränsle minskar ju inte bara sin belastning på miljön (mindre utsläpp av bl.a. klimatpåverkande koldioxid. Han/hon tjänar också på lägre bränslekostnader. Frågan är vad som händer med detta nya konsumtionsutrymme. Om pengarna investeras i ytterligare en bil i hushållet resulterar det hela, från resurs- och miljösynpunkt, troligen i ett nollsummespel, eller kanske till och med i en ökad belastning på Om de i stället satsas i immateriell tjänste- konsumtion av den typ som nämndes ovan kan det bli en nettovinst för miljön och hälsan. Huvudspåren 1 och 2 måste alltså kombineras för att skapa en verkligt Detta kräver i sin tur betydande politisk vilja. de senaste decenniernas teknikutveckling har nämligen produktivitets- utvecklingen på varuområdet sänkt relativpriset på t.ex. skor, kläder och mat jämfört med stora delar av den immateriella tjänstesektorn, t.ex. Om regering och riksdag på allvar vill locka över en växande andel av konsumtionen till immateriella, resurs- och miljövänligare tjänster måste priset på dessa minska i förhållande till den materiella konsumtionen. En metod att åstadkomma detta är att sänka momsen på tjänster och hoppas att det skall slå igenom på priset för konsument. prövas på vissa kulturtjänster men kan inte fullt ut genomföras på grund av reglerna i EU:s momsdirektiv (77/388/EEG). En annan väg är att minska arbetsgivaravgifterna på tjänstesektorer där man önskar sänka den allmänna prisnivån och locka till ökad Jag lägger förslag om detta i kapitel 6. Ett urval av mina övergripande förslag Offentlig upphandling i bästa kvartil (kapitel 2.1) Stat, kommun och landsting skall utifrån sammanvägda hålllbarhets- aspekter upphandla i bästa kvartil (fjärdedel) av produktsortimentet. ges förstärkta resurser för att inom ramen för bästa kvartilmodellen kunna fungera som nationell huvudman för kunskaps- försörjning, analys och utbildning av bl.a. offentliga upphandlare. Konsumentkunskap i skolan (2.5) Hem- och konsumentkunskap bör bli kärnämne på gymnasiet. Hem- och konsumentkunskapen ges huvudansvaret för undervisning om hållbar konsumtion. Det förutsätter tydligare skrivningar i läroplanen, översyn av kursplaner, fördubblat timtal samt ekonomiska förstärkningar till lärarutbildningen, lokaler och teknisk utrustning. roll för att stimulera till hållbar konsumtion (2.9) bör komplettera sin allmänt breda orientering om marknadens utbud med en skarpare grön profil, där det ur hållbarhets- synpunkt mest önskvärda konsumentvalet tydligt pekas ut. På hemsidor, i Köpguiden och på övriga arenor för information och rådgivning bör verket aktivt hjälpa konsumenterna att välja marknadens för tillfället mest resurseffektiva och miljöanpassade varor och tjänster. Äta, bo och resa mera hållbart förslagen i urval Äta hållbart sex huvudstrategier (kapitel 3) Stärk marknaden för svenskproducerade baslivsmedel. Satsa på extensiv svensk nötköttproduktion. Öka andelen ekologiskt certifierade livsmedel. Öka andelen Rättvisemärkta/Fairtrade-produkter. Stärk handelns ansvar bl.a. genom Gröna körkort för butiksanställda. Ställ om till S.M.A.R.T-mat. Inom ramen för de sex huvudstrategierna lägger jag drygt tjugo åtgärdsförslag. Ett urval av de viktigaste: Ta bort onödiga fördyringar för svensk basmatproduktion, lag om allmän ursprungsmärkning, mål om ekomat i offentliga sektorn, halvering av moms på Rättvisemärkt/Fairtradeprodukter, grönt körkort för butiksanställda, S.M.A.R.T-mat i skolmatsalar mm, ekonomiskt stöd till storsatsning på svenska nötköttrancher. Bo hållbart fem huvudstrategier (kapitel 4) Förnya politiken för ett hållbart boende. Premiera effektivare energianvändning och förnybar energi. Påskynda utbyggnaden av hållbar biokraftvärme. Utveckla hållbar design av vardagsprylar. Stimulera användningen av Göteborgsmodellen för utfasning av skadliga kemikalier i hushållen. Inom ramen för de fem huvudstrategierna lägger jag ett tiotal åtgärdsförslag. Ett urval av de viktigaste: Benchmarking-system för energieffektivisering i hyreshus, möjlighet att mäta varmvattenförbrukningen i lägenheter, helt rörlig elpristaxa, ROT- avdrag för omställning av direktelvärmda hus, ny och starkare roll för energirådgivarna, hållbar design av vardagsprylar, ny modell för utfasning av farliga kemikalier. Resa hållbart sex huvudstrategier (kapitel 5) Stimulera till hållbara bilköp med bonus och skatter. Premiera miljövänliga arbetsresor med bonus och ändrade regler. Underlätta utbyggnaden av bilpooler. Tillståndspröva nya externa köpcentra. Satsa på pilotprojekt med spårbilstaxi. Inom ramen för de sex huvudstrategierna lägger jag ett tjugotal förslag. Ett urval av de viktigaste: Premie för den som köper en lättare bil, premie för förtida utskrotning av äldre fordon, ekonomiskt gynnsammare möjligheter för företag att bjuda anställda på arbetsresor/egen cykel, bättre villkor för bilpooler, juridisk prövning av externa köpcentra. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelsen Tänk om! En handlingsplan för hållbar konsumtion för hushållen