prop · GT031d13 · 2006-01-01 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 11 vid ålderdom 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:853) om Ekonomisk trygghet vid ålderdom...................................................................... Insatser inom politikområdet............................................................... 3.8Höjd bostadskostnadsgräns för bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd för den som är eller äldre....................... 20:1 Garantipension till ålderspension ................................................ 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna.................................................. 20:3 Bostadstillägg till pensionärer ...................................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet.................................... 3.2Härledning av ramnivån 20062008. trygghet vid ålderdom........................................................................................... 3.3Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad: Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom........................................................................................... 3.4Real förändring i disponibel inkomst för genomsnittliga bruttoinkomst 2002/2003 .............................................................................................................. 3.5Pensionärernas ekonomiska standard jämfört med övriga i befolkningen, 2003................................................................................................ 3.6Svårigheter att klara de löpande utgifterna och ordna fram kontanter, 3.7 Anslagsutveckling 20:1 Garantipension till ålderspension................................. 3.8Härledning av anslagsnivån 20062008, för 20:1 Garantipension till Anslagsutveckling 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna .................................. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 20:2 Efterlevandepensioner Anslagsutveckling 20:3 Bostadstillägg till pensionärer....................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 20:3 Bostadstillägg till Anslagsutveckling 20:4 Äldreförsörjningsstöd................................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 20:4 Äldreförsörjningsstöd.......... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.1Pension efter skatt för ensamstående typfall med olika antal ATP-poäng 3.2Sammansättning av pensionärernas genomsnittliga medelinkomst uppdelat på olika inkomstkvintiler år 20031 ....................................................... 3.3Medelårsbelopp per BTP-tagare bland ålderspensionärer 19912004 3.4Andel kvinnor respektive män bland ålderspensionärer med Andelen fattiga 19992003 .................................................................................. Andelen kvinnor respektive män inom de olika inkomstdecilerna 2003.......... 3.7Åldersstandardiserad inkomststandard för personer under 3.8 Kompensationsgrader1 för efterlevandepension, 2003....................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (avsnitt 2.1 och 3.8), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd (avsnitt 2.2 och 3.8), 3.för 2006 anvisar anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Härigenom föreskrivs att 9 och 20 §§ lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. skall ha följande lydelse. Bostadstillägg utges från och med Bostadstillägg utges från och med fyller , för av bo- fyller , för av bo- stadskostnaden av den del stadskostnaden av den del som inte överstiger för som inte överstiger för den som är ogift och den som är ogift och för den som är gift. för den som är gift. För var och en av makarna skall bo- För var och en av makarna skall bo- stadskostnaden beräknas till hälften stadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskost- av deras sammanlagda bostadskost- Vid beräkningen av bostadskostnaden enligt första stycket, för makar den gemensamma, skall även hemmavarande barns andel av bostadskostnaden medräknas under förutsättning att barnet inte har fyllt och inte är självförsörjande. Detsamma skall gälla så länge barnet får förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395). 1 Senaste lydelse 2004:1248. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del den överstiger för var och en av de boende vid boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform. Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del bostadskostnaden motsvaras av preliminärt bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Särskilt bostadstillägg skall utges med det belopp som den bidragsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå, allt räknat . En skälig levnadsnivå enligt första stycket skall anses motsvara en tolftedel av 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och en tolftedel av 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. En bostadskostnad som uppgår En bostadskostnad som uppgår till högst för den som till högst för den som är ogift och för den är ogift och för den som är gift, skall från och med den som är gift, skall från och med den månad den bidragsberättigade fyller månad den bidragsberättigade fyller anses som skälig bostadskost- anses som skälig bostadskost- nad enligt första stycket. nad enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för bostadstillägg och särskilt bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet. 2 Senaste lydelse 2004:1248. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd skall ha följande lydelse. Den stödberättigade skall genom äldreförsörjningsstödet dels tillförsäkras en skälig levnadsnivå, dels tillförsäkras medel för att täcka en skälig bostadskostnad. Den skäliga levnadsnivån enligt första stycket skall motsvara en tolftedel av 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och en tolftedel av 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. En bostadskostnad som uppgår En bostadskostnad som uppgår den som är ogift och den som är ogift och för den som är gift skall för den som är gift skall anses som en skälig bostadskostnad anses som en skälig bostadskostnad enligt första stycket. För var och en enligt första stycket. För var och en av makarna skall bostadskostnaden av makarna skall bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sam- beräknas till hälften av deras sam- och en av de boende i tvåbäddsrum i och en av de boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform skall en bo- särskild boendeform skall en bo- stadskostnad som uppgår till högst stadskostnad som uppgår till högst en skälig bostadskostnad enligt första en skälig bostadskostnad enligt första Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för äldreförsörjningsstöd som avser tid före ikraftträdandet. 3 Senaste lydelse 2004:1249. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. Eftersom utgiftsområdet sammanfaller med politikområdet redovisas de båda nivåerna samlat. Området omfattar garantipension till ålderspension, bostadstillägg till pensionärer, äldreförsörjningsstöd samt efterlevandepension till vuxna. Politikområdet delas in i två verksamhetsområden: Ersättning vid ålderdom där ålderspension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd ingår, och Ersättning vid dödsfall som omfattar efterlevandepension till vuxna. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet Anslag inom utgiftsområde 11 20:1 Garantipension till ålderspension 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna 20:3 Bostadstillägg till pensionärer Totalt för utgiftsområde 11 Totalt för politikområde Ekonomisk äldrepolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20062008. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 3.3 Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad: Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar , dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster med direkt motprestation 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Utgifterna för utgiftsområdet blev högre i förhållande till anvisade medel. beräknas utgifterna bli 254 miljoner lägre än anvisade medel vilket innebär en avvikelse med . beräknas utgifterna till , vilket är ca lägre än . Andelen pensionärer med inkomstrelaterad ålderspension ökar som den genomsnittliga nivån på den inkomstrelaterade pensionen stiger. Då flertalet förmåner inom utgiftsområde 11 utgör komplement till den inkomstrelaterade pensionen medför detta minskade utgifter inom hela utgiftsområdet med undantag för efterlevandepension till vuxna. Anledningen till att utgifterna för efterlevandepension inte följer samma utveckling är att det i anslaget ingår både inkomstrelaterad efterlevandepension och garantipension till efterlevandepension. In- komstrelaterad ålderspension redovisas i avsnitt Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgifterna för bostadstillägg till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning har från och med överförts till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Detta är den huvudsakliga orsaken till att utgifterna har sjunkit . Målet för politikområdet är att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make skall ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. För att mäta måluppfyllelsen gör regelbundet uppföljningar av pensionärernas levnadsstandard. Förbättrat bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd för personer som är eller äldre höjdes bostadskostnadsgränsen i bostadstillägget för pensionärer som har fyllt med för ogift och för gift, vilket innebär att bostadstillägget kan lämnas för den som är ogift och för den som är gift. höjdes gränsen för skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt bostadstillägg för pensionärer som fyllt till för den som är ogift och till för den som är gift. Motsvarande höjning gjordes för äldreförsörjningsstöd. Förlängd tid för omställningspension förlängdes tiden som omställningspension och garantipension till omställningspension utges från 10 månader efter dödsfallet. Det gäller för dödsfall som inträffat eller . Nationell strategirapport om rimliga och hållbara pensioner presenterades nationella strategirapport om rimliga och hållbara pensioner som tagits fram på uppdrag av EU-kommis- sionen. Rapporten utgår från de elva mål som satts upp inom ramen för samarbetet enligt den öppna samordningsmetoden på pensionsområdet. Motivet till dessa rapporter är dels att verka för att medlemsstaterna skall ha pensionssystem som både är finansiellt hållbara och ger rimliga pensioner på lång sikt och dels att många europeiska länder står inför stora problem med sina befintliga pensionssystem och en åldrande befolkning. Den svenska rapporten beskriver det allmänna pensionssystemet, tjänstepensionerna samt det privata pensionssparandet. Bland annat redovisas beräkningar av kompensationsgrader, dvs. pensionens storlek i förhållande till lönen. Sammantaget kan man se att inkomsten sjunker vid pensionering till av slutlönen. Genom grundskydden garanteras dock alla en skälig levnadsstandard. Ytterligare faktorer att ta hänsyn till när pensionärernas levnadsstandard analyseras är att pensionärer ofta har mindre skulder och större tillgångar än den arbetande befolkningen, och att deras utgifter ofta är lägre, bland annat till följd av de förmåner och tjänster som särskilt riktas till pensionärer. Det konstateras vidare att det allmänna pensionssystemet är uppbyggt för att vara finansiellt hållbart, men att hållbarheten helst inte skall ske till priset av lägre pensioner. För att uppnå detta utan att höja avgifter och krävs en hög sysselsättningsgrad och en god produktivitetsutveckling kombinerat med en höjd effektiv pensionsålder. Rapporten påpekar att moderniseringen av pensionssystemet handlar om mer än att bara genomföra en pensionsreform. Viktigt är också att arbetskulturen, befintliga könsroller samt att andra anknutna system och förmåner följer med i denna modernisering. Att kunskapen sprids så att de försäkrade kan fatta informerade och medvetna beslut är viktigt för såväl individen som för samhället. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Politikområdet omfattar två verksamhetsområden; Ersättning vid ålderdom och Ersättning vid dödsfall. Verksamhetsområde Ersättning vid ålderdom gör beräkningar av pensionärernas ekonomiska standard och utvecklingen av denna . Därutöver publiceras mer grundliga analyser den senaste gjordes 2002 och nästa planeras till början av 2006. Målet för verksamhetsområdet är ett värdesäkrat grundskydd och beräkningar görs mot denna bakgrund. beräkningar avspeglar dock pensionärernas hela ekonomi eftersom det är denna helhet som är avgörande för levnadsstandarden. Utvecklingen av den allmänna pensionen för olika typfall Den huvudsakliga inkomsten för pensionärer är den allmänna pensionen. Ett sätt att visa pensionärernas ekonomiska utveckling är därför att utifrån olika typfall visa utvecklingen för den allmänna pensionen. Resultaten visar bl.a. att det skett en utjämning av inkomsterna för de olika pensionärsgrupperna. Skillnaden av nettot efter skatt för den med låg respektive hög pension är således mindre än och denna tendens förstärks om man även räknar in effekten av bostadstillägg. Utvecklingen av pension efter skatt visar ett positivt utfall för alla typfall . Förbättringen är mest märkbar för dem med de lägsta pensionerna medan de med de högsta pensionerna har en mer marginell förbättring. För att tydligare se förändringarna av nettopensionen har nettot räknats om till ett index där pensionen för respektive typfall har värdet 1995. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.1 Pension efter skatt för ensamstående typfall med olika antal ATP-poäng 19952004 priser. Diagram 3.1 visar en ganska nivå på nettopensionen men med vissa upp- och nedgångar fram . Därefter sker förbättringar som ger en totalt sett högre nettopension vid periodens slut än vid dess början. Typfallet för pensionärer utan ATP-poäng visar en real nettoförbättring på medan de med högst ATP-poäng har uppnått ett plus på vid periodens slut. Till största del förklaras förbättringen av de pensionshöjningar som skett i och med pensionsreformen. Dels i form av omläggningen av grundskyddet och dels i form av följsamhetsindexeringen av de inkomstrelaterade pensionerna, som lett till reala höjningar . Det bör påpekas att utvecklingen gäller just och för just dessa typfall. Tar man även hänsyn till bostadskostnaden blir ökningen i nettopensionen för dem utan BTP som har hög bostadskostnad lägre till följd av att bostadskostnaderna stigit snabbare än priserna i övrigt. Bostadstillägget ger en avsevärd utjämning av inkomsterna mellan låg- och höginkomsttagare. Bostadstillägget bidrar också till en utjämning mellan olika inkomstklasser. För dem som har bostadstillägg skiljer den disponibla inkomsten med som mest . Vid sidan av de allmänna pensionerna får nästan alla en tjänstepension. Därutöver har vissa ett privat pensionssparande. Av nedanstående diagram framgår den allmänna pensionens betydelse för den totala inkomsten för olika inkomstgrupper. Diagrammet bygger på ett urval av pensionärers faktiska inkomster. Diagram 3.2 Sammansättning av pensionärernas genomsnittliga medelinkomst uppdelat på olika Ink rel allm. Källa: SCB, Storutvalet 1 Inkomstklasserna är skapade som kvintiler innebärande att hushållen är uppdelade i fem lika stora grupper sorterade efter stigande inkomst. Den lägsta inkomstklassen (kvintil 1) innehåller de av pensionärerna som har de lägsta inkomsterna och den högsta inkomstklassen (kvintil 5) innehåller de av pensionärerna som har de högsta inkomsterna. Diagrammet visar att grundskyddet (här garantipension, BTP och SBTP) utgör en viktig del av inkomsten för de mest ekonomiskt utsatta pensionärerna. Grundskyddet minskar ju högre inkomstgrundad pension man har tjänat in. För pensionärer med högre inkomster har inkomster från tjänstepensioner och privat pensionssparande en större betydelse. Löneinkomster är vanligast bland pensionärer med högre inkomster. Andra beräkningar som har gjorts visar att BTP utgör av den disponibla inkomsten för ensamstående och för sammanboende. I samband med pensionsreformen 2003 ersattes det tidigare grundskyddet, dvs. folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget vid beskattning av en fullt beskattad garantipension. Avsikten var att alla efter omvandlingen skulle få minst lika mycket i pension, sedan skatteavdrag gjorts, som de hade tidigare. Urvalsundersökningar visar också att i princip samtliga fick en höjd nettopension med i genomsnitt . I regel var höjningen störst för dem med de lägsta pensionerna eftersom grundskyddet justerades upp. Ca 25 000 personer fick ett lägre netto men orsaken var som regel förändrade skatteregler för utomlands bosatta eller en för lågt erlagd preliminärskatt . Tabell 3.4 Real förändring i disponibel1 inkomst för genomsnittliga bruttoinkomst /2003 1 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Disponibel inkomst är inkomsten inklusive transfereringar och bidrag efter skatt. Att inkomsten är angiven per konsumtionsenhet innebär att familjernas konsumtion har relaterats till deras sammansättning enligt ett särskilt viktsystem. Det utnyttjas för att kunna göra jämförelser mellan disponibel inkomst mellan olika typer av familjeenheter och hushåll. Ekvivalensskalan mäter den första vuxne (hushållsföreståndaren) likvärdig 1, övriga vuxna och barn () likvärdig 0,5 och varje barn som 0,3. I samband med pensionsreformen ändrades även reglerna för bostadstillägg. I huvudsak var förändringarna anpassningar till de reformerade ålderspensionsreglerna. De nya reglerna för BTP innebar att kostnaderna för BTP ökade jämfört med . Medelbeloppet för BTP fortsätter också att öka främst till följd av ökade bostadskostnader. Ålderspensionärer födda utanför får generellt sett ett högre genomsnittligt BTP. Me- delbeloppet bland män födda utanför är ca högre än medelbeloppet bland män födda i . Motsvarande skillnad bland kvinnor uppgår till ca . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.3 Medelårsbelopp per BTP-tagare bland 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Fler kvinnor än män erhåller BTP. minskar trendmässigt andelen som får BTP. Or- saken är att nytillkommande och yngre pensionärer har en högre inkomst än de äldre. Av män födda utanför får BTP. av kvinnorna födda utanför får BTP. Diagram 3.4 Andel kvinnor respektive män bland ålderspensionärer med BTP 19912004 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Förhållandevis många av dem som är berättigade till BTP ansöker inte om det. , har på regeringens uppdrag gjort en studie för att bedöma mörkertalet för BTP, dvs. hur stor del av dem som har rätt till BTP som inte ansöker om förmånen. Av beräkningar (Redovisar 2005:2) framgår att mörkertalet, uttryckt i monetära termer, uppgår till av det totala BTP- beloppet som befolkningen var berättigad till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Mörkertalet är högst, , för personer med sjuk - eller aktivitetsersättning och efterlevandepension medan det är för ålderspensionärerna. De hushåll som inte ansöker om BTP går i genomsnitt miste om ca . Om man i stället för att se till hur stort BTP-belopp som inte betalas ut ser till antalet berättigade personer som inte ansöker om BTP visar beräkningar att av de BTP-berättigade hushållen inte ansöker om förmånen. Det är av antalet BTP- berättigade personer med sjuk- eller aktivitetsersättning och efterlevandepension medan det är av de berättigade ålderspensionärerna. Bland ålderspensionärerna är mörkertalet högst i gruppen 65 för att sedan minska med stigande ålder. Vid uppdelning på kön visar det sig att kvinnor tar tillvara sina rättigheter bättre än män. Medan männen går miste om av möjliga BTP-belopp går kvinnorna miste om . Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att analysera orsakerna till varför inte alla pensionärer som är berättigade ansöker om bostadstillägg. I diagram 3.5 visas att en lägre andel personer är ekonomiskt utsatta och har en inkomst av medianinkomsten jämfört med . Andelen av befolkningen som är ekonomisk utsatta har sjunkit mest bland de äldsta pensionärerna. Förbättringen i grundskyddet samt följsamhetsindexering av pensionerna i och med det nya systemet är de främsta orsakerna till denna utveckling. Pensionerna följde den allmänna prisutvecklingen. Det innebar att om lönerna ökade mer än priserna skedde en relativ försämring av pensionerna i förhållande till lönerna. gäller att befintliga pensionärer i högre grad följer löneutvecklingen men alltid tappar i förhållande till de förvärvsaktiva till följd av konstruktionen med avräkning för förskotterad uppräkning. Diagram 3.5 Andelen fattiga1 19992003 Källa: beräkningar i HEK 1999-2003 1 Andel med en disponibel inkomst av medianinkomsten I tabell 3.5 redovisas den ekonomiska standarden för personer i olika åldersgrupper, kön samt för utrikes födda. Här visas dels medianinkomsten för de olika grupperna och dels andelen i gruppen vars disponibla inkomst ligger av medianinkomsten för hela befolkningen vilka här går under benämningen ekonomiskt utsatta. Tabellen visar även andelen i gruppen som är sammanboende. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.5 Pensionärernas ekonomiska standard jämfört med övriga i befolkningen, 2003 Källa: beräkningar i HEK 2003 1 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Disponibel inkomst är inkomsten inklusive transfereringar och bidrag efter skatt. Att inkomsten är angiven per konsumtionsenhet innebär att familjernas konsumtion har relaterats till deras sammansättning enligt ett särskilt viktsystem. Det utnyttjas för att kunna göra jämförelser mellan disponibel inkomst mellan olika typer av familjeenheter och hushåll. Ekvivalensskalan mäter den första vuxne (hushållsföreståndaren) likvärdig 1, övriga vuxna och barn () likvärdig 0,5 och varje barn som 0,3. Yngre pensionärer har högre inkomster än pensionärsgruppen i stort. Ett inkomstbortfall sker vid pensioneringen i alla grupper. Andelen ekonomisk utsatta är trots detta lägre bland dem som är , än bland dem som är .