prop · GU031d12 · 2006-10-16 00:00:00 — Skulle den sjukpenninggrundande inkomst som gällde innan sänkningen skedde ha överstigit prisbasbeloppet, om inkomsten alltjämt hade beräknats utan begränsningen i 3 kap. 2 § andra stycket första meningen, tillämpas det beräkningssätt som anges i 6 a §. Är kvinnan gravid på nytt innan barnet uppnått eller skulle ha uppnått och nio månaders ålder, skall föräldrapenningen även fortsättningsvis beräknas på motsvarande sätt. Detsamma gäller vid adoption av barn som sker och efter det att det föregående barnet fötts eller adopterats. Har efter tid som avses i 3 kap. 5 § tredje stycket 5 sänkning inte skett av den sjukpenninggrundande inkomst som avses i 3 kap. 2 § andra stycket på grund av att den årliga inkomsten i pengar överstiger prisbasbeloppet, tilllämpas bestämmelserna i detta stycke och 6 a § på motsvarande sätt. För en förälder som helt eller delvis saknar anställning skall den sjukpenninggrundande inkomst som föräldrapenningen beräknas på enligt sjätte stycket alltjämt omräknas på sätt som anges i 3 kap. 5 d § med undantag av den begränsning som anges i paragrafens sista stycke. Vid beräkning av den sjukpenninggrundande inkomst som skall läggas till grund för beräkning av föräldrapenning enligt 6 § femte eller sjätte stycket skall bortses från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete till den del summan av dessa inkomster överstiger tio gånger prisbasbeloppet. Därvid bortses i första hand från inkomst av annat förvärvsarbete. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Om avgifter för finansiering av sjukförsäkringen m.m. och föräldraförsäkringen föreskrivs i socialavgiftslagen (2000:980). Om avgifter för finansiering av sjukförsäkringen föreskrivs även i lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande beträffande förmåner som avser tid före ikraftträdandet. 3.Den upphävda paragrafen, 20 kap. 10 b §, skall fortfarande tillämpas i fråga om begäran om omprövning eller överklagande från en arbetsgivare som skall betala särskild sjukförsäkringsavgift enligt övergångsbestämmelserna i lagen (2006:000) om upphävande av lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift. 8T T Senaste lydelse 2004:1238. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 a och 4 §§ lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkringTF1FT skall ha följande lydelse. 2 a §TF FT För en försäkrad som avses i 3 kap. 15 § socialförsäkringslagen (1999:799) eller som i annat fall genomgår yrkesutbildning när skadan inträffar utges sjukpenning från arbetsskadeförsäkringen vid sjukdom som av efter det att skadan inträffade sätter ned den försäkrades förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete med minst en fjärdedel. Sjukpenning enligt denna paragraf Sjukpenning enligt denna paragraf utges på grundval av den försäkrades utges på grundval av den försäkrades livränteunderlag som anges i 4 kap. 9 livränteunderlag som anges i 4 och 10 §§ och beräknas enligt 3 kap. 911 §§ och beräknas enligt 3 och 22 kap. lagen (1962:381) om och 22 kap. lagen (1962:381) om Sjukpenningen utges dock endast i den mån ersättningen överstiger den sjukpenning den försäkrade är berättigad till enligt 1 eller 2 §. En försäkrad som beviljas ersättning för inkomstförlust till följd av arbetsskada skall även ha rätt till särskild arbetsskadeersättning som kompensation för inkomstförlust som avser . Den särskilda arbetsskadeersättningen beräknas för dag av det livränteunderlag som gäller vid tiden för beslutet, delat med 365. Om den försäkrade kan visa att Om den försäkrade kan visa att han eller hon har haft fler än två han eller hon har haft fler än två sjukdagar med inkomstförlust under sjukdagar med inkomstförlust under sjukdomsperioder till följd av arbets- sjukdomsperioder till följd av arbets- skadan har han eller hon rätt till sär- skadan har han eller hon rätt till sär- skild arbetsskadeersättning för varje skild arbetsskadeersättning för varje sådan dag utöver de två första med sådan dag utöver de två första med av den faktiska in- av den faktiska in- komstförlusten, dock högst med 80 komstförlusten, dock högst med 80 procent av det i första stycket an- procent av det i första stycket an- givna livränteunderlaget, delat med givna livränteunderlaget, delat med Vid beräkningen av livränte- underlaget skall vid tillämpningen av 4 kap. 11 § i stället bortses från belopp som överstiger tio gånger där angivet 1T T Lagen omtryckt 1993:357. 2T T Senaste lydelse 2006:360. 3T T Senaste lydelse 2006:360. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Den särskilda arbetsskadeersättningen avrundas för dag till närmaste hela krontal. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande beträffande förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Ersättning enligt 20 § lämnas med skäligt belopp, dock med högst ett belopp som för dag utgör en trehundrasextiofemtedel av av en sjukpenninggrundande inkomst som uppgår till prisbasbeloppet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs att 23 § lagen (1991:1047) om sjuklön skall ha följande lydelse. Ersättning enligt 20 § lämnas med skäligt belopp, dock med högst ett belopp som för dag utgör en trehundrasextiofemtedel av av en sjukpenninggrundande inkomst som uppgår till tio gånger prisbasbeloppet. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande beträffande ersättning som avser tid före ikraftträdandet. 1T T Senaste lydelse 2006:361. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse. enligt 4 § skall för hel inkomstrelate- enligt 4 § skall för hel inkomstrelate- rad sjukersättning och hel inkomst- rad sjukersättning och hel inkomst- nas enligt följande. nas enligt följande. inkomst som ligger till grund för den inkomst som ligger till grund för den minskas med ett belopp mot- minskas med ett belopp mot- beloppet utgör för som beloppet utgör för som mellan en tolftedel av den minskade mellan en tolftedel av den minskade antagandeinkomsten och den pen- antagandeinkomsten och den pen- sionsgrundande inkomsten av nämn- sionsgrundande inkomsten av nämn- 2 kap. 21 §. 2 kap. 21 §. Har den försäkrade för en månad uppburit en fjärdedels, halv, två tredjedels eller tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitetsersättning skall vid beräkning enligt första stycket användas så stor andel av antagandeinkomsten som svarar mot graden av sjukersättning eller aktivitetsersättning. Utbetalas för hel månad endast en del av sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt bestämmelserna i 16 kap. 20 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall vid beräkning enligt första stycket användas så stor andel av antagandeinkomsten som svarar mot den utbetalade delen. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande beträffande pensionsgrundande belopp som tillgodoräknas för tid före ikraftträdandet. 1T T Senaste lydelse 2002:1077. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2.6Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs i fråga om skattebetalningslagen (1997:483)TF1FT dels att 1 kap. 1 a § och 16 kap. 7 b § skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 16 kap. 7 b § skall utgå, dels att 11 kap. 1 §, 19 kap. 6 och 7 §§ samt 23 kap. 7 § skall ha följande lydelse. Genom beskattningsbeslut bestäms om den som är skattskyldig skall betala skatt eller få tillbaka skatt och skattens storlek. Som beskattningsbeslut anses också 1.beslut om betalningsskyldighet enligt 12 kap., 2.omprövningsbeslut enligt 21 kap., 3.beslut i fråga om återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 913 §§ mervärdesskattelagen (1994:200), 4.beslut om betalningsskyldighet för avgift enligt lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift, 5. beslut om återbetalning av skatt enligt a)24 eller 25 § lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, b)8 § lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel, c)29 eller 30 § lagen (1994:1563) om tobaksskatt, eller d)2830 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt, 6.beslut om återbetalning, kompensation eller nedsättning enligt 9 kap. 2, 3, 4, 5, 6, 8 a eller 9 §, 9 b § andra stycket, 10 eller 11 §, 11 kap. 12 eller 13 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, 7.beslut om betalningsskyldighet för särskild inkomstskatt enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, och 8.överenskommelse om betalningsskyldighet enligt 12 kap. 7 c §, om företrädaren har fullföljt en överenskommelse på överenskommet sätt inom rätt tid. När det är fråga om skatt som omfattas av anstånd och som skall betalas när anståndstiden gått ut beräknas kostnadsränta från och med dagen efter skattens ursprungliga förfallodag till och med den dag betalning senast skall ske med anledning av beslutet om anstånd. Vid anstånd enligt 17 kap. 5 eller 7 § skall dock räntan beräknas från och med dagen efter den då anståndet beviljades. 1T T Senaste lydelse av 1 kap. 1 a § 2004:1345 16 kap. 7 b § 2004:1242. 2T T Senaste lydelse 2004:1345. 3T T Senaste lydelse 2004:1345. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Ränta enligt denna paragraf beräknas efter en räntesats som motsvarar basräntan. Bestämmelsen i första stycket gäller inte i fråga om anstånd med betalning av avgift enligt 15 § lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift. När det är fråga om skatt som skall betalas till följd av ett omprövningsbeslut eller ett beslut av domstol beräknas kostnadsränta från och med dagen efter skattens ursprungliga förfallodag eller den tidigare dag som skatten enligt 16 kap. 7 § anses vara betald, eller, när det är fråga om slutlig skatt, taxeringsåret till och med den dag betalning senast skall ske med anledning av eller domstolens beslut. Kostnadsränta enligt första stycket beräknas efter en räntesats som motsvarar basräntan. Om skatten skall betalas till följd av ett beslut om skönsbeskattning i avsaknad av redovisning enligt 11 kap. 19 § andra stycket beräknas dock kostnadsräntan efter en räntesats som motsvarar basräntan plus . Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte i fråga om avgift enligt lagen (2004:1237) om särskild En begäran om omprövning eller En begäran om omprövning eller ett överklagande av ett beslut enligt ett överklagande av ett beslut enligt denna lag, taxeringslagen (1990:324) denna lag eller taxeringslagen eller lagen (2004:1237) om särskild (1990:324) inverkar inte på skyldig- sjukförsäkringsavgift inverkar inte på heten att betala den skatt som om- skyldigheten att betala den skatt som prövningen eller överklagandet rör. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser skall fortfarande tillämpas beträffande betalningsskyldighet för avgifter enligt lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift som avser sjukpenning som har utgetts före . 4T T Senaste lydelse 2004:1242. 5T T Senaste lydelse 2004:1345. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområde 10 omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. Här ingår sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning, aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning samt ersättning vid arbets- och kroppsskador. Utgiftsområdet omfattar även socialförsäkringens administration. Det budgetförslag som lämnas till har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik inte har varit möjlig. Regeringen kan därför på tilläggsbudget behöva återkomma till med ytterligare förslag som påverkar . Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet Anslag inom utgiftsområde 10 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 19:5 Ersättning för kroppsskador 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- Totalt för utgiftsområde 10 politikområde Ersättning vid 1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20072009. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 3.3 Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad: Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1P P Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av ersättningar och bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2P P Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster med direkt motprestation. 3P P Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Statens kostnader för sjukdom och ohälsa har ökat markant . Sjukförsäkringskostnaderna har ökat från ca till , exkl. statliga ålderspensionsavgifter. Den förutvarande regeringen har börjat strama åt sjukförsäkringen något. Kostnadsutvecklingen har därigenom dämpats, men den samhällsekonomiska kostnaden har fortsatt att stiga bl.a. genom att fler yngre personer får aktivitets- och sjukersättning. Den tidigare regeringen har inte vidtagit tillräckligt kraftfulla åtgärder för att underlätta återgång i arbete, vilket bidragit till att långtidssjukskrivningarna och utanförskapet har ökat i en oaccep- De insatser som den tidigare regeringen vidtagit inom sjukpenningförsäkringen har startat allt för sent och varit otillräckliga. Regeringens förslag: är målet för politikområdet att Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen. Detta mål skall upphävas. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det s.k. halveringsmålet inte är tillräckligt fokuserat på att få tillbaka sjukskrivna i arbete vilket bland annat lett till en oacceptabel ökning av antalet personer i aktivitets- och sjukersättning. Regeringen avser att återkomma till med ett nytt mål. Kvalitetssäkrad, enhetlig och rättssäker sjukskrivningsprocess Propositionen Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet (prop. 2002/03:89) lämnades . I propositionen betonas den medicinska grunden för sjukskrivning samt olika möjligheter att fördjupa beslutsunderlaget för sjukskrivning. Förslagen godkändes av . fick och i uppdrag att utforma och komma med förslag om en mer kvalitetssäkrad, enhetlig och rättssäker sjukskrivningsprocess. En utgångspunkt för uppdraget är att ta till vara den arbetsförmåga som den försäkrade har samt att den som blir sjuk eller skadad skall kunna lita på ekonomiskt stöd från försäkringen och få ett bra stöd för att kunna återgå i arbete. I uppdraget ingår bland annat att ta fram ett beslutsstöd i form av försäkringsmedicinska riktlinjer. Administrativa rutiner och formella krav i samband med beslut om rätt till sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring har haft i uppdrag att i samråd med vidta åtgärder för att säkerställa rättssäkerheten i de administrativa rutiner och formella krav som skall gälla för handläggningen av beslut om rätt till sjukpenning (dnr S2006/1982/SF). Uppdraget innebar att skulle redovisa de rutiner som tillämpas när en enskild person inte längre har rätt till sjukpenning utan övergår till att vara arbetssökande vid arbetsförmedlingen. I uppdraget ingick att säkerställa att den som överlämnas till arbetsförmedlingen får tillräckligt stöd och motiveras till återgång i arbete. Av redovisningen som myndigheterna lämnade framgår bl.a. att en ny nationell rutin för samarbete mellan och arbetsförmedlingen skulle införas (dnr S2006/4776/SF). Den nya rutinen innebär att skall ta kontakt med arbetsförmedlingen i alla ärenden där myndigheten överväger att dra in ersättning eller avslå en begäran eller ansökan om sjukpenning respektive aktivitets- eller sjukersättning. har på den förra regeringens uppdrag genomfört en tillsynsaktivitet för ökad kvalitet i sjukskrivningsprocessen hos privatläkare och i företagshälsovården. Rapporten överlämnades (dnr S2006/2484/SF) och är en fortsättning av tillsynsaktiviteten inom primärvården (dnr S2005/1697/SF). Av de sammanfattande slutsatser som redovisar framgår bl.a. att det hos samtliga granskade verksamheter i alltför stor utsträckning saknas lokala riktlinjer och rutiner för både sjukskrivningsprocessen och för uppföljning av gruppen långtidssjukskrivna patienter. Samtliga granskade verksamheter anger dessutom att man saknar tillgång till paramedicinska resurser i den omfattning man anser behövs för att ta hand om långtidssjukskrivna patienter. Behovet varierar men de flesta granskade verksamheter anger att de behöver bättre tillgång till psykologer och kuratorer. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3.4.2Insatser inom socialförsäkringens regelverk Översyn av trygghetssystemen för företagare tillsattes en utredning Trygghetssystemen för företagare (dir. 2006:37). En särskild utredare, biträdd av en referensgrupp med företrädare för riksdagspartierna, skall se över företagarnas försäkringsvillkor i trygghetssystemen och lämna förslag till hur regelverket kan göras tydligare och bättre. En utgångspunkt för utredningen är att det skall bli bättre balans i villkoren för och behandlingen av företagare och anställda i trygghetssystemen. har haft i uppdrag att utreda och lämna förslag om den frivilliga sjukpenningförsäkringen (dnr S2006/4224/SF). I uppdraget ingick att utreda vilka förutsättningarna är för att försäkringen skall finnas kvar när premierna balanseras av försäkringens utgifter samt närmare analysera konsekvenserna av detta. Vidare ingick i uppdraget att utreda de formella förutsättningarna för att försäkringen skall upphöra att gälla och förslag om hur en sådan avveckling kan ske. föreslår att den frivilliga sjukpenningförsäkringen och hemmamakeförsäkringen upphör utan några övergångsbestämmelser. Ärendet bereds i . Socialförsäkringsfrågor vid studier och praktik har beslutat att en person som har beviljats aktivitets- eller sjukersättning under skall kunna ha ersättningen vilande vid studier upp till 24 kalendermånader. Liknande regler finns redan för att prova förvärvsarbete. Vidare beslutades att en försäkrad som deltar i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetspraktik i form av interpraktik skall ha en skyddad sjukpenninggrundande inkomst. , och har fått i uppdrag att utvärdera effekterna av arbetsgivarnas medfinansieringsansvar av sjukpenningkostnaden när det gäller t.ex. arbetsgivarnas arbete med att underlätta återgång i arbete, förebyggande insatser på arbetsplatsen, effekter på arbetslöshet, ökade risker för selekte- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 ring samt effekter på arbetsutbudet. Forskarnas slutrapporter skall redovisas . Höjt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst är inkomsttaket för sjukpenninggrundande inkomst höjt från sju och en halv till tio prisbasbelopp (prop. 2005/06:142, 2005/06:SfU15, rskr. 2005/06:266). Det högre inkomsttaket omfattar bl.a. förmånerna sjukpenning, rehabiliteringspenning, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Kunskapsöversikt inom förmånerna handikappersättning och vårdbidrag har i uppdrag att göra en kunskapsöversikt och kartlägga problemställningar som förekommer inom förmånerna handikappersättning och vårdbidrag. Uppdraget skall redovisas till . Insatser för återgång i arbete har den tidigare regeringen vidtagit följande åtgärder för att åstadkomma en effektiv samverkan inom rehabiliteringsområdet i syfte att fler personer skall återgå i arbete. -Uppdrag till () och () att upprätta en nationell handlingsplan för arbetslivsinriktad rehabilitering för arbetslösa sjukskrivna () och anställda sjukskrivna som behöver byta anställning på grund av ohälsa (). Erfarenheterna från uppdraget till AMS och dåvarande () att pröva och utveckla en samordnad organisation för arbetslösa sjukskrivna och sjukskrivna med en anställning som de inte kan återgå till, den sk. FAROS-verksamheten, har tagits tillvara i myndigheternas arbete inom den nationella handlingsplanen. -Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet för människor med behov av samordnade rehabiliteringsinsatser (). -Uppdrag till FK och AMS att inom ramen för en pilotverksamhet vidta förstärkta insatser för långtidssjukskrivna och personer som har aktivitetsersättning eller tidsbegränsad sjukersättning. Syftet med pilotverksamheten är att ge långtidssjuka mer stöd för att kunna återgå till sitt nuvarande arbete eller få del av arbetsförmedlingens insatser. Pilotområden är och där arbetet påbörjades . Successivt ska myndigheterna sprida arbetet vidare till hela landet. Enligt uppdraget skall alla försäkrade i landet som varit långtidssjukskrivna eller som har aktivitetsersättning eller tidsbegränsad sjukersättning senast ha blivit omfattade av de förstärkta insatserna. tillkallades en särskild utredare för att utreda vissa delar av arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar (dir. 2005:48). Uppdraget skall vara slutfört . 3.4.4Övriga insatser inom politikområdet För att stimulera hälso- och sjukvården att vara mer aktiva i sjukskrivningsprocessen har staten och träffat en överenskommelse. Den innebär att staten betalar ut högst till landstingen under förutsättning att landstingen vidtar åtgärder som leder till att sjukfrånvaron minskar inom respektive landstingsområde. Varje landsting skall upprätta en handlingsplan innehållande de insatser avser att genomföra. Denna plan skall godkännas av . Landstingen skall också rapportera de insatser som genomförts. (S 2004:08) beslutade den dåvarande regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppgift att göra en genomgripande analys av socialförsäkringarna i ett brett perspektiv (dir. 2004:129). Utredningen skall ta fram material och information som underlag till en bred och folkbildande debatt om dagens och framtidens socialförsäkring och har av detta skäl löpande publicerat ett antal skrifter. Utredningens betänkande skall redovisas . fick i regleringsbrevet i uppdrag att följa utvecklingen av ungdomars hälsa i arbetslivet. I ett första steg togs åtta indikatorer fram som skall belysa den ohälsa i arbetslivet som socialförsäkringen ersätter. I rapporten ohälsa en redogörelse utifrån sju statistiska mått (redovisar 2006:3) ges en beskrivning utifrån sju av dessa indikatorer. Se vidare avsnitt 3.6.2 Resultat. Försöksverksamhet för att minska ohälsan inom den offentliga sektorn avsattes totalt för en försöksverksamhet inom den offentliga sektorn. Verket för innovationssystem () har haft i uppdrag att följa och utvärdera försöksverksamheten. Ett särskilt forsknings- och utvärderingsuppdrag har genomförts på myndighetens uppdrag. När det gäller effekter i form av minskad sjukfrånvaro så konstateras att någon generell slutsats inte kan dras. I huvudsak beror detta på svårigheter att utvärdera effekter med säkerställd koppling till projektens insatser. Erfarenheterna och resultat finns också tillgängliga via en särskild webbsida wwwHTU .minskaohalsan.se.UTH Samverkan mellan arbetsgivare i det förebyggande och rehabiliterande arbetet har haft i uppdrag att stödja en utveckling av arbetsgivarsamverkan om förebyggande och rehabiliterande åtgärder. Totalt avsattes 2003. har i en rapport till () redovisat uppdraget.