prop · GT03161 · 2006-03-21 00:00:00 — Någon anledning att utöka möjligheterna för eller hälso- och sjukvården att lämna uppgifter till polisen om kvinnomisshandel för att förbättra barnens situation ser vi därför inte. Uppgifter om brottsmisstankar skall få lämnas till de brottsutredande myndigheterna även beträffande försök till brott för vilka inte är före- skrivet lindrigare straff än fängelse två år Vi föreslår att personalen inom hälso- och sjukvården eller skall få möjlighet att lämna uppgifter till polis- eller åklagarmyndighet eller annan myndighet som har att ingripa mot brott, inte bara när det gäller misstankar om brott för vilka inte är föreskrivit lindrigare straff än fängelse , utan även beträffande misstankar om försök till sådana brott. Även för de myndigheter där behovet av sekretess har ansetts vara särskilt starkt, t.ex. hälso- och sjukvården, har intresset av sekretess fått stå tillbaka för intresset av en effektiv brottsbekämpning när det gäller mycket allvarliga brott. Uppgifter får lämnas från hälso- och sjukvården och till polisen när det finns misstanke om brott där det lägsta straffet i straffskalan är fängelse . Vår uppfattning är att en generell sänkning av lägsta straffet för de brott som bör komma i fråga för sekretessgenombrott till fängelse skulle innebära en tämligen stor uppluckring av sekretessen. förvisso röra sig om sekretessgenombrott för allvarliga brott men det skulle inte längre vara förbehållet de allra grövsta brotten. uppfattning är det endast vid de allra grövsta brotten som intresset av att uppgifter kan lämnas till polis och åklagare väger tyngre än den enskildas intresse av integritet och sekretess. Vi föreslår därför inte någon sänkning av det lägsta straff som krävs för att hälso- och sjukvården och social- tjänsten skall få lämna uppgifter om brottsmisstankar till de brottsut- Vår uppfattning är dock att även ett straffbart försök till ett brott som har fängelse i straffskalan bör räknas till den allvarligaste brottsligheten. Misstankar om könsstympning av underårig får lämnas till polis- och Vi föreslår att ett tillägg skall göras i sekretesslagen så att sekretess inte hindrar att misstankar om könsstympning av underårig lämnas till polis- När det gäller brott som riktas mot en underårig hindrar sekretess inte att en polisanmälan görs om det gäller brott enligt 3, 4 och 6 kap. När det gäller könsstympnmg av normalgraden som riktas mot underåriga finns det ingen uttrycklig möjlighet att lämna uppgifter. Det är viktigt att misstänkta fall av könsstympning mot underåriga kom- mer till polis och åklagares kännedom och resulterar i en domstols- De sekretesshinder som kan finnas mot att lämna polisen uppgifter bör därför undanröjas. Samarbetet mot ungdomsbrott (kapitel 15) De problem som förekommer vid myndigheternas brottsförebyggande arbete beträffande ungdomar uppstår i det vardagliga samarbetet mellan i första hand polisen och . Av allt att döma beror en del av svårigheterna på sekretesslagen. skall få lämna uppgifter till polisen om unga när det föreligger behov av ett polisiärt ingripande Vi föreslår att sekretess inte skall hindra att socialtjänstpersonal lämnar uppgifter till polisen som behövs för ett polisärt ingripande om någon som kan antas vara under anträffas av personal inom under förhållanden som uppenbarligen innebär överhängande och allvarlig risk för hans eller hennes hälsa eller utveckling, eller under utövande av brott. råder osäkerhet i frågan om personalen inom kan lämna uppgifter till polisen för att få till stånd ett polisiärt ingripande, utan att göra sig skyldig till sekretessbrott. Detta är otillfreds- ställande. Polisens möjligheter att omhänderta en ung person är större än . I arbete med unga kan det uppstå situationer där ett kortare omhändertagande skulle behövas för att säkerställa att den unge kom under någon vuxens tillsyn, men där saknar möjlighet att i den akuta situationen ingripa med tvång. I dessa fall finns det skäl för ett genombrott i socialtjänstsekre- tessen så att det står klart att kan lämna polisen uppgifter som möjliggör ett polisiärt omhändertagande av den unge. Syftet med ett sådant sekretessgenombrott är att öka möjligheten att snabbt ge unga per- soner som påträffas i olämpliga situationer behövligt skydd och tillsyn. Med hänsyn till kravet att den underårige skall anträffas under för- hållanden som uppenbarligen innebär överhängande och allvarlig risk för den unges hälsa eller utveckling kan det inte bli tal om att tillkalla polisen annat än vid allvarliga fall. Den unges ålder inverkar givetvis på bedöm- ningen av situationens allvar. När det gäller att en underårig anträffas under utövande av brott anser vi inte att några särskilda krav bör ställas på brottslighetens art eller straffvärde. Det avgörande i detta fallet är inte att åstadkomma ett straffrättsligt ingripande utan att möjliggöra en social skyddsåtgärd. Även lindrigare brott bör alltså kunna föranleda att social- tjänsten tillkallar polisen och lämnar uppgifter till polisen som behövs för ett polisiärt ingripande. skall få lämna uppgifter till polisen om överlåtelse av narkotika eller alkoholdrycker till unga Vi föreslår att sekretessen inom inte skall hindra att uppgift som angår misstänka om överlåtelse av narkotika enligt narkotikastraff- lagen (1968:64) till den som inte har fyllt lämnas till åklagar- myndighet eller polismyndighet. Detsamma skall gälla vid misstanke om olovlig försäljning och anskaffning av alkoholdrycker enligt alkohollagen (1994:1738) till den som inte här fyllt 18 ar, när det inte är fråga om ringa fall. När det gäller barn och unga skall socialnämnden bl.a. aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk av alkoholhaltiga drycker, ändra berusningsmedel eller beroendeframkallande medel samt dopningsmedel. Vår uppfattning är att sekretessreglerna inte bör få medföra ett förbud att röja brottsmisstankar om överlåtelse av narkotika till den som är . Detta gäller oberoende av hur uppgifterna kommit till social- tjänstens kännedom. Ett sådant ställningstagande stämmer väl överens med de narkotikapolitiska prioriteringarna som gjorts i den nationella narkotikahandlingsplanen. Det är vidare viktigt att kunna ingripa kraftfullt mot försäljning och anskaffning av alkoholdrycker till den som är . tanke om sådan brottslighet bör därför enligt vår uppfattning medföra ett undantag från sekretessen så att det blir möjligt att röja brottsmisstankar om försäljning och anskaffning av alkoholdrycker till den som är . För att inte sekretessgenombrottet skall ske vid straffria gärningar bör det dock krävas att det inte är fråga om ringa fall. Utdrag ur lagförslagen i betänkandet Ny sekretesslag (SOU 2003:99) 1 Förslag till sekretesslag Avd. 1 Allmänna bestämmelser 8 kap. Sekretessbrytande bestämmelser 9 § I andra fall än sådana som anges i 10 och 11 §§ hindrar sekretess inte att uppgift som rör misstanke om brott lämnas till åklagarmyndighet, polismyndighet eller någon annan myndighet som har till uppgift att ingripa mot brottet, om fängelse är föreskrivet för brottet och detta kan antas föranleda någon annan påföljd än böter. 10 § Om inte annat följer av 11 §, får uppgifter som omfattas av sekretess enligt 21 kap. 410 §§, 22 kap. 313 §§, 24 kap. 7 §, 26 kap. 14 §, 28 kap. 9 och 10 §§, 30 kap. 2, 4 och 68 §§, 38 kap. 2 § eller 39 kap. 3 och 7 §§ lämnas till de myndigheter som anges i 9 § bara om uppgiften rör misstanke om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse eller försök till sådant brott. 11 § Uppgifter som omfattas av sekretess enligt 21 kap. 47 §§, 22 kap. 3, 59 och 1113 §§ eller 38 kap. 2 § får lämnas till åklagarmyndighet eller polismyndighet om uppgiften rör misstanke om 1.brott som avses i 3, 4 eller 6 kap. och som riktat sig mot någon som inte har fyllt , eller 2.brott som avses i lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor och som riktat sig mot någon som inte har fyllt . Ytterligare bestämmelser om undantag 23 § Ytterligare bestämmelser om undantag från sekretess finns i avd. 2 4. Avd. 3 Sekretess med hänsyn till skyddet för enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden Sekretess som gäller i alla verksamheter 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om sekretess under vissa förhållanden för uppgifter om enskilds hälsotillstånd eller sexualliv (2 §) under vissa förhållanden för adressuppgift och hemtelefonnummer (3 §) för uppgifter om kopplingen mellan enskilds verkliga och fingerade identitet (4 §) under vissa förhållanden för uppgift som rör utlänning (5 §) i vissa fall för personuppgift som avses i personuppgiftslagen (6 §) Bestämmelser som gäller i alla verksamheter finns även i andra kapitel i denna lag. Uppgift om hälsa eller sexualliv 2 § Sekretess gäller för uppgift som rör enskilds hälsa eller sexualliv om det är uppenbart att den enskilda eller någon närstående lider betydande men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte om uppgiften tas in i beslut hos myndigheten. Hos domstol skall dock 43 kap. 811 §§ vara tillämplig för uppgifter som tas in i dom eller annat beslut. Med undantag från vad som anges i 2 kap. 13 § första stycket om konkurrens mellan primär och sekundär sekretess skall första stycket inte tillämpas när en sekundär sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse är tillämplig på uppgiften. 3 § Sekretess gäller för uppgift om enskilds adress eller hemtelefon- nummer, eller annan liknande uppgift, endast om det av särskild anled- ning kan antas att den enskilda eller någon närstående kan komma att utsättas för hot, våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Uppgift om kopplingen mellan enskilds verkliga och fingerade identitet 4 § Sekretess gäller för uppgift om kopplingen mellan en enskilds verkliga och fingerade identitet som hänför sig till ärende om fingerade personuppgifter, om det inte står klart att den enskilda inte lider men om uppgiften röjs. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om sekretessgränser (2 §) sekretess inom (3 och 4 §§) sekretess i samband med omprövning och tillsyn (5 §) sekretess i patientnämndsverksamhet (6 §) sekretess vid omhändertagande av personakt i enskild verksamhet (7 §) när sekretess inte gäller (8 §) sekretess för anmälan i ärende om ansvar eller behörighet för personal inom hälso- och sjukvården (9 §) skydd för anmälare (10 §) sekretess vid familjerådgivning (11 §) sekretess hos invandrarbyrå (12 §) sekretess i samband med tillstånd till parkering för rörelsehindrade (13 §) sekretess i samband med bostadsförmedling m.m. (14 §) sekretess i ärenden om bostadsanpassningsbidrag (15 §) sekretess hos för internationella adoptionsfrågor (16 §) sekretesstider (17 §) undantag från sekretessen (1823 §§). Undantag från sekretessen på område Brottsmisstankar när brottet riktas mot unga 20 § Sekretessen enligt 3, 59 och 1113 §§ hindrar inte att uppgift läm- nas till åklagarmyndighet eller polismyndighet om uppgiften rör miss- tanke om följande brott: 1.överlåtelse av narkotika enligt narkotikastrafflagen (1968:64) till den som inte har fyllt , eller 2.icke ringa fall av olovlig försäljning eller anskaffning av alkohol- drycker enligt alkohollagen (1994:1738) till den som inte har fyllt . Uppgifter om unga till polismyndighet 22 § Sekretessen enligt 3 § hindrar inte att uppgifter som behövs för ett polisiärt ingripande lämnas till polismyndighet när någon som kan antas vara under18 år påträffas av personal inom 1.under förhållanden som uppenbarligen innebär överhängande och allvarlig risk för den unges hälsa eller utveckling, eller 2.under utövande av brott. 2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1, 4 och 5 §§, 36 kap. 5 § och 38 kap. 8 § skall ha följande lydelse. Den som till följd av 2 kap. 1 Den som till följd av 13 kap. 2 eller 2 § eller 3 kap. 1 § sekretess- eller 3 § eller 14 kap. 2 § sekretess- lagen (1980:100) eller någon be- lagen (2005:xx) eller någon be- stämmelse, till vilken hänvisas i stämmelse, till vilken hänvisas i något av dessa lagrum, inte får något av dessa lagrum, inte får lämna en uppgift får inte höras som lämna en uppgift får inte höras som vittne om denna utan tillstånd från vittne om denna utan tillstånd från den myndighet i vars verksamhet den myndighet i vars verksamhet uppgiften har inhämtats. uppgiften har inhämtats. läkare, tandläkare, läkare, tandläkare, (2001:453) och deras biträden får (2001:453) och deras biträden får höras som vittnen om något som i höras som vittnen om något som i denna deras yrkesutövning anför- denna deras yrkesutövning anför- trotts dem eller som de i samband trotts dem eller som de i samband därmed erfarit, endast om det är därmed erfarit, endast om det är medgivet i lag eller den, till vars medgivet i lag eller den, till vars samtycker till det. Den som till följd samtycker till det. Den som till följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen inte får av 24 kap. 7 § sekretesslagen inte lämna uppgifter som avses där får får lämna uppgifter som avses där höras som vittne om dem endast om får höras som vittne om dem endast det är medgivet i lag eller den till om det är medgivet i lag eller den till vars förmån sekretessen gäller samtycker till det. samtycker till det. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om parten medger det. Utan hinder av vad som sägs i Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycket föreligger andra eller tredje stycket föreligger skyldighet att vittna för skyldighet att vittna för 1. andra än försvarare i mål 1. andra än försvarare i mål angående brott som avses i 14 kap. angående brott som avses i 8 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen 10 och 11 §§ och 22 kap. 20 § (1980:100) och sekretesslagen (2005:xx) och 2. den som har uppgiftsskyldighet 2. den som har uppgiftsskyldighet enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) i mål enligt 5 kap. 2 § (2001:453) i mål enligt 5 kap. 2 § eller 6 kap. 6, 13 eller 14 § samma eller 6 kap. 6, 13 eller 14 § samma lag eller enligt lagen (1990:52) med lag eller enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av särskilda bestämmelser om vård av Den som är präst inom ett trossamfund eller den som i ett sådant samfund har motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han eller hon har erfarit under bikt eller enskild själavård. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen får höras som vittne om förhållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer. Om någon enligt vad som sägs i denna paragraf inte får höras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller äga rum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning. 3 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 a §, 12 kap. 7 och 10 §§, 15 kap. 3 § och 16 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453) skall ha följande lydelse. Av 1 kap. 5 § sekretesslagen Av 1 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100) framgår att socialnämn- (1980:100) framgår att socialnämn- den utan hinder av sekretess kan den utan hinder av sekretess kan gäller enligt 14 kap. 2 § femte gäller enligt 8 kap. 11 § samma lag stycket samma lag beträffande vissa beträffande vissa brott som riktar brott som riktar sig mot barn. sig mot barn. Av 8 kap. 10 § samma samma stycke följer också att sekre- lag följer att sekretess inte hindrar tess inte hindrar att uppgifter som att uppgifter som angår misstanke angår misstanke om brott för vilket om brott för vilket inte är inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , lämnas till en fängelse eller försök till sådant brott, lämnas till en åklagar- eller annan myndighet som har att ingripa mot brottet. annan myndighet som har att ingripa mot brottet. hinder av sekretess lämnas hinder av sekretess lämnas 1. uppgifter om huruvida någon 1. uppgifter om huruvida någon vistas i ett hem för vård eller vistas i ett hem för vård eller boende, om uppgifterna för särskilt boende, eller i ett familjehem, om fall begärs av en domstol, åkla- uppgifterna för särskilt fall begärs garmyndighet, polismyndighet, kro- domstol, åklagarmyndighet, dighet eller skattemyndighet, 2. uppgifter om en studerande 2. uppgifter om en studerande som behövs för prövning av ett som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja denne från ärende om att avskilja denne från Förteckning över remissinstanser och andra organ som har yttrat sig över betänkandet Ny sekretesslag (SOU 2003:99) Följande remissinstanser har inkommit med yttranden över betänkandet: Ombudsmän (), , Hovrätten över och , , , , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern, , Riksåklagaren, , , , Ombudsmannen mot et- nisk diskriminering, Försvarsmakten, , Riksförsäk- ringsverket, , , Barnombuds- mannen, , , , Datainspektionen, Kammarkollegiet, Statskontoret, Statens personadress- registernämnd, , Statens kvalitets- och kompetens- råd, , i , i län, i , , Folkbild- ningsrådet, , , Centrala studiestöds- nämnden, , , universi- tet, , , , , Samhällsvetenskapliga fakulteten, , , , , , , och , Kemikalie- inspektionen, , , , , , , Arbetsmark- nadsstyrelsen, , , kommun, , , , , , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , läns landsting, , , i , , , Svenska arkivsamfundet, Barnens rätt i samhället, Handikappförbundens samarbetsorgan, , , , , , Utbild- ningsradio AB, (), Akademikers (), i Sveri- ge (LO), , och Umgängesrättsföräldrarnas Riksföre- ning. Riksåklagaren har överlämnat yttranden från åklagarmyndigheterna i , , och samt från . har överlämnat yttranden från i , , och . har överlämnat yttranden från och . nat ett yttrande från . Yttranden har också inkommit från , , , , , , , Vårdför- bundet, Mental Hälsa (RSMH), , (), (), Tolkcentralernas ArbetsLedar- FÖRening (TALFÖR) och från . Vidare har , (), för kvinnojourer och tjejjourer i (ROKS), () och Terrafem deltagit i ett remissmöte avseende avsnitt 14 i betänkandet. , , , Kemikalie- inspektionen, , kommun, kommun, , , , , Folkrörelsernas arkiv- förbund och Föreningen arkivverksamma i landsting och kommun har inbjudits att yttra sig över betänkandet men har avstått. Sammanfattning av betänkandet Sekretess i elevernas intresse (SOU 2003:103) och av utkastet till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. i för denna proposition relevanta delar Sammanfattning av betänkandet Sekretess i elevernas intresse (SOU 2003:103) såvitt avser frågan om sekretess och med- delarfrihet hos saknar helt möjlighet att sekretessbelägga integritets- känsliga uppgifter som enskilda lämnar direkt till verket i dess till- synsverksamhet. Vi anser att är i stort behov av att kunna sekretessbelägga sådana uppgifter som enskilda personer lämnar i samband med verkets tillsyn över såväl offentliga som fristående skolor. Utan en sådan möjlighet är det svårt för verket att på ett effektivt sätt bedriva tillsyn över landets offentliga och fristående skolor och den offentliga barnomsorgen i de fall uppgifter behövs från enskilda personer. Inte sällan kan dessa personer känna osäkerhet inför att lämna uppgifter om personliga förhållanden som sedan blir helt offentliga hos verket. Det kan leda till att viktiga uppgifter utelämnas i anmälningar och att utredningar blir ofullständiga. En annan besvärande konsekvens av dagens regler är att de personer som trots allt lämnar ofta mycket känsliga uppgifter om personliga förhållanden till , kan lida men av att verket måste lämna ut uppgifterna när de efterfrågas av andra. En enhetlig bestämmelse om sekretess i tillsynsverksamhet kan uppgifter sekretessbeläggas hos med stöd av dels den generella bestämmelsen i 13 kap. 1 § sekretesslagen om överföring till tillsynsmyndigheter av den sekretess som gäller hos granskade och andra myndigheter, dels den särskilda bestämmelsen i 7 kap. 9 § sjätte stycket om sekretess för uppgifter från fristående skolor. tillsynsverksamhet måste därför tillämpa ett flertal olika sek- retessbestämmelser beroende på vem som lämnat uppgifterna. en och samma typ av handling kan dessutom, beroende på vem avsändaren är, omfattas av sekretess med olika skaderekvisit. har skickat in en handling till är också avgörande för om sekretessen omfattar samtliga uppgifter om enskildas personliga för- hållanden eller endast uppgifter om personliga förhållanden som före- kommer i elevvårdsverksamhet. Att därutöver införa ytterligare en sekretessbestämmelse som har att ta hänsyn till i till- synsverksamheten, framstår för oss inte som en bra lösning för vare sig eller de enskilda personer som vill orientera sig om vilken sekretess som gäller hos verket. Vi anser i stället att samtliga uppgifter som förekommer hos i dess tillsynsverksamhet skall omfattas av en och samma sekretess, oavsett om uppgifterna kommer från det offentliga skolväsendet eller barnomsorgen, från fristående skolor eller från enskilda personer. Sekretessen bör omfatta samtliga uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Även om vissa uppgifter omfattas av sekretess med ett omvänt skaderekvisit hos , är det enligt vår bedömning lämpligt att välja ett rakt skaderekvisit för den enhetliga sekretess som vi föreslår. Vår uppfattning är att känsliga uppgifter om elever och andra enskilda därigenom får ett tillräckligt starkt sekretesskydd. Vi föreslår därför att det i sekretesslagen införs en ny bestämmelse som innebär att sekretess skall gälla hos i verksamhet med tillsyn för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men om uppgiften röjs. En följd av förslaget blir dels att den nuvarande bestämmelsen i 7 kap. 9 § sjätte stycket sekretesslagen om sekretess hos för uppgifter från fristående skolor upphör att gälla, dels att den generella bestämmelsen i 13 kap. 1 § om sekretess vid myndigheters tillsyn är tillämplig i tillsynsverksamhet. gäller enligt 16 kap. 1 § sekretesslagen tystnadsplikt som bryter meddelarfriheten kvalificerad tystnadsplikt för de sekretessbelagda uppgifter som förekommer hos i tillsynsverksamheten. Un- dantag görs endast för uppgifter som hänför sig till ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. Vi anser att kvalificerad tystnadsplikt hos i fortsättningen bör gälla för de uppgifter om personliga förhållanden som kan sekretess- beläggas enligt den nya bestämmelsen om sekretess i verkets tillsyns- verksamhet. Liksom bör undantag dock göras för uppgifter som hänför sig till ett ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. Undantag bör också göras för uppgifter som avser betyg eller skriftligt omdöme avseende studieresultat, dvs. sådana uppgifter som inte omfattas av sekretess vare sig hos eller inom det offentliga skolväsendet. Sammanfattning av utkastet till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. såvitt avser frågan om sekretess och med- delarfrihet hos Sekretess och meddelarfrihet inom tillsyn Det hittillsvarande rättsläget innebär att inte har möjlighet att i sin tillsynsverksamhet sekretessbelägga uppgifter som kommer in till verket från enskild. Känsliga uppgifter från läkarintyg, psykologutlåtanden m.m. som skickas in av enskilda till stöd för en anmälan kan därför inte sekretessbeläggas hos myndigheten. Detta är en brist som påpekat till regeringen. Regeringen gav därför utredaren i utredningen om Offentlighet och sekretess i skolan (dir 2002:130) i uppdrag att bl.a. att analysera behovet av och möjligheterna till att sekretessbelägga integritetskänsliga uppgifter som lämnas av enskilda till tillsynsverksamhet. Utredaren kom fram till att denna typ av uppgifter bör kunna sekretessbeläggas hos . Frånvaron av ett sekretesskydd kan medföra att enskilda avstår från att skicka in uppgifter som är väsentliga för att ärendet skall kunna utredas på ett fullgott sätt.