prop · GT0386 · 2006-02-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:86 Ett ökat samiskt inflytande Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redovisas regeringens utgångspunkter för rennärings- politiken. Enligt propositionen skall vara central förvaltnings- myndighet för rennäringen och det föreslås att ett antal myndighets- uppgifter skall överföras från länsstyrelserna och till . Förslagen syftar till att öka samernas självbestämmande i frågor som huvudsakligen rör rennäringen och andra samiska intressen. Myndighetsuppgifter som rör markförvaltningen i renskötselområdet och förhållandet mellan rennäringen och andra markanvändare kommer även fortsättningsvis att handläggas av länsstyrelserna. För att skall kunna handha det ökade myndighetsansvaret föreslås några ändringar beträffande organisation. Ändring- arna syftar främst till att stärka som myndighet och till att särskilja dess uppgifter som myndighet respektive folkvalt organ. Således föreslås bl.a. att en bestämmelse införs om att eller en nämnd, som inrättats av för ändamålet, skall besluta i förvaltningsfrågor, frågor som rör myndighetsutövning och i frågor som styrelsen eller en nämnd enligt lag eller annan författning skall handha. Det föreslås även att det införs en bestämmelse om partistöd i sametings- lagen. Beträffande koncessionsrenskötseln föreslås slutligen att det i ren- näringslagen klargörs att det som villkor för koncession kan ställas upp krav på att koncessionshavaren skall ta emot skötesrenar. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i rennäringslagen (1971:437)........................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433)....................................................................... Ärendet och dess beredning............................................................. Utgångspunkter för rennäringspolitiken.......................................... Ett ökat samiskt inflytande i frågor som rör samiska Överföring av uppgifter till ............................ Registrering av sameby m.m. ......................... Indelning i byområden.................................... Överklagande av samebys beslut angående Överklagande av samebys beslut i andra Renmärken och renmärkesregister ................. Handläggning av stöd och ersättningar........... myndighet i frågor som rör rennäringen och roll i samhällsplaneringen ... Övriga förslag angående uppgifter............... 6.3Övriga förslag till ändringar av den statliga Förutsättningar för överflyttande av myndighets- Vissa organisatoriska frågor ............................................. Bestämmelser om minoritetsskydd................. Möjlighet att återkalla uppdrag vid Utseende av ordförande för ......... En könsneutral rennärings- och sametingslagstiftning.................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser av förslagen.............................................................. Konsekvenser för miljön och för små företags villkor ..... Förslaget till ändring i rennäringslagen ............................ Förslaget till ändring i sametingslagen ............................. Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet En ny rennärings- politik - öppna samebyar och samverkan med andra markanvändare, SOU 2001:101 ............................................ Författningsförslag i betänkandet En ny rennärings- politik - öppna samebyar och samverkan med andra markanvändare, SOU 2001:101 ............................................ Förteckning över remissinstanser, Betänkandet 2001:101.. Bilaga 4 Sammanfattning av betänkandet roll i det svenska folkstyret, SOU 2002:77........................................ Författningsförslaget i betänkandet roll i det svenska folkstyret, SOU 2002:77........................................ Förteckning över remissinstanser, Betänkandet 2002:77.... Utdrag ur i beslut Förteckning över remissinstanser, i Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i rennäringslagen (1971:437), 2.lag om ändring i sametingslagen (1992:1433). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i rennäringslagen (1971:437) Härigenom förskrivs i fråga om rennäringslagen (1971:437)1 dels att 83 § skall upphöra att gälla, dels att 7, 12, 14, 25, 39, 41, 42, 44, 45, 4952, 56, 58, 59, 62, 73, 74, 7880, 8486, 88, 89, 94, 95, 97, 99, 100 och 102 §§ samt rubriken närmast före 73 § skall ha följande lydelse. Indelning i byområden göres av Indelning i byområden görs av Indelningen skall göras så, att områdena blir lämpade för sitt ändamål med hänsyn till betestillgång och övriga omständigheter. De samebyar som kan komma att beröras av ett beslut om ändrad indelning skall ges möj- lighet att yttra sig över den föreslagna indelningen. Detsamma gäller fastighetsägare som kan komma att beröras av beslutet. Innan fattar beslut om ändrad indelning skall sammanträde hållas med berörda samebyar. Berörda fastighets- ägare har rätt att närvara vid sammanträdet. Sammanträde be- hövs dock inte om 1. de berörda samebyarna sam- tycker till ändringen, och 2. sammanträde inte begärs av någon berörd fastighetsägare. Sameby kan som medlem anta annan same än som anges i 11 §, om han avser att med egna renar driva renskötsel inom byns betes- område. Vägras sökanden inträde som medlem, kan medge En sameby får som medlem anta annan same än som anges i 11 §, om denne avser att med egna renar driva renskötsel inom byns betes- område. Om sökanden vägras inträde som medlem, får med- 1 Lagen omtryckt 1993:36. honom inträde, om det finns ge sökanden inträde, om det finns Renskötande medlems dödsbo får fortsätta den av medlemmen bedrivna renskötseln från dödsfallet. Är dödsbodelägare under , räknas tiden från det han fyller . Kravet i 1 § tredje stycket om medlemskap i sameby gäller inte för rätt till renskötsel som avses här. En renskötande medlems döds- bo får från dödsfallet fortsätta den renskötsel som bedri- vits av medlemmen. Är en dödsbo- delägare under , räknas tiden från det dödsbodelägaren fyller . Kravet i 1 § tredje stycket om medlemskap i sameby gäller inte för rätt till renskötsel som avses här. Medlem i sameby får jaga och fiska på utmark inom de delar av byns betesområde som hör till renbetesfjällen eller lappmarkerna, när renskötsel är tillåten där. Första stycket äger motsvarande tillämpning på medlem i sameby som tillfälligt uppehåller sig inom annan samebys betesområde för renskiljning eller annat ändamål som har samband med renarnas skötsel. Han får dock jaga och fiska endast för sitt uppehälle. Uppehåller sig björn, varg, järv eller lo bevisligen i trakten, får jakt efter sådant djur företagas på mark som anges i första stycket inom annan samebys betesområde, i den mån regeringen eller myn- dighet, som regeringen bestäm- mer, tillåter det. Inom de områden i och som vid ut- gången av tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete får medlem i sameby inom byns betesområde fiska till husbehov samt jaga rovdjur, i den mån regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, tillåter det. En medlem i sameby får jaga och fiska på utmark inom de delar av byns betesområde som hör till renbetesfjällen eller lappmarkerna, när renskötsel är tillåten där. Det som sägs i första stycket gäller även då en medlem i same- by tillfälligt uppehåller sig inom en annan samebys betesområde för renskiljning eller annat ändamål som har samband med renarnas skötsel. I sådant fall får dock medlemmen jaga och fiska endast för sitt uppehälle. Uppehåller sig björn, varg, järv eller lo bevisligen i trakten, får jakt efter sådant djur bedrivas på sådan mark som anges i första stycket inom en annan samebys betesområde, i den mån regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer tillåter det. Inom de områden i och som vid ut- gången av tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete får en medlem i sameby inom byns betesområde fiska till husbehov samt jaga rovdjur, i den mån regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer tillåter det. 2 Senaste lydelse 1996:949. Sameby och dess stadgar regi- streras hos i det län där byns styrelse enligt stadgarna stadgarna registrerats är de inte skall ha sitt säte, om ej annat följer av 102 §. registrerats är de ej giltiga. garna tillkommit i föreskriven ord- ning och att de ej innehåller något och att de inte innehåller något som strider mot lag eller författ- som strider mot lag eller författ- Första och andra styckena gäller även vid ändring av stadgarna. Renskötande medlem som läm- nar renskötseln svarar ej för kostnader som belöper därefter. Motsvarande gäller ny renskötande medlem för tiden före det han börjar driva renskötsel. En renskötande medlem som lämnar renskötseln svarar inte för kostnader som avser tiden där- efter. Motsvarande gäller en ny renskötande medlem för tiden före det att medlemmen börjar driva renskötsel. De renskötande medlemmarna har att förskottera de medel som behövs för renskötseln. Styrelsen utdebiterar sådana medel på grundval av debiterings- längd. Utdebiteringen göres efter vad som är skäligt med hänsyn till medlems reninnehav och omfatt- ningen av det arbete han och hans husfolk kan antagas komma att utföra för byn under räkenskaps- året. I debiteringslängden skall anges det belopp som utdebiteras, vad som belöper på varje renskötande medlem och när betalning skall ske. Samebys kostnader för ren- skötseln fördelas slutligt mellan de renskötande medlemmarna för varje räkenskapsår. Vid kostnads- fördelningen bestämmes de belopp som renskötande medlem för räkenskapsåret skall utge till byn eller mottaga av byn. De renskötande medlemmarna skall förskottera de medel som behövs för renskötseln. Styrelsen utdebiterar sådana medel på grundval av debiterings- längd. Utdebiteringen görs efter vad som är skäligt med hänsyn till en medlems reninnehav och om- fattningen av det arbete som med- lemmen och medlemmens husfolk kan antas komma att utföra för byn under räkenskapsåret. I debiteringslängden skall det anges vilket belopp som utdebi- teras, vad som avser varje ren- skötande medlem och när betal- ning skall ske. En samebys kostnader för ren- skötseln fördelas slutligt mellan de renskötande medlemmarna för varje räkenskapsår. Vid kostnads- fördelningen bestäms de belopp som varje renskötande medlem för räkenskapsåret skall betala till byn eller ta emot av byn. Slutlig kostnadsfördelning sker på grundval av avräkning som styrelsen har att upprätta enligt 53 § tredje stycket. Kostnaderna fördelas enligt vad som anges i 40 och 41 §§. Vid fördelningen gott- skrives renskötande medlem erlagt förskott och värdet av arbete som han och hans husfolk utfört för byn. Samebyn bestämmer i förväg värde för dag eller timme av sådant arbete. Slutlig kostnadsfördelning sker på grundval av avräkning som styrelsen skall upprätta enligt 53 § tredje stycket. Kostnaderna för- delas enligt vad som anges i 40 och 41 §§. Vid fördelningen till- godoräknas en renskötande med- lem det betalade förskottet och värdet av det arbete som med- lemmen och medlemmens husfolk utfört för byn. Samebyn bestäm- mer i förväg värdet för dag eller timme av sådant arbete. Kan förskotts- eller slutlikvid som påförts renskötande medlem enligt 4244 § ej uttagas hos honom, fördelas bristen mellan övriga renskötande medlemmar i förhållande till deras inbördes skyldighet att svara för likviden. Bristen utdebiteras genom debite- ringslängd enligt 42 §. I den mån sådan likvid senare inbetalas, skall det influtna beloppet tillgodo- räknas dem som täckt bristen i förhållande till vad de betalat. Debiterad och till betalning förfallen likvid får uttagas enligt bestämmelserna i utsöknings- balken om fordran, för vilken betalningsskyldighet ålagts genom dom som äger laga kraft, om ej besvärsmyndigheten i samband med besvärstalan förordnar annat. Styrelsen består av ordförande och ytterligare en eller flera leda- möter som utses på bystämma. Styrelseledamot får inte vara underårig eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Styrelseledamot kan skiljas från sitt uppdrag före utgången av den tid för vilken han blivit utsedd. Val av styrelse eller ändring i dess sammansättning skall an- Kan förskotts- eller slutlikvid som påförts en renskötande medlem enligt 4244 § inte tas ut hos medlemmen, fördelas bristen mellan övriga renskötande med- lemmar i förhållande till deras inbördes skyldighet att svara för likviden. Bristen utdebiteras ge- nom debiteringslängd enligt 42 §. I den mån sådan likvid senare betalas in, skall det inbetalade beloppet tillgodoräknas dem som täckt bristen i förhållande till vad de betalat. Likvid som har debiterats och förfallit till betalning får tas ut enligt bestämmelserna i utsök- ningsbalken om fordran, för vilken betalningsskyldighet ålagts genom lagakraftvunnen dom, om inte annat beslutas i samband med överklagande. Styrelsen består av ordförande och ytterligare en eller flera ledamöter som utses på bystämma. En styrelseledamot får inte vara underårig eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . En styrelseledamot får skiljas från sitt uppdrag före utgången av den tid för vilken ledamoten blivit utsedd. Val av styrelse eller ändring i dess sammansättning skall an- Finns ej styrelse, kan läns- styrelsen på yrkande av någon vars rätt är beroende av att behörig styrelse finns förordna syssloman att handha byns angelägenheter och företräda byn såsom styrelse. Syssloman har rätt att av byn erhålla arvode som bestämmes av . Styrelsen sammanträder så ofta det behövs. Som styrelsens beslut gäller den mening varom de flesta röstande förenar sig. Vid lika röstetal gäller den mening som ordföranden biträder. Styrelseledamot får ej taga befattning med angelägenhet vari han har ett väsentligt intresse som strider mot samebyns. saknas, får Same- tinget på yrkande av någon vars rätt är beroende av att behörig styrelse finns förordna syssloman att ha hand om byns angelägen- heter och företräda byn såsom styrelse. En syssloman har rätt att av byn få arvode som bestäms av samman- träder så ofta det behövs. Som styrelsens beslut gäller den mening som mer än hälften av de närvarande röstar för. Vid lika röstetal gäller den mening som stöds av ordföranden. En styrelseledamot får inte ta befattning med angelägenheter där ledamoten har ett väsentligt intresse som strider mot samebyns. Styrelsen kan uppdraga åt särskild arbetsledare att under styrelsens inseende leda rensköt- seln. Styrelsen kan bemyndiga sär- skild person att företräda samebyn, om ej annat beslutats. Sådant bemyndigande och återkallelse därav skall anmälas till länssty- relsen. Revisor skall avge berättelse, som skall innehålla redogörelse för resultatet av hans granskning och uttalande huruvida anmärkning framställes eller ej i fråga om räkenskapernas förande eller för- valtningen i övrigt. Framställes anmärkning, skall anledningen till denna anges i berättelsen. Revisionsberättelse skall även innehålla särskilt uttalande huru- vida ansvarsfrihet för styrelsen Styrelsen får uppdra åt en särskild arbetsledare att under styrelsens inseende leda rensköt- seln. Styrelsen får uppdra åt en sär- skild person att företräda samebyn, om inte annat beslutats. Ett sådant uppdrag och återkallelse av det skall anmälas till . Revisor skall avge en berättelse, som skall innehålla en redogörelse för resultatet av granskningen och ett uttalande om huruvida anmärk- ning framställs eller inte i fråga om räkenskapernas förande eller förvaltningen i övrigt. Framställs anmärkning, skall anledningen till den anges i berättelsen. Revisions- berättelsen skall även innehålla ett särskilt uttalande i frågan om ansvarsfrihet för styrelsen. tillstyrkes eller ej. Medlems rätt att deltaga i handhavandet av samebyns ange- lägenheter utövas på bystämma. Medlem som underlåtit att i rätt tid fullgöra sin betalningsskyl- dighet enligt denna lag gentemot byn får deltaga i förhandlingarna men har ej rösträtt innan han fullgjort sin skyldighet. Medlem eller annan får icke, själv eller genom ombud eller som ombud för annan, deltaga i be- handling av fråga vari han har ett väsentligt intresse som strider mot samebyns. I fråga om rösträtt och beslut på bystämma gäller, om ej annat följer av särskild bestämmelse i denna lag, 1.att varje myndig medlem har en röst i fråga som rör utseende av ordförande på bystämma eller av revisor, beviljande av ansvarsfrihet för styrelsen eller ändring av sådan föreskrift i stadga som avses i 38 § andra stycket 16, 2.att i övriga frågor rösträtt tillkommer endast renskötande medlem, som därvid har en röst för varje påbörjat hundratal renar som enligt gällande renlängd innehas av honom, dock inte för fler renar än som samebyn bestämt för honom enligt 35 §, En medlems rätt att delta i handhavandet av samebyns ange- lägenheter utövas på bystämman. En medlem som inte i rätt tid fullgjort sin betalningsskyldighet enligt denna lag gentemot byn får delta i förhandlingarna men har inte rösträtt innan skyldigheten fullgjorts. En medlem eller annan får inte, själv eller genom ombud eller som ombud för annan, delta i be- handling av frågor där han eller hon har ett väsentligt intresse som strider mot samebyns. I fråga om rösträtt och beslut på bystämma gäller, om inte annat följer av särskild bestämmelse i denna lag 1.att varje myndig medlem har en röst i frågor som rör utseende av ordförande på bystämman eller av revisor, beviljande av ansvars- frihet för styrelsen eller ändring av sådan föreskrift i stadgarna som avses i 38 § andra stycket 16, 2.att rösträtt i övriga frågor tillkommer endast renskötande medlem, som har en röst för varje påbörjat hundratal renar som medlemmen innehar enligt gäl- lande renlängd, dock inte för fler renar än som samebyn bestämt för medlemmen enligt 35 §, 3.att medlems rösträtt kan utövas genom annan medlem såsom ombud, 4.att ingen får för egen eller annans del rösta för sammanlagt mer än en femtedel av det på stämman företrädda röstetalet, 5.att den mening som erhållit det högsta röstetalet gäller som stämmans beslut, 6.att vid lika röstetal val avgörs genom lottning och i andra frågor den mening gäller som biträds av de flesta röstande eller, om även antalet röstande är lika, av stäm- 5.att den mening som fått det högsta röstetalet gäller som stämmans beslut, 6.att vid lika röstetal val avgörs genom lottning och i andra frågor den mening gäller som stöds av de flesta röstande eller, om även antalet röstande är lika, av stäm- Om det inte finns någon styrelse eller styrelsen underlåter att i föreskriven ordning kalla medlem- marna till ordinarie eller extra stämma, skall på anmälan av röstberättigad medlem eller revisor ofördröjligen utlysa stämma.Renmärken och renmärkes- register 7. att beslut om ändring av stadgarna inte är giltigt, om det inte biträds av minst två tredjedelar av det på stämman av renskötande medlemmar före- trädda röstetalet och dessutom, såvitt gäller föreskrift som avses i 38 § andra stycket 16, av flertalet av byns myndiga medlemmar. 7. att beslut stadgarna inte är giltigt, om det inte stöds av minst två tredjedelar av det röstetal som företräds av renskötande medlemmar på stäm- man och dessutom, när det gäller föreskrift som avses i 38 § andra stycket 16, av mer än hälften av byns myndiga medlemmar. Byns medlemmar kallas till ordinarie bystämma av styrelsen. Styrelsen kan kalla medlem- Styrelsen får kalla medlem- marna till extra bystämma. marna till extra bystämma. Revisor kan begära att styrelsen Revisor får begära att styrelsen skall kalla till extra bystämma, om skall kalla till extra bystämma, om hans granskning ger anledning revisorns granskning ger anled- ning till det. Om minst en femtedel av samtliga myndiga medlemmar eller det mindre antal som kan vara bestämt i stadgarna skriftligen begär det, skall styrelsen kalla till extra stämma. Finns ej styrelse eller underlåter styrelsen att i föreskriven ordning kalla medlemmarna till ordinarie eller extra stämma, skall läns- styrelsen på anmälan av röst- berättigad medlem eller revisor ofördröjligen utlysa stämma. som föres på bete enligt denna lag skall vara märkt i öronen med renmärke som regi- strerats för renens ägare, om ej annat följer av 7982 §. Om renmärkes utformning med- delas bestämmelser av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Registrerat märke får användas för att märka renar endast vid renskötsel som bedrives inom den sameby som anges i registrerings- beslut. En ren som förs på bete enligt denna lag skall vara märkt i öronen med ett renmärke som registrerats för ägaren i ett för landet centralt register, om inte annat följer av 7982 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om märkning av ren och om renmärkens ut- formning. Registrerade märken får användas för att märka renar bara vid renskötsel som bedrivs inom den sameby som anges i beslutet Fråga om registrering av ren- märke prövas av i det län där byns styrelse har sitt säte. Register över renmärken föres hos . Ansökan om registrering av ren- märke göres skriftligen. Ansök- ningshandlingen skall innehålla uppgift om sökandens namn och hemvist och om den sameby där märket skall användas vid ren- skötsel. Vid ansökningshandlingen skall fogas avbildning av märket. Ärenden om registrering av ren- märke prövas av . är personuppgifts- ansvarigt för renmärkesregistret. Registret får användas för att fastställa vem som är ägare till en ren. Registret skall innehålla upp- gifter om ett renmärkes utseende, den sameby där märket får an- vändas samt märkesinnehavarens namn, person- eller organisations- nummer och adress. Personuppgiftslagen (1998:204) gäller för behandling av person- uppgifter, utöver vad som sägs i andra och tredje styckena. Den som genom avtal eller på annat sätt förvärvat rätt till annans registrerade renmärke får ej an- vända märket vid renmärkning förrän det registrerats för hans räkning. skall avlysa regi- strerat renmärke 1.om märkeshavaren anmäler att han ej längre ämnar använda märket vid renmärkning, 2.om märket ej har använts vid renmärkning, 3.om märket efter flyttning av renar till annan sameby ej längre skall användas i någon hos läns- styrelsen registrerad sameby, 4.om märkeshavaren eller hans dödsbo ej längre har rätt att ha renar i sameby. Avlyses märke efter anmälan enligt första stycket 1, får det behållas på redan märkt ren för avlysningen. Den som genom avtal eller på annat sätt förvärvat rätt till annans registrerade renmärke får inte an- vända märket vid renmärkning förrän det registrerats för hans eller hennes räkning. skall avregistrera ett registrerat renmärke 1.om märkeshavaren anmäler att märket inte längre kommer att användas vid renmärkning, 2.om märket inte har använts vid renmärkning, eller 3. om märkeshavaren eller mär- keshavarens dödsbo inte längre har rätt att ha renar i sameby. Avregistreras ett märke efter anmälan enligt första stycket 1, får det behållas på redan märkt ren för av- registreringen. Är två eller flera Är två eller flera renmärken helt lika eller så lika att renmärken helt lika eller så lika att de lätt kan förväxlas de lätt kan förväxlas ändring komma att överensstämma med varandra, kan på ansökan av sameby eller märkeshavare för vilken likheten medför olägenhet förordna att något eller några av märkena skall avlysas eller ändras. Avlyses eller ändras märke, får det behållas oförändrat på redan märkt ren under tid som läns- styrelsen bestämmer. Första och andra styckena äger tillämpning på avlyst märke som får behållas på ren enligt 79 § andra stycket och på avbrotts- märke enligt 81 §. I stället för avlysning skall dock föreskrivas förkortning av märkets giltighets- tid.