prop · GT03126 · 2006-03-22 00:00:00 — tidiga uppmärksamhet genom exempelvis lagstiftning mot miljöpåverkan från bl.a. industriell verksamhet och de miljöproblem som uppstår vid hantering av avfall har bidragit till att svenska företag ligger långt framme när det gäller utvecklingen av t.ex. resurssnål produktionsteknik, teknik för luft- och vattenrening samt avfalls- hantering. Systemlösningar är ett annat svenskt styrkeområde. Det kan t.ex. handla om kretsloppslösningar för vatten och avfall, material- återvinning, förnybar energi, hållbart byggande och boende samt hållbara En viktig komponent i arbetet med systemlösningar är användandet av IT. Utvecklingen har lett till att metoder för att förebygga miljöproblem har kommit alltmer i fokus och till en breddning av definitionen av vad som innefattas i miljöteknik. ges miljöteknik en bred definition som omfattar all teknik för att minska miljöpåverkan över produkters och tjänsters hela livscykel, dvs. från råvaruutvinning till utrangering av använda produkter och återvinning av resurser. Enligt en rapport från (Svensk Miljöteknikexport 2005, , ) har den svenska exporten av miljöteknik ökat med , till ett exportvärde på . bedömde att exporten skulle öka med . Enligt en rapport publicerad av (2003, rapport 2005:2) hade miljö- tekniksektorn 2003 en total omsättning på och antalet sysselsatta var ca 90 000 personer. Efterfrågan på miljöanpassade produkter och produkter tillverkade av material från förnybara råvaror ökar. Den gröna sektorn, som avser de areella näringarnas material- och tjänsteproduktion med tillhörande förädlingsindustri, är central för omställningen till ett hållbart samhälle. Den innefattar produktion av livsmedel, ett konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk, ett långsiktigt hållbart fiske och en levande landsbygd för boende, rekreation och turism. Viktiga utvecklingsområden är bioenergi och vidareförädling av råvaror med ökat teknik- och kunskapsinnehåll. Ett försprång för inom utvecklingen av biobränslen och miljöbilar kan förväntas ge ökade marknadsandelar inom områden där svenska företag verkar, bl.a. produktion av personbilar, lastbilar, biobränsleteknik samt tjänster knutna till biobränsleteknik. Inom det sociala området har offentliga och privata aktörer i utvecklat ett systemtänkande som kan omvandlas i nya affärsmöjligheter på en global marknad. Regeringen vill stödja en förbättrad samverkan mellan olika aktörer för att dessa möjligheter skall kunna tas tillvara. Inom hälso- och sjukvårdsområdet pågår ett arbete med att möta den demografiska utmaningen. Detta, liksom den forskning och utveckling som utförs till stöd för hälso- och sjukvården, ger en god bas för innovationer och goda utvecklingsmöjligheter för svenska företag. Några exempel är medicinsk teknik, informationsteknologi i hälso- och sjukvården samt läkemedel. Svenska företag ligger långt framme inom trafiksäkerhetsområdet och utvecklingen av arbetsutrustning och maskiner för att skapa en god arbetsmiljö med tillfredsställande skyddsnivå. Rekreation, livsstilskonsumtion och upplevelseindustri med koppling till natur, landskap och miljö, är andra intressanta utvecklings- områden. En stor andel av jordens befolkning lever i fattigdom och en stor del av den produktion som är inriktad på konsumenter i rikare delar av världen fyller dåligt deras behov och förutsättningar. Flera internationella företag har dock börjat inse att fattiga länder sammantaget utgör en betydande marknad och börjat producera med fattiga människors behov och intressen i fokus. I finns en relativt god kunskap om fattiga människors behov och förutsättningar samt ett utvecklat hållbarhetstänkande i näringslivet. För svenska företag och offentliga aktörer finns en potential för att utveckla lösningar speciellt riktade till dessa marknader. Handel och internationell verksamhet Företag är genom sina val av råvaror, produktionsmetoder, produktutformning, leverantörer och investeringar i och utomlands centrala aktörer för att uppnå en hållbar tillväxt både i och globalt. Konsumtion och produktion i har konsekvenser såväl ekonomiskt som socialt och miljömässigt både i och för människor i andra länder. I ett globalt perspektiv har t.ex. miljöförstöring som regel stora sociala konsekvenser, då fattiga människor genom boende och arbeten generellt är mer utsatta och har svårare att vidta åtgärder för att skydda sig själva. Miljöförstöring kan därmed bidra till att både skapa och fördjupa fattigdom. skall sträva efter att påverka världens stora tillväxtländer i riktning mot ett ökat socialt och miljömässigt ansvar. Det är därför viktigt att arbetet med hållbar konsumtion och produktion sker på ett öppet och transparent sätt och tar tillvara utvecklingsländers intressen. Ökad produktion i utvecklingsländer har ställt företag inför nya utmaningar att leva upp till de krav på socialt och miljömässigt ansvar som marknaden och samhället ställer. Regeringens arbete med att främja företagens sociala och miljömässiga ansvar utgår från internationella normer och principer i riktlinjer för multinationella företag och i FN:s Global Compact. Dessa etablerar en s.k. lägsta anständighetsnivå, som skall respekteras av alla länder oavsett utvecklingsnivå. Regeringen arbetar för att t.ex. åtta konventioner om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet efterlevs. och svenska företag har generellt en stark trovärdighet när det gäller engagemang för och kunskap om mänskliga rättigheter, jämställdhet, arbetsvillkor, miljöhänsyn och kamp mot korruption. Tullar och andra handelshinder står ibland i vägen för handeln med bl.a. miljöanpassade varor och tjänster. Många länder har höga tullar på flera av dessa produkter. Tullar är ett enkelt sätt att dra in resurser till staten för utvecklingsländer med bristande skatteuppbördssystem, men utgör ett hinder för dessa länder att kunna dra fördel av den teknikutveckling som sker på bl.a. miljöområdet och som skulle kunna bidra till en bättre miljö i dessa länder. Tullar och andra handelshinder hindrar också konkurrensen, vilket framförallt drabbar fattiga människor genom högre priser än nödvändigt. Ekonomisk tillväxt är en viktig förutsättning för att andelen fattiga människor skall kunna minskas. Handel med, samt svenska investeringar i, utvecklingsländer är viktiga medel för att främja utvecklingen av ett nationellt näringsliv och ökad tillväxt i dessa länder. bidrar handel och utlandsinvesteringar till utveckling och tillväxt av näringslivet i . Genom ett förbättrat samspel mellan handel med och investeringar i utvecklingsländer å ena sidan och bistånd till utvecklingsländer å den andra kan synergieffekter nås i utvecklings- länderna och i . Fattigdomsbekämpning är centralt i politik för en rättvis global utveckling. Att utvecklingsländerna kan tillgodogöra sig de möjligheter världshandeln ger är därför ett av regeringens högst prioriterade mål på den handelspolitiska dagordningen. Vid handel med och investeringar i utvecklingsländer är det viktigt att Skr. 2005/06:126 hänsyn tas till frågor som rör miljö, arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, jämställdhet och social sammanhållning i syftet att främja en rättvis och hållbar utveckling. Regeringens mål för att främja en hållbar tillväxt är: att sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring skall brytas som medborgarnas välfärd och sammanhållning skall främjas, att skall vara ett ledande land i utvecklingen av nya lösningar som bidrar till hållbar utveckling och som resulterar i kommersialisering av kunskap och idéer, liksom i etablering av nya företag, att skall skapa förutsättningar för att bryta beroendet av fossila bränslen till 2020, att utvecklingsländernas intressen och fattiga individers och gruppers intressen i dessa länder skall tas tillvara så att alla kan tillgodogöra sig de möjligheter världshandeln erbjuder. Ekonomisk tillväxt och välfärd 48.Regeringen avser att ta beslut om en nationell strategi för regional utveckling. Strategin skall samordna den regionala utvecklingspolitiken och EU:s sammanhållningspolitik i och identifiera nationella tvärsektoriella prioriteringar för regional utveckling. Strategin ligger till grund för myndigheternas medverkan i det regionala utvecklingsarbetet, de regionala utvecklingsprogrammen och de EU-medfinansierade strukturfondsprogram som skall gälla för programperioden 20072013. Motsvarande förberedelsearbete pågår inför utformningen av nästa landsbygdsprogram samt för nästa program för fiskerinäringen för samma programperiod. 49.Den administrativa bördan för företagen skall minskas utan att sociala och miljömässiga krav eftersätts. Regeringen har satt mål för minskning av företagens administrativa börda på vissa rättsområden, t.ex. skatteområdet och Årsredovisningslagen. Miljöområdet och arbetsmarknadslagstiftningen följer . Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att analysera det svenska jordbrukets förutsättningar som producent av bioenergi (dir. 2005:85). 51.En energiforskningsproposition Forskning och ny teknik för Skr. 2005/06:126 framtidens energisystem (prop. 2005/06:127) kommer som 52.Vindkraftsberedningen fortsätter den övergripande samordningen av den fortsatta vindkraftsutbyggnaden i . En proposition om planering för vindkraft Miljövänlig el med vindkraft åtgärder för ett livskraftigt vindbruk (prop. 2005/06:143) kommer som denna skrivelse. 53.En proposition om utveckling av elcertifikatsystemet Förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/05:154) kommer som denna skrivelse. 54.Kommissionen mot oljeberoendet presenterar en rapport . 55.En proposition Nationell klimatpolitik i global samverkan (prop. 2005/06:172) kommer som denna skrivelse. 56.Genom beslut om Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) fördelades till forskning till stöd för hållbar utveckling. Denna forskning har goda förutsättningar att stimulera lösningar som bidrar till en hållbar utveckling, bl.a. de areella näringarnas förutsättningar att utveckla och vidareförädla hållbara material, varor och tjänster. Hållbar utveckling skall uppmärksammas i utbildningen om entreprenörskap på högskolan och i gymnasiet. 57.Entreprenörskap inriktat på hållbar utveckling skall främjas genom information, tillgång till nödvändig såddfinansiering samt genom att öka privata riskkapitalaktörers engagemang i att introducera hållbara varor och tjänster. , , och har en roll i detta arbete. 58.De svenska små och medelstora företagens arbete med socialt ansvarstagande främjas av bl.a. . Syftet med dessa insatser är att stärka de små och medelstora företagens konkurrensförmåga genom att de utvecklar sin affärsidé utifrån ett hållbarhetsperspektiv, ett arbete som också inleds på EU-nivå. 59.Arbetslivsinstitutet, , , , och samt några pilotlän kommer att utveckla metoder och verktyg för att öka genomslaget för integration och mångfald i det regionala utvecklingsarbetet. 60.Arbetslivsinstitutet genomför uppdraget att utveckla sin FoU- verksamhet kring näringslivets sätt att organisera arbetet. 61.Regeringen har, tillsammans med näringslivet och de fackliga Skr. 2005/06:126 organisationerna, tagit fram strategiprogram för sex olika branscher; Flyg- och rymdindustrin, Fordonsindustrin, Metallurgi, Läkemedel, bioteknik och medicinteknik, IT och telekombranschen samt Skogs- och träindustrin. 62.I propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT- samhället (prop. 2004/05:175, bet. 2005/06:TU4, rskr. 2005/06:142) aviserar regeringen ett antal åtgärder som syftar till hållbar tillväxt inom ramen för IT-politiken. Regeringens IT-politiska strategigrupp utvecklar förslag till nationell strategi för IT och hållbar utveckling. Syftet är att främja IT-lösningar som är kostnadseffektiva, energieffektiva och som bl.a. bidrar till att minska utsläppen av koldioxid. Miljöteknikråd (SWENTEC) som inrättades 2005 med organisatorisk koppling till , skall underlätta en nationell kraftsamling för en internationell marknad inom miljöteknik och miljöanpassade varor, tillverkningsprocesser och tjänster. Åtgärder på EU-nivå och globalt 65.Sverige skall verka för en ambitiös europeisk avfallspolicy i förhandlingen om Europeiska kommissionens förslag om en tematisk strategi för avfall. 66.Arbetet med EU:s nya kemikalielagstiftning Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals (REACH) väntas slutförhandlas /07. REACH innebär bl.a. en förbättring av kunskapen kring kemiska ämnens egenskaper, information om kemikalier i varor och utfasning av de mest skadliga ämnena. 67.Inom EU driver frågor om ökad användning av bioenergi och en förbättrad energieffektivitet. 68.Sverige tar fram en handlingsplan för genomförandet av för miljöteknik, Action Plan (ETAP). 69.Regeringen fortsätter att stödja näringslivets frivilliga insatser för socialt och miljömässigt ansvar inom Globalt Ansvar. 70.Inom ramen för utvecklingssamarbete sker en satsning som 2008 kommer att ha nått nivån . Satsningen görs i syfte att genom strategiska insatser ytterligare bidra till en långsiktigt hållbar fattigdomsminskning. Satsningarna skall göras inom fält där står starkt och kan ge värdefulla bidrag och insatserna därmed kan väva samman internationell solidaritet, miljömässig hänsyn, social utveckling och ekonomisk tillväxt, både i och i samarbetsländerna. 71.I syfte att förbättra insatserna för en hållbar tillväxt i Skr. 2005/06:126 utvecklingsländer skall de möjligheter som en samverkan mellan svensk biståndsverksamhet och handel med och investeringar i utvecklingsländerna stärkas. 72.På svenskt initiativ kommer hålla ett möte för bistånds- och utvecklingsministrarna . Mötet avses anta en deklaration om klimat i utvecklingssamarbetet och ett handlingsprogram om miljö- och fattigdomsbekämpning. 73.Genom handelspolitiken och i WTO-förhandlingarna, den s.k. Utvecklingsdagordningen från , skall fortsätta verka för att handelspolitiken och WTO bidrar till en hållbar utveckling där fattigdomsbekämpning, ökade miljöhänsyn och förbättrade sociala villkor spelar en central roll. 5Förutsättningar och verktyg för ett framgångsrikt arbete Regeringen vill i detta kapitel särskilt belysa några viktiga områden som bedöms vara förutsättningar för att lyckas med hållbarhetsarbetet, såsom delaktighet, ledarskap och samordning. Delaktighet är en grundläggande förutsättning för arbetet med en hållbar utveckling. Det är den enskildes val och aktiviteter som påverkar en mängd faktorer kring bl.a. konsumtions- och produktionsmönster, demokrati och hälsa. Ansvarstagande och ledarskap är avgörande för att åstadkomma verklig förändring, såväl inom statlig och annan offentlig förvaltning som inom näringsliv, i intresseorganisationer och bland medborgarna. Hållbar utveckling kräver ett tvärsektoriellt perspektiv som ger möjlighet att hantera målkonflikter, tillvarata synergier och utveckla ett strategiskt arbete. Samordning, effektiva arbetsformer, verktyg och en kontinuerlig uppföljning och utvärdering i en lärande process behövs för att realisera visioner och målsättningar. 5.1 Delaktighet i genomförandet av strategin Visionen om hur ett hållbart samhälle skall realiseras måste förankras i hela samhället genom en demokratisk process. Det kommer att krävas fortsatta satsningar för att skapa dialog om kopplingen mellan enskildas värderingar och livsstil samt mellan lokala och globala Det krävs också fortsatta satsningar för att inkludera dem som upplever ett utanförskap och inte känner sig delaktiga i den Folkrörelser och det övriga föreningslivet har spelat och spelar en viktig roll i detta arbete. Att öka medvetandet och insikten om nödvändig omställning av hela samhället, att utveckla handlingskompetens och att skapa beredskap hos beslutsfattare på alla nivåer i samhället likaväl som hos enskilda kvinnor och män är också en fråga om utbildning. forskning samt kompetensutveckling präglade av perspektivet hållbar utveckling är nödvändig för en hållbar samhällsutveckling såväl i Det formella utbildningssystemet på alla nivåer liksom folkbildning har en betydelsefull roll i att förse barn, ungdomar och vuxna med kunskap, färdighet, förmåga och vilja att arbeta för en Detta utvecklas i avsnitt 5.4.5. Samtal och erfarenhetsutbyte på lokal och regional nivå med enskilda organisationer och näringsliv ökar möjligheterna att genomföra strategin för hållbar utveckling. Arbetet med har beskrivits som ett av de mest omfattande delaktighetsprojekten som ägt rum. i budgetpropositionen fast att det är viktigt att vidareutvecklas och får en mer handlingsinriktad karaktär. Regeringen har därför inrättat ett Råd för hållbar skall bl.a. ge ett aktivt stöd till utvecklingsarbetet på lokal och regional nivå när det gäller hållbar Skr. 2005/06:126 utveckling samt medverka till en bredare dialog mellan olika aktörer. Sektorsmyndigheternas kunskap och erfarenheter bör tas tillvara i skall också stimulera till aktivitet på de fyra strategiska utmaningarna beskrivna i kapitel 4. En tydligare koppling av det lokala planeringsarbetet till det nationella strategiarbetet kan medföra en ökad handlingsinriktad karaktär. Erfarenheter från det lokala utvecklingsarbetet som har genomförts inom ramen för de storstadspolitiska utvecklingsavtalen är av stor vikt. Kommuner och statliga myndigheter har utvecklat metoder och strukturer som bygger på ett underifrånperspektiv. Detta innebär att arbetet grundar sig på behov och önskemål uttryckta av de boende i berörda stadsdelar samt att de boende har haft möjlighet att påverka inriktningen på det lokala storstadsarbetet. Erfarenheter från arbetet visar också att det är viktigt med en tydlig kommunikationsstrategi i ett långsiktigt förändrings- och utvecklingsarbete. Arbetet med hållbar utveckling skall vara väl förankrat bland befolkning och organisationer i . 74.Regeringen avser att genomföra en rad lokala konferenser tillsammans med och intresserade lokala, regionala och andra nyckelaktörer för att stimulera till aktivitet på de strategiskt utmaningarna och inleda arbetet inför nästa revidering av strategin. 75.Regeringens arbete för hållbar utveckling finns redovisat på regeringens hemsida (). En stor utmaning inom alla samhällsområden är ansvarstagande och ledarskap för att aktivt driva hållbar utveckling. Att hantera målkonflikter, tillvarata synergier och utveckla ett strategiskt arbete för hållbar utveckling kräver insikt, engagemang och ledarskap på högsta möjliga nivå. Dagens ledarskap måste utveckla egen kompetens inom hållbarhetsområdet. Hållbar utveckling kan inte drivas parallellt med den ordinarie verksamheten, som ett separat projekt eller en egen verksamhetsgren. Principerna för hållbar utveckling skall vara styrande för hela organisationen och all verksamhet, tid och resurser skall avsättas i tillräcklig utsträckning för samverkan över sektors- och verksam- hetsgränser. Det skall finnas en koppling mellan de övergripande målen och organisationens investeringar och användning av resurser. centralt synsätt är att det är de ordinarie resurserna och strukturerna som skall användas ur ett hållbarhetsperspektiv och inte nya medel för enstaka projekt. De statliga myndigheterna spelar en viktig roll i att omsätta nationella politiska beslut i handlingsplaner, riktlinjer eller föreskrifter. Länsstyrelserna har ett särskilt ansvar som statlig myndighet på regional nivå. De centrala myndigheterna skall i allt högre utsträckning medverka i lokalt och regionalt utvecklingsarbete. Myndigheterna har även ett betydande ansvar när det gäller att integrera hållbar utveckling inom sina verksamhetsområden. Instruktioner och regleringsbrev är två viktiga instrument för regeringens styrning av myndigheterna i syfte att nå de politiska målen. Verksförordningen (1995:1322) ålägger statliga myndigheter att beakta de krav som ställs på verksamheten när det gäller bl.a. en ekologiskt hållbar utveckling, jämställdheten mellan kvinnor och män samt integrationspolitiken. Regeringen avser att identifiera myndigheter vars verksamhet har relevans för arbetet med en hållbar utveckling. Myndigheter med ett brett ansvarsområde är särskilt viktiga liksom myndigheter av spjut- spetskaraktär för hållbar utveckling Även vissa myndigheter med ansvar för en specifik sektor som bör samarbeta med andra sektorsmyndigheter är väsentliga. Regeringen kommer att se över hur ett särskilt ansvar för arbetet för hållbar utveckling kan tydliggöras i regeringens styrdokument för myndigheterna. Denna process behöver fortgå kontinuerligt och anpassas till berörd myndighets verksamhet. De regionala utvecklingsprogrammen (RUP) är betydelsefulla instrument för att uppnå en hållbar regional utveckling. Den kommande nationella strategin för regional utveckling och den svenska strategin för hållbar utveckling är två viktiga underlag som ett regionalt utvecklingsprogram skall förhålla sig till. Landstingen och kommunerna har också stor betydelse för hållbarhetsarbetet. Det är angeläget att arbetet för en hållbar utveckling får genomslag i hela landet. strategi för hållbar utveckling är ett viktigt underlag i det strategiska arbetet på regional och lokal nivå. Ledarskapet i kommunerna är avgörande för samstämmighet i genomförande av lagstiftning, tillsyn och planering av bl.a. skola och äldreomsorg samt i kontakter med medborgare, företag och organisationer. Regeringen uppmanar kommuner och landsting att beakta regeringens strategi som underlag för sitt arbete med strategier av betydelse för hållbar utveckling. Näringslivet står för en viktig del i arbetet med att skapa tillväxt och välstånd i samhället, såväl lokalt som globalt. Det är styrelsens och ledningens ansvar att företagen sköts på ett ansvarsfullt och etiskt sätt inom ramen för nationell lagstiftning och internationella avtal och riktlinjer. Många företag arbetar strategiskt med hållbarhetsfrågor. En hållbar organisation driver en ekonomi som bidrar till att värna och utveckla den sociala och miljömässiga bas på vilken samhället är byggt. För en sådan organisation handlar det om att investera i sådant som är ekonomiskt försvarbart och som fungerar som plattformar i ett längre perspektiv, i syfte att stödja kreativitet och skapa konkurrensfördelar. I den statliga ägarpolicyn, senast reviderad i regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2004/05:120. 2005/06:NU4, rskr. 2005/06:52, 53) anges att statliga företag skall Skr. 2005/06:126 ha en genomtänkt strategi för att hantera miljöhänsyn, sociala frågor, jämställdhet och etik. Regeringen kommer, inom ramen för den statliga ägarpolitiken, fortsatt främja de statliga företagens arbete med en hållbar utveckling genom bl.a. utbildningsinsatser, medverkan till ökat erfarenhetsutbyte och diskussion kring dessa frågor samt vidareutveckling av principerna för uppföljning. Styrelsen och ledningen har ansvar för att de företag där staten har ägarintressen styrs i enlighet med ägarnas långsiktiga intressen. Genom folkrörelser och övriga föreningslivet kan människor finna en kanal för att påverka samhällsutvecklingen utifrån sina värderingar och prioriteringar. Ansvarstagande och ledarskap inom det civila samhället är av stor vikt för att värna och främja centrala principer kring hållbar utveckling, demokrati och alla människors lika värde. Det offentliga, näringslivet och organisationer kan bidra till och spela en viktig roll för förbättrade förutsättningar för individen att agera hållbart. är den enskildes val och aktiviteter avgörande, dvs. vad man konsumerar och hur man själv engagerar sig i sina medmänniskor och i samhällsutvecklingen. Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Det innebär att alla politiska beslut skall utformas på ett sätt som beaktar de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna i ett längre tidsperspektiv. Staten skall vara ett föredöme i att främja social och miljömässig hänsyn.