prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — Genomförandet av insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet bör därför i huvudsak struktureras inom de sex temaområdena Byggnaden som energisystem, Transportsektorn, Bränslebaserade energisystem, Energiintensiv industri, Kraftsystemet samt Energisystemstudier, och de till temaområdena knutna utvecklingsplattformarna bör användas för att prioritera och förankra verksamheten. Stöd skall dock även kunna övervägas för annan forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering som kan ha relevans för ett framtida hållbart energisystem (se även avsnitt 5.3). Genom att medlen för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet nu administreras av (se avsnitt 7.1) har denna ett tydligare ansvar för att även energirelaterad grundforskning finansieras. Även som sådan forskning på något entydigt sätt kan inordnas i dessa tema- och utvecklingsområden bör hantera sådana insatser, så långt möjligt inom den föreslagna strukturen. En annan mera övergripande frågeställning som bör beaktas är kunskapsbehoven för samhällets säkerhet och beredskap. Regeringen förutsätter att det fortsatta arbetet inom Energimyndig- hetens utvecklingsplattformar sker i en kontinuerlig process mot bakgrund av de synpunkter som framförts av remissinstanserna och i dialog med forskare, näringsliv och samhälle. Det är uppenbart att denna indelning i temaområden inte är den enda möjliga strukturen. Det finns flera områden och insatser med anknytning till flera temaområden. Exempelvis har insatser kring solceller viktiga beröringspunkter med både annan teknik för förnybar elproduktion och med byggnaden som energisystem. Insatser kring förnybara drivmedel har anknytning till såväl transportsystemet och bränslebaserade energi- system som energiintensiv industri. Det är enligt regeringens bedömning ytterst angeläget att indelningen i temaområden inte leder till inlåsning eller bristande systemsyn och att relevanta samverkansmöjligheter mellan utvecklingsområden tas till vara, liksom möjligheter till samverkan med insatser på andra områden. I avsnitt 5.55.10 beskrivs visioner och prioriterade insatser inom de sex temaområdena. Det underlag som redovisat i rapporten redovisar även s.k. effektmål för verksamheten. Dessa mål, utgör indirekta mål för EFUD. De kan sägas utgöra en konkretisering av de Prop. 2005/06:127 övergripande visionerna, och kan exempelvis ange antal producerade TWh vindkraft eller kraftvärme, eller antal procent minskat behov av uppvärmning. Effektmålen anger en ambition för verksamheten och beskriver den utveckling som insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering skall bidra till att främja. Utöver effektmålen har definierat vad man kallar EFUD- mål. Dessa utgör mål för hur verksamheten kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering skall skapa bättre förutsättningar för energisektorn att nå effektmålen för området. Utifrån kritisk analys av ett områdes förutsättningar och potential har det långsiktiga programmets möjligheter att bidra med förbättringar formulerats. Bland centrala parameter i denna analys återfinns kostnad per energimängd och förutsättningarna för att nå vissa volymmål. Exempel på det benämner EFUD-mål kan vara: -Antal till en viss tidpunkt demonstrerade och utvärderade koncept för bostäder och lokaler som inte behöver värme och kyla för klimatisering. -Uppbyggnad av nätverk mellan forskare, näringsliv och samhälle på ett visst område. -Utveckling av t.ex. dieselmotorn för att kunna minska såväl koldioxidutsläppen som utsläppen av kolväten, kväveoxider och partiklar med storleksordningen . -Antal utbildade doktorer inom ett visst område -Att till en viss tidpunkt ha bidragit till väsentligt sänkta kostnader för en viss teknik, t.ex. vindkraft. -Nya produkter och tjänster på marknaden Medan visioner och effektmål är långsiktiga har de s.k. EFUD-målen generellt formulerats utifrån den tidigare i budgetpropositionen föreslagna sjuårsperioden och för att konkretisera vad insatserna fram skall leda till. Dessa verksamhetsmål utgör en viktig del av uppföljningen av verksamheten. Uppfyllandet av EFUD-målen utgör ett resultatmått för verksamheten som i kombination med andra, mera generella indikatorer, analyser och utvärderingar skall möjliggöra en ändamålsenlig uppföljning av de långsiktiga energipolitiska insatserna (se avsnitt 5.12). 5.5Effektivare energianvändning i bebyggelsen och energismart byggande I propositionen Effektivare energianvändning och energismart byggande (prop. 2005/6:145) presenteras regeringens förslag till ett samlat nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande. Det nationella programmet består av insatser som skapar förutsättningar för såväl industrin, den offentliga verksamheten, bebyggelsesektorn och oss alla som individer att arbeta aktivt med energieffektivisering. En viktig komponent i det nationella programmet är insatser kring forskning, utveckling och demonstration. Sektorn bostäder och service består av bostäder, lokaler exklusive Prop. 2005/06:127 industrins lokaler, fritidshus och övrig service vilket inkluderar bygg- sektorn, gatu- och vägbelysning, avlopps- och reningsverk samt el- och vattenverk. Energianvändningen i denna sektor uppgick till vilket motsvarade av totala slutliga energi- användning. , eller , av energianvändningen i sektorn bostäder och service sker i bostäder och lokaler. En stor del av energi- användningen, ca , utgörs av uppvärmning och varmvatten. Ca används som hushållsel och ca används som driftel. Potentialen för energieffektivisering i sektorn bedöms vara stor, inte minst i det befintliga fastighetsbeståndet, och särskilt i ombyggnads- och förvaltningsskedena. Dessutom är underhållsbehovet i rekordårens fastighetsbestånd stort, vilket indikerar möjligheten av att utveckla goda paket och systemlösningar för förbättringar. Erfarenheter från bl.a. nybyggandet av de s.k. passivhusen i och ombyggnaden av tio bostadshus med sammanlagt 255 lägenheter i norr om har visat på vikten av att alla berörda aktörer aktivt deltar i byggprocessen. I FOKUS II pekar på betydelsen av ledningens engagemang och viljeriktning för att energi- effektiviseringsarbetet skall få genomslagskraft och genomsyra hela förvaltningen. Energiforskningens del av ansvaret för att minska effektivisera energianvändningen i bebyggelsen och främja omställningen till en hållbar energitillförsel fokuseras kring byggnaden med tillhörande installationer och utrustning, och på de människor som bor i eller på annat sätt nyttjar byggnaden. verksamhet planeras utföras inom temaområdet Byggnaden som energisystem. I frågor kring planering och utveckling av bebyggelse och annan samhällsstruktur finns beröringspunkter med verksamhet vid andra myndigheter såsom Formas och . Byggnadens huvudsakliga uppgift är att skydda mot omgivande klimat samt att skapa ett önskat inomhusklimat. Genom att förbättra byggnadens termiska egenskaper samt genom att de tekniska installationerna uppgraderas till bättre lösningar kan fastighetsbeståendet energi- effektiviseras betydligt som komfort och inomhusmiljö håller hög nivå. Valet av utformning av byggnaden och de tekniska installa- tionerna har stor inverkan på energianvändningen. Det är därför önskvärt att byggnaden och dess installationer anpassas efter aktiviteterna i byggnaden så att energianvändningen kan minimeras med beaktande av bl.a. kraven på god innemiljö. Systemen bör kunna anpassas efter varierande förutsättningar och förändringar i aktiviteter. 5.5.1 Insatser inom temaområdet Byggnaden som energisystem Regeringens bedömning: Insatserna inom temaområdet Byggnaden som energisystem bör vägledas av den övergripande visionen om en framtid där all energianvändning i bebyggelsen är effektiv och långsiktigt hållbar. Inrättandet av ett centrum för energi- och resurseffektivt byggande och förvaltning bör prioriteras. Behovet av energieffektivise- ringsåtgärder i samband med större ombyggnader samt av resultat- spridning och insatser för att göra energismarta tekniker och lösningar allmänt kända bör beaktas. förslag (FOKUS II): Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: stöder förslaget avseende prioriterade satsningsområden inom temaområdet Byggnaden som energisystem. anser att det är bra att Byggnaden som energisystem tas upp som ett insatsområde och framför synpunkten att all energiteknik som kan integreras i byggnader (även solceller) bör ingå i detta temaområde eftersom de FUD-resultat som kommer fram då bör vara lättare att överföra till byggbranschen. Även Svenska solenergi- föreningen anser att solceller bör ingå i detta temaområde. Elforsk instämmer i visionen att all energianvändning i bebyggelsen ska vara effektiv och långsiktigt hållbar. Elforsk menar dock att särskilda mål inte bör sättas upp för vissa uppvärmningsslag och ser inget skäl att sätta likhetstecken mellan effektiv energianvändning och minimering av elanvändningen. Elforsk menar att det för att få till stånd en effektivisering inom sektorn är av största vikt att göra omvärldsanalyser, kunskapssammanställningar och synteser utöver forskningen. Enligt Elforsk bör informationsspridning till byggbranschen också vara en prioriterad uppgift och detta kan med fördel ske genom demonstrations- projekt. Elforsk ser positivt på att mjuka frågor såsom beteende och processer lyfts fram bland prioriteringarna. ställer sig positiv till bildandet av ett centrum för energi- och resurseffektivt byggande och förvaltning med synpunkten att det bör ha till första uppgift att ta fram ett konkret forskningsprogram. tillstyrker starkt att den arkitektoniska utformningen uppmärksammas i forskning och implementering. framhåller vikten av att insatserna inom detta område samordnas med Formas insatsområde Byggnaden som system. Ett annat alternativ kan, enligt , vara att en särskild samordningsgrupp skapas mellan , och . ser ett stort behov av en databas för energi- och materialflöden genom byggsektorn, för lyckade projekt och goda exempel, för analys och visualiserande av strategier, inte minst införandet av solenergi. är också positiv till att ett centrum skapas och framhåller att det bör drivas tvärvetenskapligt över gränserna energi- teknik, byggnadsteknik, arkitektur och samhällsvetenskap. ser mycket positivt på den prioriterade insatsen processer för nyproduktion och förvaltningsskede inklusive ombyggnad, eftersom detta ger utrymme för intressant forskning med fokus på process och samspel mellan byggnad, energisystem och sociala aktörer. anser att större hänsyn måste tas till hur de tekniska systemen, byggnaden och de boende samverkar för att minimera energi- användningen i byggnaden. föreslår en justering av rubriken till Byggnaden som sociotekniskt energisystem för att betona vikten av att studierna bör röra en samverkan mellan byggnaden, energisystemet och människorna. () påpekar att området bebyggelse är mycket komplext med en mångfald av olika fastighets- typer och menar att det därför kan ifrågasättas om demonstration är en effektiv metod för att lyckas med implementeringen av nya lösningar. SP anser att det däremot är viktigt att initiera självförbättrande system samt utnyttja och förstärka mekanismerna bakom dessa, t.ex. genom kvalitets- säkring. SP anser att ett mål bör vara att utveckla intelligenta system- lösningar som tar hänsyn till samverkan mellan byggnadens klimatskal och de tekniska installationerna så att optimalt inomhusklimat och en låg energianvändning kan uppnås. SP påpekar att det i finns mycket goda kunskaper om effektiv energianvändning dess koppling till byggnaden som energisystem och inverkan på innemiljön, och menar att svensk industri torde ha mycket goda utsikter att verka på en växande exportmarknad. ifrågasätter realismen i de mål för demonstration av koncept för bostäder och lokaler utan behov av värme eller kyla för klimatisering som föreslås. KTH menar att tekniken för stora energieffektiviseringar finns och att det är viktigt med forskning om och införandet av styrmedel. anser att det är viktigt att beakta möjligheterna att minska miljöpåverkan inte bara vid nybyggnation utan även i det befintliga fastighetsbeståndet och anser att det är mycket bra att detta tagits upp i rapporten. menar att namnet Byggnaden som energisystem inte bör hindra att stöd kan ges till forskning om komponenter såsom energieffektiva fönster. Svensk Fjärrvärme anser att det är olyckligt att avgränsa området till den fysiska byggnaden utan att ta hänsyn till den energi som distribueras till byggnaden och menar att detta riskerar att leda till suboptimering av energisystemet. Formas påpekar att Formas tidigare hade särskilt ansvar för forskning och utveckling om energianvändning i bebyggelsen inom det statliga energiforskningsprogrammet. Formas synpunkt är att den återställning av energiforskningsanslaget som skedde bör innebära att Formas som har haft ansvar för del av anslaget återfår ett sådant ansvar. Formas anser att energiaspekten är en av de absolut viktigaste frågorna inom byggforskningen och något som bör ges betydande tyngd och utrymme, samt att det är viktigt att energiaspekterna behandlas tillsammans med övriga byggforskningsfrågor som t.ex. inomhusmiljö, hälsa, funktionalitet och förvaltning för att erhålla ett helhetsperspektiv och ett systemkunnande som befrämjar en hållbar bebyggelse. Formas påpekar att beskrivningen av området Byggnaden som energisystem har förändrats från FOKUS I till FOKUS II och gått från enskilda energitekniker med koppling till byggnader till en EFUD-inriktning mot byggnaden i ett systemperspektiv, en inriktning som traditionellt har kännetecknat Formas/BFR:s EFUD-satsningar. ser gärna att det inom de prioriterade insatserna Prop. tydligt framgår att hushållens roll ska beaktas. med om att en god inomhusmiljö är ett kriterium som alltid måste upp- fyllas vid energieffektiviseringsåtgärder. Det är av avgörande betydelse att hälsoaspekter genomsyrar energiforskningen eftersom risken annars är stor att eventuella energibesparingar åstadkoms på bekostnad av anser att solfångare är ett område där har goda förutsättningar att hävda sig internationellt och föreslår konkreta mål för insatser inom detta område. Bakgrund: har genom det arbete som redovisats i rapporten formulerat visioner och mål för temaområdet Bygganden som energisystem. Den strategiska forskningsplanen för området har formulerats med hjälp av den s.k. utvecklingsplattformen för området, UPBygg. Verksamheten inom temaområdet har strukturerats inom utvecklings- områdena a) Produktion, drift Den övergripande visionen för arbetet inom temaområdet är att all energianvändning i bebyggelsen skall vara effektiv och långsiktigt hållbar. Skälen för regeringens bedömning: har inom temaområdet Byggnaden som energisystem formulerat en vision och mål för insatser kring energieffektivisering och förnybar energitillförsel inom Myndigheten föreslår inrättandet av ett centrum för energi- och resurseffektivt byggande och förvaltning, och vill därutöver prioritera studier av samverkan mellan tekniska system, IT, information Enligt regeringens bedömning utgör de av föreslagna visionen och målen för insatser inom temaområdet Byggnaden som energisystem en ändamålsenlig grund för att genom ökade insatser kring forskning, utveckling och demonstration främja en uthållig tillförsel och användning av energi inom bebyggelsesektorn. Regeringen förutsätter dock att visionen och målen kontinuerligt följs upp och vid behov kompletteras. Regeringen förutsätter även att det fortsatta arbetet inom Energi- myndighetens utvecklingsplattform bedrivs mot bakgrund av de syn- punkter som framförts av remissinstanserna och i kontinuerlig dialog med forskare, näringsliv och samhälle. Regeringen anser att insatserna kring forskning, utveckling och demonstration inom området energi och bebyggelse kan främja en effektiv och långsiktigt hållbar energianvändning i bebyggelsen och ett Därmed bidrar dessa insatser till uppfyllandet av det mål för energieffektivisering i bebyggelsen som föreslås i propositionen Effektivare energianvändning och energismart byggande 2005/6:145). långsiktigt hållbar energianvändning innebär enligt regeringens bedömning att insatserna bör kunna bidra till att påtagligt minska beroende av olja. Regeringen delar bedömning att insatserna bör fokuseras på arbete som bidrar till en effektiv energianvändning i både ny och befintlig bebyggelse. byggnaden sett ur ett systemperspektiv, d.v.s. att byggnadens klimatskal och design skall samverka med de tekniska installationerna och brukaren. Genom ett smart utnyttjande av både byggnadsskalets och de tekniska systemens egenskaper bör energianvändningen kunna minimeras. Byggnader bör även kunna utformas så att utnyttjandet av förnybar energi, t.ex. solenergi, optimeras och att de tekniska installationerna optimeras efter byggnadens egenskaper. Forskningsbehov har identifierats inom såväl mjuka som tekniska frågor. Det finns enligt regeringens bedömning ett generellt behov av att öka kunskapen om möjliga energieffektiviseringsåtgärder i den befintliga bebyggelsen och i samband med större ombyggnader. Inom de kommande 20 åren behöver ungefär en miljon bostäder renoveras. Detta innebär ett unikt tillfälle att använda den nya teknik som vuxit fram med den ambitiösa målsättningen att miljonprogramsbostäderna skall bli energismartaste hus. Som grund för detta arbete bör erfarenheter från tidigare projekt demonstreras och spridas t.ex. genom sammanhållna demonstrationsprojekt där ny teknik och nya åtgärder för energieffektivisering följs upp och utvärderas. För att nya energieffektiva lösningar skall få genomslag på marknaden behövs konkreta exempel som visar att tekniken fungerar. Oberoende utvärderingar är därför av stor vikt i detta sammanhang. Behovet av att föra ut resultaten och göra nya tekniker och lösningar allmänt kända särskilt beaktas. Perspektivet i sådana projekt bör inte begränsas till rent tekniska frågor utan utgå från en helhetsbild där både ekonomi, tillämpning av mogen teknik/metodik, förvaltningsrutiner och beteendeförändringar beaktas. I detta sammanhang bör också studeras hur informationsteknologi kan nyttjas för att skapa samverkan mellan tekniska system, beteendefrågor och behov av information. Därutöver finns det ett behov av fördjupade studier av hur olika styrmedel samverkar till respektive motverkar ett energieffektivt agerande i bebyggelsesektorn och om det finns effektivare styrmedel som kan leda till en effektivare energianvändning i bebyggelsen. En viktig fråga att belysa i detta sammanhang är hur producenter, fastighetsägare, kommuner etc. kan stimuleras att erbjuda energieffektiva lösningar. Introduktionen av ett system för energideklaration av byggnader enligt vad som föreslås i propositionen Effektivare energianvändning och energismart byggande (prop. 2005/6:145) innebär att ett nytt verktyg för att främja en effektiv energianvändning och god inomhusmiljö i bebyggelsen introduceras. Detta verktyg kommer att inneböra en ökad efterfrågan på kunskap och information kring effektivare energianvändning i bebyggelsen och regeringen ser stora möjligheter för samverkan med insatserna inom temaområdet. Regeringen delar i detta sammanhang bedömning om behovet av ökad kunskap om vilka former för samverkan mellan olika aktörer (beställare, producent, användare etc.) som finns, samt om för- respektive nackdelar med dessa. Regeringen välkomnar också planerna på att skapa ett centrum för energi- och resurseffektivt byggande och förvaltning, där branschens aktörer kan samlas för att identifiera de hinder som ligger till grund för varför de bästa tekniska lösningarna inte används . Tillskapandet av ett sådant centrum kan enligt regeringens bedömning väsentligt bidra till möjligheterna för ansvariga myndigheter att tillsammans med branschen, Prop. 2005/06:127 högskolor, institut etc. kunna genomföra forskningsprogram där hindren för energieffektivt byggande och förvaltning löses. Tillskapandet av ett sådant centrum ligger därmed också i linje med vad Miljövårds- beredningen har föreslagit i sin promemoria Strategi för energieffektiv bebyggelse (M2004:2). I promemorian föreslogs att ett forskarnätverk inom området energieffektivisering i bebyggelsen byggs upp i som kan fungera som en arena för forskning, vidareutveckling och utvärdering av genomförda åtgärder samt som en kunskapskälla för branschen. Samverkan med för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) är utifrån detta resonemang särskilt angelägen (se avsnitt 7.2). 5.6 Minskat beroende av fossila bränslen i transportsektorn Såväl det svenska som det globala energisystemet är till stor del beroende av olja och andra fossila bränslen. stod fossila bränslen för av totala energitillförsel. Det är en markant minskning jämfört med då fossila bränslen utgjorde av energitillförseln. Utvecklingen har möjliggjorts genom utbyggnad av vattenkraft, kärnkraft och fjärr- värme samt genom statlig politik för minskat oljeberoende, bl.a. i form av forskning och utveckling av energieffektiv och förnybar energiteknik. Som en följd av denna omställning har utsläppen av koldioxid från förbränning av fossila bränslen i ungefär halverats . I utgör användningen av olja och oljebaserade bränslen och drivmedel den största delen av fossilbränsleanvändningen. stod oljan för , eller , av den totala energitillförseln om ca . Naturgasen står för en liten del av den totala tillförseln () men är betydelsefull i de delar av landet, i Syd- och Väst- , där gasnätet byggts ut. Importen av kol har halverats och kol står för eller av energitillförseln. Användningen av fossila bränslen skiljer sig markant mellan olika sektorer. I sektorn bostäder och service användes ca Inom industrin användes ca (exklusive bunkring för utrikes sjöfart) användes totalt bränsle och el . Den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål (inklusive alternativa bränslen för bensin och diesel- motorer) uppgick till . Förnybara drivmedel som bioetanol, RME och biogas utgjorde av denna användning. Det står klart att det största beroendet av fossila bränslen finns i transportsektorn, som till är beroende av oljebaserade drivmedel. Fossila bränslen är ändliga resurser och de klimatförändringar som kan bli en följd av fossilbränsleanvändningen framstår som vår tids största och viktigaste utmaning på energiområdet. En omställning till ett hållbart energisystem och ett minskat beroende av fossila bränslen är mot denna bakgrund angelägna. 2005 satte regeringen upp det nya målet att förutsättningar skall skapas för att bryta beroende av fossila bränslen till 2020. Därefter har en kommission mot oljeberoende inrättats, vars uppdrag är att vara rådgivande och bistå regeringen i arbetet med att peka ut vägar som påtagligt minskar beroende av olja. Forskning, utveckling och demonstration samt marknadsintroduktion av ny energiteknik kommer att vara av stor betydelse för möjligheterna att påtagligt minska beroende av olja. Behovet av forskning och utveckling är dock olika stort i olika sektorer och tillämp- ningar. Det största behovet av ny teknik och nya lösningar finns inom transportsektorn, där oljeberoendet är nära nog fullständigt och de tekniska utmaningarna stora. För att minska oljeberoendet i transportsektorn krävs flera olika samverkande insatser. I propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) gör regeringen bedömningen att det för att påskynda miljöanpassningen och omställningen av transportsystemen behövs åtgärder med inriktning mot effektivisering av, produktionen, distributionen och användningen av energi inom transportsektorn, ökad satsning på förnybara energikällor, samt planering och utveckling av bebyggelse och annan samhällsstruktur som gynnar miljöanpassade transporter och skapar förutsättningar för ett minskat transportbehov.