prop · GT03170 · 2006-03-21 00:00:00 — Paragrafen har inte någon motsvarighet i direktivet. Den behandlas i avsnitt 5.8.12. Paragrafen är enbart tillämplig i sådana fall då europakooperativ väljer att lägga sitt säte i en stat där arbetstagarinflytande kan förekomma vid föreningsstämmor och eventuella andra stämmor i europakooperativ. Sådant inflytande är tillåtet i vart fall enligt dansk rätt. Om ett europa- kooperativ lägger sitt säte i får alltså dess stadgar innehålla regler om arbetstagarinflytande vid kooperativets stämmor. Ledamöter för arbetstagare i skall i så fall utses av de arbetstagarorganisa- tioner som utser ledamöter i övrigt enligt 42 eller 43 §. Fördelning mellan olika arbetstagarorganisationer skall ske efter samma mönster som övriga fördelningar mellan organisationerna enligt denna lag. Orga- nisationerna får avtala om en annan fördelning. De får även avtala om att avstå från att utse ledamöter och i stället överlåta rätten att utse leda- möter till arbetstagarrådet. När europakooperativ har sitt säte i har arbetstagarna inte rätt att medverka med rösträtt vid föreningsstämmor eller andra stämmor. Bestämmelserna i förevarande och i 68 § är alltså inte tillämpliga när ett europakooperativ skall ha eller har sitt säte i , se 4 § tredje stycket. Paragrafen har ingen motsvarighet i direktivet. Den behandlas i avsnitt 5.8.12. Av paragrafen följer att arbetstagarledamöternas mandattid skall bestämmas av den som utser ledamöterna i de fall då europa- kooperativets stadgar inte reglerar mandattiden för sådana ledamöter. Paragrafen har ingen direkt motsvarighet i direktivet. Den behandlas i avsnitt 5.9. Av första stycket följer att arbetstagarnas förhandlingsdelegation och arbetstagarrådet är juridiska personer. Av andra stycket följer att förhandlingsdelegationens rättigheter och skyldigheter övergår till ett arbetstagarråd när ett sådant inrättas. Av ett protokoll eller en annan handling kan framgå när förhandlings- delegationen respektive arbetstagarrådet blivit inrättad, vilka som är ledamöter och hur många arbetstagare dessa företräder. Att förhandlings- delegationen och arbetstagarrådet inom sig utser behöriga firmatecknare kan vara viktigt, bl.a. med hänsyn till de korta preskriptionsfrister som gäller. Motsvarande bestämmelse finns i 36 § lagen om europeiska företags- råd och i 64 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 12. Den behandlas i avsnitt 5.10. De arbetstagarrepresentanter som är verksamma eller utses enligt denna lag skall vara tillförsäkrade samma skydd som nationell lagstift- ning och praxis ger arbetstagarrepresentanter. Sådant skydd skall alltså gälla t.ex. för arbetstagarledamöter som utses enligt 67 § för att fullgöra uppdrag vid föreningsstämma eller annan stämma när sådant uppdrag kan förekomma enligt någon annan stats rättsordning. Genom paragrafen görs vissa regler i lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen (förtroendemannalagen) tillämpliga för arbetstagarrepresentanter som vanligtvis utför sitt arbete i och som utför uppgifter eller utses enligt denna lag. Hänvis- ningen till dessa bestämmelser utesluter givetvis inte att hela lagen i och för sig kan bli tillämplig, om förutsättningarna härför är uppfyllda. som är utsedd av en lokal kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisation omfattas direkt av förtroendemannalagen, när organisationen har under- rättat arbetsgivaren om uppdraget (se 1 § förtroendemannalagen). Hänvisningen till 3 § första stycket förtroendemannalagen innebär att arbetsgivaren inte får hindra en ledamot i t.ex. förhandlingsdelegationen eller arbetstagarrådet från att fullgöra sitt uppdrag. Hänvisningen till 4 § samma lag avser rätten att under och efter uppdraget behålla samma vill- kor som om arbetstagaren inte haft något uppdrag. Vidare omfattas reglerna om rätt till ledighet och betalning under ledigheten i 6 och 7 §§. All ledighet som avser verksamhet i en förhandlingsdelegation eller ett arbetstagarråd får anses röra den egna arbetsplatsen. Hänvisningen till 8 § avser företrädesrätt till fortsatt anställning vid uppsägning på grund av arbetsbrist och permittering. Motsvarande bestämmelse finns i 37 § lagen om europeiska företagsråd (se prop. 1995/96:163 s. 50 och 71) och i 65 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Därutöver finns rätt till ledighet för utbildning enligt 54 § i de fall europakooperativet har sitt säte i . Paragrafen motsvarar direktivets artikel 10.1. Se även avsnitt 5.11. Första stycket gör det möjligt för europakooperativet eller de del- tagande juridiska personerna att besluta om tystnadsplikt, om det är nöd- vändigt. Stycket har getts en restriktiv utformning av hänsyn till arbets- tagarnas intresse av största möjliga öppenhet. Bestämmelsen i andra stycket tillåter ledamöter och experter att trots tystnadsplikten föra informationen vidare till andra ledamöter och experter inom samma arbetstagarråd eller förhandlingsdelegation under förutsättning att uppgiftslämnaren underrättar mottagaren om tystnads- plikten. I sådana fall gäller tystnadsplikten också för mottagaren. Enligt tredje stycket skall tystnadsplikten fortsätta att gälla även efter det att uppdraget som ledamot, annan arbetstagarrepresentant eller expert upphört. Motsvarande regel finns i 38 § lagen om europeiska företagsråd (se prop. 1995/96:163 s. 51 och 71) och i 66 § lagen om arbetstagar- inflytande i europabolag. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 13. Se även avsnitt 5.12. I första stycket slås fast att regleringen om europakooperativ inte får tillämpas i syfte att frånta eller förvägra arbetstagarna rätt till inflytande. Andra stycket innehåller en bevisbörderegel. Enligt denna presumeras ett syfte ha förelegat att frånta eller förvägra arbetstagarna inflytande, om väsentliga förändringar i företagsgruppen inträffar från det att europakooperativet registrerats och om resultatet av dessa förändringar skulle ha lett till en högre grad av inflytande, om de varit för handen redan då europakooperativet registrerades. De förändringar som här avses är framför allt strukturella förändringar, byte av sätesland och större förändringar i arbetsstyrkan. Presumtionen bryts om företaget visar andra skäl för att förändringarna skett efter att europakooperativet registrerats. Efter att förflutit gäller inte bevislättanden enligt andra stycket. Då gäller alltså vanliga bevisregler för den som gör gällande att reglerna om europakooperativ tillämpats i syfte att frånta eller förvägra arbets- tagarna deras rätt till arbetstagarinflytande. Motsvarande bestämmelse finns i 67 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.13. Första stycket innehåller föreskrifter om skadeståndsskyldighet för den som bryter mot lagen, mot ett avtal enligt lagen eller mot tystnadsplikt som avses i lagen. Både allmänt och ekonomiskt skadestånd kan bli aktuellt. Vid tillämpning av reglerna jämställs enligt andra stycket europa- kooperativ och deltagande juridisk person med arbetsgivare samt arbets- tagarråd, förhandlingsdelegation och andra organ för information och samråd med arbetstagarorganisation. Tredje stycket undantar tvister mellan arbetstagare eller grupper av arbetstagare från rätten till skadestånd enligt lagen. Lagens reglering t.ex. om hur arbetstagarna skall fördela platser i förhandlingsdelegationen eller i arbetstagarrådet ger alltså inte någon arbetstagare eller grupp av arbetstagare rätt till skadestånd av någon annan arbetstagare eller grupp av arbetstagare. I de fall ett brott mot lagen resulterar i att arbetstagarnas fortlöpande rätt till inflytande inskränks betydligt i förhållande till vad de annars varit berättigade till, bör det allmänna skadeståndet bestämmas till belopp som är väsentligt högre än vad som är brukligt i svensk arbets- rätt. Motsvarande bestämmelse finns i 68 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.14. Enligt första stycket skall tvister enligt lagen följa processordningen i arbetstvistlagen. Enligt andra stycket jämställs bl.a. avtal som avses i lagen med kollektivavtal vid tillämpning av arbetstvistlagen. Alla tvister enligt lagen skall enligt tredje stycket handläggas av Arbetsdomstolen som första och enda instans. Enligt fjärde stycket skall mål om tillåtligheten av tystnadsplikt hand- läggas skyndsamt. Att tystnadsplikt kan åläggas följer av 71 §. Motsvarande bestämmelse finns i 69 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen hänvisar till reglerna om tvisteförhandling och rättegång i 64, 65 och 68 §§ medbestämmandelagen. Den behandlas i avsnitt 5.14. Hänvisningen till 64 § medbestämmandelagen innebär att förhandling måste äga rum mellan parterna innan talan väcks. Detta är en förutsätt- ning för att Arbetsdomstolen skall kunna ta upp en tvist till prövning enligt 4 kap. 7 § arbetstvistlagen. Preskriptionsfristen börjar löpa då förhandlingen avslutas. Motsvarande bestämmelse finns i 70 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:359) om europeiska företagsråd Den nya paragrafen motsvaras delvis av direktivets artikel 15.1. Den behandlas i avsnitt 6.3. I paragrafen regleras förhållandet mellan lagen om europeiska före- tagsråd och lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ. I första stycket första meningen anges huvudregeln, att lagen inte skall vara tillämplig på gemenskapsföretag eller kontrollerande företag om dessa är europakooperativ. I sådana fall skall lagen inte heller tillämpas på dotterföretag till europakooperativet. I andra meningen och i andra stycket anges de båda undantag som finns från huvudregeln. Enligt andra meningen skall lagen gälla på europakooperativ och dess dotterföretag om förhandlingsdelegationen beslutat avstå från eller avbryta pågående förhandlingar om ett avtal och därmed avstå från inflytande enligt lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ. Enligt andra stycket skall lagen om europeiska företagsråd tillämpas på gemenskapsföretag eller kontrollerande företag som blir dotterföretag till ett europakooperativ efter att europakooperativet har registrerats, om inte arbetstagarna får del av inflytandet enligt lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ. Arbetstagarnas möjligheter att få del av inflytandet enligt lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ kan bli olika beroende av om inflytandet regleras genom avtal eller genom tillämpning av referensbestämmelserna. Om inflytandet i ett europakooperativ regle- ras genom avtal, kan avtalet vara utformat så att arbetstagarna i det eller de företag som blir dotterföretag till europakooperativet efter att europa- kooperativet är registrerat i vart fall inte genast beaktas. Om inflytandet i europakooperativet regleras genom referensbestämmelserna kan det dröja bortemot innan arbetstagarrådet omprövar sin sammansätt- ning enligt 45 §. Förhållandet mellan lagen om europeiska företagsråd och lagen om arbetstagarinflytande i europabolag regleras på motsvarande sätt i 8 a §. 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda Den nya paragrafen motsvarar direktivets artikel 8.2 första stycket, 8.3 och 15.3 b. Den behandlas i avsnitt 6.4.1. Av första stycket framgår att styrelserepresentationslagen skall vara tillämplig på europakooperativ vilka bildas av enbart fysiska personer eller av en juridisk person och fysiska personer under förutsättning att europakooperativet, dess dotterföretag och filialer då europakooperativet registrerades tillsammans hade färre än 50 arbets- tagare eller arbetstagare enbart i en EES-stat. Av andra stycket följer att styrelserepresentationslagen dock inte skall vara tillämplig på ett sådant europakooperativ som omnämns i första stycket under förutsättning att någon av två alternativa förutsättningar blir aktuell. Den första av dessa förutsättningar är att minst en tredjedel av arbetstagarna i europakooperativet, dess dotterföretag och filialer i minst två EES-stater har begärt att lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ i stället skall gälla. Den andra av dessa förutsättningar är att arbetsstyrkan i europakooperativet, dess dotterföretag och filialer uppgår eller uppgått till sammanlagt minst 50 arbetstagare i minst två EES-stater. Ett europakooperativ faller under tillämpningsområdet antingen för lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ eller för styrelse- representationslagen. Ett europakooperativ kan alltså när det etableras omfattas av tillämpningsområdet för styrelserepresentationslagen. Om någon av förutsättningarna i paragrafens andra stycke inträffar skall styrelserepresentationslagens regler inte tillämpas på företaget. När väl lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ blivit tillämplig på företaget skall den lagen fortsätta att tillämpas på företaget även om t.ex. antalet arbetstagare minskar så att europa- kooperativet, dess dotterbolag och filialer kommer att ha färre än 50 arbetstagare. På dotterföretag till europakooperativ, vilka inte själva är europa- kooperativ, skall styrelserepresentationslagen tillämpas om övriga förut- sättningar i lagen är uppfyllda. Tilläggen i paragrafen motsvarar direktivets artikel 8.2 första streck- satsen och 15.3 b. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6.4.2. I första stycket anges vilka företag som omfattas av lagen. Genom tillägget i detta stycke har lagens tillämpningsområde utvidgats till att även avse sådana europakooperativ som skall omfattas av lagens tillämp- ningsområde enligt 1 b §. I andra stycket regleras lagens koncernbegrepp. Koncernbegreppet i 9 12 §§ lagen om europeiska företagsråd skall gälla i de fall europa- kooperativ skall omfattas av styrelserepresentationslagens tillämpnings- område. Den nya paragrafen motsvarar direktivets artikel 8.2 sista stycket. Den behandlas i 6.4.3. När ett europakooperativ flyttat sitt säte till och är sådant att dess arbetstagarinflytande skall regleras av styrelserepresentationslagen, skall minst samma arbetstagarinflytande gälla i kooperativet som innan detta flyttade sitt säte. Arbetstagarrepresentanter enligt lagen utses av kollektivavtalsbunden arbetstagarorganisation. Det måste därför finnas kollektivavtal för att rätten till minst samma arbetstagarinflytande efter flytt av säte skall bli aktuell. Om ett sådant avtal finns föreligger rätt till samma inflytande som före flytten även om de i 4 § angivna tröskelvärdena inte är upp- fyllda. Vad som är samma rätt som tidigare gällt enligt andra förutsätt- ningar och eventuellt i en annan typ av bolagsorgan kan inte anges generellt utan får övervägas i varje enskilt fall om detta blir aktuellt. Jämför kommentaren till 34 § lagen om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ. Vem som bör utses till arbetstagarrepresentant regleras i 9 §. Den organisation som skall utse arbetstagarrepresentanter kan alltså utse någon arbetstagare i det tidigare säteslandet om den aktuella organisatio- nen skulle anse detta lämpligt. 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europabolag Paragrafen behandlas i avsnitt 7. Genom tillägget i paragrafen införs en tidsfrist inom vilken leda- möterna i förhandlingsdelegationen skall väljas eller utses. Tidsfristen börjar löpa så snart de deltagande bolagen fullgjort sina skyldigheter att vidta nödvändiga åtgärder för att en förhandlings- delegation skall kunna inrättas. Motsvarande tidsfrist finns i 9 § lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ. Vad som gäller om inte alla arbetstagarledamöter väljs eller utses inom tidsfristen framgår av 20 a §. Paragrafen behandlas i avsnitt 7. Om tidsfristen i 7 § överskrids anses förhandlingsperioden börja löpa när tidsfristen överskrids. Genom den nya paragrafen blir det möjligt att registrera ett europabolag även om arbetstagarna inte väljer eller utser några ledamöter till förhandlingsdelegationen. För att tidsfristen skall börja löpa innan några förhandlingar har påbörjats måste dock bristen på ledamöter vara orsakad av omständigheter som arbetstagarna ansvarar för. Om ledamöter utses senare skall förhandlingar inledas så snart förhandlingsdelegationen har inrättats, se 20 §. Eftersom förhandlings- perioden började löpa när tidsfristen för att välja eller utse ledamöter överskreds blir dock tidsperioden för förhandlingar i ett sådant fall kortare än vad som blir aktuellt om ledamöterna utses inom den tidsfrist som gäller enligt 7 §. 11 Bevakning av kollektivavtal har genom skrivelse 2003/04:199 med överlämnade av social- försäkringsutskottets betänkande 2003/04:SfU15 Särskilda regler för arbetstagare från EU:s nya medlemsstater anmält att man dels bifallit reservation 1 under punkt 1 och dels i övrigt bifallit utskottets förslag till riksdagsbeslut, däribland punkt 3 där utskottet föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag om möjligheterna till bevakning av kollektiv- avtal. Utskottet noterade i sitt betänkande med anledning av regeringens skrivelse 2003/04:119 bland annat att möjligheten till bevakning av kollektivavtal, t.ex. genom tillägg till 19 § medbestämmandelagen togs upp i regeringens skrivelse. Utskottet instämde i att det behövs en bra bevakning av att avtalen följs och att detta är angeläget även när inte några medlemmar i organisationen är anställda på arbetsplatsen. Ut- skottet konstaterade att en analys av om och hur en sådan rätt skulle kunna införas pågick inom , och att regeringen avsåg att återkomma till i frågan när denna analys var färdig. Ut- skottet underströk vikten av att regeringen skyndsamt återkom till riks- dagen med förslag i denna fråga. bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en särskild utredare (2004:17) med uppdrag att lämna förslag till hur en reglering kan utformas som ger kollektivavtalsbärande fackliga organisationer möjligheter att bedriva en effektiv bevakning av efter- levnaden av tecknande kollektivavtal även i de fall organisationen saknar medlemmar på en arbetsplats (dir. 2004:98). Utredaren redovisade sitt uppdrag . träffade och LO respektive PTK överenskommelser om rekommendationer om anpassning av förbundsavtalen för utländska arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i och som blir tillfälliga medlemmar i arbetsgivarförbund inom . Av rekommendationerna framgår bl.a. att sedan villkoren för det gästande företagets anställda fastställts, skall arbetsgivaren utan dröjsmål skriftligen informera arbetstagaren om de villkor som skall gälla i ett antal angivna hänseenden för dennes anställning i . Arbetsgivaren skall efter begäran från LO- eller lämna ut information som är nödvändig för kontroll av dessa anställningsvillkor. Rätten till information föreligger endast om det finns skälig anledning att anta att arbetsgivaren inte tillämpar anställningsvillkoren. LO- eller skall precisera vilken information som efterfrågas och ange skäl för sin begäran. Mot bakgrund av träffade överenskommelser anser regeringen att det inte finns behov av ytterligare åtgärder. Rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) Rådets direktiv /72/EG av om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande Sammanfattning av promemorian Arbetstagar- inflytande i europakooperativ (Ds 2005:10) Denna promemoria behandlar frågan om genomförande av rådets direktiv /72/EG av om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagar- inflytande. I promemorian görs bedömningen att lagstiftningsåtgärder bör vidtas för att genomföra direktivet. I promemorian föreslås en ny lag om arbetstagarinflytande i europeiska kooperativa föreningar (europakooperativ). Arbetstagarinflytandet före- slås komma till stånd på följande sätt. Det bildas en förhandlings- delegation för arbetstagarna som har till uppgift att med de företag som direkt deltar i bildandet av ett europakooperativ träffa ett avtal om arbetstagarinflytande i europakooperativet. Särskilda bestämmelser skall reglera arbetstagarinflytandet i europakooperativet om ett sådant avtal, av olika skäl, inte ingås mellan parterna. Vissa små europakooperativ undantas från tillämpningsområdet för den nya lagen. I promemorian föreslås vidare ändringar i lagen (1996:359) om europeiska företagsråd, i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda och i lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europabolag. Regleringen föreslås träda i kraft . Sammanfattning av PM Arbetstagarrepresentanter i europakooperativs stämmor I departementspromemorian Arbetstagarinflytande i europakooperativ, Ds 2005:10, har förslag lämnats till genomförande av rådets direktiv /72/EG av om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagar- inflytande. I promemorian gjordes bedömningen att inga åtgärder behövde vidtas för att genomföra artikel 9 i direktivet. I direktivets artikel 9 finns bestämmelser om arbetstagarinflytande i form av med- verkan i europakooperativs stämmor. Kommissionen har påtalat att de stater, vars rätts- ordningar inte kommer att tillåta arbetstagarinflytande i europa- kooperativs stämmor, i vart fall måste införa regler om hur arbetstagar- ledamöter skall väljas när någon annan stats rättsordning tillåter sådant inflytande. I denna promemoria lämnas förslag till regler om val av arbetstagarledamöter från när sådant inflytande blir aktuellt enligt någon annan stats rättsordning. Promemorians lagförslag (Ds 2005:10) Arbetstagar- inflytande i europakooperativ Förslag till lag om arbetstagarinflytande i europakooperativ Härigenom föreskrivs21 följande. Lagens innehåll och tillämpningsområde 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om arbetstagarinflytande i europakooperativ som bildas eller har bildats a)av minst två rättsliga enheter, b)genom ombildning, eller c)av enbart fysiska personer eller av en rättslig enhet och fysiska personer, om dessa tillsammans har eller hade minst 50 arbetstagare i minst två EES-stater vid bildandet av europakooperativet. För europakooperativ som inte omfattas av första stycket gäller bestämmelserna efter det att europakooperativet har registrerats a)om minst en tredjedel av arbetstagarna i europakooperativet, dess dotterföretag och filialer i minst två EES-stater begär detta, eller b)om arbetsstyrkan i europakooperativet, dess dotterföretag och filia- ler uppgår till minst 50 arbetstagare i minst två EES-stater. 2 § Arbetstagarinflytandet kommer till stånd på följande sätt. Det bildas en förhandlingsdelegation för arbetstagarna, som har till uppgift att med de rättsliga enheter som direkt deltar i bildandet av ett europa- kooperativ träffa ett avtal om arbetstagarinflytande i europakooperativet. I vissa fall skall ett arbetstagarråd inrättas och regler om medverkan tillämpas enligt 3566 §§. 3 § Verksamhet som är av religiös, vetenskaplig, konstnärlig eller annan ideell natur eller som har kooperativt, fackligt, politiskt eller annat opinionsbildande ändamål undantas från lagens tillämpningsområde i fråga om verksamhetens mål och inriktning. 4 § Bestämmelserna i 812 §§ om förhandlingsdelegationen och i 2234 §§ om förhandlingsförfarandet samt i 3539, 4561 och 6366 §§ om vad som gäller om avtal inte träffas, gäller när ett europakooperativ skall ha eller har sitt säte i . Bestämmelserna i 1321, 4044 §§ och 62 § om fördelning av platser och om hur ledamöter för arbetstagare i utses gäller oavsett var europakooperativet skall ha eller har sitt säte. 5 § När en ordning för arbetstagarinflytande skall fastställas i fall som avses 1 § första stycket c skall vad som i denna lag sägs om del- 21 Jfr rådets direktiv /72/EG om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande (EUT L 207, , s. 25, Celex tagande rättsliga enheter gälla för fysiska personer som direkt deltar i