prop · GT03145 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:145 Nationellt program för energieffektivisering och Regeringen överlämnar denna proposition till . En förutsättning för att förverkliga visionen om ett hållbart samhälle och för att bryta beroende av fossila bränslen är en effektivare energianvändning i alla led och inom alla sektorer där samtliga samhälls- aktörer är berörda och medverkar efter bästa förmåga. En effektivare energianvändning som leder till ett minskat energibehov med beaktande av kostnadseffektivitet frigör resurser i konsumentledet. Detta förväntas gynna en ekonomisk tillväxt genom att konsumenternas köpkraft ökar. frigör en effektivare energianvändning i den offentliga sektorn resurser som kan nyttjas för andra, ur samhällssynpunkt angelägna, om- råden såsom vård, skola och omsorg. Propositionen presenterar ett samlat nationellt program för energi- effektivisering och energismart byggande. Det nationella programmet be- står av insatser som skapar förutsättningar för såväl industrin, den offent- liga verksamheten, bygg- och fastighetssektorn och oss alla som indivi- der att arbeta aktivt med energieffektivisering. Aviserade åtgärder syftar till en effektivare energianvändning i bebyggelsen. Propositionen komp- letterar därmed redan tidigare beslutade åtgärder avseende energieffekti- visering i industrin, i lokaler med offentlig verksamhet samt energirela- terade åtgärder i bostäder. I propositionen föreslås även ett nytt mål för energieffektivisering i bebyggelsen. Förslagen beaktar hushållens ekono- miska situation som de stimulerar ett energieffektivt beteende hos samhällets olika aktörer. En lag om energideklaration för byggnader föreslås för att genomföra och rådets direktiv /91/EG om byggnaders ener- giprestanda. Lagens syfte är att främja en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö i byggnader. Lagen innehåller bestämmelser om en skyl- dighet för ägaren till en byggnad att se till att byggnaden besiktigas och att vissa uppgifter om byggnadens energianvändning och inomhusmiljö deklareras i en energideklaration. En sådan deklaration skall upprättas när en byggnad uppförs. För större s.k. specialbyggnader och byggnader som upplåts med nyttjanderätt skall det alltid finnas en deklaration som inte är äldre än . En deklaration skall vidare upprättas när en bygg- nad säljs, om det inte redan finns en deklaration som inte är äldre än . Ägaren till en byggnad skall se till att en oberoende expert besiktigar byggnaden och upprättar deklarationen. Ägaren skall också se till att ett exemplar av energideklarationen lämnas in till , som skall an- svara för ett deklarationsregister. Särskilda krav ställs på regelbunden besiktning av större luftkondi- tioneringssystem. Särskilda krav ställs även vid uppförandet av större byggnader, då byggnadens ägare, för , skall redovisa alternativa energiförsörjningssystem för byggnaden och de olika alterna- tivens tekniska, miljömässiga och ekonomiska genomförbarhet. Lagen skall träda i kraft . Övergångsbestämmelser föreslås, som innebär att specialbyggnaderna och flerbostadshus skall vara deklarerade senast vid utgången av 2008. Övriga byggnader skall börja deklareras . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om energideklaration för byggnader................ Förslag till lag om ändring i (1987:10)..... 2.3Förslag till ändring i lagen (2002:102) om allmännyttiga Ärendet och dess beredning............................................................. Bakgrund avseende program för energieffektivitet och energismart byggande............................................................... Program för energieffektivisering i energiintensiv industri ............ Program för energieffektivisering i bebyggelsen och energismart byggande............................................................... Energianvändning i bebyggelsen........................................... Mål för energieffektivisering i bebyggelsen.......................... Pågående insatser inom och EU ............................... 6.3.1 Pågående åtgärder på nationell nivå ........................ 6.3.2 Pågående aktiviteter inom EU ................................. Förslag till nya insatser.......................................................... 6.4.1Staten som ett föredöme och brygga till brett genomförande av energieffektiviseringsåtgärder.....29 6.4.2Mål för upphandling av energirelaterad utrustning .31 6.4.3 Skärpta energihushållningskrav vid nybyggnad...... 6.4.4Särskilda energihushållningskrav vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler ...................... 6.4.5 Krav på energieffektivisering i den befintliga ventilationskontroll (OVK)...................................... 6.4.7 Individuell mätning av tappvarmvatten och el ........ 6.4.8 Ökad forskning om energianvändning i bebyggelsen och energismart byggande ................ Bakgrund avseende energideklarationer.......................................... EG:s direktiv om byggnaders energiprestanda................................ En lag om energideklaration för byggnader .................................... Vilka byggnader skall energideklareras?......................................... När skall en byggnad energideklareras?.......................................... Besiktning och energideklarationens innehåll................................. Tillgången till energideklarationer .................................................. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser .................................. Energideklarationens roll i andra rättsliga sammanhang............... Metodiker och minimikrav på energiprestanda............................. Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande.................................................... 28.1 Förslaget till lag om energideklaration för byggnader .............. 28.2 Förslaget till lag om ändring i (1987:10).. Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Byggnadsdeklarationer - Inomhusmiljö och energianvändning SOU 2004:78 ........... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna .................................... Bilaga 4 och rådets direktiv /91/EG.......... Bilaga 5 Sammanfattning av lagförslag (SOU 2004:109)... Bilaga 7 Förteckning över remissinstanserna .................................... Bilaga 8 Sammanfattning av departementspromemorian Energieffektivitet och energismart byggande, Ds 2005:51..... Bilaga 9 Förteckning över remissinstanserna Departements- promemorian Energieffektivitet och energismart byggande, Ds 2005:51 ......................................................... Bilaga 10 Sammanfattning av . utredning om energieffektivisering i byggnader (M2005/4831/Bo) ............................................ Bilaga 11 Förteckning över remissinstanserna rapport Piska eller morot. effektivisering i byggnader (M2005/4831/Bo).................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1.lag om energideklaration för byggnader, 2.lag om ändring i (1987:10), 3.lag om ändring i lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag, dels godkänner regeringens förslag till nytt mål för energieffektiviser- ing i bebyggelsen (avsnitt 6.2). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om energideklaration för byggnader Härigenom föreskrivs1 följande. Lagens syfte och tillämpningsområde 1 § Lagens syfte är att främja en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö i byggnader. 2 § Lagen skall tillämpas på byggnader för vilka energi används i syfte att påverka byggnadernas inomhusklimat. 3 § I denna lag avses med energiprestanda: den mängd energi som behöver användas i en bygg- nad för att uppfylla de behov som är knutna till ett normalt bruk av bygg- naden , oberoende expert: en person som enligt denna lag och föreskrifter som meddelats med stöd av lagen är oberoende i förhållande till sin uppdrags- givare och har särskild sakkunskap om energianvändning och inomhus- miljö i byggnader, och tillsynsmyndighet: den eller de kommunala nämnder som fullgör kom- munens uppgifter inom plan- och byggväsendet. Skyldighet att energideklarera byggnader 4 § Den som för egen räkning uppför eller låter uppföra en byggnad skall se till att det finns en energideklaration för byggnaden. 5 § Den som äger en byggnad skall se till att det för byggnaden alltid finns en energideklaration som inte är äldre än tio år 1.om byggnaden är indelad som specialbyggnad enligt 2 kap. 2 § fas- tighetstaxeringslagen (1979:1152) och har en total användbar golvarea som är större än , eller 2.om byggnaden eller en del av byggnaden upplåts med nyttjanderätt. 6 § När en byggnad eller en andel i en byggnad säljs, skall den som äger byggnaden se till att det för byggnaden finns en energideklaration som vid försäljningstidpunkten inte är äldre än . 1 Jfr och rådets direktiv /91/EG av om byggnaders energiprestanda (EGT L 1, , s. 65, Celex 32002L0091). Undantag från skyldigheten att energideklarera byggnader 7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från skyldigheterna i 46 §§. Besiktning av en befintlig byggnad 8 § Innan en energideklaration upprättas för en befintlig byggnad skall byggnadens ägare se till att byggnaden besiktigas på det sätt som behövs för att en deklaration skall kunna upprättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om besiktningens omfattning. 9 § I en energideklaration skall det anges 1.en uppgift om byggnadens energiprestanda, 2.om obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystemet har utförts 3.om radonmätning har utförts i byggnaden, 4.om byggnadens energiprestanda kan förbättras med beaktande av en god inomhusmiljö och, om så är fallet, rekommendationer om kostnads- effektiva åtgärder för att förbättra byggnadens energiprestanda, och 5.referensvärden, som gör det möjligt för konsumenter att bedöma byggnadens energiprestanda och att jämföra byggnadens energiprestanda med andra byggnaders. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om hur en energiprestanda enligt första stycket 1 skall fastställas, vilka referensvärden som skall användas enligt första stycket 5 och vilka uppgifter som utöver första stycket 15 skall lämnas i en deklaration. 10 § Om det i en byggnad finns ett luftkonditioneringssystem med en effekt som är högre än , som huvudsakligen drivs med elektri- citet, skall det i en energideklaration anges 1.uppgifter om systemets energieffektivitet och systemets storlek i förhållande till behovet av kyla i byggnaden, och 2.om en effektivare energianvändning kan uppnås i det befintliga systemet eller genom att systemet ersätts med ett annat system eller en annan metod att kyla byggnaden. Besiktning av luftkonditioneringssystem i vissa fall 11 § Om en byggnad inte skall energideklareras enligt 5 eller 7 §, men det finns ett sådant luftkonditioneringssystem i byggnaden som anges i 10 §, skall byggnadens ägare se till att systemet regelbundet besiktigas på det sätt som behövs för de uppgifter som anges i 10 § 1 och 2 och att sådana uppgifter antecknas i ett besiktningsprotokoll. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela närmare föreskrifter om besiktningsintervall och om besiktningens omfattning. 12 § Den som enligt 4, 5, 6, eller 11 § första stycket skall se till att det finns en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll skall utse en oberoende expert, som gör besiktningen enligt 8 eller 11 § och därefter upprättar en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om de krav i fråga om sakkunskap och oberoende som skall ställas på en oberoende expert. 13 § Den som äger en byggnad skall se till att den energideklaration som senast har upprättats för byggnaden är tillgänglig 1.på en för allmänheten väl synlig och framträdande plats i byggna- den, om den är en sådan byggnad som anges i 5 § 1, eller 2.på en väl synlig plats i byggnaden, om den är en sådan byggnad som anges i 5 § 2. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om att en energideklaration får placeras på en annan plats i en byggnad eller i anslutning till en byggnad. 14 § Har den som säljer en byggnad eller en andel i en byggnad, trots köparens begäran, underlåtit att fullgöra sin skyldighet enligt 6 § får köparen, senast efter sitt tillträde till byggnaden, låta upp- rätta en energideklaration på säljarens bekostnad. Överlämnade av energideklarationer och besiktningsprotokoll till 15 § Den som enligt 4, 5, 6 eller 11 § första stycket skall se till att det finns en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll eller den som enligt 14 § låter upprätta en energideklaration skall se till att ett exemplar av deklarationen eller protokollet lämnas till . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om elektronisk överföring av energideklarationer och besiktningsprotokoll. 16 § skall föra ett register över de energideklarationer och besiktningsprotokoll som lämnats till verket enligt 15 §. 17 § är personuppgiftsansvarigt för behandlingen av person- uppgifter i energideklarationsregistret. 18 § Uppgifterna i energideklarationsregistret får behandlas för 1.framtagande av statistik, 3.uppföljning och utvärdering av energianvändningen och inomhus- miljön i bebyggelsen, 5. annan allmän eller enskild verksamhet där information om bygg- nader och deras energiprestanda och inomhusmiljö utgör underlag för bedömningar och beslut. 19 § Regeringen får meddela föreskrifter om 1.vilka uppgifter som får registreras i energideklarationsregistret, 2.urval och bearbetningar av personuppgifter, 3.utlämnande på medium för automatiserad behandling, och 4.direktåtkomst till registret. 20 § Om personuppgifter behandlas i strid med denna lag eller i strid med föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, tillämpas bestämmel- serna om rättelse i personuppgiftslagen (1998:204). 21 § Den som lider skada på grund av ett tekniskt fel i energideklara- tionsregistret har rätt till ersättning av staten. Ersättningen skall sättas ned med skäligt belopp eller helt falla bort, om den skadelidande har medverkat till skadan genom att utan skälig anledning ha låtit bli att vidta åtgärder för att bevara sin rätt eller om den skadelidande på något annan sätt har medverkat till skadan genom eget vållande. I ärenden om ersättning företräds staten av den myndighet som rege- ringen bestämmer. 22 § Utöver vad som följer av 21 § gäller bestämmelserna i personupp- giftslagen (1998:204) om skadestånd vid behandling av personuppgifter enligt denna lag eller de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. 23 § Den som för egen räkning uppför eller låter uppföra en byggnad med en total användbar golvarea som är större än skall innan byggnadsarbetena påbörjas låta utreda alternativa energiför- sörjningssystem för byggnaden och redovisa om sådana system är tek- niskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbara för byggnaden. Redo- visningen skall lämnas till tillsynsmyndigheten. 24 § Den eller de kommunala nämnder som fullgör kommunens upp- gifter inom plan- och byggväsendet skall utöva tillsyn över att den som äger en byggnad fullgör de skyldigheter som anges i 11 § första stycket och 13 §. 25 § får meddela de förelägganden som behövs för att ägaren till en byggnad skall fullgöra en sådan skyldighet som anges i 11 § första stycket eller 13 §. Ett föreläggande får förenas med vite. skall på begäran, i den utsträckning det behövs för tillsynen, få tillträde till sådana byggnader som avses i 13 § samt ut- rymmen och områden som hör till sådana byggnader. Denna rätt omfattar Prop. 2005/06:145 inte bostäder. Om byggnadens ägare inte ger tillsynsmyndigheten tillträde när myn- digheten har rätt till det får kronofogdemyndigheten, efter tillsynsmyn- dighetens ansökan, besluta om särskild handräckning. Bestämmelser om sådan handräckning finns i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning. 26 § En tillsynsmyndighets beslut om föreläggande som förenats med vite enligt 25 § första stycket och beslut om rättelse enligt 20 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Byggnader som vid lagens ikraftträdande omfattas av bestämmelsen i5 § 1 skall vara energideklarerade . 3.Byggnader som vid lagens ikraftträdande omfattas av bestämmelsen i5 § 2 och som är flerbostadshus skall vara energideklarerade . 4.Byggnader som avses i 5 § 2 och som inte är flerbostadshus skall energideklareras första gången efter . 5.Byggnader som avses i 4 eller 6 § skall energideklareras första gången efter . 6.Luftkonditioneringssystem som avses i 11 § första stycket skall be- siktigas första gången efter . 7.För byggnader under uppförande skall skyldig- heten enligt 4 § inte gälla om bygganmälan gjorts före . 8.För byggnader under uppförande skall skyldig- heten enligt 23 § inte gälla om bygganmälan gjorts före . Om det krävs en sådan byggfels- försäkring eller ett sådant färdig- ställandeskydd som avses i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m., får byggnadsarbetena inte påbörjas förrän bevis om försäk- ringen respektive färdigställande- skyddet har visats upp för bygg- nadsnämnden. Motsvarande gäller, om det krävs ett besked om skyddsrum enligt 6 kap. 8 § lagen (1994:1720) om civilt försvar. 2.2Förslag till lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 12 § (1987:10) skall ha följande lydelse. Byggnadsarbetena får inte på- börjas 1. om det krävs en sådan bygg- felsförsäkring eller ett sådant fär- digställandeskydd som avses i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m., förrän ett bevis om försäk- ringen respektive färdigställande- skyddet har visats upp för bygg- nadsnämnden, 2. om det krävs ett besked om skyddsrum enligt 6 kap. 8 § lagen (1994:1720) om civilt försvar, för- rän ett bevis om beskedet har vi- sats upp för , eller 3. om det krävs en redovisning av alternativa energiförsörjnings- system enligt 23 § lagen (2006:000) om energideklaration för byggna- der, förrän redovisningen har vi- sats upp för . I de fall en rivningsplan skall finnas enligt 4 §, får rivningsarbetena inte påbörjas förrän godkänt rivningsplanen. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2000:770. 2.3Förslag till ändring i lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 § lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag skall ha följande lydelse. Tillstånd fordras inte om 1.kommunen, i fråga om sådan överlåtelse som avses i 1 § första stycket 1, även efter överlåtelsen direkt eller indirekt har det bestäm- mande inflytandet över det kommunala bostadsföretaget, 2.förvärvaren är ett allmännyttigt bostadsföretag, 3.förvärvaren är en kooperativ hyresrättsförening, eller 4.överlåtelsen sker genom inrop på exekutiv auktion, eller 5. överlåtelsen utgör ett led i att 5. överlåtelsen utgör ett led i att fullgöra ett avtal som har ingåtts fullgöra ett avtal som har ingåtts mellan en kommun och Statens mellan en kommun och Statens bostadsnämnd i ett ärende om stat- bostadskreditnämnd i ett ärende ligt stöd som lämnas i syfte att om statligt stöd som lämnas i syfte underlätta en omstrukturering av ett kommunalt bostadsföretag eller för att på annat sätt minska en eller för att på annat sätt minska en kommuns bördor av dess åtagan- kommuns bördor av dess åtagan- den för boendet, eller den för boendet, eller 6. överlåtelsen utgör ett villkor för statligt stöd som lämnats till en kommun av Bostadsdelegationen för att motverka att kommunen på grund av åtaganden för boendet inte kan fullgöra sina ekonomiska för- pliktelser. Denna lag träder i kraft . För avtal som ingåtts före ikraftträdandet mellan en kommun och gäller 2 kap. 6 § 5 i sin äldre lydelse. 1 Senaste lydelse 2002:1120. 3 Ärendet och dess beredning har i ett tillkännagivande (bet. 1995/96:BoU1, mom. 35, rskr. 1995/96:30) begärt att regeringen klarlägger frågor om kvalitetsdeklara- tion av bostäder. Med anledning av detta har på regeringens uppdrag bl.a. tagit fram rapporten av bostäder, skolor och förskolor (dnr M2001/3043/Hs). Genom ett beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att all- sidigt utreda vissa frågor om byggnadsdeklarationer, byggnadsregister och byggfelsförsäkringar enligt lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring (dir. 2002:93). beslutade regeringen om tilläggs- direktiv till utredaren, varigenom frågor om byggnadsdeklarationer och byggnadsregister skulle redovisas (dir. 2004:29). redovisade utredaren sitt betänkande Byggnadsdeklarationer Inomhusmiljö och energianvändning (SOU 2004:78). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (M 2004/2136/Knb). Regeringen gav i uppdrag åt att i samarbete med analysera hur det dåvarande förslaget till Eu- ropaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda skulle genomföras i . Myndigheterna redovisade uppdraget i feb- ruari 2003 i rapporten om hur och rådets direktiv /91/EG om byggnaders energiprestanda skall genomföras i (dnr N2002/3613/ESB). Rappor- ten har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i (N2002/3613/ESB). Genom ett beslut bemyndigade regeringen che- fen för att tillkalla en särskild utredare med upp- gift att föreslå hur och rådets direktiv /91/EG av om byggnaders energiprestanda (EGT L 1, , s. 65, Celex 32002L0091) skall genomföras i (dir. 2003:139). Direktiv /91/EG återges i bilaga 4. Utredningen, som tog namnet Utredningen om byggnaders energiprestanda (Energideklarationsutred- ningen) redovisade sitt betänkande Energideklarering av byggnader För effektivare energianvändning (SOU 2004:109). En sammanfattning av betänkandet återges i bilaga 5. Betänkandets lagför- slag finns i bilaga 6. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 7. En remissammanställning finns tillgänglig i (M2005/99/E). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till (dir. 2004:151). Utredningens uppdrag ut- vidgades till att närmare utreda och lämna förslag om vilka uppgifter energideklarationer av byggnader skall innehålla, hur beräkningen av en energiprestanda skall göras samt om de kompetenskrav som bör ställas på de oberoende experter som skall upprätta energideklara- Utredaren skulle slutligen lämna närmare förslag om hur ett re- gister för energideklarationer skall vara utformat samt vilka ändamål och funktioner ett sådant register skall ha. Tilläggsuppdraget slutredovisades (SOU 2005:67). En sammanfattning av betänkandet återges i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 7. En remissammanställning finns tillgänglig i (M2005/4316/E). Statens bostadsnämnds uppgifter har övertagits av Statens bostadskre- ditnämnd, vilket föranleder förslaget till lag om ändring i lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag. Förslaget har inte varit föremål för någon ytterligare beredning. Ändringen är inte sådan att Lagrådets yttrande be- höver inhämtas. Regeringen gav i regleringsbrevet för i upp- drag att vidareutveckla förslaget till nyckeltal för energianvändning i byggnader som redovisat i rapporten för energian- vändning i byggnader (dnr M2001/3435/Hs) i sept- ember 2001. redovisade detta i rapporten Nyckeltal för energianvändning i byggnader Del 2 vidareutveckling (dnr M2002/4219/Bo). Regeringen gav i uppdrag att analysera kon- sekvenserna dels av ett eventuellt förbud mot direktverkande elvärme vid nybyggnad, dels av att begränsa möjligheterna till sådan värme i nya fri- tidshus.