prop · GT03165 · 2006-03-21 00:00:00 — ordnings- eller säkerhetssynpunkt, ordnings- eller säkerhetssynpunkt, besluta om särskilda inskränk- besluta om särskilda inskränk- ningar i rätten att ta emot eller ningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, att ta emot skicka försändelser, att ta emot besök eller att samtala i telefon besök eller att samtala i telefon som är intagen i eller skall för- som är intagen i eller skall för- passas till ett särskilt ungdomshem passas till ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten till följd av en dom på sluten ungdomsvård enligt 31 kap. 1 a § ungdomsvård enligt 32 kap. 5 § Brev som avses i 9 § första Brev som avses i 9 § första häktade och anhållna m.fl. från häktade och anhållna m.fl. från den som är häktad eller anhållen, den som är häktad eller anhållen, brev som avses i 25 § första brev som avses i 25 § första anstalt från den som är intagen anstalt från den som är intagen liksom brev som avses i 19 § liksom brev som avses i 19 § andra stycket lagen (1990:52) med andra stycket lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av särskilda bestämmelser om vård av unga skall dock alltid vidarebefor- unga skall dock alltid vidarebefor- dras utan föregående granskning. dras utan föregående granskning. Beträffande den som ges rättspsykiatrisk vård efter beslut av domstol eller som är intagen i kriminalvårdsanstalt får regeringen i särskilda fall, om det är påkallat med hänsyn till rikets säkerhet eller till risken för att denne under vistelsen på sjukvårdsinrättningen medverkar till terrorist- brott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, besluta om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, ta emot besök eller samtala i telefon med utomstående. 3 Senaste lydelse 2005:978. Den som är intagen i kriminal- Den som är intagen i kriminal- vårdsanstalt eller i ett särskilt ung- vårdsanstalt eller i ett särskilt ung- domshem till följd av en dom på domshem till följd av en dom på sluten ungdomsvård enligt 31 kap. sluten ungdomsvård enligt 32 kap. 1 a § och som 5 § och som genom- genomgår rättspsykiatrisk vård får går rättspsykiatrisk vård får ges ges tillstånd att under en viss del tillstånd att under en viss del av av vårdtiden vistas utanför sjuk- vårdtiden vistas utanför sjuk- ståndet får ges för visst tillfälle ståndet får ges för visst tillfälle eller för vissa återkommande till- eller för vissa återkommande till- Tillståndet får också ges för Tillståndet får också ges för , om det finns sär- , om det finns sär- skilda skäl att anta att åtgärden är skilda skäl att anta att åtgärden är angelägen för att förbereda att angelägen för att förbereda att ges endast under förutsättning att ges endast under förutsättning att det står i överensstämmelse med det står i överensstämmelse med Ett tillstånd enligt första stycket får förenas med särskilda villkor. I fråga om vilka villkor som får föreskrivas gäller bestämmelserna i 25 a § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. 15 §5 Rättspsykiatrisk vård enligt 4 § skall upphöra senast 1.beträffande den som är anhållen eller häktad, när beslutet om frihetsberövande upphört att gälla, 2.beträffande den som är intagen med stöd av 10 § lagen (1991:1137) om rättspsykiatrisk undersökning, när denne inte längre får hållas kvar på undersökningsenheten, 3.beträffande den som är intagen i kriminalvårdsanstalt, när frigivning 4. beträffande den som är intagen i ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ung- domsvård enligt 31 kap. 1 a § , vid verkställighetens slut. 4. beträffande den som är intagen i ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ung- domsvård enligt 32 kap. 5 § brotts- balken, vid verkställighetens slut. Utöver vad som annars följer av lag eller förordning är chefsöver- läkaren skyldig att till kriminalvården lämna ut uppgift om en patient som efter den rättspsykiatriska vårdens upphörande skall förpassas till 4Senaste lydelse 2000:354. 5Senaste lydelse 1998:617. 6Senaste lydelse 1998:617. Motsvarande skyldighet att läm- na uppgifter gäller för chefsöver- läkaren i förhållande till beträffande den som efter den rättspsykiatriska vårdens upphörande skall förpas- sas till ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ung- domsvård enligt 32 kap. 5 § brotts- balken. häkte eller kriminalvårdsanstalt, om uppgiften behövs inom kriminal- vården. Motsvarande skyldighet att läm- na uppgifter gäller för chefsöver- läkaren i förhållande till beträffande den som efter den rättspsykiatriska vårdens upphörande skall förpas- sas till ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ung- domsvård enligt 31 kap. 1 a § . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1998:620) om Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1998:620) om belastningsregister skall ha följande lydelse. Utöver vad som följer av 16 § skall uppgifter om 6. överlämnande till vård inom 6. ungdomsvård eller överläm- nande till vård enligt lagen lagen (1988:870) om vård av miss- (1988:870) om vård av missbru- brukare i vissa fall gallras tio år kare i vissa fall gallras efter efter domen eller beslutet, domen eller beslutet, 7. överlämnande till rättspsykiatrisk vård gallras efter utskriv- ningen, 8. böter gallras efter domen, beslutet eller godkännan- det av strafföreläggandet eller föreläggandet av ordningsbot, 9. att någon enligt 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd gallras efter domen eller beslutet, 10. åklagares beslut att inte åtala för brott gallras efter beslu- tet, 11. beslut om besöksförbud gall- ras efter beslutet, och 12. beslut om tillträdesförbud gallras efter beslutet. 8. ungdomstjänst gallras efter domen eller beslutet, 9. böter gallras efter domen, beslutet eller godkännan- det av strafföreläggandet eller föreläggandet av ordningsbot, 10. att någon enligt 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd gallras efter domen eller beslutet, 11. åklagares beslut att inte åtala för brott gallras efter beslutet, 12. beslut om besöksförbud gall- ras efter beslutet, och 13. beslut om tillträdesförbud gallras efter beslutet. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2005:322. Förslag till lag om ändring i polisdatalagen Härigenom föreskrivs att 30 § polisdatalagen (1998:622) skall ha Fingeravtrycks- och signalementsregister får endast innehålla uppgifter om den som är misstänkt eller dömd för brott eller som har fått lämna fingeravtryck enligt 19 § lagen (1991:572) om särskild utlänningskon- troll. I ett sådant register får endast antecknas uppgifter om Fingeravtrycks- och signale- mentsregister får inte innehålla uppgifter som lämnats av en person enligt 36 § första stycket 2 lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att 3 kap. 6 § och 12 kap. 8 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 5 kap. 1 b och 1 c §§, av följande lydelse. bör genom hemtjänst, dagverksamheter eller annan liknande social tjänst underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. Nämnden bör även i övrigt tillhandahålla sociala tjänster genom råd- givningsbyråer, socialcentraler och liknande, social jour eller annan där- med jämförlig verksamhet. Nämnden kan utse en särskild person (kontaktperson) eller en familj med uppgift att hjälpa den enskilde och hans eller hennes närmaste i personliga angelägenheter, om den enskilde begär eller samtycker till det. För barn som inte har fyllt får kontaktperson utses endast om barnets vårdnadshavare begär eller samtycker till det. Har barnet fyllt får kontaktperson utses endast om barnet självt begär eller samtycker till det. Om en person som inte har fyllt har behov av särskilt stöd och särskild vägledning för att motverka en risk för missbruk av beroendeframkallande medel, brottslig verksamhet eller något annat socialt nedbrytande bete- ende, kan nämnden utse en särskilt kvalificerad kontaktperson för den unge om denne begär eller sam- tycker till det. För barn som inte har fyllt får en sådan kon- taktperson utses endast om barnets vårdnadshavare begär eller sam- tycker till det. Har barnet fyllt får en särskilt kvalificerad kon- taktperson utses endast om barnet självt begär eller samtycker till det. Kommunen skall sörja för att påföljden ungdomstjänst kan verk- ställas så snart det kan ske. det närmare innehållet i en ut- dömd ungdomstjänst i en arbets- plan och utse en handledare för den unge. skall kontrollera att arbetsplanen följs. Kommunen skall sörja för att medling enligt lagen (2002:445) om medling med anledning av brott kan erbjudas när brottet har begåtts av någon som är . Har någon som påföljd för brott överlämnats till vård inom social- tjänsten, skall socialnämnden un- derrätta åklagarmyndigheten, om vården eller de andra åtgärder som redovisats i vårdplanen inte kommer till stånd. Detsamma gäller om den som överlämnats till vård inom social- tjänsten bryter mot en föreskrift som meddelats med stöd av 31 kap. 1 § tredje stycket 2 brotts- balken. Har en domstol dömt någon till ungdomsvård eller till ungdoms- tjänst, skall socialnämnden under- rätta åklagarmyndigheten, om det kan antas att det finns förutsätt- ningar för åtgärd enligt 30 b § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöver- trädare eller 32 kap. 4 § brotts- balken. Denna lag träder i kraft utom i fråga om 5 kap. 1 c § som träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att utreda, följa upp och vidareutveckla påföljdsreform såvitt avser unga lagöverträdare (dir. 2002:95). Genom tilläggsdirektiv för- längdes utredningstiden till (dir. 2004:78). Utred- ningen, som antog namnet , lämnade i decem- ber 2004 sitt betänkande Ingripanden mot unga lagöverträdare (SOU 2004:122). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och utredningens lagförslag i bilaga 2, i de delar som här är relevanta. gav regeringen i uppdrag åt (Brå), och att i olika delar följa upp och utvärdera den påföljdsreform för unga lagöverträdare som trädde i kraft . Myndigheterna redovisade sitt uppdrag i ett flertal rapporter: Vad händer med unga lag- överträdare (2002:19), Sluten ungdomsvård en uppfölj- ning, Sju ungdomar om sin rättegång (2002:18) och Åkla- gares, domares och syn på påföljdssystemet för unga. Myndigheterna presenterade en gemensam sammanfattning av resultaten från respektive myndighets fristående undersökningar, analyser och slutsatser i rapporten lagöverträdare. Regeringen beslutade att överlämna de nämnda rapporterna till utredningen. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2004/11774/L5). I detta ärende tar regeringen upp de frågor i Ungdomsbrottsutredning- ens betänkande som rör överlämnande till vård inom , ung- domstjänst, medling, olika former för stöd och kontroll samt vissa hand- läggningsfrågor. Under beredningen av ärendet har kompletterande synpunkter inhäm- tats från Kommuner och Landsting. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen, och de Gröna. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har i allt väsentligt godtagit förslagen men har också före- slagit vissa ändringar av huvudsakligen språklig eller lagteknisk karaktär. Regeringen har beaktat Lagrådets synpunkter och till stora delar till- godosett dem. Regeringen återkommer till Lagrådets synpunkter och förslag i avsnitt 5.2, 6.3, 6.4, 7, 8.1 och 10.2 samt i författningskommentaren. Vidare har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Bakgrund och allmänna utgångspunkter Även om det är vuxna som står bakom majoriteten av de registrerade brotten kan konstateras att ungdomar som grupp begår brott i hög ut- Ungdomar utgjorde av samtliga lagförda perso- ner, men endast av den straffmyndiga befolkningen. domarnas andel av samtliga lagförda personer är ungefär densamma som Stöldbrotten är den vanligaste brottstypen för misstänkta ungdomar medan trafikbrott är den vanligaste brottstypen bland dem som är . Den officiella kriminalstatistiken visar inte att den brottslighet som ungdomar misstänks och lagförs för skulle ha ökat Det har dock skett en förskjutning mot fler misshandels- och hotbrott såväl i den grövre som i den mer vardagliga sökningar, som utgör alternativa källor till uppgifter om våld bland ung- domar, visar emellertid inte motsvarande ökningar. heller inte påvisats beträffande ungdomarnas utsatthet för brott igenom- En stor majoritet av de unga lagöverträdarna är pojkar. de brott som flickor och pojkar gör sig skyldiga till skiljer sig också åt. Denna bild har varit stabil över . En tendens i utvecklingen är dock att kvinnors andel av brottsligheten ökar något. högre utsträckning för relativt lindriga brott som ofta resulterar i böter som påföljd, t.ex. snatterier. lagfördes ca 24 000 ungdomar i åldrarna genom dom, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse. Av dessa dömdes 146 ungdomar mellan till sluten ungdomsvård och genomsnitts- tiden för de dömda till denna påföljd var . personer överlämnades till vård inom . I ca 13 500 fall bestämdes påföljden till böter. Beslut om åtalsunderlåtelse meddelades ca 4 000 personer. Förklaringar till att vissa personer begår brott kan sökas hos den enskilda personen, hos samhället och hos individens samspel med sam- Den kriminologiska forskningen strävar efter att ta hänsyn till faktorer på olika nivåer, dvs. biologiska, psykologiska, socialpsyko- logiska och sociala faktorer. Det är emellertid förenat med stora svårig- heter att uttala sig om vilka faktorer som medför höga respektive låga risker för asocialt beteende (se 2001:15 Kriminell utveckling tidiga riskfaktorer och förebyggande insatser). Den viktigaste faktorn för att identifiera högriskkategorier i fråga om återfall i brott är tidigare kriminell belastning. I övrigt spelar den unges ålder samt brottets grovhet stor roll. Genom att kombinera dessa faktorer går det att identifiera grupper med mycket låg respektive hög åter- I Rapporten 2000:3, Strategiska brott, undersökte Brå om det finns brott som förutsäger en fortsatt brottskarriär. tifierades tre s.k. strategiska brott. Det brott som i störst utsträckning förutsade fortsatt brottslighet var tillgrepp av fortskaffningsmedel. Även brottstyperna rån och stöld förtjänade benämningen strategiska brott. Det är betydligt vanligare att kvinnorna är engångsbrottslingar och att de får sin första lagföring vid en högre ålder än männen. En av huvuduppgifterna för kriminalpolitiken är att förhindra att barn och unga hamnar i kriminalitet eller utsätts för brott. I regeringens fortsatta arbete mot ungdomsbrottsligheten är det viktigt att fortsätta att vidta insatser som förebygger att unga begår brott. Arbetet mot ung- domsbrottsligheten är på många sätt nyckeln till samhällets möjligheter att på lång sikt minska den totala brottsligheten. Det är viktigt att se till helheten, bekämpa utanförskap och främja de mänskliga rättigheterna. Det kan handla om att satsa på goda uppväxtvillkor för barn och ung- domar, att ge stöd till familjer med svaga sociala och ekonomiska resur- ser, en skola som överför de grundläggande demokratiska värderingarna, ett fungerande antidiskrimineringsarbete och att göra insatser för att minska arbetslösheten och drogberoendet. En generell välfärd är ett viktigt skydd mot utanförskap och kriminalitet. När unga begår brott måste insatser snabbt vidtas och innefatta såväl polisiära som sociala insatser. Det lokala brottsförebyggande arbetet är särskilt betydelsefullt när det handlar om barn och ungdomar. Unga begår ofta brott där de bor och tillsammans med andra som bor i närheten eller går i samma skola. Det är på lokal nivå man har möjlighet att tidigt se problem, att snabbt in- gripa och därmed ha de bästa chanserna att förebygga att unga begår brott eller återfaller i brott. De flesta lokala brottsförebyggande råd vidtar därför åtgärder med inriktning på barn och ungdomar. Som ett led i att stödja det arbetet har regeringen gett (Brå) i uppdrag att analysera vilka samarbets- och arbetsformer som har visat sig särskilt lämpade för att nå goda resultat i det lokala brottsförebyggande arbetet. Även polisen har en viktig uppgift när det gäller att förebygga ung- domsbrottslighet. Polisen verkar i lokalsamhället och arbetar på de tider och platser där ungdomar befinner sig. Regeringen har gjort kraftiga satsningar på polisen. Genom dessa satsningar förbättras polisens förutsättningar att förebygga brottslighet bland unga. Det sker också en omfattande samverkan med andra aktörer i samhället, t.ex. och frivilligorganisationer. I några kommuner i landet har i nära samverkan med polisen särskilda mottagningar för att stödja unga brottsoffer, s.k. stöd- centra för unga brottsoffer. Syftet med samarbetet är både att ge stöd till unga brottsoffer och att förebygga brott. Egen utsatthet för våld kan antas vara en riskfaktor för egen brottslighet. Föräldrar spelar en central roll i arbetet med att förhindra unga från att börja begå brott. Föräldrars engagemang i sina barns aktiviteter är sam- hällets bästa brottsförebyggande resurs. Brå har också genom ekonomiskt stöd medverkat till att finansiera lokala brottsförebyggande projekt om hur en kriminell livsstil kan förebyggas bland barn och ungdomar eller hur återfall i brott kan förhindras. redovisade ett regeringsuppdrag om föräldrastöd. Situationen för barn som begår brott kräver särskilda åtgärder. Regeringen avser därför att förstärka insatserna för att både förebygga och upptäcka brottsligheten bland barn och ungdomar som ännu inte nått straffmyndighetsåldern. Det handlar om att utveckla meto- der för samverkan mellan polisen och andra myndigheter, att se över de sociala insatserna som vidtas för den enskilde som har begått brott i mycket tidig ålder och om polisens möjligheter att upptäcka brott som utförs av denna grupp riktigt unga. Satsning på ungdomar i riskmiljöer Hög arbetslöshet, oavslutade studier och få fritidsalternativ leder allt för ofta till socialt utanförskap. Därför är det enligt regeringens mening vik- tigt att samhället stöttar ungdomar på bred front. Utbildning, arbete och bostad är avgörande. Regeringen har som en del av överföringen av försvarsmedel till insat- ser mot nya hot i vårt samhälle avsatt budgetmedel för att stärka förebyg- gande insatser riktade mot unga. Myndigheten för skolutveckling har på regeringens uppdrag tagit fram en plan med förslag till riktat utvecklingsstöd under 20062007 till kom- muner och skolor på totalt (och ). Merparten av de insatser som myndigheten föreslår riktas till ett urval av de kommuner och skolor i mångfaldsområdena som har störst behov av utvecklingsstöd. Myndig- heten lämnar också förslag till vissa insatser som riktar sig till en bredare målgrupp, generellt stöd, bl.a. i syfte att stärka undervisningen i och på modersmål. Det är också viktigt att arbetet med förebyggande verksamheter i syfte att minska risken för ungdomar att hamna i kriminalitet, missbruk eller socialt utanförskap prioriteras. I regeringens proposition Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94) aviserade regeringen en satsning på fritidsverksamheter och utveckling av drogfria lokaler för ungdomar i riskmiljöer. Det är särskilt viktigt för ungdomar som lever i socialt utsatta områden att verksam- heterna drivs med både kreativitet och hög kompetens och att unga har tillgång till trygga vuxna. har på regeringens uppdrag genomfört en förstudie av hur satsningen skall genomföras samt vilka målgrupper och aktörer som är aktuella. Mot denna bakgrund fattade regeringen ett beslut om en samlad satsning för ungdo- mar i syfte att exempelvis utveckla insatser för ungdomar i socialt utsatta områden och att minska risken för att unga hamnar i ett utanförskap. har avsatts respektive för förebyggande och främjande åtgärder. Vidare har avsatts respektive för att stödja utvecklingen av drogfria utvecklingsinsatser. Bidrag får ges till såväl kommuner och kommunalförbund som ideella föreningar. Regeringen har beslutat om en förordning om statsbi- drag för särskilda insatser för ungdomar (SFS 2006:7), vilken bl.a. anger villkor för statsbidraget och fördelningsgrunder. till Utbildnings- och Kulturdepartementen Prop. 2005/06:165 lämna en lägesrapport över pågående verksamheter inom satsningen. Slutrapport inklusive utvärdering samt en redovisning av hur medlen har använts skall redovisas till Utbildnings- och Kulturdepartementen . 4.2Påföljder för unga lagöverträdare Många påföljder kan tillämpas på såväl unga som vuxna lagöverträdare. Böter är den vanligaste påföljden för unga lagöverträdare. den som är till fängelse krävs synnerliga skäl. För lagöver- trädare i åldern krävs att det med hänsyn till gärningens straff- värde eller annars finns särskilda skäl för att döma till fängelse. Unga lagöverträdare kan även dömas till villkorlig dom som kan förenas med högst 200 dagsböter. En villkorlig dom kan också förenas med en föreskrift om samhällstjänst på lägst 40 och högst , om den tilltalade samtycker till det. Skyddstillsyn får ådömas för brott för vilket påföljden inte bedöms kunna stanna vid böter. Även skyddstillsyn kan förenas med högst 200 dagsböter eller med en föreskrift om samhälls- tjänst i lägst 40 och högst , om den tilltalade samtycker till det. En dom på skyddstillsyn kan även förenas med s.k. kontraktsvård. Också i detta fall krävs att den tilltalade samtycker. Domstolen kan även förena skyddstillsyn med föreskrifter om bl.a. missbruksvård och psyki- atrisk vård. Unga lagöverträdare kan även överlämnas till rättspsykiatrisk vård eller bli föremål för vård enligt lagen (1988:870) om vård av miss- brukare i vissa fall. Det finns även särskilda påföljder för unga lagöverträdare. Förutom böter är den vanligaste påföljden för unga överlämnande till vård inom . För att kunna döma någon som begått brott till denna påföljd krävs dels att den tilltalade är , dels att den unge kan bli föremål för vård eller annan åtgärd inom enligt en för den tilltalade av socialnämnden uppgjord vårdplan. Ett överlämnande till vård inom kan kombineras med dagsböter, högst 200, eller en föreskrift om ungdomstjänst, lägst 20 och högst . Ung- domstjänst kan komma i fråga endast i kombination med överlämnande- påföljden och förutsätter samtycke från den unge. För unga finns även påföljden sluten ungdomsvård. Om domstolen fin- ner att någon som begått brott innan han eller hon fyllt bör dömas till fängelse, så skall den som huvudregel i stället bestämma påföljden till sluten ungdomsvård . Domstolen får bestämma tiden för frihetsberövandet till lägst och högst . För unga lagöverträdare gäller även i vissa avseenden särskilda hand- läggningsregler i brottmål. Dessa återfinns i lagen (1964:167) med sär- skilda bestämmelser om unga lagöverträdare (LUL), som innehåller be- stämmelser om handläggning hos polis, åklagare och domstol av mål och ärenden om brott där den misstänkte inte har fyllt . I den mån det inte finns någon särreglering gäller regler och andra bestämmelser. 4.31999 års påföljdsreform och utvärderingen av reformen Genom lagändringar som trädde i kraft genomfördes genomgripande förändringar i påföljdssystemet för unga lagöverträdare (prop. 1997/98:96). Reformen byggde på grundtanken att unga i största möjliga utsträckning skall bli föremål för insatser inom . Regeringen pekade i propositionen på att barn och ungdomar som be- går kriminella handlingar ofta är socialt utsatta och har ett särskilt behov av stöd och hjälp.