prop · GT031d26 · 2006-01-01 00:00:00 — I relation till de mål som 2001 satte för rovdjursstammen konstaterar regeringen att utvecklingen för järv, lo och varg är positiv gällande antalet föryngringar. Ännu har dock inte de uppställda miniminivåerna för björn och lodjur respektive etappmålen för järv och varg uppnåtts. Antalet häckande kungsörnspar är och beräknas ligga under uppställda mål. Regeringen drar slutsatsen att måluppfyllelsen med de medel som har avsatts nationellt är god. Den internationella utvecklingen är mindre positiv och bör följas noggrant. bedömer att och Statens veterinärmedicinska anstalts (SVA) årsredovisningar i allt väsentligt är rättvisande. har lämnat en invändning i revisionsberättelsen för . Frågan rör hur har utformat sina beslut om forskningsmedel. anser att en del av besluten har en sådan form att de innebär ett åtagande också , vilket inte har haft bemyndigande för. har informerat om att man inte avsett att med sina beslut ge bindande löften om anslag för mer än innevarande år. Regeringen kommer att följa upp att myndigheten fortsätt- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ningsvis utformar sina beslut i enlighet med regelverket för bemyndiganden. överlämnade sin rapport effektiv är djurskyddstillsynen? (RiR 2003:1) till och till regeringen. Den samlade bedömningen är att djurskyddsarbetet har förstärkts och förbättrats men att brister i djurskyddstillsynen kvarstår. Regeringen har i en proposition till (prop. 2004/05:72 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn), beslutad av (bet. 2004/05:MJU10, rskr. 2004/05:200), lagt förslag som förväntas innebära att den lokala tillsynen generellt förstärks. Djurhälsa och djurskydd m.m. Regeringen arbetar för att skapa förutsättningar så att det goda djurhälsotillståndet och det goda djurskyddet i upprätthålls. Det finns en samsyn i om att djurfrågor är viktiga, inte minst bland allmänhet och djurhållare. En tydlig indikator på detta är att svenska konsumenter ligger högst inom EU när det gäller att lägga vikt vid djurskyddsfrågor vid inköp av kött, något som visats i en undersökning beställd av . Grundtanken i den svenska politiken är att lägga stor vikt vid förebyggande åtgärder och kontrollprogram. Den svenska modellen bygger på aktiva producenter som samarbetar med myndigheterna i denna strävan. Den nya EG-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel innebär i många stycken nya principer och arbetssätt för tillsynsmyndigheterna. Under initialskedet kommer det att krävas särskilda insatser vid , , och (). Myndigheterna skall genomföra ett arbete med att utarbeta tillsynsvägledningar som vilar på de nya gemenskapsprinciperna, utbilda personal vid de lokala tillsynsmyndigheterna liksom att efter införandet ge stöd och råd till företag och kommuner. Uppgifterna skall lösas genom omprioritering inom ramen för myndigheternas verksamhet. En god djurhållning är en viktig del i livsmedelskedjan och är också en förutsättning för säkra livsmedel. Regeringen lägger stor vikt vid att höga krav på livsmedlens säkerhet och etiskt försvarbar produktion skall tillgodoses. Det är ett ansvar för alla berörda att bidra till att kommunicera de svenska livsmedlens mervärden, vilket väntas leda till ökande efterfrågan. När det gäller användningen av försöksdjur är etiska frågor av särskilt stor betydelse. Regeringen menar att den djurförsöksetiska prövningen och den statliga regleringen av djurförsöksverksamheten som helhet har haft betydelse för att uppnå en begränsning av försöksdjursanvändningen och att den användning som sker är så skonsam som möjligt. De djurförsöksetiska nämnderna är ett viktigt instrument för att avväga å ena sidan försökets betydelse och å andra sidan lidandet för djuren. Kapaciteten förstärks nu genom att en heltidstjänst vid var och en av de sju nämnderna inrättas i syfte att förbereda ärenden, inhämta underlag och vid behov göra utredningar. Ett program för att följa och analysera utvecklingen av sjukdomstillstånd hos vilda djurpopulationer skapas inom SVA. Programmet skall genomföras i samråd med och finansieras med medel från det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald med . Regeringen avser att fortsätta att arbeta aktivt inom EU och i internationella fora för att få genomslag för den svenska modellen avseende djurskydd och djur- och folkhälsa. EU-arbetet är fortsatt av särskilt stor betydelse mot bakgrund av att en stor del av lagstiftningen beslutas inom EU. Även nordiskt samarbete, arbete inom och inom OIE (världsorganisationen för djurhälsa) är viktigt i det sammanhanget. förväntas EU-arbetet särskilt fokuseras på förbättrade villkor för slaktkycklingar, planerade plan för djurskydd samt arbete med en djurhälsopolicy 20072013. Globalt sett skapar antibiotikaresistens stora problem för folkhälsan. Det finns en trend med ökande antibiotikaresistens inom svensk animalieproduktion. Antibiotikaanvändningen hos sport- och sällskapsdjur är stor men resistensläget är okänt. Riskerna för att resistens sprids från djur till människa måste studeras. Frågor om antibiotikaresistens bör prioriteras. Viltvården syftar till att bevara och utveckla de viltarter som tillhör landets viltbestånd och de fågelarter som tillfälligt förekommer naturligt i landet. Risken för viltskador skall i första hand motverkas genom skadeförebyggande åtgärder och i andra hand genom jakt. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 101 223 tkr prisnivå. 3Motsvarar 101 223 tkr prisnivå. () är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndigheter och enskilda och utreder bl.a. uppkomst, orsak och spridningssätt av sjukdomar hos djur. SVA:s uppgift är att uppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genom forskning och utveckling samt direkta förebyggande, diagnostiserande och bekämpande åtgärder rörande infektionssjukdomar hos djur. SVA medverkar vid utbrott av epizootiska och zoonotiska sjukdomar och ansvarar för i . SVA är veterinärmedicinskt centrallaboratorium och svenskt referenslaboratorium enligt en rad EG-rättsakter samt den internationella expertfunktionen (collaborating center) för viss molekylär diagnostik av virus (PCR- diagnostik) inom ramen för OIE (världsorganisationen för djurhälsa). SVA:s verksamhet består av anslagsfinansierade myndighetsuppgifter, avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet och forskning. Uppdragsverksamhetens intäkter inklusive uppdragsforskning har jämfört med ökat från till 2004. SVA:s huvuduppgift är att bidra till att en god djur- och folkhälsa bibehålls i och att beredskapen vid utbrott av smittsamma djursjukdomar fungerar väl. SVA skall bidra till att införliva den nya EG- lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Särskilt skall man svara för nationella referenslaboratoriefunktioner och därmed tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd. Uppgifterna skall lösas genom omprioritering inom ramen för myndighetens verksamhet. Ett program för att följa och analysera utvecklingen av sjukdomstillstånd hos vilda djurpopulationer skapas inom SVA. Programmet skall genomföras i samråd med och finansieras med medel från det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald med . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:1 . beräknas anslaget till respektive . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 42:1 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.8.242:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 96 810 tkr prisnivå. 3Motsvarar 96 810 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för statens bidrag till distriktsveterinärorganisationen (DVO) och för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader avseende livsmedelsproducerande djur. är chefsmyndighet för DVO. DVO är avpassad främst för att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogsbruket. Om det finns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan anvisas, är en distriktsveterinär skyldig att även tillhandahålla djursjukvård för övriga djur. DVO skall, i samarbete med bl.a. den av lantbruksnäringen organiserade hälsokontrollverksamheten, medverka vid förebyggande åtgärder, delta i kontroll- och bekämpningsprogram samt utföra officiella veterinäruppgifter. DVO finansieras till största delen av uppdragsgivarna, dvs. i första hand av djurägarna, och i övrigt av anslag över statsbudgeten. An- slaget belastas av kostnader för löner, varav kostnaderna för jourverksamhet utgör en betydande del, samt för utbildning och gemensam administration för organisationen. Under anslaget anvisas även medel för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader för vård av livsmedelsproducerande djur. Dessa medel får disponeras till veterinär inom DVO eller till annan veterinär som arbetar under liknande former. Enligt förordningen (1994:1313) om avgifter vid veterinär yrkesutövning meddelar föreskrifter om avgifter vid sådan veterinär yrkesutövning som står under verkets tillsyn och som avser arbetsuppgifter som utförs av en distriktsveterinär eller av annan veterinär på grund av en föreskrift eller ett myndighetsförordnande. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.6 Offentligrättslig verksamhet 1 Myndighetsuppdrag samt intäkter från anslag 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen ingår. Av tabellerna framgår storleken på DVO- organisationens avgiftsbelagda verksamhet, vilken finansierar större delen av DVO. Uppdragsintäkterna för DVO ökade 2004 . Anslaget är uppfört på statsbudgeten som obetecknat. I enlighet med vad som anförts ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100) bör anslaget anvisas som ramanslag. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.8 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 42:2 Bidrag till Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Under anslaget, som disponeras av , anvisas medel för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll och djursjukdatasystem. Insatser skall begränsa skadeverkning- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 arna av djursjukdomar och förebygga spridning av smittsamma djursjukdomar som kan överföras till både djur och människor. Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Det av EU till hälften medfinansierade stödet till biodlingen som i i huvudsak utnyttjas för bekämpande av bisjukdomar, totalt omfattande , beviljas i taget och löper i enlighet med EU:s budgetår den 16 oktoberden . Detta innebär att staten behöver åta sig framtida förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan beviljade anslag. Av denna anledning föreslås att regeringen bemyndigas att för ramanslaget 42:3 Djurhälsovård fatta beslut som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.10 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Medel från detta anslag bör i huvudsak gå till djurhälsovård i samarbete med näringens djurhälsoorganisationer. Även stöd till biodling och till djursjukdata finansieras här. Primärproduktionens olika led, däribland djurhållningen och dess påverkan på djurhälsan, har betydelse för att uppnå uppsatta folkhälsomål. Detta perspektiv är centralt vid användningen av anslaget. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:3 Djurhälsovård . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 42:3 Djurhälsovård Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.8.442:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget, som disponeras av , används för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar, varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658) och lagen om provtagning på djur m.m. (1992:1638) eller med stöd av i lagarna meddelade föreskrifter. Vidare används anslaget för bidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och genomförande av den nya EG-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen bör bemyndigas att för ramanslaget 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.13 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande har ett unikt gott djurhälsoläge, vilket i sin tur har positiv betydelse för folkhälsan. Detta har i stor utsträckning uppnåtts genom kontroll- och bekämpningsprogram som i genomsnitt finansieras till hälften av näringen och till hälften av staten. Programmens djurhälsofrämjande och förebyggande insatser möjliggör snabba ingripanden och en kontinuerlig övervakning. Denna utgör en förutsättning för att bibehålla befintliga och skapa förutsättningar för ytterligare tilläggsgarantier i EG, liksom att bibehålla sjukdomsfrihetsstatus, vilket har betydelse bl.a. i handelssammanhang. Anslaget används även för nationell medfinansiering av kontroller för (Transmissible Spongiform Encephalopathy) och scrapie som enligt EU:s krav är skyldigt att göra. Kontrollerna finansieras delvis av näringen. skall bidra till att införliva den nya EG-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Bland annat rör det sig om information till och utbildning av kommuninspektörer och veterinärer, inventering av befintliga register och uppläggning av nya samt analyskostnader. Uppgifterna skall lösas genom omprioritering inom ramen för myndighetens verksamhet. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 5.14 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 42:4 Bekämpande av smittsamma djursjukdomar Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.8.542:5 Ersättningar för viltskador m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. Rätten till ersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724). Inventeringarna av järv, lo och varg visar att antalet ökar och utvecklingen för åtminstone vargstammen förväntas fortsätta kommande år. Även fortsättningsvis är det därför viktigt att en 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 metodisk satsning görs för att introducera rovdjursstängsel i rovdjurens naturliga utbredningsområde. Insatsen görs för att så långt som möjligt undvika den konflikt som annars kan uppstå mellan rovdjursetablering och betesdrift. Av den orsaken kommer en fortsatt omfördelning att ske inom ramen för anslaget för att stärka insatserna utanför renbetesområdet för att förebygga skador på tamdjur. Den som jagar är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldig att betala en viltvårdsavgift på per jaktår till Viltvårdsfonden. Medlen i Viltvårdsfonden används för att främja viltvården och andra liknande syften som är förenliga med syftet med jaktlagen. Jaktåret omfattar tiden den 1 juliden . Merparten av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Kammarkollegiet bör mot denna bakgrund ha tillgång till en särskild kredit för Viltvårdsfonden i på högst . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 5.16 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 92 288x tkr prisnivå. 3Motsvarar 92 288 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för regelarbete, tillsynsvägledning, registerhållning, djurförsöksetiska prövning, stöd till forskning och utveckling samt information och utbildning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.18 Offentligrättslig verksamhet uppbär offentligrättsliga avgifter i ärenden enligt djurskyddslagen (1988:534) och lagen (2000:537) om märkning och registrering av hundar. Av tabellerna framgår omfattningen av den avgiftsfinansierade verksamheten vid . Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden För att förbättra förutsättningarna att planera forskningsprojekt bör regeringen bemyndigas att i fråga om ramanslaget 42:6 ingå ekonomiska förpliktelser (i samband med forskningsprojekten) som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.19 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande skall bidra till att införliva den nya EG-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Bland annat skall man utarbeta tillsynsvägledningar om djurskydd som vilar på de nya gemenskapsprinciperna. Uppgiften skall lösas genom omprioritering inom ramen för myndighetens verksamhet. De djurförsöksetiska nämnderna är ett viktigt instrument för att avväga å ena sidan försökets betydelse och å andra sidan lidandet för djuren. Arbetsbelastningen är hög och kapaciteten förstärks nu genom att en heltidstjänst vid var och en av de sju nämnderna inrättas i syfte att förbereda ärenden, inhämta underlag och vid behov göra utredningar. Som en följd av detta föreslås anslaget öka med . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:6 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.20 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 42:6 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Politikområdet omfattar jordbruks- och fiskepolitiken samt området säkra livsmedel. Områdets utgifter bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU men är också till viss del, främst vad gäller området säkra livsmedel, baserade på nationella beslut. De verksamhetsområden som jordbruks- och fiskepolitiken omfattar är jordbruksproduktion, trädgårdsnäring, fiskerinäring och livsmedel. Dessutom omfattas konsumentfrämjande åtgärder inom livsmedelsområdet, statistikproduktion på jordbruks- och livsmedelsområdet, jordbruks- och fiskeriadministration m.m. Centrala förvaltningsmyndigheter inom politikområdet är , , och . inordnas verksamheten vid Statens utsädeskontroll och i . är central förvaltningsmyndighet på det jordbruks- och livsmedelspolitiska området. Myndighetens uppdrag är att arbeta aktivt för en konkurrenskraftig och miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. Verket har ett samlat sektorsansvar för jordbruks- och trädgårdsnäring samt för rennäring. Verket är också chefsmyndighet för landets distriktsveterinärer. Verksamheten är i hög grad inriktad på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. är också beslutande myndighet för åtgärder inom områdena intervention, exportbidrag, mjölkkvoter och stödrätter. Länsstyrelserna är beslutande myndigheter för de flesta direktstöden till jordbrukare. är av regeringen utsedd till enda ackredite- rade utbetalningsställe för stöd finansierade av Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ). skall i sin roll som utbetalningsställe och fondkoordinator svara för utbetalningar genom centrala IT- system, internrevision inom berörda myndigheter, enhetlighet och likabehandling samt samordna handläggningen. skall arbeta för ett rikt och varierat odlingslandskap med biologisk mångfald och verka för att miljöbelastningen från jordbruket blir så liten som möjligt. Andra uppgifter är att verka för ett gott hälsotillstånd bland husdjuren genom högt ställda djurhälsokrav och en rikstäckande djursjukvård genom distriktsveterinärorganisationen. är central förvaltningsmyndighet för såväl förvaltning av fiskeresurserna som främjandet av en livskraftig fiskerinäring. skall vidare bedriva forskning och utvecklingsverksamhet på fiskeområdet. På regional nivå har länsstyrelserna ansvaret för fiskefrågor, främst fiskevård och EG:s strukturstöd. är central förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor. Verkets främsta uppgifter är att utarbeta regler inom livsmedelsområdet, utöva tillsyn enligt livsmedelslagen samt att leda och samordna livsmedelstillsynen. genomför vidare utredningar och praktiska vetenskapliga undersökningar om livsmedel och matvanor samt utvecklar metoder för livsmedelstillsynen, informerar konsumenter och intressenter i livsmedelskedjan om gällande regelverk och om andra viktiga förhållanden på livsmedelsområdet. En viktig del av tillsynsverksamheten utgörs av köttbesiktning vid kontrollslakterier m.m.