prop · GT03155 · 2006-03-22 00:00:00 — Detsamma gäller för skolan som skall ge eleverna utrymme att pröva och utveckla förmåga och in- tressen oberoende av könstillhörighet (se Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet, Lpo 94). Gymnasie- skolan och vuxenutbildningen skall uppmuntra eleverna att utveckla sina intressen utan fördomar om vad som är kvinnligt och manligt (se läroplan för de frivilliga skolformerna Gymnasieskolan, gymnasie- särskolan, den kommunala vuxenutbildningen, Statens skolor för vuxna och vuxenutbildningen för utvecklingsstörda, Lpf 94). träder den nya lagen (2006:67) om förbud mot dis- kriminering och annan kränkande behandling av barn och elever i kraft. Lagen har till ändamål att motverka diskriminering på grund av kön, et- nisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder samt annan kränkande behandling såsom mobbning. Trakasserier på grund av kön och trakasserier av sexuell natur - sexuella trakasserier förbjuds. Lagen innefattar all verksamhet som omfattas av skollagen (1985:1100) dvs. förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, grund- och gymnasieskolan med såväl som enskild huvudman samt kommunernas vuxenutbildning. Huvudmännen för verksamhe- terna skall se till att det bedrivs ett målinriktat arbete och att det finns en likabehandlingsplan för varje enskild verksamhet. Planens främsta syfte är att främja lika rättigheter och att förebygga samt motverka trakasserier och annan kränkande behandling. I planen skall planerade åtgärder be- skrivas. Den skall följas upp och ses över . Inom inrättas en särskild funktion som skall benämnas Barn- och elevombudet för likabehandling. Det är diskrimineringsombudsmännen (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskri- minering på grund av sexuell läggning (HomO) - samt Barn- och elev- ombudet inom som skall se till att lagen följs inom sina respektive ansvarsområden. genomför enligt regleringsbrev fyra nationella konferenser för att informera om den nya lagen och dess in- tentioner. Lagens samband med de mänskliga rättigheterna och de inter- nationella konventioner som finns inom området skall uppmärksammas. Verket har vidare fått i uppdrag att dela upp all individbaserad uppfölj- ningsinformation efter kön inom samtliga verksamhetsområden. Skol- verket skall också redovisa uppdraget att se över målen för sex- och samlevnadsundervisningen i kursplaner . Den del av uppdraget som gäller gymnasieskolans myndigheten dessutom redovisa uppdraget att genomföra en studie av vissa läroböcker utifrån diskrimineringsgrunderna. Läroböckerna skall analyseras med avseende på i vilken omfattning och på vilket sätt de av- viker från läroplanens värdegrund (Lpo 94). Uttryck för diskriminering eller andra former av kränkningar pga. kön, etnisk tillhörighet, religion eller trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder skall särskilt uppmärksammas. Syftet är öka skolornas medvetenhet om att innehållet i vissa böcker kan vara fördomsfullt och inaktuellt och kan strida mot lä- roplaner och kursplaner. Det är lärarna och skolledarna som skall göra den pedagogiska bedömningen av vilka läroböcker som skall användas i undervisningen. skall vidare redovisa en sam- lad bedömning av utvecklingen inom samtliga verksamhetsområden. Be- dömningen skall rymma en fördjupad analys av områden som verket be- dömer som särskilt angelägna mot bakgrund av den uppföljning, utvärde- ring och utbildningsinspektion som genomförts sedan föregående sam- lade bedömning. I redovisningen skall ett jämställdhetsperspektiv be- aktas. Kommenterad statistik för kompletterande utbildningar samt statligt finansierade påbyggnadsutbildningar skall redovisa . Alla uppgifter om elever i såväl påbyggnadsutbildning som kompletterande utbildning skall vara fördelad på ålder och kön. Myndigheten för skolutveckling skall enligt regleringsbrev för stärka huvudmännens, förskoleverksamhetens och skolbarnsomsorgens samt skolors förutsättningar att nå målen såsom de uttrycks i de natio- nella styrdokumenten. Myndigheten skall bl.a. särskilt fokusera jäm- ställdhet som ett av fyra nationellt prioriterade områden. Detsamma gäller även verksamhetsområdet lärande. skall redovisa hur verket samverkat med Myndigheten för skolutveckling, sär- skilt kring insatser för att främja nationellt prioriterade områden såsom jämställdhet. Som ett led i uppdraget att utveckla rektorsutbildningen, som gavs , skall myndigheten enligt regleringsbrev uppmärk- samma könsfördelningen i ledningsstrukturen. Uppdraget i sin helhet skall slutredovisas . I syfte att skapa en likvärdig verksamhet oavsett kön i varje skolform skall enligt regleringsbrevet öka stödet i specialpedagogiska frågor. Institutet skall också redovisa åtgär- der och resultat för att kontinuerligt öka funktionshindrade flickors och pojkars möjligheter till lärande, delaktighet, tillgänglighet och gemen- skap. Myndigheten skall vidare öka tillgången till dels pedagogiskt mate- rial för flickor och pojkar med funktionshinder i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, dels läromedel för flickor och pojkar inom det offent- liga skolväsendet. Genomförda behovsanalyser och det utvecklingsarbete som bedrivits samt resultatet av arbetet utifrån ovanstående mål skall återrapporteras. Detsamma gäller för verksamhetsområdet nas lärande. Utifrån regleringsbrevet för skall Internationella program- kontoret (IPK) verka för ökat svenskt deltagande i EU-programmen. Myndigheten skall arbeta för jämn spridning av ansökningar från olika aktörer inom utbildning och kompetensutveckling från hela landet. talet inkomna och beviljade ansökningar samt antalet deltagare skall de- Prop. 2005/06:155 las upp och redovisas i lämpliga grupper. Där så är lämpligt skall statisti- ken vara uppdelad per utbildningsform, regional fördelning och kön. Förändringar jämfört med de två tidigare åren skall redovisas och analy- seras. I lärosätenas regleringsbrev för stärktes kopplingen mellan å ena sidan återrapportering om åtgärder för jämnare könsfördelning och å andra sidan redovisning avseende kompetensförsörjning. Övriga åter- rapporteringskrav beträffande jämställdhet kvarstår. Detta innebär att universitet och högskolor i årsredovisningen skall redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att få en jämnare könsfördelning inom utbildningar, inklusive forskarutbildningar, med ojämn könsfördelning, vid rekrytering och befordran av lärare och vid rekrytering av dekaner, prefekter, studie- rektorer eller motsvarande. Vidare skall lärosätena fastställa mål för andelen personer av under- representerat kön bland nyrekryterade lärare. Även andelen kvinnor bland akademiska ledare såsom prefekter och dekaner skall redovisas. De skall redovisa hur lärosätet stimulerar jämställdhetsarbetet och hur åtgär- der för att främja jämställdhet följs upp och slutligen rapportera hur ge- nusperspektiv ingår i utbildningen. 9.25Forskningspolitik (PO 26) I den forskningspolitiska propositionen Forskning för ett bättre liv (2004/05:80) redovisade regeringen sin syn på forskningspolitikens in- riktning. Genusforskningen vid föreslogs öka med och Sekretariatet för genusforskning i för- slogs en ökning om som en permanent förstärkning. I propositionen underströk regeringen vikten av att de forskningsfinansierande myndigheterna (), för arbetsliv och socialvetenskap (Fas), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt Verket för innovationssystem () aktivt bör arbeta för att integrera genus- perspektiv i sitt forsknings- och utvecklingsstöd. De forskningsfinansierande myndigheter har fått delvis förändrade mål och återrapporteringskrav för . Målen för jämställdhet har delvis ändrats för VR och Fas. Båda råden skall nu inte bara aktivt arbeta för jämställdhet, utan intensifiera sitt jämställdhetsarbete för att nå en jämnare könsfördelning inom den egna beredningsorganisationen och vid fördelning av forskningsstöd. VR skall ta fram en och revidera en strategi för det inre och yttre jämställdhetsarbetet. I strategin skall ingå utbildning för berednings- organisationen, chefer och handläggande personal i såväl genus- som VR skall analysera och efter samråd med Fas, Prop. 2005/06:155 Formas och lämna förslag till på vilket sätt t.ex. genusforsk- ningen och annan kunskap kan öka jämställdheten för högskolans forskande personal samt inom forskningsråd och . VR, Fas, Formas och skall redovisa framtida insatser som de planerar utifrån en analys av hinder och möjligheter för ökad jämställd- het. Råden skall säkerställa det finns underlag för att i efterhand kunna analysera huruvida kön, anställning eller dylikt har haft betydelse för bedömning av ansökningar och forskning och forskaranställningar. EU:s sjätte ramprogram för forskning och teknisk utveckling löper . Regeringen och förhandlar nu innehållet och budget för det sjunde ramprogrammet. driver jäm- ställdhetsfrågor i detta ramprogram som ett av sina prioriterade områden. Även under generalkonferens drev ministern och den svenska delegationen genus- och jämställdhetsfrågor i vetenskapskom- missionen. 9.26Mediepolitik (PO 27) Riktlinjer för public service-bolagen I nu gällande sändningstillstånd för , och sägs att nyhetsförmedling och samhällsbevakning skall ha olika perspektiv, så att händelser speglas från olika utgångspunkter. I propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005 (prop. 2000/01:94) uttrycks att dessa olika perspektiv t.ex. handlar om kön, etnicitet och social tillhörighet. Regeringen kommer att lämna en proposition till avseende riktlinjer för public service-bolagens verksamhet un- der kommande tillståndsperiod. I dessa riktlinjer kommer den roll bola- gen kan och bör spela inom jämställdhetsområdet att understrykas. Kvinnor och män i medierna När det gäller hur kvinnor och män framställs i medierna aviserar re- geringen i BP ytterligare initiativ som ökar fokus på dessa frå- gor, bland annat genom att sammanställa forskning på området och an- ordna seminarier. 9.27Kulturpolitik (PO 28) har samtliga myndigheter och institutioner inom politikområdet fått ett förtydligat jämställdhetsmål i regleringsbrev eller motsvarande Målet är att ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv skall integreras i hela institutionens verksamhet. Syftet är att tydliggöra att Prop. 2005/06:155 jämställdhets- och mångfaldsperspektiv är ett övergripande verksamhets- mål, inte ett uppdrag vid sidan av den ordinarie verksamheten. Regeringen kommer fortlöpande att utvärdera det jämställdhetsmål som formulerades i det nya filmavtalet som bl.a. redovisas i regeringens proposition Fokus på film en ny svensk filmpolitik (prop. 2005/06:3). Målet är att förbättra kvinnliga filmskapares villkor. I avtalet anges att andelen kvinnor i för filmproduktionen centrala funktioner skall öka un- der avtalsperioden 20062010. Senast före avtalsperiodens slut bör ettdera könet, räknat i antal projekt som får stöd, vara representerat till inom kategorierna manusförfattare, producent och re- gissör. Stiftelsen skall också redovisa könsfördel- ningen inom filmteamet i de projekt som får stöd. Detta omfattar även de regionala produktionscentrum som får stöd genom avtalet. 9.28Ungdomspolitik (PO 29) skall enligt regleringsbrevet redovisa antalet medlemmar i de ungdomsorganisationer som får organisationsstöd för- delat på ålder och kön. fick vidare i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa jämställdhetskonsekvenser av beviljade projekt inom ramen för satsningen på ungdomar i riskmiljöer. Sådan redovisning skall göras dels i lägesrapporten som redovisas , dels i slutrapporten som redovisas . I Ungdoms- styrelsens uppdrag avseende att följa upp indikatorer som belyser ut- vecklingen av ungdomars levnadsvillkor skall skillnader i utvecklingen utifrån kön belysas. I uppdrag avseende att följa upp och ställa samman indikatorer som belyser utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor skall skillnader i utveckling utifrån kön belysas. 9.29Folkrörelsepolitik (PO 30) Jämställdhetsintegrerade mål och könsuppdelade återrapporterings- krav i riktlinjebeslutet för statens stöd till idrotten I riktlinjebeslutet för statens stöd till idrotten (Ju2005/11166/D) anger regeringen att målen för idrottspolitiken är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Beträffande återrapportering ställer regeringen krav på könsuppdelad återrapportering inom alla verksamhetsgrenar (VG) utom VG Insatser mot dopning. Inom VG Barn- och ungdomsverk- samhet skall () bl.a. redovisa omfattningen av den lokala barn- och ungdomsverksamheten uttryckt i antalet deltagare fördelat på flickor och pojkar. Vidare skall RF redovisa en bedömning av i vilken utsträckning verksamheten bidragit till att utveckla flickors och pojkars intresse och benägenhet för motion, att förbättra deras inflytande över och ta ansvar för sitt idrottande samt göra det möjligt för alla flickor och pojkar att utöva idrott och motion. Inom VG Verksamhet av gemen- sam natur inom idrottsrörelsen skall RF redovisa stödets fördelning mellan kvinnor och män i olika åldrar. Vidare skall RF redovisa en be- dömning av i vilken utsträckning verksamheten har bidragit till att göra det möjligt för kvinnor och män att utöva idrott och motion och att ge kvinnor och män lika förutsättningar att delta i idrottsverksamhet. Inom VG Idrottsforskning skall RF redovisa forskningens inriktning, inklusive den ämnesvisa, och geografiska spridning samt kvinnors och mäns del- aktighet i forskningens genomförande. Beträffande den forskningsinitie- rade idrottsforskningen skall också redovisas hur den fördelas på forsk- ning som berör kvinnor respektive män. Inom VG Specialidrott inom gymnasieskolan skall RF utöver redovisningen av omfattningen och in- riktningen av verksamheten vid de riksrekryterande idrottsgymnasierna dessutom redovisa fördelningen mellan flickor och pojkar. godkände regeringens förslag om ett nytt bidragssystem för kvinnors organisering (prop. 2005/06:4, bet. 2005/06:KrU6, rskr. 2005/06:99). beslutade re- geringen förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organise- ring. Förordningen trädde i kraft . tillkalla- des Delegationen för fördelning av statsbidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt (dir. 2005:137). har delegationen att fördela mellan olika kvinnoorganisationer. Poli- tiska partier eller deras kvinnoorganisationer kan inte få stöd enligt denna förordning. Riksdagspartiernas kvinnoorganisationer har fått stöd i sär- skild ordning i enlighet med regeringsbeslut . I propositionen Kvinnors organisering (prop. 2005/06:4) aviseras att frågan om hur politiska partiers kvinnoorganisationer skall be- handlas skall utredas vidare och att en sådan översyn bör påbörjas . En särskild utredare (dir. 2005:117) skall utreda den nuvarande statliga folkrörelsepolitiken och lämna förslag om den framtida folkrörelsepoliti- kens inriktning, omfattning och utformning. Utredaren skall särskilt be- akta de förändringar som pågår när det gäller kvinnors och mäns enga- gemang och sätt att organisera sig samt vad som främjar respektive för- svårar deras organisering. I regeringens kommande andra nationella handlingsplan för de mänskliga rättigheterna aviseras att regeringen un- der 2006 kommer att ge tilläggsdirektiv till utredningen att se över frågan om möjligheterna att förena olika statliga stödåtgärder till föreningslivet med krav på icke diskriminering. Av redovisade överväganden skall det framgå att aspekter avseende bl.a. jämställdheten har beaktats. Utred- ningen skall redovisa uppdraget . Bostadspolitik (PO 31) Den fysiska planeringen skall bidra till hållbar utveckling och god livs- miljö för barn, kvinnor och män. En fortsatt stadsutveckling skall ske på ett hållbart sätt. Planeringsmetoder skall utvecklas som främjar medborg- arnas delaktighet samt kommunalt och regionalt samarbete. uppsikt över planväsendet skall bidra till en hög kvalitet, som tar hänsyn till både kvinnors och mäns behov, i planläggningen och planprocessen. Även om män i högre grad än kvinnor utsätts för våld i offentlig miljö, är kvinnor mer oroliga för att bli utsatta. Rädslan kan utgöra en begräns- ning i kvinnors liv. Ur detta perspektiv påverkar kommunala planer jäm- ställdhet på flera sätt. Till exempel kan det gälla att undvika att bygga kulvertar eller passager där kvinnor känner sig osäkra eller hotade, att säkerställa ordentlig belysning i parker och vid gångvägar och att und- vika buskage och träd i nära anslutning till gång/cykelvägar. I samband med programarbete och miljöbedömningar finns möjlighet att lyfta fram och tydliggöra dessa effekter så att allmänhet och beslutsfattare kan ta ställning till dem. Könsfördelningen bland ledande tjänstemän inom detta område är dock mycket ojämn. I en rapport från angavs bl.a. att av landets 264 stadsarkitekter var 234 män. För att följa upp och tydliggöra denna sneda fördelning och som en följd av jämställdhetsanalysarbetet har regleringsbrev fått det nya återrapporteringskra- vet att följa indikatorn Andel kvinnor respektive män som innehar befatt- ningarna länsarkitekter respektive stadsarkitekter. 9.31Regional samhällsorganisation (PO 32) har fått i uppdrag att integrera ett jämställdhetsperspektiv genom att i all sin verksamhet belysa, analysera och beakta kvinnors och mäns villkor i förhållande till de jämställdhetspolitiska målen. 9.32Regional utvecklingspolitik (PO 33) Arbetet inom politikområdet kommer att inrikta sig på ett fortsatt genom- förande av hållbarhetsaspekterna, innefattande jämställdhetsperspektivet, i det ordinarie arbetet. innefattar verksamheten en rad omfat- tande aktiviteter som kommer att påverka genomförandet av politiken under framöver, t.ex. beslut om en nationell strategi för regio- nal utveckling och förberedelsearbete inför kommande programperiod i EG:s strukturfondsprogram och de regionala tillväxtprogrammen. Miljöpolitik (PO 34) Kvinnor och män är olika känsliga för kemikalier och andra miljöfakto- rer. För att lyfta fram en jämställdhetsaspekt av människors exponering för kemikalier behöver sådana skillnader beaktas vid testning, riskbe- dömning och när gränsvärden fastställs. För att ta fram mer underlag har regeringen givit Kemikalieinspektio- nen i uppdrag att redovisa en sammanställning av den kunskap som finns om kvinnor och mäns skilda upptag, upplagring i kroppen, påverkan på hälsa, m.m. av olika kemikalier under olika faser i livet. Inspektionen skall även redogöra för hur dessa skillnader mellan kvinnor och män tas i beaktande vid utformning och användning av bedömnings- och osäker- hetsfaktorer, gränsvärden och riktvärden och slutligen föreslå åtgärder för att kvinnor och män i lika stor utsträckning skall skyddas från negativ påverkan från kemikalier. Uppdraget skall redovisas . beslutade regeringen om ett riktat finansiellt stöd från Sve- rige till det interna jämställdhetsarbetet inom FN:s miljöprogram (). Avsikten är att följa upp detta inom ramen för FN:s kommis- sion för hållbar utveckling (CSD). En aktiv uppföljning av sammansättningen av delegationer vid mi- nisterbesök i utlandet inleds inom Miljö- och samhällsbyggnadsdeparte- mentets ansvarsområde. 9.34Energipolitik (PO 35) Vid utformningen av åtgärder för en effektivare energianvändning är det viktigt att ha ett genusperspektiv för att tillgodose såväl kvinnors som mäns behov. har i uppdrag att öka kunskapen om kvinnors och mäns energianvändning. Som ett led i detta arbete kommer myndigheten att redovisa rapporten ringar i kvinnors och mäns vardagsliv vid energihushållning i bostaden. driver också projektet energi - att väcka intresse och öka kunskap om energifrågorna hos kvinnor. En delrapport skall lämnas . Det har konstaterats att det är mycket svårt att nå fram till kvinnor med energiinformation. Av de samtal som de kommunala energirådgivarna genomfört har endast avsett kvinnor. I regleringsbrev har införts ett mål att öka andelen kvinnor som nås av informations- och utbildningsinsatser, såväl hos specifika använd- argrupper som hos allmänheten. I sin uppföljning av den kommunala energirådgivningen skall myndigheten redovisa uppgifter fördelade på kvinnor och män. Transportpolitiken (PO 36) I den transportpolitiska propositionen som överlämnas till un- der våren kommer regeringen föreslå nya etappmål för delmålet ett jäm- ställt transportsystem. De två nya målen innebär att; -övriga transportpolitiska etappmål bör följas upp ur ett jämställdhets- perspektiv samt att -i trafikverkens ledningsgrupper bör inget kön ha en representation som understiger . Jämställdhetsmålet i transportpolitiken bör ses som ett sätt att underlätta utvecklingsarbetet för de övriga delmålen. Eftersom jämställdhet mellan kvinnor och män skapas där ordinarie beslut fattas, resurser fördelas och normer skapas måste jämställdhetsperspektivet ständigt finnas med på de olika nivåerna. Detta perspektiv medför också att transportpolitikens sjätte delmål om jämställdhet har en annan dimension än de övriga del- målen, eftersom det måste överlappa och genomsyra alla transportpoli- tiska mål. Genom ett etappmål om att följa upp samtliga andra etappmål ur ett jämställdhetsperspektiv skapas en process för att stödja denna strategi. 9.36IT, tele och post (PO 37) Post och har fått i uppdrag att beskriva det hos myndigheten pågående arbetet gällande den snedfördelning mellan kvinnor och män som finns inom myndighetens deltagande vid internationella möten. Övriga åtgärder inom politikområdet Av regeringens proposition (2004/05:175) Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället framgår regeringens bedömning att en hand- lingsplan bör utarbetas med åtgärder för att öka jämställdheten i IT-bran- schen. Det finns ett antal s.k. teknikkluster i som lämpar sig mycket väl för analyser avseende jämställdhet i IT-branschen. Analysen av könsfördelningen och vilka positioner som män respektive kvinnor har i företagen kan utgå från en studie av företagen i ett sådant teknik- kluster. Handlingsplanen bör lyfta fram exempel på åtgärder och initiativ som leder till ett ökat antal kvinnor i företagen och på ledande poster. Ett exempel på en sådan åtgärd som bör finnas med i handlingsplanen är s.k. sökkommittéer. Sökkommittéer är en väg att systematiskt lyfta fram kvinnor som kandidater till olika befattningar inom näringslivet. Ett an- nat verktyg är mentorskap som också bör belysas. Ett uppdrag om att genomföra ett mentorskapsprojekt har därför lämnats till Post- och tele- styrelsen i syfte att öka jämställdheten på ledande befattningar med fokus på IT- och telekombranschen. Näringspolitik (PO 38) Verket för näringslivsutveckling () har fått i uppdrag att redovisa myndighetens måluppfyllelse uppdelat på kvinnor respektive män, samt redogörelse för de aktiviteter myndigheten vidtagit för att uppnå målen, samt hur jämställdhetsintegreringen har genomförts i den löpande verk- samheten. Rymdstyrelsen skall för sin beredningsorganisation inom verksamhets- grenen rymdverksamhet redovisa könsfördelningen samt vilka framtida insatser Rymdstyrelsen planerar utifrån en analys av hinder och möjlig- heter för ökad jämställdhet. 9.38Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (PO 39) Arbetet fortsätter med att sprida kunskap och stimulera erfarenhetsutbyte kring företagens sociala och miljömässiga ansvar inom ramen för initiativ Globalt Ansvar. Kopplingen mellan in- ternationell handel och investeringar och respekt för grundläggande rättigheter inklusive kvinnors rättigheter kommer att lyftas fram i bilate- rala kontakter, särskilt med , och .