prop · GU031d27 · 2006-10-16 00:00:00 — Arbetet med att följa upp slutsatserna från Europeiska rådets möte prioriteras och kan därmed fortsatt stärka handelspolitikens roll för att uppnå målen i Lissabonprocessen. En effektiv inre marknad kännetecknas av en öppen handel på lika villkor, genom regelfrågor (bl.a. anti-dumping, skyddsundanröjandet av handelshinder, fri konkurrens åtgärder och subventioner), WTO har högsta prioritet i EU:s handelspolitiska arbete. Detta arbete kan drivas parallellt med kompletterande bilaterala och regionala frihandelsförhandlingar för att stärka svenska företags konkurrensmöjligheter. avser att aktivt medverka till EU:s arbete på detta område. En särskild utmaning i detta sammanhang är EPA-förhandlingarna där utvecklingsperspektivet spelar en särskild roll. Handeln är den viktigaste faktorn för att främja människors välstånd i . Svenska företags och konsumenters intressen står i fokus. Den inre marknaden är kittet i det europeiska bygget. För ett land som är det logiskt att delta i detta samarbete. I likhet med våra nordiska grannar har vi utvecklat en ekonomi baserad på handel med omvärlden. Handeln är, och har varit, avgörande för vår tillväxt och sysselsättning. Utan en fungerande inre marknad riskerar konjunkturutvecklingen att avta och utvecklas negativt. En fortsatt viktig uppgift är att ta bort onödiga handelshinder för att motverka hämmande effekter på den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Den inre marknaden är den viktigaste regionen för utrikeshandel och stod för av exporten och av importen 2005 (EU 25). Regelförbättring är viktigt för näringslivets möjligheter att utnyttja fördelarna med den inre marknaden. Utvecklingen av olika regleringsinstrument på den inre marknaden, som t.ex. harmonisering enligt Nya metoden, av effektivare konkurrens genom regler och ökad användning av standarder som främjar fri och öppen konkurrens, är därmed aktuella insatser. En effektiv och fullbordad inre marknad är en central del av Lissabonstrategin. Tydliga regler för fri rörlighet på den inre marknaden underlättar även relationerna mellan EU och tredje land och skapar förutsättningar för ökad handel och exportmöjligheter för svenska företag. Det gemensamma europeiska regelverket utgör en grund på vilken förhandlingar kan ske med resten av världen om rörlighet av produkter och tjänster. På så sätt skapas såväl ökade möjligheter för import till EU som för ökad export från svenska företag till marknader utanför EU. Innovation och investeringar i forskning och utveckling måste kunna skyddas på ett effektivt och väl avvägt sätt som möjligheten att främja legal parallellimport inte hindras mer än nödvändigt. Utvecklingen av moderna och effektiva regler för skydd av immateriella rättigheter i en global ekonomi är av stor vikt för en hållbar utveckling i EU. En reglerad tjänstemarknad i EU gagnar svenska intressen. Därför är ett tjänstedirektiv med klara och tydliga regler, vilket ger ökad rättssäkerhet, mycket viktigt. I hög utsträckning måste de små och medelstora företagens möjligheter och intresse av att verka på den inre marknaden stå i centrum. Information om möjligheter och rättigheter på den inre marknaden till företag och enskilda är en nyckelfråga. För att uppfylla det övergripande målet står effektivisering av sektorsöverskridande instrument, t.ex. principen om ömsesidigt erkännande, standardisering och den nya harmoniseringsmetoden i fokus. Nya och effektiva regler för marknadskontroll främjar fri rörlighet och konkurrensen som väsenliga skyddsintressen kan omhändertas. deltar aktivt i utvecklingsarbetet av internationella anmälningsprocedurer av tekniska regler för att motverka nya handelshinder. Detta sker såväl inom ramen för informationsförfarandet enligt direktiv /34 som det informella nätverket för att lösa handelshinder på den inre marknaden, SOLVIT, där är svensk kontaktpunkt. Nya nätverk för att lösa problem på den inre marknaden utvecklas allteftersom behoven av snabba och enkla lösningar blir allt mer påtagliga. Informationssystemet för den inre marknaden (), där det övergripande syftet är ett bredare och mer samlat grepp kring informationsbehovet på den inre marknaden, är under utveckling. utvecklas enligt en steg för steg modell och kommer börja tillämpas på en begränsad del av det så kallade yrkeskvalifikationsdirektivet. Tanken är att senare ska kunna stödja flertalet rättsakter på den inre marknaden, inklusive det framtida tjänstedirektivet. Ökat intresse för kompetensbedömning och ackreditering av certifierings-, provnings- och kontrollorgan kan noteras i . Organen, som i regel är privata företag, verkar i konkurrens, vilket bidrar till säkerhet i kombination med lägre priser och kostnader för alla parter. Bibehållen hög kvalitet som röner internationellt erkännande är av stor vikt både för skyddet av medborgarnas liv och för hälsa liksom för svensk utrikeshandel. Tillsyn på marknaden genom kontroll av förekomsten av farliga produkter är ett åliggande för de ansvariga myndigheterna. Standardiseringen har en central roll i EU:s harmoniseringsarbete, särskilt på områden som avser skydd av medborgarnas liv och hälsa samt miljö. De svenska intressena i detta arbete tillvaratas av den svenska standardiseringsorganisationen. Staten stödjer organisationen genom Standardiseringsråd, SSR. har fattat flera övergripande policybeslut om såväl inriktningen i Lissabonstrategin som i frågor om tjänstedirektivet, regelförbättring och förutsättningar för företagande. redan beslutade rättsakter på nationell nivå är fortsatt i fokus liksom genomförande och utvecklingen i nationell lagstiftning samt utvecklingen av horisontella instrument i handelshinderarbetet och administrativt samarbete. Ett beslut har fattats om finansiering av den första fasen av ett nytt informationsverktyg som skall underlätta det administrativa samarbetet på den inre marknaden (). Vad gäller genomförandet av EG-direktiv och målet om genomförande av av alla antagna direktiv inom överenskommen tid, har genomfört . mottog anmälan om 166 klagomål gällande handelshinder och 153 ärenden avslutades. Flertalet gällde personrörligheten och jämfört med föregående år var det färre ärenden som gällde varor och tjänster. Antalet anmälda tekniska föreskrifter enligt 98/34-proceduren var totalt 800 i EU och i granskades 123 svenska förslag, varav 45 slutligen anmäldes enligt proceduren. SWEDAC har varit pådrivande för att marknadskontrollen i har stärkts och utvecklats. Den europeiska standardiseringen har på ett mycket verksamt sätt bidragit till EU:s inre marknadsarbete. I detta arbete har den svenska standardiseringsorganisationen främjat och tillvaratagit svenska intressen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 anställda är tjänsteföretag. Ökningen av den svenska tjänsteexporten var den tredje största i världen . Trots detta utgör den av den totala handeln av tjänster inom OECD-området. Slutsatsen är att det finns en stor inneboende potential för ökad tjänstehandel. Insatser för att motverka handelshinder har visat sig ge goda resultat och antalet lösta ärenden, både konkreta handelshinder och rättsliga hinder, har kunnat avvärjas. Samordningen av och kunskap om de horisontella instrumenten på den inre marknaden ter sig dock allt viktigare. Marknadskontrollens betydelse för olika politik- och ansvarsområden tydliggörs och får ökat genomslag. SWEDAC:s samordnande roll i marknadskontrollen är viktig. Dess roll vad gäller kraven på och kontrollen av mätinstrument tydliggörs. Det är vidare angeläget för att systemet med öppna kontrollordningar fortsatt utvecklas. Inom ramen för Standardiseringsråd har en strategi för svensk standardisering tagits fram och blir en utgångspunkt för eventuella vidare insatser för att tydliggöra och förstärka standardiseringens roll för ökad tillväxt och sysselsättning. Politikområdet utvecklas och förändras ständigt, mycket beroende på att den inre marknaden är en ständig process som dessutom tar innan resultatet blir konkreta rättsakter. I vissa fall är det själva processen i sig som bidrar till politikområdets förverkligande, t.ex. i fallet med och de nationella handlingsplanerna. Tillämpningsfrågorna är fortsatt oerhört viktiga, men konkreta förhandlingar i enskilda frågor står även i fokus, t.ex. beslut om tjänstedirektivet som har fattats i rådet och väntar en andra läsning av . Utvecklingen av tjänstesektorn är framtidsfrågan för . Tjänstesektorn utgör av sysselsättningen och BNP i . Fyra av fem nya företag är tjänsteföretag. (mindre än 10 anställda) återfinns i tjänstesektorn. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom området. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4.7.139:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 20 555 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 555 tkr prisnivå. Anslaget finansierar Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) verksamhet. Ackrediteringsverksamheten svarar för av SWEDAC:s omsättning. Som ackrediteringsorgan åligger det SWEDAC att i internt och externt arbete uppfylla högt ställda kvalitetskrav och genomgå internationella kvalitetsrevisioner. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Ackreditering m.m. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 4.4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet - Metrologi m.m. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) uppgick resultatet från uppdragsverksamheten till . beräknas resultatet till . Den ökade kostnadsmassan är delvis av tillfällig art i samband med ökad nyrekrytering och kompetensöverföring. beräknas kompetensöverföringen kulminera, vilket bidrar till ett budgeterat resultat på . Förutom uppdragsverksamheten har SWEDAC ett marknadskontrollansvar inom området metrologi och ädelmetall. Verksamheten är avgiftsbelagd. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 67 901 tkr prisnivå. 3Motsvarar 67 901 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet exkl. Open Trade . Kollegiet är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och handelspolitik. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 39:2 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 39:2 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar det statliga uppdraget till exportråd (), exportfrämjande insatser, särskilda främjande- och handelspolitiska insatser samt Sverigeprofilering till stöd för främjande. verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och (). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 39:3 Exportfrämjande verksamhet . beräknas anslaget till respektive . Regeringen avser att genomföra en översyn av de handels- och investeringfrämjande insatserna. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 39:3 Exportfrämjande Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 55 851 tkr prisnivå. 3Motsvarar 55 851 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamheten vid Myndigheten för utländska investeringar i (In- vest in , ), som är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder i . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 39:4 Investeringsfrämjande . beräknas anslaget till respektive . Regeringen avser att genomföra en översyn av de handels- och investeringfrämjande insatserna. Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 20072009, 39:4 Investeringsfrämjande Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris-och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.7.539:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta och valutakursernas utveckling. Anslaget disponeras av regeringen och belastas främst för avgifter och bidrag till nedanstående organ. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationshämtning på för viktiga områden. Anslaget täcker avgifter till följande organisationer: -Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) -(I.C.T.B.) - Internationella Byrån för Utställningar i Pa- ris (). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 20072009, 39:6 Bidrag till standardiseringen Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 39:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer . beräknas anslaget till respektive . Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 20072009, 39:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. verksamhet skall bedrivas så att den är självbärande över tiden och erbjuda den svenska exporten villkor som motsvarar vad konkurrerande företag i andra länder kan erhålla. Ramutnyttjandet uppgick till för ordinarie exportkreditgarantier (varav är förbindelser) och till för investeringsgarantier. 4.7.639:6 Bidrag till standardiseringen räknas till i ramutnyttjandet medan 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 29 604 tkr prisnivå. 3Motsvarar 29 604 tkr prisnivå. bundna utfästelser och förbindelser till medräknas till . Utnyttjandet av investeringsgarantier har minskat kraftigt och beror till största delen på att man i investeringsverksamheten i högre utsträckning använder sig av externa finansiärer. Den förändring i villkoren för investeringsgarantin som har genomförts tar hänsyn till detta förhållande. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Anslaget finansierar statsbidrag till Standardiseringsråd (SSR) som är huvudman för standardiseringen i . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 39:6 Bidrag till standardiseringen . beräknas anslaget till respektive . (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Budgeten är upprättad enligt riskmässiga principer, som även belastas för reservationer för riskerna i engagemang och skadefordringar. Resultatet för är ett överskott på , vilket främst beror på fortsatta stora återvinningar och fortsatt lågt behov av riskreserveringar. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ställa ut exportkredit- garantier intill ett belopp av högst inklusive tidigare utfärdade garantier samt att ställa ut investeringsgarantier intill ett belopp av högst inklusive tidigare utfärdade garantier. Vidare föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att besluta att EKN får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalningar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 5 Politikområde Forskningspolitik under Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100, 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:370) föreslog 5.1.126:1 Verket för innovationssystem: regeringen att de ändamål och verksamheter som 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 132 288 tkr prisnivå. 3Motsvarar 132 288 tkr prisnivå. Anslaget finansierar förvaltningskostnader vid Verket för innovationssystem (). Myndighetens uppgift är att främja hållbar tillväxt för näringsliv, samhälle och arbetsliv genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. I enlighet med beslut om propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) har Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU avvecklats och verksamheten överförts till . förda anslaget 26:7 Främjande och analys av forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU m.m. flyttas till utgiftsområde 24 Näringsliv. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.2 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 5.1.226:2 Verket för innovationssystem: innovationssystemet och liknande. för de närmaste årens verksamhet beskrivs i pro- positionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) samt i propositionen FoU och sam- verkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2). 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 703 024 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 703 024 tkr prisnivå. Anslaget finansierar behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av Tabell 5.4 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår ett bemyndigande för ekonomiska åtaganden även . Detta möjliggör att det för delar av verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga program under en flerårig planeringsperiod. Erhållet/föreslaget bemyndigande ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100, bet. 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:370) föreslogs att bör ta över ansvaret för att det finns ett nationellt transportforskningsbibliotek från . För att finansiera överflytten av verksamheten till Utgiftsområde 22 Kommunikationer minskas anslaget med . Vidare aviserades en utökning av anslaget med för en förlängd satsning på FoU i små och medelstora företag inom ramen för programmet Forska&Väx. Regeringen bedömer härmed att denna satsning bör utgå. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling . 2009 beräknas anslaget till 1 respektive 1 . Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.