prop · GT03107 · 2006-03-22 00:00:00 — Mängden, som tidigare ökade, är i stort sett densamma som 2003 och 2002, men det är ännu osäkert om stabiliseringen av avfallsmängderna är ett trendbrott. ökar mängden farligt avfall. av hushållsavfallet återvanns i någon form . Det är en betydande ökning jämfört . Hur bor vi hållbart? Ett hållbart boende förutsätter hushållning med energi och andra natur- resurser, men inkluderar också hälso- och privatekonomiska aspekter, säkerhet och tillänglighet. Det hållbara boendet ställer krav på kulturella och sociala samman- hang, som närhet till arbetsplatser, butiker, avfallsinsamling och annat som konsumenter är beroende av i vardagen. Ett hållbart boende är också tillgängligt för alla, dvs. utformat och öppet för alla. Oavsett funktions- hinder, kön, ålder och etniskt ursprung ska alla människor kunna nå och ta del av kulturutbud, samhällsinformation och service, och alla ska kunna förflytta sig mellan bostad, arbetsplats och fritidsaktiviteter. Tillgänglighet är särskilt viktigt med avseende på den demografiska utvecklingen, där de äldre och därmed ofta funktionshindrade kommer att utgöra en allt större andel av befolkningen. Det är därför eftersträvansvärt att särlösningar undviks. Att bo hållbart innebär att ha en energieffektiv uppvärmning, energi- effektiva apparater och att använda uppvärmningssystemet och apparaterna på ett energibesparande sätt. Detta kan främja en miljö- mässigt hållbar utveckling och kan också bidra till en stärkt privat- ekonomi genom minskade energikostnader. Ett hållbart boende innebär också att avfallshanteringen är enkel för konsumenterna och effektiv för samhället samt att avfallet utnyttjas som en effektiv resurs, t.ex. genom att gamla tidningar används som en råvara vid produktionen av nya tidningar. Andra viktiga delar i ett hållbart boende är att avfallsinsamlingen är tillgänglig och att möjligheten finns att enkelt källsortera sitt avfall i, eller i nära anslutning till, sin bostad. synnerhet är det viktigt att konsumenter på ett enkelt sätt kan lämna ifrån sig avfall som är särskilt skadligt för hälsan och miljön, t.ex. målarfärg och kemikalier. Möjligheterna att bo hållbart har ökat betydligt tack vare ökad kunskap och teknisk utveckling. Det finns numera ett stort utbud av energi- effektiva hushållsapparater och det byggs bostäder utan konventionella värmesystem och med ett mycket lågt behov av tillförd energi för uppvärmningsändamål. Nybyggda bostäder har ofta även en god fysisk tillgänglighet, som möjliggör ett bra boende för alla. Men nybyggnad utgör bara en liten del av det totala byggnadsbeståndet. av de byggnader som förväntas finnas är redan byggda . För att uppnå stora energieffektiviseringar, för att underlätta avfallsåtervinning och få till stånd ett tillgängligt boende redan på kort sikt är det därför viktigt att fokusera på åtgärder i den befintliga bebyggelsen, speciellt i samband med stora ombyggnader. Pågående arbete ett urval Ett obligatoriskt krav på mätning, avläsning och rapportering av el för samtliga konsumenter träder i kraft (prop. 2002/03:85, bet. 2002/03:NU11, rskr. 2002/03:233). Genom en tätare mätaravläsning får konsumenten en bättre avstämning och en mer direkt koppling mellan förbrukning och energikostnad. Skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus trädde lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus i kraft. Lagstiftningen syftar till att stimulera till vissa miljöförbättrande åtgärder i permanent- bostäder och gäller för installation av energieffektiva fönster i befintliga småhus och för installation av biobränsleanläggning för uppvärmning i nybyggda småhus januari 2004december 2006. Investeringsstöd för konvertering från direktverkande el I samband med budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, utg.omr. 21, bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34) beslutade om ett femårigt stöd till ägare av bl.a. småhus och flerbostadshus i syfte att stimulera konvertering från direktverkande elvärme, helt eller delvis, till fjärrvärme eller individuell uppvärmning från biobränslen, värmepump eller solvärme. Stöd ges av konverterings- kostnaderna, dock högst per bostad. Stöd för konvertering av oljeuppvärmningssystem i bostadshus Ett särskilt stöd för konvertering av oljeuppvärmningssystem i bostadshus infördes (prop. 2005/06:32, bet. 2005/06:NU8, rskr. 2005/06:133) i syfte att skapa motiv för konsumenter att byta till förnybara energikällor och bryta oljeberoendet för upp- värmning. Stödet avser konvertering från oljeuppvärmningssystem till fjärrvärme eller individuell uppvärmning med biobränsle, berg-, sjö- eller jordvärmepump eller solvärme. Stöd ges av kostnaderna, dock högst . Regeringen föreslår i propositionen Nationellt program för energi- effektivisering och energismart byggande (prop. 2005/06:145) att en lag om energideklarationer för byggnader införs. Lagen syftar till att främja en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö i byggnader. Energideklarationerna visar hur mycket energi som används i byggnader och hur användandet kan effektiviseras för att minska energi- konsumtionen. Övergångsbestämmelser föreslås, som innebär att bl.a. flerbostadshus ska vara deklarerade senast vid utgången av 2008. Lagen föreslås träda i kraft . Den gröna skatteväxling som genomförs under 20012010 omfattar totalt . Fram kommer en skatteväxling om att ha genomförts. Tyngdpunkten för de energi- och miljöskattehöjningar som har skett har främst legat på höjda skatter på el och uppvärmningsbränslen, vilket har ökat miljöstyrningen i skattesystemet. Skatteväxlingen omfattar även åtgärder för ett hållbart resande (se avsnitt 4.3). Som ett led i den gröna skatteväxlingen höjdes /06 energiskatten på el som förbrukas i hushåll och inom servicesektorn med /kWh. ger miljöinvesteringar högre marknadsvärden vilket slår igenom på taxeringsvärdena och därmed på fastighetsskatten. En arbetsgrupp har tillsatts i för att analysera denna fråga (se prop. 2005/06:145). Gruppen ska presentera förslag som innebär att fastighetsskattens utformning inte motverkar alternativt stimulerar energieffektiva lösningar i bebyggelsen, som principen om att taxeringsvärdet baseras på marknadsvärdet inte rubbas. Mätning av hushållsel i bostäder genomför på regeringens uppdrag under 20052007 en mätstudie som kommer att ge aktuella data på hur hushållselen fördelas på olika användningsområden. Projektet syftar till att öka kunskapen om hushållens faktiska energianvändning för att kunna utveckla bättre informationsinsatser och andra instrument för effektivare energianvändning. Projektet genomförs i samarbete med () och i samverkan med i stads projekt smartare minska växthus- effekten. finns ett energimärkningssystem för hushållsapparater inom EU. Energimärkningskraven omfattar åtta olika produktgrupper, bl.a. kylskåp, frysar och diskmaskiner. ser Europeiska kommissionen över det befintliga ram- direktivet, rådets direktiv /75/EEG av om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger hushålls- apparaters förbrukning av energi och andra resurser (EGT L 297, 13.10.1992, s.16, Celex 31992L0075), som är avgränsat till hushållsutrustning, i syfte att möjliggöra att fler produktgrupper kan omfattas av märkningen. Samtliga 290 kommuner i landet bedriver energirådgivnings- verksamhet riktad till bl.a. konsumenter. I enlighet med energi- politiska beslut satsas ca på rådgivnings- verksamheten . Därutöver ges stöd till regionala energikontor. Energirådgivningen syftar till att förmedla lokalt och regionalt anpassad kunskap om energianvändning samt om förutsättningar att förändra energianvändningen i lokaler och bostäder. En extern utvärdering har genomförts för att tjäna som underlag för beslut om verksamheten inför en ny programperiod efter 2007 (M2005/5357/E). antogs ett ramdirektiv, och rådets direktiv /32/EG om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter och om ändring av rådets direktiv /42/EEG och och rådets direktiv /57/EG och 2000/55/EG (EUT L 191, 22.7.2005, s.29, Celex 32005L0032), som syftar till att förbättra energianvändande produkters energieffektivitet och minska annan negativ miljöpåverkan. Direktivet anger kriterier för hur produktkrav på bl.a. energieffektivitet ska fastställas. Det ska vara genomfört i medlemsstaterna . Europeiska kommissionen har presenterat strategin Att främja ett hållbart resursutnyttjande: En temainriktad strategi för förebyggande och materialåtervinning av avfall (KOM (2005) 666 slutlig). I denna föreslås bl.a. åtgärder för att motverka att avfallsmängderna ökar. anser att förslagen är viktiga för att få till en välfungerande och hållbar avfallshantering och medverkar aktivt i arbetet. Regeringen verkar för att det ska bli enklare för konsumenter att delta i källsortering av förpackningar och returpapper. föreskriver förordning (1997:185) om producentansvar för förpackningar och förordning (1994:1205) om producentansvar för returpapper att insamlingssystemen ska ge en god service åt dem som ska lämna avfall. En särskild skattestimulans för källsortering i flerfamiljshus infördes och betalas ut . Fastighetsägare kan få ersättning av kostnaderna för att inrätta källsorterings- utrymme i flerbostadshus. Avfallsportalen är ett samarbetsprojekt mellan bl.a. , och (). portalen finns information om hur man sorterar sitt avfall, varför det bör sorteras, var avfallet ska lämnas och vad som händer sedan Energikalkylen riktar sig till dem som bor i småhus och hjälper användaren att se vad olika energibesparingsåtgärder, t.ex. byte av uppvärmningssystem, innebär för hushållets ekonomi och för miljön. Den finns på webbplats (). Köpguiden samlar olika fakta om ett antal olika produkttyper, främst hushållsapparater, t.ex. pris, energiförbrukning och andra miljöfakta. Guiden riktar sig till konsumenter och finns på webb- plats (). Vi svenskar reser mer än , mätt i antal Det handlar inte främst om långväga semesterresor utan om resor till och från jobbet, skolan, butiken etc. I genomsnitt gör varje svensk konsument tre kortare resor per dag. även flygtrafiken ökat markant och frågor om hållbar turism Bilen är det vanligaste transportmedlet oavsett ärende och används vid av alla resor. I har antalet personbilar ökat med ca Bränsleförbrukningen hos nya personbilar i var större än genomsnittet i . åren är att denna skillnad ökar. Under vardagar är de vanligaste bilresorna resor till och från arbetet eller skolan () samt resor för inköps- och serviceärenden (ca av alla bilresor är kortare än 2,5 sig åt mellan könen och män gör betydligt fler tjänsteresor än kvinnor, som reser mer i service- och inköpsärenden. Kvinnor åker mer kollektivt och är oftare bilpassagerare än bilförare. Kvinnor har även en betydligt mer positiv inställning till kollektivtrafik än män. Vårt resande drivs bl.a. av våra behov av att arbeta, gå i skolan etc. och upplevs av många konsumenter som nödvändigt för att uppnå en hög Det ökade resandet är på många sätt positivt eftersom det bidragit till ökad tillgänglighet och ökad rörlighet för bl.a. funktions- hindrade, samt till en flexiblare arbetsmarknad dvs., konsekvenser som är positiva för både social och ekonomisk hållbarhet. ökade resandet till negativa externa effekter genom klimatförändringar, förorenad luft och ohälsa. Resandet leder också ofta till uttunning av den lokala servicen, vilket i sin tur skapar ett serviceproblem för grupper med bristande tillgång till bil och kollektivtrafik, t.ex. ekonomiskt resurssvaga Skr. 2005/06:107 eller funktionshindrade. Det är framförallt resandet med bil, buss och flyg, som drivs med fossila bränslen, som bidrar till en ohållbar utveckling. Av de totala koldioxidutsläppen i står transporterna för och persontransporterna för av dessa. Resandets miljö- påverkan beskrivs mer djupgående i propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150). Det ökade resandet kan också vara skadligt för vår hälsa. Bilavgaserna har blivit mycket renare men innehåller fortfarande stora mängder hälsovådliga ämnen, och trafikbuller är ett stort folkhälsoproblem, särskilt i större tätorter. Omkring två miljoner människor i bedöms vara utsatta för trafikbuller som överskrider de av antagna riktvärdena och av dem bor i tätorter. Det ökade resandet i bil bidrar också till ett ökat stillasittande som har en negativ effekt på människors hälsa. Teknikutvecklingen har bidragit till produktionen av mer energi- effektiva bilar, som dagens bilar är utrustade med högre motorprestanda och alltfler energikrävande tillbehör, såsom luft- konditionering och elektroniska apparater, vilket resulterat i att den totala energianvändningen inte har sjunkit. Antalet bilar har också ökat, liksom längden på våra resor. Därför finns det en tydlig retureffekt när det gäller resandet, vilket innebär att hållbarhetsvinsterna äts upp av utökad ohållbar konsumtion. Hur reser vi hållbart? Ett mer hållbart resande kan uppnås genom att industrin tillverkar och konsumenterna väljer att köra mer bränslesnåla bilar. Att resa med fordon som drivs på förnybara drivmedel kan också vara bättre för ett hållbart resande, genom att dessa drivmedel i mindre utsträckning bidrar till utsläpp av växthusgaser och i vissa fall även till mindre miljöfarliga utsläpp. En förutsättning är dock att möjligheten att tanka dessa drivmedel är god och att fordon som drivs på förnybara drivmedel erbjuds på marknaden. Att välja ett alternativt färdsätt till resa med egen bil kan också bidra till ett mer hållbart resande, som att välja kollektivtrafik eller att cykla. Resor till fots eller med cykel utgör i av resorna och av våra resor görs med kollektivtrafik, vilket utgör en liten andel av den totala sträckan vi reser per dag. Åtgärder som minskar antalet bilar och andra fordon bidrar också till minskat buller och minskade hälsovådliga utsläpp. Andra åtgärder kan vara att minska antalet bilar och andra fordon i tätbebyggda områden. En väl utbyggd IT-infrastruktur kan också bidra till ett minskat behov av resande, exempelvis genom ökad möjlighet till distansarbete. Pågående arbete ett urval Förslag om koldioxiddifferentierad fordonsskatt Regeringen föreslår i propositionen Ny vägtrafikskattelag, m.m. (prop. 2005/06:65) att fordonsskatten för personbilar läggs om till att vara baserad på koldioxidutsläpp. Syftet med ändringen är att skapa ekonomiska motiv för konsumenter att välja bränsleeffektiva bilar. Skatten syftar också till att skapa motiv för intensifierad forskning och utveckling mot mer bränslesnåla bilar och till att introducera bränslesnåla modeller av befintliga bilar i . De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Utökat tillhandahållande av förnybara drivmedel En ny lag (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, som etanol eller biogas, träder i kraft . Den nya lagen gör stora bränslesäljare skyldiga att sälja förnybara drivmedel. Utbyggnaden av tankställen ska ske successivt 2010, då även mindre säljställen kommer att vara skyldiga att sälja förnybara drivmedel. I lagrådsremissen Skatt på flygresor, som regeringen beslutade , föreslås att en skatt på flygbiljetter ska införas, utformad som en skatt baserad på transporterade passagerare. Skatten föreslås utgöra en del av den gröna skatteväxlingen. Den ökade konsumtionen av flygresor har bidragit till höjda växthusgasutsläpp som innebär ökade klimatförändringar. Skatten ska ge som en signal till konsumenterna och utgöra ett led i ambitionen att internalisera externa kostnader i priset. Lagen föreslås träda i kraft . Skatt ska dock inte tas ut för flygresor som beställts före . Fram t.o.m. pågår ett försök i med trängselskatter. Försöket kombineras med en förstärkning av kollektiv- trafiken. Syftet med försöket är att pröva om trängselskatt i kombination med utbyggd kollektivtrafik kan bidra till ett effektivare trafiksystem och bättre miljö. Tydligare märkningssystem för personbilars koldioxidutsläpp Krav finns på att information om bl.a. bränsleekonomi och koldioxidutsläpp ska finnas tillgänglig på nya personbilar som säljs eller hyrs ut. Märkningssystemet ska utvecklas för att ytterligare underlätta för konsumenterna att välja energieffektiva fordon. Ett sådant tydligare märkningssystem för personbilarnas koldioxidutsläpp ska tas fram av bl.a. (prop. 2005/06:105). Skattelättnad för dieselbilar med partikelfilter Regeringen föreslår i propositionen Om skattelättnad för bilar i vissa miljöklasser (prop. 2005/06:167) en skattelättnad i fordonsskatten för dieseldrivna personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar med partikelfilter. 2005/06:107 Luftföroreningar i form av partiklar är en allvarlig riskfaktor för Skattelättnaden föreslås uppgå till totalt per bil och lagförslaget föreslås träda i kraft . Miljöklassning av alternativa motorbränslen I propositionen Miljöklassning av alternativa motorbränslen, m.m. (prop. 2005/06:181) föreslår regeringen att alternativa motorbränslen ska få en mer fördelaktig skatteklassning. Ändringarna syftar till att främja introduktionen och användandet av alternativa motorbränslen, även kallade drivmedel, dvs. bränslen som är avsedda att ersätta motorbensin och dieselbränslen. Ändringarna föreslås träda i kraft . Nya regler för myndigheters inköp och leasing av miljöbilar beslutade regeringen om ändringar i förordningen (2004:1364) om myndigheters inköp och leasing av miljöbilar som bl.a. innebär att fr.o.m. årsskiftet 2005/2006 av de personbilar som en statlig myndighet köper in eller leasar under ett kalenderår ska vara miljöbilar. Det innebär en ökning i förhållande till dagens 50-procentsmål. Åtgärden kan i förlängningen komma att medverka till att fler miljöbilar finns tillgängliga på marknaden för begagnade bilar. Det kan också bidra till att i samhället kring miljöbilar blir positiv. Begbilguiden är en av mest populära webbplatser. Den tillhandahåller saklig information om begagnade bilars hållbarhets- aspekter, t.ex. bensinförbrukning. På finns också Nybilsguiden som listar bensinförbrukning, koldioxidutsläpp, pris m.m. för alla nya personbilar som säljs i (). Regeringens bedömning: Regeringen avser att ge i uppdrag att följa arbetet med hållbara konsumtionsmönster med hjälp av indikatorer. Uppföljningen ska bl.a. syfta till att skapa medvetenhet och debatt kring hållbar konsumtion för hushållen. En samlad utvärdering av konsumentpolitikens måluppfyllelse genomförs 2009. Den kommer bl.a. att omfatta arbetet med hållbara konsumtions- mönster. Resultatet kommer att rapporteras till . Uppföljning är en viktig del i en strategisk utveckling av styrmedel och åtgärder. Arbetet med hållbar konsumtion för hushållen är en sektors- övergripande fråga, vilket innebär att regeringen arbetar med frågan inom flera olika politikområden. Uppföljningen av de nya och pågående insatser som beskrivs i avsnitt 3 och 4 sker löpande inom respektive politikområde. För att få en samlad bild av hur utvecklingen på området fortgår Skr. 2005/06:107 kommer att ges i uppdrag att redovisa hur hållbara hushållens konsumtionsmönster är med utgångspunkt i åtta indikatorer. I uppföljningen kommer också ha möjlighet att belysa aspekter som indikatorerna inte tydliggör. Uppdraget ska genomföras i samarbete med berörda myndigheter. Uppdraget kommer att återfinnas som ett återrapporteringskrav i regleringsbrev och utgör en del av myndighetens övriga arbete med måluppfyllelse inom ramen för konsumentpolitiken som det beskrivs i propositionen Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsumentpolitikens mål och inriktning (prop. 2005/06:105). Uppföljning med hjälp av indikatorer är till nytta, inte bara för riksdag och regering vid val av effektiva åtgärder, utan också för den intresserade allmänheten, företag, organisationer och myndigheter. Uppföljningen ska också kunna bidra till att skapa medvetenhet och debatt kring frågor om hållbar konsumtion och kan t.ex. utgöra underlag vid Forum för hållbar konsumtion. En samlad utvärdering av konsumentpolitikens mål- uppfyllelse, som bl.a. omfattar arbetet med hållbara konsumtionsmönster, genomförs 2009. Resultatet kommer därefter att rapporteras till . Uppföljningen av arbetet för hållbara konsumtionsmönster för hushållen tar sin utgångspunkt i åtta indikatorer. En redovisning baserad på indikatorer är inte heltäckande, utan pekar på en utveckling inom ett begränsat antal områden. Indikatorerna kommer, när så är möjligt, att redovisas uppdelat på kön och ålder samt efter socioekonomisk grupptillhörighet. Indikatorerna är kopplade till handlingsplanens tre områden äta, bo och resa hållbart. Indikatorer för hållbar konsumtion för hushållen: 1.Andel överviktiga eller feta (Äta hållbart) 2.Marknadsandelen av ekologiska livsmedel (Äta hållbart) 3.Energianvändning för uppvärmning samt hushållsel/fastighetsel/ driftel per ytenhet för småhus, flerbostadshus och lokaler (Bo hållbart) 4.Hushållens tillgång till kommersiell och offentlig service (t.ex. livsmedel, drivmedel, postservice och grundskolor) (Bo hållbart) 5.Mängd avfall från hushåll (Bo hållbart) 6.Totalutsläpp av CO2 från hushållen dvs. direkta, indirekta och utsläpp i andra länder (Resa hållbart & Bo hållbart) 7.Koldioxidutsläpp för nya personbilar (Resa hållbart) 8.Andel av befolkningen med tillgång till kollektiv förbindelse (Resa hållbart) Fyra av indikatorerna (1, 5, 6 och 8) är hämtade från de 100 indikatorerna för hållbar utveckling som är utarbetade av () på uppdrag av regeringen. Som ett led i för- beredelserna av revideringen av nationella strategi för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129, bet. 2004/05:MJU316, rskr. 2004/05:41) fick SCB i uppdrag att ta fram 100 indikatorer för hållbar utveckling. Tolv av dessa presenteras som huvudindikatorer för hållbar utveckling i regeringens reviderade strategi för hållbar utveckling (skr. 2005/06:126). Fyra av de 100 indikatorerna berör särskilt hushållens konsumtion och livsstil, och pekas därför ut som indikatorer för hållbar konsumtion för hushållen. För att ge en mer komplett bild har dessa fem indikatorer kompletterats med ytterligare fyra, en vardera gällande att äta hållbart och att resa hållbart samt två avseende att bo hållbart. Indikator 2 är utarbetad av SCB inom ramen för livsmedels- försäljningsstatistiken. Statistik över försäljningen av ekologiska livsmedel togs fram första gången och ska därför fortfarande ses som experimentell. Det innebär att beräkningsmetoderna kan komma att förfinas innan statistiken är stabil. Indikator 3 är hämtad från grundindikatorer för uppföljning av energipolitiska mål. De har tagits fram av Profu i och på uppdrag av som ett led i en utvecklad övergripande uppföljning av de energipolitiska målen. Indikator 4 är hämtad från arbetet med att följa upp målen för den regionala utvecklingspolitiken och tas fram av (kommersiell service) och (offentlig service). Indikator 7 tas fram av i enlighet med förordning (2001:650) om vägtrafikregister. Andelen överviktiga och feta (indikator 1) är nära kopplad till våra matvanor och indikerar utvecklingen att nå en hållbar livsmedels- konsumtion. Marknadsandelen av ekologiskt märkta livsmedel (indikator 2) är intressant att följa eftersom den visar på faktisk försäljning och kan därför ses som ett mått på konsumtionen, efterfrågan och marknads- utvecklingen. Energianvändningen för uppvärmning samt hushållsel m.m. (indikator 3) visar hur stor hushållens energianvändning är och förändringar i hushållens användning kan följas. Eftersom hushållens elförbrukning fortfarande ökar, när det gäller användningen av hushållsel och driftsel, och bidrar till en negativ miljöpåverkan är utvecklingen intressant att följa. Hushållens tillgång till kommersiell och offentlig service (indikator 4) ger en indikation på vilka möjligheter konsumenter har att ändra sina konsumtionsmönster. Särskilt gäller detta resande, eftersom närheten till, t.ex. livsmedelsbutiken och arbetet påverkar konsumentens val av ressätt.