prop · GT031d20 · 2006-01-01 00:00:00 — undersökningar visar att de olika konstnärspolitiska bidragen och ersättningarna är av avgörande betydelse för många konstnärers försörjnings- och arbetsmöjligheter. De olika stödformerna leder till att mottagarnas möjligheter att arbeta med sitt konstnärliga skapande ökar som beroendet av annat arbete vid sidan om den konstnärliga verksamheten minskar. Utan dessa stöd skulle många professionella konstnärers arbetsmöjligheter försämras betydligt, t.o.m. omöjliggöras. Stipendierna, särskilt arbetsstipendierna, ger möjlighet till konstnärlig utveckling och koncentration något som i sin tur leder till ökade arbetsmöjligheter . Satsningen på det internationella utbytet, bl.a. inom ramen för IASPIS (International Artists Studio Program in ), fortsätter att visa positiva resultat. De internationella stipendierna leder ofta till att svenska konstnärers verk säljs utomlands. Dessutom skapas kontakter som är av betydelse för framtida arbetsmöjligheter. redovisades betänkandet Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21). Kartläggningen tydliggjorde behoven av att löpande följa hur utvecklingen och förändringar av trygghetssystemen påverkar villkoren för de olika konstnärsgrupperna. Regeringen har som ett resultat av utredningen gett ett fördjupat uppdrag för att öka kunskapen om trygghetssystemets utformning och tillämpning, samt att med utgångspunkt i denna kunskapsuppbyggnad möjliggöra en 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 stöd- och rådgivningsfunktion i frågor som rör de generella trygghetssystemen. Den konstnärliga arbetsmarknaden är fortsatt kärv. Arbetstillfällen av mer fast karaktär finns endast i begränsad omfattning även för konstnärsgrupper som scenartister och vissa musikerkategorier. Även för dessa grupper har möjligheter till tillsvidareanställningar minskat. Regeringen bedömer att de statliga stöden och ersättningarna ger många yrkesverksamma konstnärer ekonomisk grundtrygghet och möjlighet att upprätthålla sitt konstnärliga arbete. är det dock svårt för många etablerade konstnärer att försörja sig på sitt konstnärliga arbete. Arkiven är en viktig del av vårt kulturarv och en betydelsefull källa till kunskap och information om vårt samhälle och dess utveckling samt människors villkor genom tiderna. stod 896 myndigheter under arkivmyndigheternas tillsyn och 434 inspektioner utfördes. Det arkivmaterial som förvaras hos och landsarkiven (arkivmyndigheterna) är omfattande. Det rör sig bl.a. om pappershandlingar från i första hand statliga myndigheter. Trots ökad användning av ny teknik är leveransen av pappersmaterial fortfarande mycket omfattande och väntas vara det ännu . Den årliga tillväxten är fortsatt stor, vilket innebär ett kontinuerligt behov av utökade arkivlokaler. har bl.a. omstruktureringar inom statlig förvaltning inneburit en ökning av leveranser av material som är aktuellt och som i förhållandevis stor utsträckning efterfrågas av såväl förvaltningen som forskningen. Antalet besvarade skriftliga förfrågningar har ökat med 10 000 sedan föregående år och uppgick till ca 110 000. Arkivmyndigheterna gör omfattande insatser för att öka tillgängligheten till och överblicken över arkivmaterialet, inte minst genom att ta till vara de möjligheter som den nya tekniken ger. Den nya tekniken innebär vidare att man kan nå nya grupper av användare som risken för slitage på originalhandlingar minskar. Antalet besökare uppgick till ca 1,7 miljoner. Antalet besökare var i genomsnitt 4 800 , vilket är en ökning med jämfört med . kom över hälften av besökarna på arkivmyndigheternas hemsidor från utlandet. Den nya tekniken medför också nya villkor för att bevara, vårda och tillhandahålla material. Detta förutsätter kontinuerliga forsknings- och utvecklingsinsatser samt ny och ökad kompetens hos dem som hanterar arkiven. deltar aktivt i det internationella samarbetet i dessa frågor. Arkivmyndigheterna har genomfört ett stort antal utställningar, föreläsningar, konferenser och andra arrangemang runt om i landet samt olika forskningsprojekt, där exempelvis aktuella händelser och historiska skeenden har lyfts fram och belysts med utgångspunkt i arkiven. Insatserna har gjorts i samverkan med andra myndigheter, folkrörelse- och företagsarkiv, museer samt olika lokala och regionala organisationer. driver projekt med anknytning till regionala förhållanden. Särskilda satsningar görs för att sprida kännedom om hur arkivmaterial kan användas i skolarbetet och hur olika samarbetsformer mellan arkiv och skola kan utvecklas. Den utåtriktade verksamheten bidrar till att tydliggöra arkivens värde när det gäller att bygga upp och sprida kunskap samt till att lyfta fram den betydelse som arkiven har för såväl utbildningsrelaterad forskning som hembygds- och släktforskning. överfördes till 2002. Museitjänst arbetar konsekvent med att utveckla sina tjänster och kan erbjuda förvaring, föremålsvård och andra näraliggande tjänster med god kvalitet. har 38 avtal med 34 kunder att jämföra med 25 kunder då verksamheten tillfördes . Inom ramen för Nämndens för enskilda arkiv bidragsgivning har folkrörelsearkivsektorn och näringslivssektorn prioriterats. Sammantaget bidrar det arbete som arkivmyndigheterna bedriver för att förbättra hanteringen av arkivmaterial traditionella likaväl som elektroniska handlingar till en höjd kvalitet på arkivhanteringen och bättre strukturerade arkiv hos bl.a. arkivbildande myndigheter. Härigenom skapas förutsättningar för att offentlighetsprincipen skall fungera på ett tillfredsställande sätt, vilket är av stor betydelse från demokratisk utgångspunkt. bidrar insatserna till att kulturarvet kan bevaras för framtiden. Det är av stor vikt att det arbete som arkivmyndigheterna driver kring de frågeställningar som den nya tekniken ger upphov till fortsätter. fördelar bidrag till enskilda arkivinstitutioner i hela landet. Regeringen bedömer att härigenom främjas bevarandet och tillgängliggörandet av arkivmaterial hos bl.a. regionala folkrörelsearkiv samt olika förenings- och näringslivsarkiv. I propositionen Arkivfrågor (prop. 2004/05:124) har regeringen redovisat bedömningar av utvecklingen inom arkivområdet. () beslutade att tilldela ett engångsbelopp på 1,4 miljoner . Detta har gjort det möjligt att behålla kompetensen för att bearbeta och bevara samlingarna och att fortsatt kunna tolka och förmedla innehållet i dessa till forskning, utbildning och samhället. En fortsatt förskjutning av verksamheten har skett mot besök på SOFI:s hemsidor och egen sökning i digitala register. Publikationen Svenskt biografiskt lexikon är ett betydande hjälpmedel för bl.a. forskare och den är ett viktigt bidrag till den vetenskapliga kunskapsuppbyggnaden. En stor användarkategori är person- och släktforskare. Genom de utförliga käll- och litteraturförteckningar som åtföljer varje personartikel underlättas tillgängligheten till material i arkiv och bibliotek för brukarna. Lexikonet ges också ut på CD-romskiva för ökad tillgänglighet. Genom insatserna på området förbättras medborgarnas möjligheter att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial och därmed förbättras också möjligheterna till insyn och till ökad kunskap på olika områden. Kulturmiljöområdet är inne i ett omfattande förändringsarbete. Detta gäller såväl centrala som regionala och lokala aktörer. Förändringsarbetet baseras delvis på Agenda Kulturarvs programförklaring Människan i centrum. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Förutom alla regionala och lokala aktörer runt om i landet, har () som central förvaltningsmyndighet för kulturmiljösektorn haft en sammanhållande roll i detta förändringsarbete. Myndigheten arbetar tillsammans med övriga aktörer inom kulturmiljösektorn med de målsättningar och visioner som har satts upp inom projektet kulturarv. En särskild strategi har utarbetats inom myndigheten för att möta de nya krav som har identifierats. Förändringsarbetet har för delvis fått nytt fokus med anledning av omlokaliseringen till . Inom ramen för bidraget till kulturmiljövård har RAÄ medverkat till finansiering av drygt 1 900 projekt inom områdena byggnadsvård, kulturlandskapsvård och fornvård. Bidragen bidrar till ett bevarat och brukat kulturarv som skapar nya arbetstillfällen runt om i landet. Mer långsiktigt har enskilda projekt kunnat bidra till ökad turism och inflyttning. RAÄ har i enlighet med ett uppdrag i regleringsbrevet lämnat en samlad kartläggning och redovisning av fördelningen av anslaget 28:26 Bidrag till kulturmiljövård för åren 20002004. Myndighetens arbete att utveckla formerna för utbetalning av bidraget till kulturmiljövård i syfte att öka effektiviteten och effekterna av bidraget fortgår. Samarbetet på central nivå inom kulturmiljö- och naturmiljösektorerna har ytterligare fördjupats i och med att RAÄ i hög utsträckning samverkar med ett antal olika centrala aktörer. Tillsammans med bl.a. och arbetar RAÄ för att uppnå en gemensam syn på kultur- och naturmiljöfrågor. Detta har även bidragit till att kulturmiljösektorn fått en framskjuten roll i arbetet med att nå de nationella miljömålen. Insatser inom kulturmiljöområdet där RAÄ har ett nära samarbete med andra aktörer centrala såväl som regionala och lokala är exempelvis projekten industriminnen, Det moderna samhällets kulturarv samt Skog och historia. Inom sektorsforskningen har RAÄ förbrukat varav har fördelats till 45 olika projekt, flera av dem är samfinansierade med universitet och högskolor. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 resulterar i utvecklade kunskaper om kulturarvets roll i samhället. fördes , upp på . har ett flertal satsningar gjorts inom den arkeologiska uppdragsverksamheten (UV) vid RAÄ för att leva upp till en förebildlig uppdragsarkeologi. Syftet är att öka det kvalitativa utfallet, kostnadseffektiviteten och samhällsrelevansen. Vidare har det gjorts en särskild satsning för att färdigställa samtliga rapporter . Publiktillströmningen till de besöksmål som RAÄ förvaltar har sjunkit något jämfört med föregående år, men är fortsatt stor. Parallellt med RAÄ:s verksamhetsmässiga förändringsarbete pågår ett omfattande arbete med att iordningställa nya ändamålsenliga lokaler i huvudbyggnaden i . Det nya och arkivet i kvarteret invigdes . RAÄ har utifrån sina insatser i det internationella kultursamarbetet i skapat en god plattform och ett väl fungerande nätverk för kulturarvssamarbeten kring . drivs samarbetet vidare under tyskt ordförandeskap. RAÄ deltar fortsättningsvis i samarbetet genom representation i där arbetet bl.a. inriktats på att utarbeta en strategi för fortsatt arbete vilket ska presenteras vid kulturministrarnas möte i . är ansvarig för den största sammanhållna delen av vårt kulturarv. Genom kyrkans historiska ställning har det kyrkliga kulturarvet kommit att både avspegla och utgöra en väsentlig del av landets historia. får en viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena, s.k. kyrkoantikvarisk ersättning. Fördelningen av kyrkoantikvarisk ersättning sker av efter samråd med kulturmiljösektorns myndigheter. Medlen, som uppgick till , har använts med målsättningen att ge största möjliga bevarandeeffekt för kulturarvet. Insatser för långsiktiga vårdande insatser har prioriterats. Regeringens bedömning är att de statliga insatserna på kulturmiljöområdet medverkar till att öka förståelsen, delaktigheten och ansvarstagandet rörande kulturmiljön i hela landet. Därigenom kan viktiga delar av kulturarvet bevaras och brukas och kulturell mångfald främjas och stärkas samt ingå som en naturlig del i ett övergripande samhälleligt hållbarhetsperspektiv. Arbetet med industrisamhällets kulturarv är en viktig del i den löpande verksamhet som bedrivs av bl.a. myndigheter och andra organisationer inom kulturmiljöområdet. Under 19992004 genomförde regeringen en särskild satsning på industrisamhällets kulturarv. En delegation tillsattes med uppgift att svara för den närmare utformningen och genomförandet av regeringens satsning. Delegationens arbete bestod i att bl.a. lämna underlag till regeringen för olika projekt som kunde ges ett direkt ekonomiskt stöd. Delegationen lämnade därutöver bl.a. förslag om en fortsatt temporär satsning på industrisamhällets kulturarv (SOU 2002:67). Sammantaget anslogs till satsningen. De beviljade och genomförda projekten har uppvisat en stor spännvidd och rör sig från enkla förstudier av en specifik åtgärd till fleråriga miljonsatsningar med många berörda intressenter. Regeringen bedömer att målet om ett brett och starkt intresse för industrisamhällets kulturarv har uppnåtts. Mot den bakgrunden saknas skäl att gå vidare med de förslag som lämnats av delegationen. Det övergripande målet för verksamhetsområdet museer och utställningar är att bevara kulturarvet samt att utveckla och förmedla kunskap om och upplevelser av kulturarvet och därigenom ge perspektiv på samhällsutvecklingen. Regeringen anser att måluppfyllelsen inom verksamhetsområdet som helhet är god. Institutionerna når en ny publik till sina utställningar som man fördjupar kunskapen inom verksamhetsområdet. En bidragande orsak till denna utveckling är regeringens reform för fri entré på flertalet statliga museer. , som ett första steg i reformen, öppnade och med fri entré efter en tids stängning på grund av renoveringar och ombyggnader. öppnade även det nyrenoverade med fri entré. hade 681 639 besökare som museet var öppet 2004. Detta kan jämföras med ett normalår med 270 000 besök. I stället för ca 2024 000 besök har museet haft ca 74 000 besök . Antalet besök från övriga delar av fördubblades till 137 000 personer, vilket motsvarar genomsnittet för ett länsmuseum . Museets mål att dubblera antalet förstagångsbesökare överträffades. hade närmare 300 000 besök jämfört med knappt 85 000 besökare ett normalår. Antalet besökare har ökat inom alla kategorier jämfört . Andelen pensionärer och studerande, samt barn har ökat särskilt starkt. Detta kan tolkas som ett tecken på att t.ex. barnfamiljer besökt museet i högre grad . Andelen förstagångsbesökare på museet har varit av det totala besökarantalet. hade ca 106 000 besök det var öppet 2004. Det motsvarar ungefär en tredubbling av det antal besökare museet hade under innan det stängde för renovering. Dessutom uppgav av besökarna att fri entré var en bidragande orsak till att de besökte museet. Museet har även haft en betydligt högre andel förstagångsbesökare, . Ovanstående effekter bekräftas även av övriga berörda museer som införde fri entré fr.o.m. årsskiftet. Statens museer för världskultur öppnade det nya i . Museet, som har fri entré, blev snabbt en publikframgång. Statens museer för världskultur har som helhet haft en omfattande och mångsidig program- och utställningsverksamhet som kopplat samman de kulturhistoriska verksamhetsområdena med dagsaktuell utveckling. Publikundersökningar på alla fyra museerna visar därtill att merparten av besökarna varit positiva eller mycket positiva till besöket. Myndighetens policy för etik kring samlingarna har aktualiserats . Ett antal aboriginiska mänskliga kvar- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 levor i museets samlingar återfördes , med regeringens medgivande, till sitt ursprungsland . överlämnades också kvarlevor som funnits i samlingar till aboriginiska representanter från . utställningspolicy är till stor del inriktad på att använda museets samlingar och kunskaper för att belysa aktuella frågeställningar. Museet använder bl.a. utställningsmediet som ett sätt att informera om och skapa debatt kring viktiga samhällsfrågor, med de egna etablerade föremålskategorierna som grund. har också utvecklat sin pedagogiska verksamhet för utvecklingsstörda. När det gäller att öka tillgängligheten till samlingarna verkar inom en rad områden såsom egna utställningar, utlån och depositioner av föremål ur samlingarna till företrädesvis andra museer, magasinsvisningar för allmänheten, forskarbesök, svar på förfrågningar om samlingarna samt digital tillgänglighet. Myndigheten har även arbetat målinriktat för att öka tillgängligheten, inte minst för funktionshindrade personer. gör löpande kvalitetsundersökningar genom att fråga sina besökare om museibesöket. Både och Kungl. myntkabinettet har fått höga betyg. har initierat ett projekt med syfte att tillgängliggöra museets databas över samlingen för allmänheten. Internationellt har museets nyöppning inneburit ett växande intresse. Flera av Moderna museets utställningar kommer att turnera utomlands . Statens maritima museer har förutom museiverksamheten en forskningsintensiv organisation. Myndigheten tillhandahåller expertkunskap och källmaterial för forskning, forskar och köper forskning samt förmedlar forskningsresultat genom utställningar, undervisning, programverksamhet och publikationer. inleddes flera nya projekt inom kunskapsuppbyggnad. Värt att lyfta fram i detta sammanhang är bevarandet av skeppet där det löpande arbetet bedrivs inom sju olika åtgärdsområden. Livrustkammaren, och är en myndighet vars föremålssamlingar befinner sig i ett mycket 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En prioritering av föremålsvården har gett goda effekter som myndigheten fortsätter sitt målinriktade arbete med dokumentation, digitalisering och tillgängliggörande via Internet. verksamhet påverkas av omstruktureringen inom försvaret och myndigheten arbetar med att se till att relevant material säkerställs. En satsning har genomförts för att se över magasinssituationen. Den tillfälliga krigsbarn eller barnkrigare har lockat nya besökare till , främst kvinnor. På Flygvapenmuseum ökade antalet besökare, vilket bl.a. kan bero på uppmärksamheten kring flygets 100-års dag. med har genomfört flera större bevarandeåtgärder , bl.a. förbättring av magasinssituation och fortsatt digitalisering av samlingarna samt insatser inom bildkonstsamlingarna på . Myndighetens kunskapsarbete, grundat på forskning, har resulterat i flera större publikationer . Antalet besökare på myndighetens hemsidor har ökat väsentligt och visar även en ökning i publikantal jämfört med föregående år. Stiftelsen bedriver ett förebyggande bevarandearbete när det gäller de kulturhistoriska byggnaderna. Som en del i ett långsiktigt utvecklingsprojekt för stadskvarteren har man uppfört Järnhandlarens hus. Huset, som kommer att färdigställas skall skildra 1930-talets . ekonomiska resultat har avsevärt förbättras jämfört med föregående år bl.a. tack vare såväl ökade intäkter som kostnadsbesparingar. Stiftelsen har en god måluppfyllelse. var besöksantalet ca 193 000 personer, vilket är en ökning med ca 17 000 personer innan. har prioriterat projekt som har stor betydelse för att göra museet mer tillgängligt, både för besökare och personal. Hit hör ombyggnaden av museets markplan, arbetet med föremålsdatabasen och utvecklingen av den så kallade Fatburen en samlad ABM-satsning inom museet har en internationellt sett mycket intressant samling som ständigt utökas genom nyförvärv. Samlingarna är rika på s.k. typexemplar som därmed har ett särskilt värde för forskningen. Samlingarna speglar i ökande omfattning biologisk och geologisk mångfald i ett nationellt och internationellt perspektiv. har museet inrättat en egen enhet för program- och populärvetenskap i syfte att stärka museets roll som folkbildningsorganisation. Museet arbetar aktivt med att föra ut sin forskning till allmänheten som man belyser aktuella naturvetenskapliga händelser. Arbetets museum bedriver ett aktivt arbete för att stödja landets ca 1 300 arbetslivsmuseer. gavs en ny upplaga av Arbetslivsmuseer i ut tillsammans med , vilket har lett till ett ökat intresse i medierna. bedriver Arbetets museum ett aktivt utställningsarbete, som hade ett tydligt internationellt perspektiv. Museet har sedan starten haft fri entré. Tekniska museets verksamhet har i hög grad präglats av integreringen av samlingar. har en aktiv barn- och ungdomsverksamhet där drygt hälften av besökarna är . Genom det pedagogiska verkar man tillsammans med skolan för att skapa intresse bland ungdomar för naturvetenskap och teknik. Tabell 4.3 Antal besökare vid de centrala museerna 2002-2004 Forum för levande historia hade sitt första hela verksamhetsår 2004. Många av myndighetens stora och viktiga aktiviteter skedde genom . En stor del av Forum för levande historias verksamhet är utbildningsinsatser och program av flera olika slag. Exempel är just Gränser, romernas situation och homosexuellas, bi- och transpersoners situation , kopplat till homosexuellas utsatthet under Förintelsen och . inkom totalt 36 ansökningar om bidrag till icke-statliga kulturlokaler till . Årets tillgängliga beslutsutrymme på fördelades enligt beslut till totalt 13 projekt. Bidrag gavs till länsmuseilokaler, tre övriga museer, en teaterlokal och fyra övriga kulturlokaler. Medlen under anslaget har gett goda resultat i förhållande till målet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Den religiösa mångfalden i vårt samhälle liksom intresset för etiska och existentiella frågor medför ett ökat intresse för och förväntningar på insatser från trossamfunden. Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till att öka kunskapen om och förståelsen och respekten för olika trosriktningar. De är därmed av stor betydelse i integrationsprocessen. Kontakter och samverkan mellan olika trossamfund och också trossamfundens medverkan inom olika samhällsområden är således värdefull. Regeringens råd för kontakt med trossamfunden har vid sina sammanträden tagit upp frågor om religion och värdefrågor, trossamfundens roll vid kriser samt undersökningar riktade till ungdomar om främlingsfientlighet, rasism och homofobi utförda av Forum för levande historia och . Den ökade efterfrågan på kunskap om trossamfunden och deras verksamhet och villkor i olika sammanhang har inneburit att till trossamfund (SST) i allt större omfattning är remissinstans när det gäller utredningsförslag m.m. och i ökad omfattning även medverkar i olika sammanhang i frågor som rör trossamfund. har också fortlöpande kontakter med såväl trossamfunden som andra myndigheter och olika organisationer. SST har kontakter med olika trossamfund och samarbetsorgan för att bistå dem i deras arbete att öka medvetenheten och sprida kunskap om det svenska samhället och de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Statens stöd till trossamfund bidrar till att främja den religiösa mångfalden. Antalet personer som enligt SST:s statistik var betjänade i de statsbidragsberättigade trossamfunden uppgick till ca 778 000. Totalt har 38 trossamfund möjlighet att få statsbidrag. fördelar bidrag till eller är beställare av kulturpolitiskt relevant forskning. Myndigheten bedriver i begränsad omfattning egen forskningsverksamhet. Den kulturpolitiska forskningen är enligt regeringens bedömning fortfarande svagt utvecklad, men är på väg att förstärkas, framförallt genom att fler forskare etablerar sig på området. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kulturråd fördelar även medel för forskning och utveckling vid ansvarsmuseerna, dvs. , med , , , Statens museer för världskultur och Stiftelsen . Den forskning som bedrivs vid dessa museer är av strategisk betydelse för att bygga upp ny kunskap och stärka museernas verksamhet, bl.a. när det gäller att definiera och förmedla kulturarvet. är en kunskapsorganisation och kunskapsuppbyggnaden hänger nära samman med myndighetens genomförandeuppdrag, där ett av de övergripande målen är att tillgodose forskningens behov. Centrala områden därvid är bl.a. frågor som rör bevarande och tillgängliggörande av arkivmaterial, inte minst med utgångspunkt i de nya förutsättningar som användning av ny teknik innebär. medverkar även i det internationella arbetet kring dessa frågor, samt samverkar med andra myndigheter och organisationer på området. initierar och genomför forskningsverksamhet såväl inom organisationen som genom externt stöd. har samarbetat med en rad olika myndigheter och institutioner i olika forskningsprojekt.