prop · GT03160 · 2006-03-22 00:00:00 — Näringsministern tillsatte en utredning med uppdrag att bl.a. utreda inrättandet av en vägtrafikinspek- tion. Utredningen föreslog bl.a. att en vägtrafikinspektion skulle inrättas med huvuduppgift att granska och utvärdera arbetet med att skapa ett säkert vägtransportsystem och utgöra en kompetent dialogpartner för systemutformarna. Därefter gavs ett nytt uppdrag till en särskild utred- ningsman att mer i detalj klargöra arbetsuppgifterna och organisationen för en vägtrafikinspektion. I sitt slutbetänkande anförde utredningen att den hade svårt att förorda en självständig fristående vägtrafikin- spektion. Ett skäl var att riksdag och regering tydligt hade markerat an- gelägenheten av att en sådan inspektion skulle inrättas snabbt. För att möjliggöra detta föreslogs sålunda att inspektionen skulle inrättas som en självständig enhet inom ramen för organisation. Så blev också fallet och Vägtrafikinspektionen påbörjade sitt arbete . Inspektionen skall i samarbete med aktörer inom tra- fiksäkerhetsarbetet i påverka systemutformare och granska deras verksamhet för att uppnå ett så säkert och tryggt vägtransportsystem som möjligt. Vägtrafikinspektionen utgör en del av men sorterar direkt under styrelsen. Det innebär att inspektionen är oberoende gent- emot operativa ledning och dess övriga organisation. I propositionen 2003/04:123 Järnvägslag föreslog regeringen att de grundläggande bestämmelserna om järnvägar skall regleras samlat i en ny sektorspecifik lag. Syftet är att öka överskådligheten över järn- vägslagstiftningen och att möta de strukturella förändringar som skett på Ett antal regelverk, däribland EG:s s.k. järnvägspaket, kommer dessutom att behöva införas i svensk lag- Detta i sin tur skapar ett behov av en annan regelstruktur än den gällande. Järnvägspaketen kräver att medlemsstaterna inrättar vissa organ med Organen skall ansvara för reglering av järnvägs- systemet, utfärdande av licenser och säkerhetsintyg för järnvägsföretag samt tillstånd att ta delsystem i bruk. Detta tillsynsansvar skall utövas på ett icke-diskriminerande och effektivt sätt. tionen och Tågtrafikledningen varit ansvariga för uppgifter av denna Båda har utgjort delar av organisation. har varit relativt självständiga men sammantaget har argumenten för ett avskiljande av tillsynsfunktionen från stärkts. föreslog därför att bilda en ny myndighet, Järnvägsstyrelsen, som skulle ansvara för dessa uppgifter. godkände sedermera förslaget. praktiken bildades den nya myndigheten genom att bröts ut från . Till detta kom vissa delar av Tågtrafikledningen och funktionen som regleringsorgan. Järnvägsstyrelsen startade sin verksamhet som dåvarande och tågtrafikledningen lades ner Järnvägsstyrelsen är en självständig myndighet med uppgift att hand- lägga frågor enligt den nya järnvägslagen och enligt lagen om säkerhet vid tunnelbana och spårväg. Järnvägsstyrelsen har också fått nya uppgif- ter som en följd av den nya järnvägslagstiftningen som trädde i kraft den Bland de nya uppgifterna ingår att övervaka att avgifterna som tas ut för nyttjandet av järnvägsinfrastrukturen fastställs på ett kon- kurrensneutralt och icke-diskriminerande sätt. På samma sätt skall Järn- vägsstyrelsen också övervaka att kapacitetstilldelningen av järnvägs- infrastrukturen och tillhandahållandet av tjänster också sker på ett kon- kurrensneutralt och icke-diskriminerande sätt. även övervaka att marknaderna för järnvägstjänster fungerar effektivt ur ett konkurrensperspektiv samt att det förs ett fordonsregister över svenska järnvägsfordon och ett infrastrukturregister över den svenska Järnvägsstyrelsen deltar aktivt inom ramen för den nyinrättade Europeiska järnvägsbyrån, ERA, i syfte att uppnå ännu högre säkerhetsnivåer såväl nationellt som internationellt. En ny luftfartsmyndighet bildas ansvarade tidigare för nästan alla frågor som rörde civil luftfart. Undantag var ärenden som sorterar under och Miljödomstolen. Verket bedrev således inom samma organisation - verksamheter av mycket olika karaktär, något som kunde leda till rollkonflikter. Den grundläggande konflikten låg i att bedrev både myndighetsutövning och produktionsverksamhet. Myndig- hetsutövningen och verksamhet som var knuten till den styrdes av sam- hälls- och transportpolitiska mål medan produktionsverksamheten till stor del styrdes av företagsekonomiska mål. En risk med denna organisa- tion var att kunde uppfattas som partisk och gynnad i Produktionsverksamheten agerade och konkurrerade på en marknad med andra aktörer som myndighetsutövningen kontrollerade och ställde krav på produktionen. Vidare kunde krav på ökade resurser för myndighetsutövningen stå i intressekonflikt med Ytterligare ett argument för en uppdelning av Luft- fartsverket var problematiken kring fördelning av ankomst- och av- gångstider (slots) respektive marktjänsterna. uppstå i frågan om hur flygplatskapaciteten skulle fördelas eller utveck- las och när frågor om tillträde till marktjänster skulle behandlas. Regeringen beslöt med anledning av ovanstående att avskilja myndig- hetsdelen från affärsverket och bilda en ny luftfartsmyndighet Därmed skulle eventuella rollkonflikter upphöra och en tydli- gare politisk styrning mot de transportpolitiska målen uppnås. myndigheten startade sin verksamhet fortsätter sin verksamhet i affärsverksform och till- handahåller bl.a. flygplats- och flygtrafiktjänster. budgetproposition gjorde regeringen bedömningen att en administrativ samordning mellan () och bör leda till att de årliga kostnaderna för HKF:s administration minskar utan att det påverkar verksamheten. Regeringen föreslog därför att HKF avskaffas som självständig myndighet och att verksamheten skulle inordnas i . Finansieringen av HKF:s verksamhet i skulle dock i huvudsak fortsätta enligt gällande modell, dvs. att avgiftsintäkter lämnar bidrag till verksamheten samt att avgifter tas ut av dem som utnyttjar HKF:s tjänster. Eftersom godkände förslaget (bet. 2005/06:TU1, rskr. 2005/06:81) har regeringen tillsatt en utredning som skall förbereda överföringen till . Överföringen skall vara klar . Vid sidan av myndigheterna verkar inom transportsektorn en lång rad av staten helt eller delvis ägda bolag. Några av dem som räknas till järn- vägssektorn har nämnts ovan men staten har ägarandelar i bolag verk- samma inom samtliga trafikslag. Utan att räkna in dotterbolag har staten ägarintressen i ett dussintal bolag, varav de flesta verkar på konkurrens- utsatta marknader. I samband med att det stora bildades skapades en särskild enhet för statligt ägande. Totalt förvaltar enheten drygt 40 bolag, varav alltså en fjärdedel tillhör transportsektorn. Regeringen har infört värdeskapande som övergripande mål för sin ägar- politik. I somliga fall kan statliga bolag även ha som mål att infria vissa samhällsintressen. Företag som har särskilda samhällsintressen skall skapa värde dels genom att uppfylla dessa intressen, dels genom att utnyttja resurserna effektivt. Målstruktur och övriga transportpolitiska insatser Regeringen konstaterade transportpolitiska proposition att det övergripande transportpolitiska målet och de fem långsiktiga delmålen om tillgänglighet, kvalitet, säkerhet, miljö och regional utveckling skulle ligga fast. Därutöver introducerades begreppet etappmål som till skillnad från delmålen skulle vara mer preciserade och gälla på kortare sikt. Etappmålen skulle dessutom helst vara kvantifierbara, en förutsättning för att kunna följa upp transportpolitikens utveckling. Under delmålen miljö och säkerhet lanserades färska etappmål. Under delmålet transport- kvalitet behölls mål från den tidigare propositionen 1996/97:53 Infra- strukturinriktning för framtida transporter. Det föreslogs att ytterligare etappmål skulle utvecklas inom dessa tre delmål. För delmålen tillgäng- lighet och regional utveckling saknades tillräcklig kunskap för att något etappmål skulle kunna läggas fast. I stället föreslogs att mått och metoder för att precisera och följa upp målen genom etappmål skulle utvecklas. Regeringen gav i uppdrag att i samarbete med 14 andra myndigheter vidareutveckla mått och metoder för att precisera etappmål för delmålen. I uppdraget ingick även att utveckla system för insamling och analys av statistik om kollektivtrafik. Uppdraget redovisa- des . I regeringens proposition 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem beslöts att ett sjätte delmål om jämställdhet skulle gälla inom transportpolitiken. Vidare beslöts att etappmål skulle utvecklas för samtliga sex delmål. Nedan följer en lista över betydelsefulla insatser inom respektive delmål. De insatser som bidrar till uppfyllandet av mer än ett delmål har inord- nats under det mål där de huvudsakligen hör hemma. Delmålen tillgäng- lighet och regional utveckling har slagits samman då de oftast är tätt länkade till varandra. Beträffande delmålen miljö och säkerhet kan kon- stateras att det största arbetet inom luftfarten och sjöfarten bedrivs på internationell nivå. Någon uppräkning av sådana projekt görs inte här. Frågorna behandlas på flera ställen i propositionen. Delmålen tillgänglighet och regional utveckling: invigdes med snabbtåg mellan och två stationer på . började SJ trafikera vid en egen station. öppnades för trafik. Med bron skapades även en järnvägsförbindelse till . har fördelats till trafikhuvudmännen för åtgärder i syfte att öka tillgängligheten för funktionshindrade. Projektet har haft som mål att föreslå åtgärder för att öka funktionshindrades tillgänglighet till och med kollektivtrafik. Projektet leddes av Rikstrafiken med deltagande av bl.a. trafik- verken och slutredovisades . öppnades , en ny trafikled i som förbinder Essingeleden i väster med Värmdöleden i öster. är , varav går i tunnlar under södra närförorter. Ett driftbidrag till icke statliga flygplatser skapades efter förslag transportpolitiska beslut. Beslut har tagits om att staten betalar tågtrafikens avgifter till Öresundsbrokonsortiet för nyttjandet av Öresundsförbindelsen. Finansieringen har delvis skett genom anslag, delvis genom höjda banavgifter. 1999 togs första spadtaget för bygget av , enkelspårig järnväg som dras från , norr om , via till . Banan skall vara klar att tas i drift i sin helhet . Kostnad är beräknad till (kostnadsläge). På regeringens uppdrag redovisade 1999 en hand- lingsplan för att utveckla sjöfart och handel i . godkände , efter förslag från regeringen, en överenskommelse mellan om investeringar i farlederna till och från hamn med syfte att öka tillgängligheten och säkerheten. invig- des den nya farleden in till hamn vilket stärker ham- nens position som ett viktigt nordeuropeiskt transportnav. infördes ett utökat sjöfartsstöd, som innebar att svenskflaggade last- och passagerarfartyg kan konkurrera på lik- värdiga villkor med andra EU-länders fartyg. Forskningsinsatser om alternativa bränslen, systemdemonstratio- ner av miljöanpassade bilar, bättre hushållning med energi- och miljöresurser har genomförts. I proposition 1996/97:53 Infrastruktur för framtida transporter redovisades riktvärden och åtgärdsprogram mot störningar av trafikbuller i befintlig bebyggelse. Arbetet pågår fortfarande och den första etappen skall vara uppnådd 2007. Åtgärder har vidtagits för att främja kollektivtrafiken, främst genom en sänkning av momsen på kollektivtrafik. En sänkning av arbetsgivaravgifterna har också kommit kollektivtrafiksektorn till godo. En höjning av dieselskatten gav visserligen något ökade kostnader men totalt sett har kollektivtrafikens kostnader kunnat sänkas. En nationell satsning för ett mer sparsamt körsätt har genomförts, bl.a. genom utbildningar i ekonomiskt körsätt. har utvecklat metoder, hjälpmedel och stöd för att ställa bl.a. miljökrav vid upphandling av transporter. Metoderna tillämpas av landsting och kommuner. Den s.k. fyrstegsmodellen har börjat tillämpas för planeringen av vägtransportsystemet. Den innebär att ett brett spektrum av styr- medel och åtgärder prövas. Målet är en god hushållning med re- surser och en minskning av vägtransportsystemets negativa effekter. Flertalet av myndigheterna inom transportsektorn har infört miljö- ledningssystem. Miljöledningssystemet är ett verktyg för myndig- heten att organisera miljöarbetet. Det är en hjälp att fördela ansva- ret, prioritera, kommunicera, följa upp och kontrollera insatserna för en bättre miljö. Insatser har genomförts för att öka miljöövervakningen till havs. Målsättningen är att antalet utsläpp av olja och andra skadliga ämnen skall vara försumbara 2010. införde 1998 miljörelaterade landningsavgifter för att motivera flygbolagen att använda flygplan med så bra kväve- oxidprestanda som möjligt. Sjöfartsavgifterna är miljödifferentie- rade och har reviderats för en ökad miljöstyrning . koldioxidneutrala drivmedel (främst etanol och biogas) är befri- ade från energiskatt och koldioxidskatt . Förläng- ning aviserad i BP06. Förmånsbeskattningen lägre för miljöbilar. lägre för- månsvärde för elhybridbilar och biogasbilar, för eta- nolbilar. Miljöbilar (etanol, gas o elhybrid) befriade från trängselskatt. Stöd till forskning och pilotanläggningar för att utveckla inhemsk produktion av biodrivmedel från skogsråvara. Tullsatsen för importerad etanol som skall användas för låginblandning i bensin höjs från . 06 till /liter från dagens /liter. Detta beslut stärker den svenska produktionen. Statliga inköp av miljöbilar. skall av de bilar som staten köper in vara miljöbilar. Avgaskrav på etanolbilar. Regeringen driver vid förhandlingarna om skärpta avgaskrav för personbilar inom EU (de s.k. EURO 5- kraven) att avgaskraven skall uppfyllas även med alternativa bränslen som etanol. Merparten av etanolen () låginblandas i bensin. innehåller nästan all svensk bensin etanol. EG-regler sätter stopp för en högre andel. Regeringen driver därför på inom EU för att öka tillåten andel till . presenterade regeringen ett 11-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet. tog regeringen initiativ till för ökad trafiksäkerhet, i vilken aktörerna på trafikområdet skall inspireras och bättre samordna sina insatser för en säkrare vägtrafik. presenterade regeringen en trafiksäkerhetsproposition. I den föreslogs krav på alkolås i alla nya bilar, obligatorisk intro- duktionsutbildning vid privat övningskörning samt åtgärder för att utveckla bättre trafikundervisning i skolan m.m. Som en följd av programmet omfördelades inom till fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Beslut har tagits om att investera i fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Utvecklingsprojekt med mitträcken på breda tvåfältsvägar startade . Vid utgången av har väg försetts med mitträcke. Det är främst vägar med särskilt hög olycksbelastning som har åtgärdats. Insatserna kommer att fortsätta. beslutade regeringen om krav på att använda vinterdäck vid vinterväglag mellan och . genomfördes av trafiksäkerhetsskäl en rad hastighets- sänkningar på vägar. Ett storskaligt försök med Intelligent Stöd för Anpassning av hastighet () har genomförts i fyra kommuner åren 19992002. har genomfört demonstrationsprojektet väg mot nollvisionen. Projektets syfte var att ta fram åtgärder för att för- verkliga nollvisionen och visa hur en kombination av åtgärder kan förbättra trafiksäkerheten. Försök med hastighetsövervakningskameror har genomförts i 13 län. Beslut har tagits om att installera sammanlagt 700 auto- matiska hastighetskameror (ATK). samarbetar med kommunerna för att öka trafiksäker- heten på det kommunala vägnätet. Som stöd för samarbetet en databas med goda exempel på demonstrationsprojekt och utveck- lingsprojekt för en förbättrad trafiksäkerhet i tätort upprättats (Trafikbanken). Försök med alkolås för den som fått sitt körkort återkallat på grund av rattfylleri pågår . om- fattar försöken hela landet. En rad initiativ har också tagits för att öka företagens och myndigheternas användande av alkolås som en del av kvalitetssäkringen av de egna transporterna såväl som vid upphandling av transporter. Försök med alkolås har gjorts i form av demonstrationsprojekt med taxibilar, bussar och lastbilar. En utredning pågår bl.a. med uppgift att se över möjligheten att in- föra krav på alkolås i personbilar . En introduktionsutbildning för handledare för privat övningskör- ning och elev infördes . Syftet är att handledare och elev skall få en gemensam information om körkort och öv- ningskörning samt de risker som finns vad gäller körning och droger, alkohol, trötthet och höga hastigheter. Förarbevis för moped klass I och terrängskoter infördes . För att få förarbevis skall man ha genomgått en föreskriven utbildning och godkänts vid ett kunskapsprov. Fr.o.m. skall alla barn använda cykel- hjälm. Bärighetsprojekt på järnväg (bl.a. STAX25) och väg. Utökad last- profil på järnväg. Nytt datasystem för driftssäkerhet togs i bruk på . Bevarande av befintliga vägar och järnvägar har prioriterats i infrastrukturpropositionen (2001/02:20). En utökad satsning på drift och underhåll av vägnätet och järnvägsnätet har påbörjats, liksom en satsning på åtgärder som innefattar tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. godkände i samband med samma proposition en kraf- tig höjning av investeringsanslaget. Åtgärder för förbättrad punktlighet i järnvägssystemet prioriteras sedan stora förseningar uppstod . har lyfts över från anslag för in- vesteringar till anslaget för drift och underhåll. Den nya nivån ligger fortfarande fast. Åtgärderna har bl.a. berört växlar, signal- system, kontaktledningar och spår. Snöröjningen har fått ökade resurser. Även tågoperatörerna har gjort åtaganden för att för- bättra järnvägssystemet. har genomfört ett flertal viktiga infrastrukturin- vesteringar för att öka säkerheten och kapaciteten i det svenska flygtransportsystemet. På har en tredje rullbana, ett nytt kontrolltorn samt en ny terminal färdigställts. driftsatte ett nytt flygtrafikled- ningssystem och två nya kontrollcentraler för flygtrafikledning. Kontrollcentralerna är belägna i och . Flygtra- fikledningssystemet innebär att kapaciteten i det svenska luft- rummet är säkrad samt att säkerheten i flyg- trafiktjänsten har ökat. Delmål jämställt transportsystem (Nytt delmål ) inrättades ett särskilt råd för jämställdhetsfrågor för transport- och IT-tjänster (dir. 1999:83). Rådet () överläm- nade sitt slutbetänkande Jämställdhet transporter och IT (SOU 2001:44). föreslog bland annat ett nytt transportpoli- tiskt delmål för ett jämställt transportsystem. beslutade om att införa ett nytt transportpolitiskt del- mål om ett jämställt transportsystem . () fick genom re- gleringsbrevet regeringens uppdrag att utarbeta och lämna förslag till etappmål inom det transportpolitiska delmålet om ett jämställt transportsystem. har samtliga trafikverk samt Rikstrafiken haft i upp- drag att redovisa och analysera skillnader mellan kvinnors och mäns möjligheter att utnyttja respektive transportsystem och kollektivtrafiken samt deras möjligheter att påverka transport- systemen i olika avseenden. Remissinstanser som har yttrat sig över betänkandet Fritidsbåten och samhället (SOU 1996:170) , , Datainspektionen, Försvars- makten, , , , Sjöfarts- verket, , , , , i , i , i , i , , Kemikalieinspektionen, , , kommun, , Sjösportens samarbetsdelegation, , och . Vidare har yttranden inkommit från och Permanent . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig men har avstått: , , Svenska , , , , , , och Remissinstanser som har yttrat sig över rapport Förutsättningar för ett fritidsbåtsregister (dnr Ju88/95) , , , Statens rädd- ningsverk, , , i län, i , i , i , , kommun, , , Tanums kom- mun, kommun, Sjösportens samarbetsdelegation, , , . kommun, , Sjöräddningssällska- pet och har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig. Remissinstanser som yttrat sig över BREV-utred- ningens betänkande (SOU 2001:67) Enskild eller allmän väg? Hovrätten för , , , Kammar- rätten i , Länsrätten i , Försvarsmakten, , , , samtliga länsstyrelser, i län, , , kommun, kommun, kommun, kom- mun, kommun, kommun, , , kommun, , kommun, , , kom- mun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, Klippans kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , , Orusts kommun, kom- mun, , Tjörns kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, Sala kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Bodens kommun, kommun, kommun, kommun, Föreningen Skogsindustrierna, , Svenska Kommun förbundet, , , Svenska Region , , länstrafik AB, Länstrafiken i , läns trafik AB, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, och Företagarnas har fått remissen men inte svarat. , kommun, kommun, , kommun, , Dals- kommun, Stora byalag i , Byalagen i Åmåls kommun, Bäckaby Sockenråd, , Förbundet Småbrukare avd. , Föreningen Vägar, , , Hela skall leva!, , , Kooperativet Anundsjö Framtid, Mellansvenska handelskammaren, Moningsands , Södra Skogsägarnas ek.för., , , Skogsbrukets vägutskott i (ledamöter i för ), socialdemokratiska arbetarekommun, Kommunkrets i , avdelning, Kättilsmåla-Flymens LRF-avdelning, Flymens hembygds förening samt har på eget iniativ inkommit Remissinstanser som yttrat sig över redovisning av uppdrag om konsekvenser av förslag Hovrätten för , , Tingsrätt, Kammarrätten i , Försvarsmakten, , , i , i , i , i , i , i län, i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , Region , , Västra , kommun, kommun, kommun, kommun, , Bodens kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, Tjörns kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, Föreningen , , länstrafik AB, , riksförbund, , , Skogsindustrierna, , , Länsrätten i , i län, i , i län, läns landsting-regionplane- och trafiknämnden, , Länstrafiken i , läns trafik AB, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , Klippans komun, kommun,kommun, , Lerums kommun, , Orusts kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, Sala kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, har fått remissen men inte svarat. Remissinstanser som yttrat sig över redovisning av uppdrag om ekonomisk styrning av bidraget till drift och byggande av enskilda vägar Hovrätten för , ,, Kammarrätten i , Försvarsmakten, , , i , i , i , i , i län, i län, i län, i , i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , Regionplane- och trafiknämnden inom , Region , , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, Prop. 2005/06:160 Tjörns kommun, kommun, kommun, Bilaga 3 kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Hela ska leva!, Föreningen , och (gemensamt yttrande), , , väghållning, Skogsindustrierna, . Länsrätten i , i län, i , i , , i län, , Region , Region , , länstrafik AB, Länstrafiken i , läns trafik AB, kommun, kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, , , , kommun, , , , kommun, , , , , Orusts kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, Sala kommun, , kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, Bodens kommun, kommun, Företagarna, och har fått remissen men inte svarat. Remissinstanser som yttrat sig över Kollektivtrafikut- redningens slutbetänkande (SOU 2003:67) Kollek- tivtrafik med människan i centrum , , Statskontoret, , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS), , , Rikstrafiken, VTI, , , , , , , , växtpolitiska studier, i , i län, i , i Västra , i och i , , i , i län, Region , , Region , , , läns landsting, i , i , Region , i , , läns landsting och , ,