prop · GT03205 · 2006-05-30 00:00:00 — Ett sådant förbud skulle skydda folkhälsan hos barn och unga. Förbudet skulle få betydligt större effekt om det dessutom kombineras med ett generellt förbud mot livsmedelsreklam i anslutning till barnprogram på TV. respektive anser att ett förbud bör vara högprioriterat. Även anser detsamma. Angående näringsvärdes- deklaration och kommissionens kommande revidering av direktivet om näringsvärdesdeklaration tillstyrker Svensk dagligvaruhandel detta förut- satt att märkningen är enkel och lättförståelig. Förslaget mottas positivt även av , , , och Swedish Nutrition Foun- dation. stödjer förslaget men är tveksam till dess effekt eftersom många som läser näringsvärdesdeklarationerna har svårt att förstå dem. - Mat, motion och hälsa Vad man äter och hur mycket man rör på sig har stor betydelse för hälsan. () bedömer att av hjärt- kärlsjukdomarna, av diabetes typ av all cancer kan förebyggas genom bra matvanor, tillräckligt med fysisk aktivitet och genom att sluta röka. Maten och våra matvanor påverkar vår hälsa, men fungerar också som kulturbärare, mötesplats och en källa till njutning. En riktigt sammansatt kost både främjar och bevarar en god hälsa och före- bygger sjukdomar. Regelbunden fysisk aktivitet och träning kan reducera och förebygga sjukdomar. Många studier visar att förändrade levnads- Skr. 2005/06:205 vanor kan ge positiva hälsoeffekter även högt upp i åldrarna. De flesta konsumenter är medvetna om betydelsen för hälsan av att äta varierat, sänka fett- och sockerintaget samt öka frukt- och grön- sakskonsumtionen. Konsumtionen av frukt och grönsaker i befolkningen ökar men fortfarande äter vi i genomsnitt för lite grönt, för lite fibrer och för mycket socker och fett, särskilt mättat fett, för att det långsiktigt skall vara bra för hälsan. lever många människor i en miljö som uppmuntrar till stillasittande. Bristande fysisk aktivitet hänger samman med ökad före- komst av kroniska sjukdomar som hjärtinfarkt, högt blodtryck, vissa can- cerformer, åldersdiabetes, benskörhet och övervikt. En ökning av den fysiska aktiviteten i befolkningen skulle medföra en kraftig förbättring av folkhälsan. I ett globalt perspektiv är fler personer överviktiga eller feta än undernärda. Över en miljard vuxna och barn världen över är över- viktiga eller feta. WHO uppskattade att övervikt orsakade av den totala sjukdomsbördan, dvs. förlusten av friska levnadsår, hos män respektive kvinnor i europaregionen. Även i upplever vi en kraftig ökning av fetma som redan utgör ett stort hälsoproblem. I har andelen vuxna med fetma fördubblats , medan övervikten har ökat för män respektive kvinnor . är över hälften av män- nen och av kvinnorna överviktiga eller feta. av männen och av kvinnorna är feta. - Ökad tillgång på mat och mindre fysisk aktivitet Skälet till problem med övervikt och fetma är, enkelt uttryckt, att vi äter mer och rör oss mindre . En ökad tillgång till mat, särskilt energität mat, i kombination med sjunkande priser och högre inkomster bidrar till överkonsumtion. En mängd faktorer samverkar i utvecklingen av övervikt och fetma, såsom ärftliga, sociala, psykologiska, beteende- mässiga och kulturella. Ökningen av övervikt och fetma under kan hänföras såväl till förhållanden utanför individens kon- troll som till förändringar i livsstilen avseende vad vi äter och dricker och hur fysiskt aktiva vi är. Vardagsaktiviteten har minskat, vi rör oss allt mindre på arbetet, och vid resor till och från arbete och skola. - Övervikt och fetma ökar bland barn och unga Data om barns vikt och längd visar i olika studier att av barnen är överviktiga, varav är feta. Resultat från olika studier tyder på att förekomsten av övervikt och fetma bland barn har ökat mellan två och fem gånger , vilket speglar den internationella trenden. Fetma i barndomen är ett allvarligt hälsoproblem. Feta barn har ofta lågt självförtroende och mycket oftare psykiska problem jämfört med normalviktiga barn. De flesta har en eller flera riskfaktorer för hjärt-kärlsjukdomar och därmed en förhöjd risk för dessa sjukdomar som vuxna. Andra studier har visat en signifikant förhöjd risk för astma bland feta barn och en ökad risk för typ 2-diabetes samt ortopediska och andra problem, men här är det vetenskapliga stödet svagare. Risken att Skr. 2005/06:205 bära med sig tonårsfetma till vuxenlivet är hög. Övervikt och fetma är betydligt vanligare bland barn och unga från låg- utbildade familjer. Fetma och fetmarelaterade sjukdomar är bland de socialt mest ojämnt fördelade ohälsotillstånden, och trenden är att de sociala skillnaderna ökar. Sociala skillnader är synliga redan från för- skoleåldern och fetma förekommer i högre utsträckning på landsbygden jämfört med staden. En studie bland 15-åriga flickor i visade att en högre andel av ungdomar med invandrarbakgrund (4,) lider av fetma, jämfört med ungdomar med svensk bakgrund (2,). Bland 15-åringar i är fetma dubbelt så vanligt bland pojkar respektive så vanligt bland flickor med lågutbildade mödrar jämfört med de med högutbildade mödrar. Skillnaden på gruppnivå beror på en hög konsumtion av onyttig mat bland lågutbildade familjer och på mer TV-tittande. Alla åtgärder som kan förbättra matvanor och fysisk aktivitet bland socioekonomiskt svaga grupper har därmed stor potential att minska ojämlikheten i hälsa. Fortsatt utveckling av effektiva metoder för att förbättra levnadsvanor i grupper med lägre utbildning och inkomst är mycket viktig i förebyggande syfte. - Fetmarelaterade sjukdomar är kostsamma Kostnaderna för samhället för övervikt och fetma är omfattande. En studie från () i visar att ohälsosamma matvanor medför betydande kostnader för samhället. Fetma- relaterade sjukdomar uppskattades kosta ca i direkta sjukvårdskostnader. Därtill kommer indirekta kostnader för produktionsbortfall som preliminärt kan uppskattas till ca . - Samhällsförändringar av betydelse för fysisk aktivitet och matvanor Den tekniska utvecklingen och ökad livsmedelsproduktion globalt i kom- bination med ekonomisk tillväxt har varit avgörande för bättre folkhälsa och ökad medellivslängd i hela världen. har dessa faktorer också bidragit till minskad fysisk aktivitet och förändrade matvanor. Faktorer som påverkar rörelsemönstret hos människor är bl.a. närheten till grön- områden och faciliteter för fysisk aktivitet, tillgången till allmänna kom- munikationer, förekomst av gång- och cykelbanor, trygghetskänsla m.m. Med ökad urbanisering, minskning av grönytor i städerna och ökad bil- trafik krymper utrymmet för vardaglig fysisk aktivitet alltmer, speciellt bland barn och ungdomar men även bland äldre, för vilka närområdets utformning har stor betydelse för graden av fysisk aktivitet. Energiförbrukningen har minskat kraftigt på grund av mindre fysiskt krä- vande arbetssysslor och fordonstransporter. Fysisk aktivitet utförs, jämfört med tidigare, i hög utsträckning som fritidssysselsättning. betydelse för möjligheten till fysisk aktivitet har därför ökat. framväxt, televisionens och datorns intåg och den tilltagande automatise- ringen i arbetslivet ligger bakom den minskade användningen av mänsklig Skr. 2005/06:205 muskelkraft och därmed energiförbrukning. Trenden går mot mer stilla- sittande vilket måste kompenseras genom medveten vardags- och fritids- aktivitet för att tillgodose kroppens behov av rörelse. - Utvecklingen i världen påverkar matvanor The nutrition transition betecknar den process som länder genomgår när det sker en övergång från traditionell mat med relativt låg energitäthet till en västerländsk kost karakteriserad av ett högt intag av animaliska produkter, salt, mättat fett och socker. Utvecklingen världen över följer i stort sett samma mönster. Först ökar energiintaget, mest i form av vege- tabiliska produkter och oljor (expansionseffekt). Sedan byts vegetabiliska kolhydratrika livsmedel ut mot proteinrika animaliska produkter och socker, vilket innebär ett högre fettintag, särskilt av mättat fett. Denna utveckling förklaras till stor del av den gröna revolutionen med ökad livsmedelsproduktion, mer marknadsorienterad jordbrukssektor och där- med fallande matpriser. har köpkraften ökat hos konsumenterna. Mer än 850 miljoner människor lider brist på mat. Svårigheten med att uppnå FN:s millenniemål att halvera svälten fram beror inte på en global brist på mat. I de utvecklade länderna har den genomsnittliga tillgången på matenergi ökat från ca /dag till /dag . I Europeiska unionen (EU) är den genomsnittliga tillgången ca /dag, medan den i är /dag. Det dagliga energibehovet för en vuxen kvinna är 1 /dag och för en man 2 /dag beroende på nivån av fysisk aktivitet. Enligt (FN:s) livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO:s) progno- ser förväntas ytterligare ökning av energitillgången i alla regioner i världen fram . - Överproduktion av mat ett hot mot folkhälsan Matpriserna har i historien varit så låga som . Detta tack vare en enorm produktivitetsökning i jordbruket, vilket har möjlig- gjort för många människor att äta bättre mat och därmed förbättra sin hälsa. Övergången från energibrist till energiöverskott har gått snabbt i många länder med negativa följder för folkhälsan men även med positiva effekter för hälsan genom färre undernärda och mindre svält. Genom bättre infrastruktur möjliggör urbaniseringen en ökad handel mellan länder med radikala förändringar i distribution och marknadsföring av livsmedel till följd. Detta innebär i sin tur att matvanorna blivit mer lika världen över. Sammanfattningsvis kan konstateras att å ena sidan är ut- vecklingen mot allt större livsmedelstillgång betryggande för svältande befolkningar och den växande mänsklighetens fortsatta existens. Å andra sidan innebär denna överproduktion av mat ett allvarligt hot mot folk- hälsan och miljön. Det optimala ur ett samhällsperspektiv vore om livs- medelsproduktionen anpassades till en nivå som är förenlig med en hållbar utveckling. Det ökade utbudet av livsmedel har också lett till en allt hårdare kon- kurrens mellan olika livsmedelsföretag. Detta medför att marknads- föringen av livsmedel, särskilt av energitäta och näringsfattiga produkter, har ökat i omfattning och sofistikerats. Detta leder inte enbart till att kon- sumenten väljer ett varumärke i stället för ett annat, utan bidrar också till Skr. 2005/06:205 att konsumtionen ökar totalt. -Underlag till handlingsplan för goda matvanor och fysisk aktivitet i befolkningen Mot bakgrund av utvecklingen som beskrivs ovan gav regeringen () och () i upp- drag att ta fram ett underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen (dnr S2005/1274/FH). Syftet var att identifiera förslag på vad aktörer på lokal, regional och nationell nivå samt aktörer inom offentlig, privat och ideell sektor kan göra för att bidra till att främja en god kosthållning och ökad fysisk aktivitet i befolkningen. I uppdraget ingick att identifiera insatser på lokal, regional och nationell nivå samt att i framtagandet av underlaget samråda med berörda aktörer. Dessutom skulle mätbara mål tas fram för arbetet. avrapporterade FHI och SLV uppdraget till regeringen. avrapporterade myndigheterna beräkningar av vad fetma och fetmarelaterade sjukdomar kostar samhället och vad det skulle kosta att genomföra insatserna som föreslås i underlaget. Underlaget inne- håller 79 förslag till insatser inom 13 olika politikområden riktade till en mängd aktörer inom offentlig, privat och ideell sektor samt på lokal, regional och nationell nivå. Underlaget har remitterats till ett antal rele- vanta myndigheter och organisationer. - Många aktörer i kampen mot övervikt och fetma Den ökade förekomsten av övervikt och fetma riskerar att bli ett stort problem för folkhälsan och samhället. Förebyggande åtgärder måste sättas in på alla nivåer i samhället för att bryta den negativa utvecklingen. Samhällets ansvar handlar om att skapa förutsättningar för människor att göra hälsosamma val. Det skall vara enkelt att äta sunt och att vara fysiskt aktiv. FHI och SLV har gett en mängd förslag på vad alla aktörer, inklusive enskilda personer, tillsammans kan göra för att ta sitt ansvar att främja hälsan i befolkningen. Regeringen arbetar på olika nivåer och i många former vidare med att främja arbetet med att skapa goda kostvanor och ökad fysisk aktivitet. I regleringsbreven för har regeringen givit FHI, SLV, samt Myndigheten för skolutveckling (MSU) ett antal uppdrag inom områden som rör kostvanor och fysisk aktivitet. Regeringen har även givit ytterligare uppdrag bl.a. att utarbeta råd för måltider inom skolan och på arbetsplatsen. I proposition Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) tillfördes för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) för forskning om hälsa relaterad till övervikt, kost och fysisk aktivitet. - Insatser inom WHO, EU och På EU-nivån finns ett pågående arbete med kost- och motionsfrågor bl.a. i samband med om att främja goda kostvanor och motion: En europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar. Det är angeläget med en tydlig struktur där det klart framgår vad EU kan göra och vad medlemsstater kan göra och vad som förväntas av Syftet med en EU-strategi bör vara att komplettera de insatser som kan beslutas på nationell nivå eller där ett EU-initiativ skulle förstärka Skr. 2005/06:205 de nationella insatserna. WHO håller en ministerkonferens om övervikt i . Syftet med konferensen är framförallt att skapa politiskt ledarskap och sätta överviktsfrågorna på hälsodagordningen, främja internationellt och intersektoriellt samarbete samt öka medvetandet kring övervikt. Även inom pågår en process inom kost- och motionsområdet med ett aktuellt förslag: Nordic Action Plan on better Health and Quality of life through diet and physical activity. Handlingsplanen är under beredning i samverkan mellan två ministerråd (för livsmedel respektive för social och hälsa). Skälen för regeringens bedömning Ökad fysisk aktivitet och Goda matvanor och säkra livsmedel är av grund- läggande betydelse för folkhälsan och skall utgöra två särskilda mål- områden (prop. 2002/03:35, bet. SoU7, rskr. 2002/03:145). - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa Det är väletablerat att regelbunden fysisk aktivitet har gynnsamma effekter på den fysiska och psykiska hälsan och på livskvaliteten. rekommenderas minst måttligt intensiv fysisk aktivitet dag- ligen, för allmän hälsa och välbefinnande. En ökning av den fysiska akti- viteten i befolkningen skulle medföra en kraftigt förbättrad folkhälsa. Det finns även potential att utjämna sociala skillnader i hälsa, då fysisk akti- vitet i likhet med många andra levnadsvanor är kopplad till levnadsvillkor. Rekommendationen om minst 30 minuters måttligt intensiv fysisk akti- vitet helst är framför allt grundad på effekten för hjärt-kärl- hälsa. Den rekommenderade aktivitetsnivån underlättar viktkontroll, spe- ciellt för den del av befolkningen som är relativt stillasittande. Särskilt stora vinster för folkhälsan kan uppnås då äldre och personer med stilla- sittande levnadsvanor stimuleras att bli fysiskt aktiva. Fysisk aktivitet hos barn bidrar till fysisk utveckling, upprätthållande av energibalans, väl- befinnande, benhälsa och rörlighet. är fysisk aktivitet viktig för lek och rekreation, inlärning av motoriska och sociala färdigheter och utvecklande av kreativ förmåga. Det rekommenderas att barn bör ägna åt måttligt intensiv fysisk aktivitet, varav två pass bör innehålla aktiviteter som anstränger kroppens skelettben, ger muskelstyrka och rörlighet. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Utvecklingen av bestämningsfaktorn följs via tre olika indikatorer. Data tyder på att högst hälften av den vuxna befolkningen är tillräckligt fysiskt aktiv ur hälsosynpunkt. I FHI:s rapport folkhälsoenkäten angav av männen och av kvinnorna att de är fysiskt aktiva på måttligt intensiv nivå minst per dag, medan av båda könen angav att de är mestadels stillasittande . En stillasittande fritid var dubbelt så vanlig bland kortutbildade jämfört med de som har lång utbildning och två till vanligare bland per- soner med utomnordiskt ursprung (figur 4.9). En ökad andel av befolk- Skr. 2005/06:205 ningen anger att de motionerar regelbundet. Trots det verkar den totala energiförbrukningen genom fysisk aktivitet ha minskat jämfört med En förklaring till utvecklingen är stillasittande arbeten, mer bilåkning och ett ökat utbud av passiv underhållning . Vad gäller den tredje indikatorn, andelen elever med minst betyget god- känt i ämnet idrott och hälsa i årskurs nio och i slutbetyget från gymnasieskolan, visar undersökningar på att det finns ett samband mellan betyget i idrott och hälsa och motionsvanor senare i livet. Under läsåren 1997/982003/04 hade i genomsnitt av alla elever godkänt i idrott och hälsa på . Pojkar () uppnår detta betyg i något högre grad än flickor (90,). I gymnasiet var motsvarande andel något högre. Bland elever med utomnordiskt ursprung, samt elever vars mödrar endast hade förgymnasial utbildning, uppnådde en lägre andel betyget godkänt. Skillnaderna var dock lägre bland gym- nasieelever. Andel personer i procent () med stillasittande fritid uppdelade efter födelseland, 2004. Källa: Nationella folkhälsoenkäten, . - Fysisk aktivitet för kvinnor respektive män Något fler män än kvinnor, , är fysiskt aktiva minst per dag på sin fritid. Mest fysiskt aktiva är män mellan och . Bland kvinnorna finns inga större skillnader relaterade till ålder. Kvinnor motionerar oregelbundet och mått- ligt medan män motionerar regelbundet och hårdare. Den ojämlika fördel- ningen av obetalt hemarbete mellan kvinnor och män kan ha betydelse för resultaten bland vuxna på olika sätt. Det saknas i stor utsträckning forskning om orsakerna till fysisk in- aktivitet bland svenskfödda män i arbetaryrken med låg inkomst och fram- förallt till den omfattande inaktiviteten bland utrikes födda, särskilt kvin- nor födda utanför . Utanförskap i form av arbetslöshet kan påverka möjligheterna till fysisk aktivitet. Ekonomin försämras vilket försvårar Skr. 2005/06:205 möjligheter att ha råd med fysisk träning. - Fysisk aktivitet relaterat till utbildning Det finns endast små skillnader mellan grupper med olika utbildnings- längd och yrke när det gäller fysisk aktivitet. Det visar statistik från FHI:s rapport folkhälsoenkät . Män i arbetaryrken är något mer fysiskt aktiva () än manliga tjänstemän på mellan- eller hög nivå (). Omvänt finns en större andel fysiskt aktiva kvinnor bland tjänstemän på mellan- och hög nivå än bland kvinnliga arbetare (). Enligt statistik från FHI:s nationella folkhälso- enkät finns det vissa skillnader mellan socioekonomiska grupper när det gäller andelen som uppger sig ha en stillasittande fritid. Det är t.ex. dubbelt så vanligt att de som har en kort utbildning sitter stilla jämfört med dem som har en lång utbildning. Om inkomst och yrke kom- bineras är de sociala skillnaderna ännu tydligare. - Motion och funktionshinder Många kvinnor och män med funktionshinder motionerar inte i den ut- sträckning de skulle vilja eller behöva. Andelen som inte motionerar alls är mycket hög i några av grupperna med funktionshinder. Framför allt gäller detta de som är svårt rörelsehindrade, , men även bland de som är beroende av stöd och service är det många, . Detta kan jämföras med befolkningen som helhet () där upp- ger att de inte motionerar. Huvuddelen av den verksamhet som sker inom () är folkhälsoidrott. Förbundets drygt 400 lokala föreningar arbetar i huvudsak med bredd- och motionsverksamhet för alla åldrar. Syftet är att genom motions- och idrottsaktiviteter förbättra indi- videns fysik för att underlätta det dagliga livet. Vidare skapas genom umgänget i träningsgruppen och gemenskapen i föreningen nätverk som medverkar till att bryta isoleringen och stärka individens sociala tillvaro. Många äldre kvinnor och män rör sig i för liten utsträckning. Även om data är något osäkra är en sannolik slutsats att högst en tredjedel av den äldre befolkningen är tillräckligt fysiskt aktiv från hälsosynpunkt. Fort- farande är inte infrastrukturen för gång- och cykeltrafik anpassad till gåendes, cyklisters och äldres behov. Gång- och cykeltrafiken har legat på i stort sett oförändrad nivå som bil- trafiken har ökat med . bedömer att gång- och cykeltrafiken kommer att minska medan bil- trafiken förväntas öka . i framhåller i remissomgången kring den folkhälsopoli- tiska rapporten att det är önskvärt med ökat fokus på goda utemiljöer kring äldreboenden. - Fritidsvanor för barn och unga Det saknas jämförbara uppgifter om barns och ungas fysiska aktivitet. De studier som har presenterats beskriver främst idrottsaktivitet. (SCB:s) undersökningar av levnadsförhållanden () visar att andelen 1624-åringar som idrottat inomhus och utomhus endast för- ändrats obetydligt . En studie av skolbarns träning, både organiserad och spontan, visar inte på några väsentliga för- ändringar . Förändrad träning förefaller därför inte kunna förklara ökningen av fetma. När det gäller könsskillnader i fysisk aktivitet har skolan stor betydelse. har stillasittande aktiviteter ökat i omfattning. En studie av skolbarn visar att andelen som tittar på TV minst ökade och åren 20012002 från och andelen som såg på TV minst ökade från . Det finns ett tydligt samband mellan TV-tittande och förekomst av fetma. Andra stillasittande aktiviteter kan bidra, exem- pelvis att läsa böcker, spela datorspel och använda Internet. Det saknas dock studier som klargör om dessa aktiviteter ökar risken för övervikt. - Friluftspolitik och folkhälsa Det finns en hel del kunskap om människors fritidsvanor och preferenser när det gäller fritiden. Friluftsliv, som ofta definieras som vistelse och fysisk aktivitet utomhus för att uppnå miljöombyte och naturupplevelser utan krav på prestation eller tävling, är en av de vanligaste formerna för fysisk aktivitet. Forskning visar att närmiljön har en avgörande betydelse för om man är fysisk aktiv genom friluftsliv. Våra friluftsvanor är starkt kopplade till den fysiska planeringen, tillgången på bostadsnära natur och god tillgänglighet till denna. Eftersom levnadsvanor tenderar att grund- läggas så bör särskild uppmärksamhet fästas vid de behov av närnatur som barnomsorgen och skolorna har. Sammantaget innebär detta att kommunerna har ett stort ansvar att i sin fysiska planering planera på ett sådant sätt att tillgången på närnatur tillgodoses. I en undersökning om människors syn på skogen som publicerades av uppger av de tillfrågade att det är nödvändigt eller absolut nödvändigt för dem att komma ut i skog och mark. Det är mot bl.a. denna bakgrund som regeringen har understrukit beröringspunkterna mellan naturvårds- och friluftspolitiken å ena sidan och folkhälsopolitiken å den andra, särskilt beträffande målområdet Ökad fysisk aktivitet. Kopplingen till arbetet mot en hållbar utveckling bör också framhållas, dvs. friluftslivet har en stark koppling till den sociala dimen- sionen av hållbar utveckling. Som framhållits tidigare av regeringen har friluftslivet därmed stor betydelse när det gäller möjligheterna att nå målen inom målområdet Ökad fysisk aktivitet. Friluftsorganisationernas verksamhet är mot denna bakgrund mycket värdefull för samhället. Precis som när det gäller idrot- ten har samhället ett ansvar för att skapa goda förutsättningar för frilufts- organisationerna och deras verksamhet, inte minst när det gäller barn och ungdomar. Särskilt viktiga är verksamheter som kan bidra till att utveckla långsiktigt intresse för fysisk aktivitet. Friluftspolitiken bidrar på flera sätt till ökad fysisk aktivitet och god folk- hälsa. En viktig pusselbit är statens stöd till friluftsorganisationerna, som stärkts och f.n. omfattar ca . Vidare har regeringen inrättat inom i syfte att stärka och utveckla friluftslivet och samordna friluftsfrågor, naturvård och hälso- främjande insatser med andra friluftsorganisationer. Rådet fördelar även ovan nämnda stöd.