prop · GT03107 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2005/06:107 En handlingsplan för hållbar konsumtion Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Genom förändringar i den vardagliga konsumtionen kan svenska konsumenter bidra till att minska orättvisor och miljöförstöring som den egna hälsan och privatekonomin stärks. Det är därför en angelägen fråga att verka för mer hållbara konsumtionsmönster för hushållen. Hållbar konsumtion för hushållen innebär konsumtion av varor och tjänster som uppfyller människors behov och ger ökad livskvalitet som konsumtionens negativa påverkan på hälsa och miljö minimeras till förmån för en rättvis utveckling i och globalt. Inriktningen på regeringens fortsatta arbete med hållbar konsumtion för hushållen är att öka konsumenternas möjligheter till hållbar konsumtion, stärka deras motivation till ett ändrat beteende och öka deras engagemang för frågorna. Det framtida arbetet kommer att inriktas mot att äta, bo och resa hållbart. ska också fortsatt aktivt medverka till att hållbar konsumtion prioriteras i det internationella arbetet, främst i FN men också i EU och . Handlingsplanen syftar också till att tydliggöra begreppet hållbar konsumtion för hushållen genom att redogöra för flera av de insatser som regeringen vidtagit för att främja en omställning av konsumtions- mönstren. Regeringens samlade arbete med hållbara konsumtionsmönster kommer att följas med hjälp av åtta indikatorer för hållbar hushållskonsumtion. En samlad utvärdering genomförs 2009. Ärendet och dess beredning............................................................... En handlingsplan för hållbar konsumtion för hushållen avgränsning och inriktning................................................................ Hur kan den ohållbara konsumtionstrenden brytas? Att möjliggöra hållbar konsumtion..................................... Att motivera en hållbar konsumtion ................................. Att engagera för en hållbar konsumtion............................ Hur vi når hållbara konsumtionsmönster regeringens pågående arbete......................................................... Bilaga 1: Sammanfattning av slutbetänkandet Bilen, Biffen, Bostaden Hållbara laster ........ smartare konsumtion (SOU 2005:51) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Ärendet och dess beredning Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. stadgas i regeringsformen att det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer (1 kap. 2§). En reviderad nationell strategi överlämnas till , Strategiska utmaningar En vidareutveckling av svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2005/06:126). Inom politiken för global utveckling är det övergripande målet att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2004/04:UU3, rskr. 2004/05:4). Målet gäller för samtliga politikområden. En särskilt utredare tillkallades 2004 för att föreslå en handlingsplan för hållbar konsumtion för hushållen (dir. 2004:37). överlämnades delbetänkandet Hållbara laster konsumtion för en ljusare framtid (SOU 2004:119) och slutbetänkandet Bilen, Biffen, Bostaden laster, smartare konsumtion (SOU 2005:51). Betänkandena har remissbehandlats och yttrandena finns, tillsammans med sammanställningarna, tillgängliga i , (Jo2004/2725 och Jo2005/1467). Remissen av slutbetänkandet omfattade inte de förslag som rör skatt, tull och avgifter. I skrivelsen om hållbar utveckling (skr. 2002/03:29, bet. 2002/03:MJU01, rskr. 2002/03:178) redovisar och värderar regeringen besluten vid världstoppmötet. Regeringen konstaterar att det för svenskt vidkommande är genom- förandeplanens mål om förändrade konsumtions- och produktions- mönster tillsammans med fattigdomsbekämpande åtgärder som är de mest angelägna uppgifterna i uppföljningsarbetet. har på regeringens uppdrag redovisat rapporterna Hållbar produktion och konsumtion i En översiktlig bild (rapport 5432, ) och Information om produkters miljö- belastning (rapport 5526, ) samt publicerat kunskaps- översikten Att handla rätt från början (rapport 5226, ) och skrivit rapporten and Policies (rapport 5460, ). har regeringen ett miljömål inom konsumentpolitiken, som utvärderades i skrivelsen Utvärdering av miljömålet i konsument- politiken (skr. 2002/03:31, bet. 2002/03:LU14, rskr. 2002/03:150). I propositionen Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsument- politikens mål och inriktning (2005/06:105) föreslår regeringen nya mål för politikområdet. Regeringen har också lämnat flera andra propositioner till som behandlar frågor om hållbar konsumtion för hushållen. Propositionen Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande (prop. 2005/06:145) lämnas som denna skrivelse. Skrivelsen har utarbetats i samarbete med . 2En handlingsplan för hållbar konsumtion för hushållen avgränsning och inriktning Regeringens bedömning: Det är angeläget att verka för mer hållbara konsumtionsmönster för hushållen. Arbetet med hållbar konsumtion för hushållen kommer att inriktas mot att vi ska äta, bo och resa hållbart. kommer att fortsatt aktivt medverka till att hållbar konsumtion prioriteras i det internationella arbetet, främst i FN men också i EU och . Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. I slutbetänkandet Bilen, Biffen, Bostaden laster, smartare konsumtion (SOU 2005:51), som främst är inriktat på miljömässig hållbarhet, konstateras att den nuvarande utvecklingen bitvis är orimlig och måste förändras och göras hållbar: globalt, nationellt och lokalt, bl.a. genom resurseffektivisering och ett förändrat vardags- beteende. Betänkandet visar också hur en hållbar konsumtion bidrar till en sund tillväxt. Åtgärderna som föreslås syftar till att påverka producenterna att förse marknaden med hållbara produkter, stimulera handeln till att bättre exponera och informera om denna typ av produkter och ge konsumenterna ett bättre beslutsunderlag, som det finns ett behov av att minska andelen varor i hushållskonsumtionen i syfte att undvika en s.k. retureffekt. Betänkandet har en bred ansats och omfattar både konsumtion och produktion samt spänner över flera olika politikområden. Många av utredningens förslag tas upp, förutom i denna handlingsplan, i olika propositioner, bl.a. i Budgetpropositionen (prop. 2005/06:1), i Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsumentpolitikens mål och inriktning (prop. 2005/06:105) och i Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande (prop. 2005/06:145) samt i skrivelserna Strategiska utmaningar En vidareutveckling av svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2005/06:126) och Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010 (skr. 2005/06:88). Betänkandet är inriktat på områdena att äta, bo och resa. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Remissinstansernas synpunkter: Totalt har 84 instanser yttrat sig över betänkandet. Majoriteten välkomnar betänkandets huvudbudskap om behovet av ändrade konsumtionsmönster och att en handlingsplan tas fram, däribland , , , , , , Kommuner och Landsting och Konsumentråd. Majoriteten av instanserna anser att inriktningen på att äta, bo och resa är väl motiverad, däribland och Konsumentråd. Flera instanser, t.ex. Statskontoret, , , och anser dock att analyserna bakom förslagen är brist- fälliga och saknar konsekvensbeskrivningar. Vissa instanser, t.ex. , och saknar prioriteringar mellan förslagen och efterfrågar en tydlig handlingsplan. Skälen för regeringens bedömning Varför behövs en handlingsplan för hållbar hushållskonsumtion? Vi måste alla både i offentlig verksamhet och näringsliv och som konsumenter bidra om vi ska kunna uppnå en hållbar utveckling, både i och globalt. Miljöfrågorna har länge varit aktuella och stora förändringar har skett när det gäller vår miljömässiga konsumtion. har de sociala konsekvenserna av vår konsumtion kommit alltmer i blickpunkten, t.ex. när det gäller vår hälsa och den globala utvecklingen. Men fortfarande skapar vi genom våra konsumtionsvanor en ohållbar utveckling, och för att kommande generationer ska kunna tillgodose sina behov krävs förändringar inom flera områden. Förändrade konsumtions- och produktionsmönster har tillsammans med fattigdomsbekämpande åtgärder pekats ut av regeringen som de mest angelägna uppgifterna i uppföljningen av åtagandena från i . Trots att varje enskilt hushålls påverkan på samhället, ekonomin och miljön inte är så stor blir den totala påverkan från alla hushåll betydelsefull. Det finns många undersökningar som pekar på hur vår konsumtion i och i påverkar utvecklingen. En rapport från EU:s miljö- byrå, (EEA Report 11/2005), om de europeiska hushållens konsumtionsvanor och miljön, visar att hushållens konsumtion i har växt med nästan en tredjedel det senaste årtiondet. som ekonomisk tillväxt är en förutsättning för hållbar utveckling, visar EEA:s studie att svenska konsumenters miljö- mässiga fotavtryck dvs. den miljöpåverkan konsumenter orsakar miljön mätt i yta, hektar (ha) är stort (7,0 ha), även i förhållande till det europeiska genomsnittet (4,9 ha). Vår svenska konsumtion är inte bara en nationell angelägenhet, utan påverkar också resten av världen. I EU bor av världens befolkning, men vi står för av den totala konsumtionen. Svenska konsumenter konsumerar också alltfler importerade varor, framför allt som resultat av den ökade användningen av importerade råvaror inom livsmedelsproduktionen. Men det gäller även en rad andra produkter som exempelvis elektronik. Det gör att utvinning av natur- resurser, produktion, förädling och tranporter som vi utnyttjar ofta sker utanför . Svenska konsumenter påverkar också i ökad utsträckning utvecklingen i länder utanför genom att vi reser alltmer. Längre resor utanför landet är en starkt uppåtgående trend. Som turister påverkar vi svenska konsumenter den sociala, miljömässiga och ekonomiska utvecklingen i de länder vi reser till, både genom resan dit och konsumtionsbeteendet i landet. Livslängden har ökat i , men antalet år med full hälsa utvecklas inte i samma takt. Trots den i stort sett gynnsamma hälsoutvecklingen finns det några sjukdomsgrupper som ökar. Mest oroande är ökningen av fetma och dess följdsjukdomar. Fetma och övervikt är livsstilssjukdomar som är nära förknippade med våra konsumtionsmönster och som visar skillnader mellan olika socioekonomiska grupper. När det gäller användandet av naturresurser, t.ex. för att värma upp bostäder, har den tekniska utvecklingen medfört flera vinster bl.a. vad gäller användningen av energi. Utvecklingen har gynnat vissa resurs- starka hushåll, som fått en stärkt privatekonomi som följd. Det ökade konsumtionsutrymmet har i hög utsträckning utnyttjats till ökad ohållbar konsumtion, vilket motverkar en hållbar utveckling. Denna problematik brukar kallas för retureffekten. Den här handlingsplanen preciserar arbetet med hållbar konsumtion för hushållen med utgångspunkt i skrivelsen Strategiska utmaningar En vidareutveckling av svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2005/06:126) och i propositionen Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsumentpolitikens mål och inriktning (prop. 2005/06:105). Handlingsplanen ska också fungera som vägledning för och andra berörda myndigheter i deras arbete med att uppfylla befintliga politiska mål. Handlingsplanen är en del av regeringens arbete med att ta fram ett program för hållbar konsumtion och produktion i enlighet med åtagandena från . Nästa del utgörs av en handlingsplan för hållbar konsumtion och produktion för näringsliv och offentlig sektor som planeras att överlämnas . Hur kan vi tänka om? Genom förändringar i den vardagliga konsumtionen kan svenska konsumenter bidra till att minska orättvisor och miljöförstöring som den egna hälsan och privatekonomin stärks. Det är därför en angelägen fråga för regeringen att verka för mer hållbara konsumtions- vanor i . För att nå förändrade konsumtionsmönster krävs genom- gripande åtgärder. Det handlar bl.a. om att ändra vanemönster och efter- frågan. Ett grundläggande problem är att priset på varor och tjänster oftast inte speglar de samhällskostnader som en produkt genererar. Kostnaderna för s.k. negativa externa effekter, dvs. effekter som miljö- förstöring, buller och trängsel, är sällan inräknade (internaliserade) i priset. Detta ger felaktiga signaler till konsumenter om produkternas faktiska pris och förloraren är i de flesta fall samhället och miljön, som tvingas betala. Regeringen arbetar inom flera politikområden med olika styrmedel för att uppnå hållbara konsumtionsmönster, bl.a. inom konsument-, transport-, energi- och skattepolitiken. Hållbar utveckling i hör intimt samman med hållbar utveckling i övriga världen. Våra konsumtionsmönster och vår politik påverkar andra som vi påverkas av deras. Därför är det viktigt att fortsätter att aktivt medverka i det internationella arbetet kring hållbara konsumtionsmönster, främst i FN men också i EU och , genom erfarenhets- och kunskapsutbyte. Inom ramen för FN:s uppföljning av Johannesburgsdeklarationen leder en inter- nationell arbetsgrupp för hållbar livsstil. I gruppen deltar bl.a. , , och , FN:s Miljöprogram () och ett antal frivilligorganisationer samt forskningsinstitut. också att stå värd för FN:s tredje internationella expertmöte kring hållbar konsumtion och produktion. Vad är hållbar konsumtion? Hållbar konsumtion för hushållen innebär konsumtion av varor och tjänster som uppfyller människors behov och ger ökad livskvalitet som konsumtionens negativa påverkan på hälsa och miljö minimeras till förmån för en rättvis global utveckling. En hållbar konsumtion kan också vara en drivkraft för ekonomisk tillväxt. Visionen för regeringens arbete är att hushållens konsumtion är hållbar. Hållbarhetens tre dimensioner den miljömässiga, den ekonomiska och den sociala är inte alltid helt förenliga. En handling eller åtgärd som är bra för miljön är inte nödvändigtvis samhällsekonomiskt effektiv eller positiv för en globalt rättvis utveckling. Det är därför av central betydelse att hänsyn tas till samtliga dimensioner när politik och insatser utformas. I traditionell ekonomisk forskning brukar konsumtion likställas med köpet av en vara eller en tjänst, vilket ger en begränsad bild av konsumtionen. Inom dagens forskning ses konsumtion ofta som en process som består av fyra steg: köp, infogning, användning och förbrukning. I forskningsantologin och Makten Att använda och bevara resurser (red. och , 2002) har begreppen konsument och konsumtion analyserats av olika forskare. Konsumtion har sitt upphov i önskan att tillfredsställa mänskliga behov som att äta och sova men har med tiden utvecklats till att också omfatta val av livsstil. Många forskare hävdar att konsumtionen har en existentiell roll genom att vi genom vår konsumtion talar om vilka vi är. Konsumtionen har blivit ett uttryckssätt för grupptillhörighet, status etc. Andelen varukonsumtion av hushållens totala konsumtion minskar i till förmån för tjänstekonsumtion, t.ex. restaurangbesök, taxi- resor och kultur. En stor del av tillväxten i sker också inom tjänstesektorn, som utgör av vår totala BNP. Det innebär dock inte att varukonsumtionen minskar totalt. En ökad tjänste- konsumtion kan vara positivt för miljön eftersom energiintensiteten och naturresursanvändningen ofta är låg i dessa produkter. Detta utvecklas mer i delbetänkandet Hållbara laster (SOU 2004:119). Äta, bo och resa handlingsplanens fokusområden Handlingsplanen är inriktad på att äta, bo och resa hållbart, dvs. på livsmedel, boende och transporter. Dessa tre konsumtionsområden svarar uppskattningsvis för hälften av all negativ belastning på hälsa, samhälle och miljö, som svenska hushåll spenderar drygt hälften av sina disponibla inkomster efter skatt på dessa områden. Konsumtion är beroende av produktion och tvärtom. Ofta omnämns konsumtion och produktion tillsammans som ett begrepp; hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Det kan vara svårt att dra en gräns mellan vilken påverkan som kan härledas till konsumtions- respektive produktionsmönster. Den här handlingsplanen utgår ifrån ett konsumentperspektiv och är inriktad på hushållens konsumtion. 2005/06:107 Produktionsmönstren kommer att utvecklas i en kommande handlings- plan tillsammans med näringslivets och den offentliga sektorns konsumtion. 3Hur kan den ohållbara konsumtionstrenden brytas? Regeringens bedömning: Inriktningen på regeringens fortsatta arbete är att öka konsumenternas möjligheter till hållbar konsumtion, att stärka deras motivation att ändra sitt beteende samt att öka deras engagemang för frågorna. Utökad samverkan mellan olika aktörer i samhället är viktig för att en hållbar konsumtion för hushållen ska nås. Det är en angelägen uppgift att verka för mer hållbara konsumtions- mönster bland hushållen i . För att uppnå detta krävs ett ändrat konsumentbeteende. handla rätt från början (5226, ) ger en kunskapsöversikt om konsumtions- mönster och miljöbeteende utifrån relevant forskning. Våra konsumtions- mönster utvecklas integrerat med de infrastrukturella, tekniska, kulturella, historiska, geografiska och socioekonomiska förutsättningar som råder i det samhället vi lever i. De formas och förändras i samspel med politik, omvärld samt offentlig och privat ekonomi. Våra konsumtionsval är inte alltid helt frivilliga utan formas också av de förutsättningar som omgivningen erbjuder, t.ex. våra ekonomiska resurser, arbetsplatsens och livsmedelsaffärens läge, möjligheterna att åka kollektivt, vår hälsa, närheten till en avfallsstation, om det är socialt accepterat att välja en miljöanpassad livsstil osv. Vissa grupper, som funktionshindrade, ekonomiskt resurssvaga eller äldre, har särskilda behov som påverkar deras beteende i hög utsträckning. En analys av olika hushållstypers miljöpåverkan gjordes i del- betänkandet Hållbara laster (SOU 2004:119). Analysen visar att hög- inkomsttagare och sambor med eller utan barn är de hushåll som bidrar till störst miljöpåverkan mätt i koldioxidutsläpp. Hushåll i eget hus påverkar också miljön mer än hushåll i hyresrätt. Stora delar av vår vardagskonsumtion utgörs av vanehandlingar. Sådana utförs utan att vi värderar alla tänkbara konsekvenser av våra val eller alla möjliga alternativa val. Vanor utvecklas bl.a. för att underlätta vardagen och är ofta svåra att bryta. En vanlig uppfattning är att man måste ändra konsumenters attityder och värderingar för att nå förändrade vanor. Forskning visar dock att positiva attityder till hållbar utveckling inte räcker för att nå en förändring. En förändring kräver en kombination av insatser för att riva hinder, dvs. skapa möjligheter, och insatser för att skapa motiv samt insatser för att skapa engagemang för frågorna (5226, Energieffektivisering i bostaden, () , Den flerdimensionella konsumenten, red. 1999 och Motivating Sustainable Consumption, , , Skr. 2005/06:107 januari 2005). Att skapa möjligheter, motiv och engagemang för hållbar konsumtion Regeringens ambition för det fortsatta arbetet är att öka konsumenternas möjligheter till hållbar konsumtion, stärka deras motivation till att ändra sitt beteende och öka deras engagemang för hållbar konsumtion. Detta genomförs bäst med hjälp av en blandning av styrmedel och verktyg. Styrmedel och verktyg kan delas in i tre olika grupper: ekonomiska (skatter, avgifter och bidrag), administrativa (lagar och förordningar) och informativa (märkning och information om produkters belastning på miljö, samhälle och människa). Olika styrmedel och verktyg kompletterar varandra. Medan styrmedel har en styrande funktion är verktyg hjälpmedel i en beslutsprocess. Utbildning, information och olika former av dialoger kan bidra till att göra genomförandet effektivt, t.ex. genom att ligga till grund för införandet av ett ekonomiskt styrmedel eller öka kunskapen om att ekonomiska styrmedel finns och hur de bäst kan användas. Samverkan mellan flera olika aktörer i samhället är viktig för att främja en hållbar utveckling och för att vidtagna insatser ska ge bra resultat. För att nå en bättre samverkan behöver vi samarbeta i ökad utsträckning med myndigheter, näringsliv, ideella organisationer, branschorganisationer m.fl. 3.1 Att möjliggöra hållbar konsumtion För att möjliggöra hållbar konsumtion kan administrativa och informativa styrmedel användas för att ge konsumenterna kunskap och möjligheter att agera utifrån. När det gäller att skapa möjligheter krävs det att olika aktörer tar ett Det gäller särskilt riksdag, regering, kommuner, landsting, producenter och detaljister. Riksdag och regering skapar möjligheter med hjälp av administrativa styrmedel och verktyg, såsom lagar och Myndigheterna har också en viktig roll, t.ex. genom att till- handahålla objektiv information och föregå med gott exempel. Kommuner och landsting har en central funktion för samhälls- planering, t.ex. när det gäller tillhandahållande av kollektivtrafik och De kan också föregå med gott exempel, sprida goda erfarenheter, prioritera konsumentvägledning, integrera hållbar konsumtion i alla relevanta beslut och ställa grundläggande hållbarhets- krav vid bidrag till projekt och organisationer. konsumentvägledarna och energirådgivarna har också, tillsammans med Agenda 21-samordnarna, en viktig roll när det gäller informations- spridning och vidareförmedling av kunskap. Skolan, såväl grundskola som gymnasium, högskola och vuxenutbildning, har en betydelsefull roll som kunskapsförmedlare och kunskapsbyggare. Näringslivet har också ett ansvar att se till att varornas egenskaper och utformning ger en så liten negativ påverkan som möjligt på hälsa och miljö, dvs. att tillhandahålla ett hållbart produktutbud och använda sig av Producenterna ansvarar också för avfalls- Skr. 2005/06:107 hanteringen av vissa produkter. För att skapa möjligheter för hållbar konsumtion har regeringen för avsikt att särskilt arbeta vidare med följande insatser. I det fortsatta arbetet med översynen av plan- och bygglagstiftningen kommer bl.a. konsumentperspektivet att beaktas i syfte att skapa förbättrade möjligheter för hållbar konsumtion. En proposition planeras att överlämnas till . Plan- och bygglagstiftningen har setts över av en parlamentarisk kommitté som överlämnade slut- betänkandet Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77) till . Ett av de övergripande målen för kommitténs arbete har varit att stärka plan- och byggnadslagstiftningens roll som instrument för hållbar utveckling. Översynen har bl.a. behandlat frågeställningar kring förutsättningarna för nya handelsetableringar, inklusive frågan om etablering av externa köp- center, och avfallshanteringsfrågor. Betänkandet har remissbehandlats (M2005/4958/Bo) och bereds nu vidare i . kommer att få en roll när det gäller att stödja kommunerna i deras arbete med samhällsplanering i syfte att förbättra deras möjligheter att inkludera ett tydligt konsumentperspektiv i sin planering bl.a. när det gäller tillgänglighet. Centrala inslag i arbetet bör vara att utveckla metoder för lärande mellan berörda aktörer, att öka kunskapen hos kommuner om konsumenters beteenden och behov samt att stimulera samverkan mellan kommuner i dessa frågor. Arbetet bör ske i samråd med bl.a. , , och Kommuner och Landsting. Objektiv information riktad till konsumenter är viktigt för att öka konsumenternas möjligheter till hållbar konsumtion. har ett generellt uppdrag att stimulera hushållen till hållbara konsumtionsmönster. Många andra myndigheter tillhandahåller också information kring detta tema. För att effektivisera informationen och underlätta för konsumenterna kommer att få en samordnande och sammanhållande roll när det gäller myndigheternas information om hållbar konsumtion riktad till konsumenter. Detta ligger i linje med det nya uppdrag myndigheten föreslås få i propositionen Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsumentpolitikens mål och inriktning (prop. 2005/06:105). Informationen ska också vara tillgänglig för alla.