prop · GT03148 · 2006-03-21 00:00:00 — Om detta ansvar skall överlämnas till enskild bör det regle- ras i lag och här är nu gällande regelverk otydligt. Rektors och lärares ansvar behöver av det skälet klargöras och regleras. Kraven på lärares behörighet och kompetens avser lärare anställda av kom- mun, landsting och gäller också vid utbildning på entreprenad. Arbets- gruppen lämnar författningsförslag i denna fråga och föreslår att betygs- sättning hos en enskild utbildningsanordnare enbart får göras av, eller tillsammans med en lärare som uppfyller de behörighetskrav som gäller för en tillsvidareanställning inom det offentliga skolväsendet. Detta är en skärpning av kraven jämfört med nuvarande ordning. Behov av stärkt tillsyn Arbetsgruppen konstaterar att det finns behov av stärkt tillsyn och behov av att säkerställa likvärdighet och kvalitet oberoende av var i landet utbildningen äger rum och vem som anordnar utbildningen. finns kvalitetsbrister i många kommuners upphandling, uppföljning och utvärdering. Dessutom saknas extern tillsyn och kvali- tetskontroll av vuxenutbildning som genomförs av enskilda utbildnings- anordnare på uppdrag av t.ex. en länsarbetsnämnd. Både delegering och statlig tillståndsgivning Arbetsgruppen har valt att föreslå en modell som både omfattar kommu- nal delegering och statlig tillståndsgivning. Förslaget innebär att det blir möjligt för utbildningsföretag att utfärda betyg och intyg i syfte att till- godose behovet av utbildning och betyg som motsvarar den verksamhet som återfinns inom det offentliga skolväsendet för vuxna. På så sätt undanröjs formella hinder i syfte att göra det lättare för den enskilde att konkurrera på arbetsmarknaden och att söka sig vidare i utbildningssy- stemet. Förslaget innebär också att upphandling av utbildning där betyg kan sättas och utfärdas alltid följs av ett klarlagt ansvar för betygssättning och för utfärdande av betyg och intyg. Arbetsgruppen anser att de båda alternativen kan fungera parallellt. Både delegering och statlig tillståndsgivning behövs för att lösa befintliga problem på lokal, regional och nationell nivå. Både vid delegering och tillståndsgivning skall anordnaren prövas utifrån ett antal kriterier huruvida denne uppfyller de krav som bör ställas för att kvalitet, likvärdighet och rättssäkerhet skall kunna garanteras. Den kommunala delegeringen kan omfatta två nivåer. Den ena avser enbart myndighetsutövningen lärares betygssättning och den andra även de delar av rektorsfunktionen som berör bedömning, betygssättning och utfärdande av betyg och intyg. Kommunen väljer när den vill använda möjligheten till och även gra- den av omfattningen av en delegering. Avgörande blir behovet av närhet mellan rektorsfunktion och utbildningsverksamhet samt en bedömning av utbildningsanordnarens möjlighet att garantera verksamhetens kvalitet och likvärdighet. Vid upphandling av större volymer kan det finnas behov av att rektorsfunktionen befinner sig nära utbildningsverksamhe- ten och kommunen kan därmed koncentrera sina resurser på uppföljning och kvalitetssäkring. Den statliga tillståndsgivningen innebär att ett tidsbegränsat tillstånd skall kunna ges en enskild utbildningsanordnare att sätta betyg och utfärda betyg och intyg avseende en utbildning med en viss inriktning. Tillståndsprövning och beslut bör ligga hos ansvarig tillsynsmyndighet, . Tillståndsgivningen föreslås vara avgiftsfinansierad. Arbetsgruppen beskriver även ett antal utgångspunkter som bör ligga till grund för tillståndsgivningen. En utbildningsanordnare med tillstånd kan anlitas av myndigheter, organisationer och företag. Beställning eller upphandling från en enskild fysisk person skall däremot inte kunna göras. Arbetsgruppen har ingående diskuterat vilka av de myndighetsuppgif- ter som ingår i lärares och rektors ansvar som skall kunna överlämnas till enskild utbildningsanordnare. Arbetsgruppen har funnit att delegering och tillståndsgivning av betygsrätt bör omfatta betygssättning, prövning, utfärdande av samlat betygsdokument, utfärdande av slutbetyg vid påbyggnadsutbildningar, utfärdande av intyg samt disciplinära åtgärder i samband med delegering. Övriga frågor som tillkommer kommunen genom bestämmelser i lagen, exempelvis behörighetsbedömning, mottagande, antagning och urval skall inte kunna överlämnas. Författningsförslaget i promemorian Rätten att sätta och utfärda betyg (Ds 2005:35) Förslag till lagändring beträffande möjligheten att bedriva utbildning på entreprenad samt att delegera viss myndighets- utövning (entreprenad). (entreprenad). och om villkor för vem som får ges ett vem som får ges ett om villkor för det. om villkor för det. nen uppdrar åt en- nen uppdrar åt en- hör till lärares upp- drag anordnas av en av en enskild fysisk 18 och 19 §§1. 18 och 19 §§. 4 kap. 6 §2 4 kap. 6 § dock även vid ent- dock även vid ent- Förslag till lagändring beträffande tillstånd till enskilda utbild- ningsanordnare att sätta och utfärda betyg samt utfärda intyg som gäller för det dighet för en en- 12 kap. 1214, 18 och 19 §§ i förslag till vuxenutbildningslag reglerar liksom 2 kap. 47 §§ skollagen (1985:1100) anställningsförhållandena hos huvudmannen. 24 kap. 6 § i förslag till vuxenutbildningslag reglerar vem som är behörig att sätta betyg. Av förslaget följer att bara den som har föreskriven lärarutbildning får ensam sätta betyg. En lärare som inte har föreskriven lärarutbildning skall sätta betyg tillsammans med en lärare som har sådan. om betyg och in- Förslag till förordning om enskilda utbildningsanordnares möjlighet att sätta och utfärda betyg samt utfärda intyg i vissa fall 1 § får medge enskilda utbildningsanordnare att sätta betyg, anordna prövning samt att utfärda betyg och intyg enligt de bestämmelser som gäller för [det offentliga] skolväsendet för vuxna. Sådant medgivande får ges enligt de villkor som anges i denna förord- ning. 2 § Med enskild utbildningsanordnare avses i denna förordning bolag, förening, samfällighet, stiftelse, registrerat trossamfund eller enskild individ som bedriver utbildning. 3 § Med tillstånd avses i denna förordning medgivande enligt 1 §. 4 § Ett tillstånd till en enskild utbildningsanordnare kan innefatta medgi- vande att sätta betyg, anordna prövning, utfärda betyg eller intyg. Till- ståndet kan också innefatta flera av dessa uppgifter. Tillståndet skall tidsbegränsas. 5 § Tillstånd enligt 4 § får ges endast till en enskild utbildningsanordnare som anses ha förutsättningar att följa de föreskrifter som anges i 615 §§. 6 § En utbildningsanordnare som har ett tillstånd enligt denna förordning får sälja sådan utbildning som avses i tillståndet till myndigheter, kom- muner och organisationer där uppdragsgivaren utser deltagarna i utbild- ningen. Utbildningen får också säljas till företag för utbildning av dess personal. Utbildningen får inte säljas direkt till fysiska personer. Utbildningsanordnaren skall följa de föreskrifter om kursplaner och betygskriterier som gäller för motsvarande utbildning i [det offentliga] skolväsendet för vuxna. 7 § Betygssättning, anordnande av prövning samt utfärdande av betyg och intyg skall ske i enlighet med de författningar som gäller för motsva- rande utbildning i [det offentliga] skolväsendet för vuxna. 8 § Betyg får utfärdas i samlat betygsdokument enligt de författningar som gäller för motsvarande utbildning i [det offentliga] skolväsendet för Betyg får utfärdas endast till den som uppfyller de behörighetskrav som gäller enligt de författningar som anges i första stycket. 9 § Slutbetyg får utfärdas endast för en påbyggnadsutbildning/utbildning på påbyggnadsnivå som anordnas sammanhållet av en utbildningsanord- I övrigt får slutbetyg inte utfärdas. Slutbetyg enligt första stycket får utfärdas endast till den som uppfyller de behörighetskrav som gäller för motsvarande utbildning i [det offent- liga] skolväsendet för vuxna. 10 § Prövning får anordnas endast för personer som redan deltar i sådan utbildning hos utbildningsanordnaren som tillståndet avser. 11 § Hos en utbildningsanordnare som har tillstånd enligt denna förord- ning skall det finnas en rektor. Som rektor får bara den verka som genom utbildning och erfarenhet har insikt i pedagogiska frågor. 12 § Rektorn ansvarar för att betygssättning, anordnande av prövning samt utfärdande av betyg och intyg sker i enlighet med vad som anges i 13 § Rektorn utfärdar betyg, slutbetyg och intyg. 14 § Hos en utbildningsanordnare som har tillstånd enligt denna förord- ning skall det finnas lärare. Lärarna skall ansvara för undervisning och bedömning av måluppfyllelse. Betyg skall sättas/beslutas av den lärare som ansvarar för undervis- ningen under förutsättning att han eller hon uppfyller de krav som gäller för att en lärare skall få anställas utan tidsbegränsning inom [det offent- liga] skolväsendet för vuxna. I andra fall skall betyg sättas/beslutas av den lärare som ansvarar för undervisningen tillsammans med en lärare som uppfyller sådana krav för anställning. Skyldighet att lämna uppgifter om betyg och intyg 15 § En utbildningsanordnare som har ett tillstånd enligt denna förord- ning skall lämna uppgifter om betyg och intyg till den som begär det. 16 § får ta ut en avgift för ansökan om tillstånd. Avgif- ten skall med hänsyn till kostnader för handläggning av ansökan om till- stånd, tillsyn och eventuellt återkallande av tillstånd vara skälig. 17 § får meddela föreskrifter om de övriga villkor som skall gälla för tillstånd enligt denna förordning. får meddela de föreskrifter som behövs för tillämp- ningen av denna förordning. 18 § skall ha tillsyn över att de utbildningsanordnare som har beviljats tillstånd enligt denna förordning följer de bestämmelser som gäller för att få tillstånd. har för sin tillsyn rätt att inspektera, inhämta upplys- ningar och ta del av de handlingar och annat material som behövs för tillsynen. 19 § får återkalla ett tillstånd om utbildningsanordnaren inte följer de bestämmelser som gäller för tillståndet. 20 § Beslut i fråga om tillstånd och beslut om återkallelse av tillstånd får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Förteckning över remissinstanser avseende promemo- rian Rätten att sätta och utfärda betyg (Ds 2005:35) Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts av ombudsmän (), , Kammarrätten i , Läns- rätten i , , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), , , , , , Ekono- mistyrningsverket, Statskontoret, , Myndigheten för skolutveckling, , Skolväsendets överkla- gandenämnd, , , Verket för högskole- service, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Internationella programkontoret för utbildningsområdet, (), , , i , , , , , Stiftelsen , Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL), Validerings- delegationen, (), , (JämO), , , Verket för näringslivsutveckling (), kommun, kommun, kommun, , kom- mun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kom- mun, i (), , , Handikappför- bundens samarbetsorgan, Kommuner och Landsting, , (), Akademikers (), i (LO), Elevkårernas , , , , lärande (LärVux), , , Lärar- nas (), Regionalt kompetensforum i län (), (Rvux), Samernas utbild- ningscentrum, , , () och Utbildningsföre- tagens Förening. Utanför remisslistan har dessutom inkommit med yttrande. , i , Gles- bygdsverket, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , i , i , Elevor- ganisationen i , , Hörsel- skadades , , , , Ungdomar och Vuxna (FUB), Samarbetsorganet för etniska organisationer i (SIOS), , elevråd (), , och Synskadades Riks- förbund har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig. Sammanfattning av promemorian Vuxenutbildnings- lag (Ds 2005:33) I promemorian presenteras förslag till utformning av en vuxenutbild- ningslag. Utvecklingen på vuxenutbildningsområdet ställer krav på en lagstift- ning som kan möta kraven från en vuxenutbildning som i allt högre grad betonar och tar sin utgångspunkt i individens behov av stöd för sitt lärande. En aspekt på detta är det vidgade uppdraget, dvs. lärande som ligger på en gymnasial nivå men som inte nödvändigtvis återfinns i gym- nasieskolan, liksom lärande som sker på eller i anslutning till en arbets- plats. Vidare är validering ett område som behöver ses över och i viss mån regleras. Kvalitet, likvärdighet samt rättsäkerhet är de genomgående principerna i förslaget. Utgångspunkten är en tydlig och enkel struktur, som i så stor utsträck- ning som möjligt är gemensam för de tre utbildningsformerna på områ- det. Centrala begrepp såsom prövning, studerande, undervisning, utbild- ningsenhet, validering samt verksamhet definieras. De aktuella utbild- ningsformerna föreslås byta namn. vuxenutbildning (kom- vux) byter namn till utbildning för vuxna, vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) byter namn till utbildning för vuxna med utvecklingsstörning och svenskundervisning för invandrare (sfi) byter namn till utbildning i svenska för invandrare. Samtliga namnförkort- ningar utmönstras. Ett antal grundläggande förslag och principer är desamma som i ett förslag till ny skollag (U2005/5584/S), som remissbe- handlas. Dessa innebär att ansvarsfördelningen mellan stat och kommun ligger fast och att rektorns pedagogiska ledningsansvar förstärks. Lära- rens ansvar för undervisningen och kravet på att lärare skall ha förskriven utbildning förtydligas. Huvudmannens ansvar för ett systematiskt kvali- tetsarbete slås fast. De studerandes inflytande skall öka. En lärare utan föreskriven utbildning som inte uppfyller kraven för tillsvidareanställ- ning skall sätta betyg tillsammans med en lärare som uppfyller dessa krav. Inom utbildningsformerna utbildning för vuxna samt utbildning för vuxna med utvecklingsstörning föreslås att begreppet nivåer införs. Tydligare behörighetsregler föreslås, både för utbildning på grundläggande och på gymnasial nivå. Inom utbildning för vuxna med utvecklingsstörning föreslås en rättig- het att delta i utbildning på grundläggande nivå i likhet med vad som finns för grundläggande vuxenutbildning inom komvux. Inom utbildning i svenska för invandrare föreslås en höjning av ålders- gränsen från nuvarande 16 till , en minimigräns för antalet under- visningstimmar samt bestämmelser om att utbildningen skall kunna kombineras med vissa aktiviteter samt med förvärvsarbete. Vidare skall de som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter ha möjlighet att förvärva sådana färdigheter inom ramen för utbildningen. Läs- och skrivinlärningen kan ske på den studerandes modersmål. Dagens regler för entreprenad ligger fast för samtliga utbildningsfor- Bestämmelser om överklagande samlas i ett särskilt kapitel. avslutande kapitel samlas övriga bestämmelser, bl.a. om disciplinära Vuxenutbildningslagen föreslås träda i kraft . Vissa ändringar rörande sfi i dagens skollag föreslås träda i kraft den Lagförslaget i promemorian Vuxenutbildningslag (Ds 2005:33) Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om skolväsendet för vuxna. Skolväsendet för vuxna omfattar följande utbildningsformer utbildning för vuxna, utbildning för vuxna med utvecklingsstörning, utbildning i svenska för invandrare, samt därtill hörande verksamhet och annat som är knutet till denna. 2 § Lagen är uppdelad i 10 kapitel som innehåller inledande bestämmelser (1 kap.) och bestämmelser om huvudmän och ansvarsfördelning, m.m. (2 kap.), kvalitet och inflytande (3 kap.), bedömning och betyg (4 kap.), utbildning för vuxna (5 kap.), utbildning för vuxna med utvecklingsstörning (6 kap.), utbildning i svenska för invandrare (7 kap.), tillsyn m.m. (8 kap.), och överklagande (9 kap.), samt övriga bestämmelser (10 kap.). 3 § I denna lag avses med prövning: bedömning av kunskaper i förhållande till såväl uppställda kunskapsmål i kursplaner som till betygskriterier, studerande: den som deltar i utbildning enligt denna lag, undervisning: sådana målstyrda processer som under ledning av lärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utveck- lande av kunskaper och värden, utbildningsenhet: verksamhet i en eller flera utbildningsformer som står under ledning av en rektor, validering: utforskande process som innebär en strukturerad bedöm- ning, dokumentation och erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats, och verksamhet: de aktiviteter, i form av undervisning, vägledning, bedömning av måluppfyllelse, kunskaper och kompetens samt tillhanda- hållande av lärmiljöer, som huvudmannen ansvarar för. 4 § Huvudmannen skall inom ramen för skolväsendet för vuxna stödja och stimulera vuxnas lärande. Vuxna skall ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet och främja den personliga utvecklingen. De som har erhål- lit minst utbildning skall prioriteras. Utbildningen syftar också till att stärka demokrati, jämställdhet och en socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling, öka ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt gynna en rättvis fördelning. Utbildningen skall bedrivas i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. 5 § Verksamheten skall utformas i överensstämmelse med grundläg- gande demokratiska värderingar såsom människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Var och en som verkar inom skolväsendet för vuxna skall främja akt- ning för varje människas egenvärde och aktivt motverka diskriminering och annan kränkande behandling. 6 § Utgångspunkten för verksamheten skall vara den enskildes behov och förutsättningar. 7 § Verksamheten skall vara icke-konfessionell. 8 § Utbildningen skall vara likvärdig inom varje utbildningsform var- helst den anordnas i landet. 9 § För utbildning för vuxna och för utbildning för vuxna med utvecklingsstörning gäller en läroplan som utgår från bestämmel- serna i denna lag. Läroplanen skall ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Läroplanen skall också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Utbildning i svenska för invandrare skall vila på de grundläggande värden som anges i den läroplan som avses i första stycket. Regeringen får meddela föreskrifter om läroplan. 10 § Verksamheten skall vara avgiftsfri, om inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av 4 kap. 11 § andra stycket. Det får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för de studerande. I utbildning för vuxna och i utbildning för vuxna med utvecklingsstörning får huvudmannen bestämma att litteratur och andra lärverktyg, som varje studerande har för eget bruk och får behålla som sin egendom skall anskaffas av de studerande själva på egen bekostnad eller erbjudas mot avgifter som högst motsvarar huvudmannens anskaff- ningskostnader. Lärverktyg som används i utbildningen skall i övrigt tillhandahållas utan kostnad för de studerande, om inte något annat följer av föreskrifter som får meddelas av regeringen. I utbildning i svenska för invandrare skall de studerande utan kostnad ha tillgång till litteratur och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Huvudmannen får dock besluta att de studerande skall hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. 2 kap. Huvudmän och ansvarsfördelning, m.m. 1 § Kommuner är huvudmän för utbildning för vuxna, utbildning för vuxna med utvecklingsstörning och utbildning i svenska för invandrare. I varje kommun skall det finnas en eller flera nämnder som skall full- göra kommunens uppgifter enligt denna lag. För en sådan nämnd gäller vad som är föreskrivet om nämnder i kom- munallagen (1991:900). Föreskrifterna om självförvaltningsorgan i 7 kap. 1822 §§ kommunallagen skall dock inte tillämpas i fråga om uppgifter för vilka ansvaret enligt denna lag eller andra bestämmelser ankommer på nämnden eller någon annan. 2 § Ett landsting får vara huvudman för utbildning för vuxna och utbildning för vuxna med utvecklingsstörning i den utsträckning som anges i denna lag. I ett landsting som är huvudman för sådan utbildning som avses i för- sta stycket skall det finnas en eller flera nämnder som skall fullgöra uppgifter enligt denna lag. För en sådan nämnd gäller vad som är föreskrivet om nämnder i kom- munallagen (1991:900). Föreskrifterna om självförvaltningsorgan i 7 kap. 1822 §§ kommunallagen skall dock inte tillämpas i fråga om uppgifter för vilka ansvaret enligt denna lag eller andra bestämmelser ankommer på nämnden eller någon annan. 3 § Huvudmannen får med bibehållet huvudmannaskap uppdra åt någon annan att anordna verksamhet i skolväsendet för vuxna (entreprenad). Regeringen får meddela föreskrifter om vem som får ges ett sådant upp- drag och om villkor för det. Om huvudmannen uppdrar åt enskild fysisk eller juridisk person att anordna verksamhet på entreprenad, får huvudmannen till denna över- lämna endast den myndighetsutövning som hör till lärares uppgift. 4 § För sådan verksamhet som på huvudmannens uppdrag anordnas av en enskild fysisk eller juridisk person gäller inte bestämmelserna i 12 14, 18 och 19 §§. Bestämmelserna om betygssättning i 4 kap. 6 § gäller dock även vid entreprenad. 5 § Skyldighet för kommunen enligt denna lag att tillhandahålla verk- samhet inom skolväsendet för vuxna kan, om inte särskilda skäl talar mot det, fullgöras genom att kommunen sluter avtal med annan kommun eller landsting om att samverka kring tillhandahållandet. Huvudmannens ansvar för verksamheten 6 § Huvudmannen ansvarar för att verksamheten genomförs i enlighet med bestämmelserna i denna lag, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för verksamheten som kan finnas i Ledning och ansvar vid utbildningsenheterna 7 § Vid varje utbildningsenhet skall det finnas en rektor. Rektorn skall leda och samordna det pedagogiska arbetet inom sin Det åligger rektorn att särskilt verka för att verksam- 8 § Rektorn beslutar om utbildningsenhetens inre organisation och fattar i övrigt de beslut som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller Rektorn får uppdra åt en sådan befattningshavare vid utbildningsenhe- ten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i frågor som avses i första stycket. torns beslutanderätt enligt särskilda föreskrifter får dock överlåtas till annan endast om det anges särskilt i föreskrifterna. 9 § Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfa- renhet har pedagogisk insikt. 10 § Vid varje utbildningsenhet skall det finnas lärare. ansvaret för undervisning samt bedömning av måluppfyllelse och kun- 11 § Huvudmannen är skyldig att använda lärare som har en utbildning avsedd för den verksamhet de i huvudsak skall bedriva. Undantag får göras endast om lärare med sådan utbildning inte finns att tillgå eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till de som deltar i verksamheten. 12 § Behörig att anställas som lärare utan tidsbegränsning är 1. den som har svensk lärarexamen som regeringen med stöd av 1 kap. 11 § högskolelagen (1992:1434) har meddelat föreskrifter om, eller motsvarande äldre utbildning, med huvudsaklig inriktning på den verksamhet anställningen avser, eller 2. den som har fått ett behörighetsbevis enligt bestämmelserna i 16 §. 13 § Den som inte är behörig enligt 12 § får ändå anställas som lärare utan tidsbegränsning om 1.det saknas sökande som uppfyller kraven på behörighet, 2.den sökande har motsvarande kompetens för den verksamhet som anställningen avser, och 3.det finns skäl att anta att den sökande är lämpad för verksamheten. 14 § Den som inte uppfyller kraven enligt 12 eller 13 § får anställas som lärare för högst i sänder. Anställning får dock ske endast om det finns skäl att anta att den sökande är lämpad för verksamheten. 15 § Huvudmannen skall sträva efter att anställa lärare som har forskar- utbildning.