prop · GT031d26 · 2006-01-01 00:00:00 — 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Det internationella arbetet inom politikområdet avser främst verksamheten inom (), FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation (FAO), (FAO:s och WHO:s gemensamma livsmedelsstandardiseringsorgan), (), () samt regionala organ och nordiskt samarbete. deltar aktivt i det internationella arbetet och bidrar med analyser och underlag på dessa områden samt för EU-arbetet. Offentligrättslig verksamhet bedrivs i första hand vid (livsmedelstillsyn, gränskontroll, köttbesiktning m.m.), och (växtinspektion, foderkontroll, distriktsveterinärorganisation m.m.). Uppdragsverksamhet bedrivs vid flera myndigheter. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 23 43:2 Bekämpande av växtsjukdomar 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. 43:4 Intervention och exportbidrag för 43:5 Räntekostnader för förskotterade 43:7 Strukturstöd till fisket m.m. 43:8 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till 43:13 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad 43:14 Åtgärder inom livsmedelsområdet 43:15 Bidrag till vissa internationella organisationer 2005 23 43:2 Statens utsädeskontroll Totalt för utgiftsområde 23 Totalt för politikområde Livsmedelspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Bränsleförbrukning inom växthus- och Generell nedsättning av koldioxidskatt för växthus- och jordbruksnäringen Nedsättning av koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom Elförbrukning inom växthus- och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Elförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen Elanvändningen i växthus- och jordbruksnäringen beskattas med /kWh. Yrkesfiskare som personligen har bedrivit fiske har rätt till avdrag för de ökade levnadskostnader som fiskaren har haft på grund av att denne har vistats utom sin vanliga hemort. Rätt till avdrag föreligger dock endast om resan har varit förenad med övernattning utanför den vanliga hemorten. Avdrag medges med ett schablonbelopp som uppgår till per dag (utöver det generella avdraget om per dag för ökade levnadskostnader vid resor i näringsverksamhet). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Enligt huvudregeln är uttag ur näringsverksamhet skattepliktigt. Uttag av bränsle för uppvärmning är dock undantaget från skatteplikt om fastigheten är taxerad som lantbruksenhet. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Bränsleförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen Jordbruks- och växthusnäringen är skattebefriad från energiskatt för användning av fossila bränslen till uppvärmning. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Generell nedsättning av koldioxidskatt för växthus- och jordbruksnäringen För bränslen som används inom jordbruks- och växthusnäringen medges en nedsättning på av koldioxidskatten för all användning till uppvärmningsändamål. Nedsättning av koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen Nedsättning medges av koldioxidskatten på dieselolja som används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Målet för livsmedelpolitiken är en ekologisk, ekonomisk och socialt hållbar livsmedelsproduktion som speglar konsumenternas efterfrågan. Reform av den gemensamma jordbrukspolitiken medlemskap i har påverkat jordbruket på många sätt både vad gäller lönsamhet, säkerhet och konkurrensmöjligheter. Den beslutade reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken ökar incitamentet för jordbrukare att anpassa sig efter konsumenternas efterfrågan. träffade EU:s jordbruksministrar en politisk överenskommelse om den framtida jordbrukspolitiken. Jordbruksministrarnas beslut gav medlemsstaterna vissa möjligheter att anpassa tillämpningar med hänsyn till de nationella förutsättningarna. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 reformen i kraft . Reformen innebär en övergång från produktionsbaserade stöd till ett frikopplat gårdsstöd, vilket medför att de generella jordbruksstöden har ersatts av stöd som i stort sett är helt frikopplade från produktionen. Enligt det nationella beslutet kommer stödrätter att fördelas ut på jordbruksmarken där värdet på stödrätterna är baserat på totalt utbetalat stöd dividerat med arealen i olika regioner och, till mindre del, med ledning av erhållna stöd . En jordbrukare blir berättigad till detta s.k. gårdsstöd i den utsträckning som brukaren innehar stödrätter och dessutom har stödberättigad mark. Inom det frikopplade gårdsstödet har produktionskoppling bibehållits för handjursbidraget () samt för mjölkbidraget (67,). Dock kommer mjölkbidraget att bli helt frikopplat 2007 och handjursbidraget skall enligt beslutet frikopplas . För att erhålla ett oreducerat gårdsstöd ställs krav på att vissa generella bestämmelser om bl.a. miljö- och djurskydd följs samt också vissa krav på skötseln av jordbruksmarken. Jordbrukare som får större stödbelopp kommer att få ett avdrag, s.k. modulering, om av beloppet . En del av det frikopplade stödet, ca används till att införa stöd för vissa kvalitets- och säljfrämjade åtgärder, det s.k. nationella kuvertet. Genom det nationella kuvertet kan jordbrukare få för kvalitets- och marknadsföringsåtgärder för förbättring av kvaliteten hos livsmedel och jordbruksprodukter samt organisering och deltagande i jordbruksutställningar och livsmedelsmässor inom EU. Dessutom kan brukare få vid anslutning till system för kvalitetscertifiering inom primärproduktionen, t.ex. ekologisk produktion och svenskt sigill samt ytterligare stöd baserat på storleken på den kvalitetscertifierade arealen. Behovet av nationellt kuvert kommer att prövas mot bakgrund av vunna erfarenheter av reformen, framför allt då det gäller naturbetesmark och då klarhet erhållits beträffande nästa LBU- programperiod som inleds 2007. Reformen av EU:s jordbrukspolitik innebär att jordbruksstöden frikopplas från produktionen. Det medför en väsentlig förändring av grunderna för jordbruksföretagens ekonomi. Det övergripande syftet med att frikoppla produktionen är att öka möjligheterna till att producera det som konsumenterna efterfrågar. Men en frikopplad produktion leder också till att bl.a. produktionsmedelsskatter och lagstiftning får större relativ tyngd vid beslut om fortsatt produktion och om nyinvesteringar inom jordbruket. har beslutat (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2003/04:137) att skatten på dieselolja, miljöklass 1, som används i jordbruket, skogsbruket och vattenbruket skall sänkas. Nedsättningen medges av koldioxidskatten på dieselolja som används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Ändringen trädde i kraft . Det innebär en sänkning med per liter års nivå. För jordbruket och skogsbruket betyder det ca brutto och netto i minskade kostnader. För att bl.a. underlätta generationsskiften i företag avskaffades arvs- och gåvoskatten med verkan fr.o.m. . Stormen som drog in över framför allt har inte orsakat några större skador för jordbruksnäringen. har dock infört undantag för drabbade markägare vad gäller gårdsstödet. De markägare som har sökt gårdsstöd och som inte hinner röja sina marker från stormfällda träd orsakade av stormen drabbas inte av sanktioner . Under politikområdet Skogspolitik lämnas en närmare beskrivning av effekter orsakade av stormen. Arbetet med införandet av det nya gårdsstödet påbörjades och arbetet fortsätter enligt planen åtminstone hela 2005, främst i de delar som rör tilldelning av stödrätter, utbetalning och administration av tvärvillkorskontroller. Det nya gårdsstödet beräknas kunna utbetalas . pågår förberedelser med nästa landsbygdsprogram. Jordbruksstöden och hantering av stödansökningarna regleras både av EG-förordningar och av nationell lagstiftning. Möjligheterna till regional tillämpning av stödreglerna är därmed begränsade. Generellt gäller dock för samtliga jordbruksstöd att det förekommer skillnader i bedömningar i samband med länsstyrelsernas kontrollverksamhet samt beslutsfattande såväl mellan som inom länsstyrelserna. För att minska skillnaderna genomför och länsstyrelserna fortlöpande olika projekt. Projekten omfattar insatser för att höja kvaliteten, effektiviteten och kundnyttan. Ett exempel är stödansökan via internet () som inleddes som ett pilotprojekt och har därefter fått permanent status och har erbjudits till alla lantbrukare . lämnades av ansökningarna antingen via (elektroniskt via konsulter) eller via . Projektet export är ett samarbete mellan och för att göra det lättare och effektivare för livsmedelsföretagen när de skall ansöka om exportbidrag. Syftet med projektet är att höja kvaliteten, effektiviteten och kundnyttan. Dessa projekt utgör viktiga delar i utvecklingsarbete till en 24-timmarsmyndighet. Med hänsyn till den förändring av arbetsuppgifterna som reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken innebär för och länsstyrelserna, också , har en översyn av jordbruksadministrationen för att fortsätta utvecklingen av en kostnadseffektiv och modern förvaltning aviserats. En utredning för en fortsatt utveckling av en kostnadseffektiv och modern jordbruksadministration kommer att tillsättas . På tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100, bet. 2004/05:FiU21, rskr. 2004/05:303) anvisades engångsvis ytterligare till och länsstyrelserna för de förberedande arbetsinsatserna som krävs för att genomföra en reformering av jordbrukspolitiken i . Regeringen anser att en genomgripande reformering av marknadsordningen för socker är viktig, bl.a. därför att EU:s stora överskott av socker har en negativ påverkan på världsmarknaden. Trycket på reform är stort från handels- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 partners och WTO-panelen om EU:s sockerregim. WTO-panelen har slagit fast att EU:s export av C-socker, dvs. socker som produceras utanför kvot inom EU, är att betrakta som olaglig. Dessutom beslutades att återexporten av AVS-socker, dvs. socker som importerats från vissa länder i , och Stilla havsregionen, inte kan räknas bort från WTO- åtagandet. Ett nytt förslag till marknadsordning för socker presenterades av . Förslaget innehåller bl.a. en prissänkning på socker samt prissänkning på betor . Dessutom innehåller förslaget ett omstruktureringsprogram för att minska produktionen samt en kompensation till odlaren för av prissänkningen på betor. Det är av stor vikt för regeringen att inte förslaget ytterligare belastar jordbruksbudgeten utan är helt budgetneutralt eller leder till minskade utgifter. Regeringens inställning till EU:s reglering för frukt och grönsaker är att ytterligare reformering av marknadsordningen är nödvändig för att förbättra sektorns marknadsanpassning. Exempel på problem inom sektorn är destruktion av fullständigt ätbara frukter och grönsaker. Intervention av frukt och grönsaker, som tar i anspråk en stor del av EU:s budget för frukt och grönsaker, återförs inte till marknaden på grund av den korta hållbarhetstiden. Därför bidrar interventionen till att permanenta överskottsproduktionen. En annan effekt av detta är högre priser på dessa produkter. Av samma anledning är regeringen även kritisk till exportbidragen för dessa produkter. I den offentliga debatten ökar fokus på kost och hälsa. Regeringen anser att av hälsoskäl bör konsumtionen av färska frukter och grönsaker öka inom EU. har ännu inte presenterat sitt förslag till reformering av frukt- och grönsakssektorn. Denna sektor kommer liksom sockersektorn att behandlas separat eftersom den i princip utelämnades från jordbruksreformen 2003. lämnade en rapport till rådet och parlamentet om situationen i sektorn. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 rådet om ordförandeslutsatser angående en kommande reform av marknadsordningarna för frukt och grönsaker. har meddelat att de ämnar lägga ett lagförslag tidigast , efter det att en konsekvensutredning av en eventuell reform har utförts. Regeringen har ett fortsatt intensivt arbete med att verka för ytterligare reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. Arbetet kommer att ytterligare bidra till att den europeiska jordbruksproduktionen anpassar sig till målet om att producera efter konsumenternas efterfrågan under hållbara former. men även andra aspekter på standardens praktiska genomförande kommer att behöva diskuteras vidare inom ramen för det globala samarbetet. Anpassningen till förpackningsstandarden i har gått in i ett mer intensivt skede. Detta innebär att svensk exportindustris efterfrågan på godkänt träemballage har fortsatt att öka. har ett system för godkännande av torkar som utför den obligatoriska värmebehandlingen. Systemet har utvecklats och omfattar numera 190 sågverk och 300 tillverkare av träförpackningar. Växtinspektionen på svarar för de olika typer av verksamhet som genomförs för att kontrollera sundhetsläget i landet och spridningen av skadegörare samt för kvalitetskontrollen av färska frukter och grönsaker. Arbetet inom EU som bedrivs i rådsarbetsgrupper och i kommittéer på kommissionsnivå består i huvudsak av regelbunden revidering av regelverken, framtagning av nya rättsakter med anledning av påvisad förekomst av nya skadegörare eller till följd av nya handelsvägar. har den omfattande revideringen av importreglerna för virke slutförts. De nya reglerna innebär bl.a. att det införs nya krav på sundhetscertifikat på virke av barrträd från . Syftet är att uppnå en förbättrad fytosanitär säkerhet vid import till EU. En annan viktig nyhet är att det fr.o.m. krävs att allt förpackningsvirke som medföljer sändningar till EU uppfyller de krav som ställs i den globala standarden rörande förpackningsvirke som togs fram inom ramen för den Internationella växtskyddskonventionen (IPPC). Standarden är mycket genomgripande eftersom den involverar andra varor än de som normalt omfattas av växtskyddskontroller. Genomförandet av standarden har av olika skäl visat sig problematisk. Standarden accepterar t.ex. att virket behandlas med Metylbromid som alternativ till huvudalternativet värmebehandling. Användning av Metylbromid har i linje med slutsatserna i Montrealprotokollet av främst arbetsmiljöskäl förbjudits i en rad länder, även utvecklingsländer. Problemet är att få utvecklingsländer ännu så länge har kapacitet att värmebehandla virke. Fiskeripolitiken är ett av de gemensamma politikområdena inom EU. Det innebär att de beslut som fattas inom gemenskapen har avgörande betydelse för utveckling av fiskeresurser och fiskerinäringens verksamhet. En ny grundförordning för den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) antogs med målet att de levande akvatiska resurserna skall nyttjas på ett hållbart sätt i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende och fiskeverksamhetens negativa påverkan på de ekosystemen minimeras. Grundförordningen innehåller åtaganden om bl.a. en mer långsiktig anpassning av fiskeriförvaltningen genom fleråriga förvaltnings- eller återhämtningsplaner samt specificerade regelverk för bl.a. fångstuttag, minimimått på fisk, flottans storlek, tekniska regleringar och kontroll. Dessa skall baseras på försiktighetsprincipen samt ekosystemansatsen. Inom ramen för GFP bestäms även gemenskapens agerande i regionala och internationella organ. Medlemsstaterna kan utöver detta i begränsad omfattning införa nationella regler. beslut om total tillåten fångst (TAC) och kvotförordning innebär sänkta TAC:er på vissa bestånd. Även är tillämpningen av fiskeansträngningsbegränsning en nyckelåtgärd för bevarande och resursförvaltning. beslöts att förvaltningsplanerna för kolja, gråsej och sill skulle revideras samt att arbetet med motsvarande planer för torsk och rödspotta skulle fortsätta. Återhämtningsplaner har antagits för bl.a. torsk i , och . Rådets beslut omfattade bl.a. stängda områden och tidsbegränsade stopp för torskfiske i två områden i vardera och samt för hela . För de nationella förvaltningsåtgärderna för kustnära bestånd har åtgärder vidtagits för att minska fisketrycket på de uppväxande individerna. För att skydda lekområden har de mest betydelsefulla kustnära fiskena begränsats. Vidare har gränserna för fiske innanför trålgränsen i och justerats så att trålfiske inte tillåts på bottnar som är speciellt känsliga för störningar eller där särskilt stor risk finns för störningar av torskreproduktionen. Regeringens proposition Kust- och insjöfisket samt vattenbruk (prop. 2003/04:51) avser bl.a. att stärka kustfiskets ställning. En huvudtanke i propositionen är ett ökat samråd mellan berörda intressenter. Uppdraget att genomföra ett samförvaltningsinitiativ har inletts . Sex olika områden som speglar olika aspekter på fiskeriförvaltningen har utsetts. skall avrapportera uppdraget till regeringen . I linje med detta har vidareutvecklat sina samarbetsformer med såväl yrkesfisket som fritidsfisket, vattenbruksnäringen, forskarsamhället och andra intressenter som t.ex. miljöorganisationer. En särskild konsumentgrupp har även tillsatts. De regionala rådgivande nämnder (RAC) som inrättas på EU:s initiativ, och som innebär ett brett deltagande av intressenter inom olika regioner, har inletts. En regionalt rådgivande nämnd för bildades , en för de pelagiska bestånden och arbete pågår för de övriga. På EU-nivå har arbetet med miljövänligare fiskemetoder fortsatt, särskilt vad avser de tekniska bevarandeåtgärderna. har här initierat ett decentraliserat arbete mellan medlemsstaterna och fiskerinäringen samt andra intressenter. Arbetet kommer även att involvera de rådgivande nämnderna. För fisket i har t.ex. tekniska bevarandeåtgärder diskuterats vid regionala möten. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 På nationell nivå har påbörjat en revidering av sådana områden som utpekats som riksintressanta för fisket. Arbetet med skyddade områden samt att inrätta fredningsområden fortskrider. Av särskild betydelse i arbetet med att skydda de miljöerna är inrättandet av naturreservat. Regeringen har beslutat att fem sådana områden skall bildas . Enligt beslut i miljömålspropositionen föreslår regeringen att ytterligare 14 områden skall skyddas som naturreservat . har tillsammans med redovisat förslag på områden där förutsättningarna finns för att införa fiskestopp i ett skyddat område . bedriver dessutom studier och utreder effekter av olika typer av fredningsåtgärder för fisk. Ett led i arbetet är det nystartade skyddade områden som verktyg för bevarande av ekosystem (protected areas as a tool for a ecosystem conservation and fisheries management PROTECT) med elva deltagande länder. I enlighet med regeringens prioriteringar i kust- och insjöfiskepropositionen fortsätter kartläggningen av omfattningen och orsakerna till rekryteringsproblemen hos kustfiskbestånd, främst abborre och gädda. har utarbetat en strategi för utsättning av fisk som syftar till att minimera både spridningen av och antalet främmande arter i svenska vatten. Ett första steg mot detta är att utsättning enbart tillåts i områden där tillstånd för respektive art har meddelats och att åtgärder vidtas så att fisken inte kan lämna det vattenområde där den satts ut. har redovisat ekologiska konsekvenser av utsättningar av fisk med utgångspunkt i regelverket för främmande arter och fiskstammar. Frågan om genetiskt modifierade organismer har aktualiserats inom fisket. Olika typer av genmodifierad fisk är av kommersiellt intresse för vattenbruksändamål men finns inte transgen fisk ute på marknaden. har inriktat sitt arbete på biosäkerhet och riskanalyser. Ett nordiskt arbete som syftar till att stärka samarbetet kring biosäkerheten inom detta område bedrivs under ledning av . Regeringen ser stora risker med utsättande av transgen fisk och kommer i relevanta fora att verka för att detta ej sker. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 har utvecklingsprojekt bedrivits, främst inom områdena utveckling av datasystem, utveckling av ny teknik inom fiskerikontrollen samt kompetensutveckling av kontrollpersonal. infördes nationella tillämpningsbestämmelser om bl.a. loggboksföring och rapportering. Beslut om inrättande av en gemensam fiskerikontrollmyndighet beslutades av ministerrådet . Avsikten med förslaget är att harmonisera och förbättra samordningen av medlemsstaternas kontrollinsatser och därigenom effektivisera kontrollen och förbättra efterlevnaden av det gemensamma regelverket. Myndigheten skall placeras i . En förbättring av programmens nationella genomförande har uppnåtts , både vad gäller fattade beslut och utbetalade medel. Detta har skett bl.a. genom riktade informationsinsatser och genom ett utvecklat samarbete med länsstyrelserna. Inom Mål 1-programmen har särskilda möten hållits där genomförandet av fiskeåtgärderna har diskuterats. Härutöver har ändringar gjorts i föreskrifter för att bl.a. förenkla vid ansöknings- och rekvisitionsförfarandet. har fattat beslut om omföringar mellan insatsområden till förmån för skrotning och åtgärder av kollektivt intresse, skydd och utveckling av akvatiska resurser samt nyskapande åtgärder och pilotprojekt. Förhandlingar avseende ett nytt regelverk för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn, Europeiska fiskefonden (EEF), pågår . Förslaget innebär bl.a. förändringar med en tydligare fokusering på miljöfrågorna, begränsningar av stödmöjligheterna för större företag inom vattenbruket och beredningsindustrin samt förenklingar för programmens administration och rapportering. FAO:s senaste insats för en hållbarare fiskeriförvaltning är ett brett handlingsprogram mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. har även varit drivande inom vid diskussionerna om de ekonomiska aspekterna på olagligt fiske. Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) fortsätter dels att verka för en förstärkning av de regionala fiskeriorganisationerna, dels att tillse att EU:s avtal om köp av fiskerättigheter från uppfyller målen om biologisk, ekonomisk och social hållbarhet. Inom () driver frågan om en förstärkning av den vetenskapliga rådgivningen. har ett arbete med att modernisera livsmedels- och djurskyddstillsynen och även att förbättra dess styrning pågått i och i övriga EU. Syftet har varit att bl.a. få en mer riskbaserad tillsyn och även att göra den mer likvärdig. Det övergripande arbetet är nu avslutat i i och med att antog regeringens proposition 2004/05:72 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn (bet. 2004/05:MJU10, rskr. 2004/05:200). Förändringarna trädde i kraft och kommer bl.a. att ge kommunerna, som bedriver merparten av djurskydds- och livsmedelstillsynen i landet, ökade möjligheter till samverkan och möjlighet att för livsmedelstillsynen bl.a. ta ut avgifter för annat än provtagning och undersökning av prov. Samverkan mellan kommunerna om djurskydds- och livsmedelstillsynen bedöms leda till en effektivare tillsyn eftersom inspektörerna i de olika kommunerna har möjlighet att koncentrera sig på varsin typ av tillsynsområde, t.ex. livsmedelstillsyn och kan på detta sätt förvärva en högre kompetens inom detta område. och stöd till den lokala tillsynen skall förbättras och styrningen av de operativa myndigheternas tillsyn skärps genom att centralmyndigheterna får rätt att utfärda bindande föreskrifter om tillsynens bedrivande och rätt att utföra normerande inspektioner i kommunerna med syfte att få en likvärdig tillsyn av hög kvalitet i hela landet. En offentlig utredning överlämnade betänkandet Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll för en högre och jämnare kvalitet (SOU 2005:52). En departementspromemoria med anledning av att ett antal nya EG-förordningar om bl.a. livsmedels- och foderhygien samt offentlig kontroll träder i kraft är under remissbehandling. Promemorian innehåller förslag om en ny livsmedelslag, en ny lag om foder och animaliska biprodukter samt ändringar i djurskyddslagen, zoonoslagen, epizootilagen m.fl. lagar. Den omfattande översyn av gemenskapslagstiftningen på livsmedels- och foderområdet som har genomförts leder till behov av en fullständig genomgång av de svenska lagar som finns på området.