prop · GT031d24 · 2006-01-01 00:00:00 — 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Mål för verksamhetsområdena inom energipolitiken 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Mål för verksamhetsområdet ................................................................ Insatser inom verksamhetsområdet ...................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet .................................................. Analys och slutsatser ............................................................................. Politik för ett uthålligt energisystem ................................................................... Mål för verksamhetsområdet ................................................................ Insatser inom verksamhetsområdet ...................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet .................................................. Analys och slutsatser ............................................................................. 35:1 : Förvaltningskostnader ....................... 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat 7.1.835:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 7.1.9Investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i 7.1.10Investeringsstöd för konvertering från oljeuppvärmning i Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet............ 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet ................................................................... Härledning av ramnivån 2006 2008. Utgiftsområde 21 Energi.......................... Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 21 Energi ..................... Skatteutgifter inom utgiftsområde 21 Energi ........................................................ Utgiftsutvecklingen inom politikområdet ............................................................. Skatteutgifter och skattesanktioner netto.............................................................. Energibalans i för åren 1970, 1980, 1990, 2000, 2003 och 2004 (TWh) .. Elbalans i för åren 1970, 1980, 1990, 2000, 2003 och 2004 (TWh).......... Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på Översikt av de ekonomiska målen.......................................................................... Omfattning och utfall av stöden för konvertering till fjärrvärme, resp. individuell bränsleeldning, samt investeringsstödet för solvärme ....................................... Antal anläggningar godkända för tilldelning av elcertifikat uppdelat per kraftslag........................................................................................... Antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på de sexton Omfattningen i av insatserna inom det långsiktiga energipolitiska programmet för de olika myndigheterna .................................. beviljningar respektive företagens eller branschorgans motfinansiering av forskning, utveckling och demonstration för beviljningar resp. näringslivets motfinansiering av forskning, utveckling och demonstration fördelat per temaområde för Beviljade medel för forskning, utveckling och demonstration 2002 2004 fördelade på anslagsmottagare, procent.............................................................. Antal forskningsprogram med huvudsaklig finansiering från fördelat på temaområden, samt antalet utvecklingsprogram och Kompetenscentra (KC) 2002 - 2004 ................................................................... Organisatorisk hemvist för styrgruppers/ programråds ledamöter Antal hel/del finansierade licentiater och doktorsexamina 2002 2004 fördelat på utvecklingsområde/temaområde .................................................................... 6.11 Finansierade licentiater och doktorsexamina 2002 2004 fördelat på kvinnor respektive män, procent av totala antalet finansierade licentiater och Anslagsutveckling 35:1 : Förvaltningskostnader.......... Utvecklingen av de samlade förvaltningskostnaderna vid Statens Offentligrättslig verksamhet vid .................................. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 7.4 Uppdragsverksamhet vid ............................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 35:1 : Anslagsutveckling 35:2 Insatser för effektivare energianvändning....................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 35:2 Insatser för effektivare 7.8 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 35:2 Insatser för effektivare 7.9 Anslagsutveckling 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion ............. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 35:3 Teknikupphandling och Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 35:3 Teknikupphandling och Anslagsutveckling 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft................ Härledning av anslagsnivån 20062008, för 35:4 Stöd för marknadsintroduktion Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 35:4 Stöd för marknadsintroduktion Anslagsutveckling 35:5 Energiforskning .............................................................. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 35:5 Energiforskning ..................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 35:5 Energiforskning ...................... Anslagsutveckling 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella Härledning av anslagsnivån 20062008, för 35:6 Energipolitiskt motiverade Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 35:6 Energipolitiskt motiverade Anslagsutveckling 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat......................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 35:7 Statlig prisgaranti 7 .23 Anslagsutveckling 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Härledning av anslagsnivån 20062008, för 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av ...................................................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner vad regeringen föreslår om deltagande i (avsnitt 6.6), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:2 Insatser för effektivare energianvändning besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (7.1.2), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 7.1.3), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst 50 000 000 (avsnitt 7.1.4), 5.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:5 Energiforskning besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst 2010 (avsnitt 7.1.5), 6.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst 2010 (avsnitt 7.1.6), 7.godkänner regeringens förslag om investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus (avsnitt 7.1.9), 8.godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 2008 (avsnitt 7.2.1), 9.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.2.2), 10.för 2006 anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsutvecklingen framgår i tabell 2.1 nedan och kommenteras i avsnitt 3.2. Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Härledningen av ramnivån för utgiftsområdet Energi som utgår års anslagsnivå framgår nedan för 20062008. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2006 2008. Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Realekonomisk fördelning av ramnivån avseende utgiftsområde 21 Energi framgår i tabell 2.3 nedan. Tabell 2.3 Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Ramen prognostiseras att realekonomiskt fördelas mellan i huvudsak transfereringar och verksamhetsutgifter. Transfereringarna omfattar främst olika former av stöd som utbetalas till företag, t.ex. vad gäller stöd för demonstrationsanläggningar avseende ny energiteknik samt för marknadsintroduktion av vindkraft och energieffektiv teknik. Verksamhetsutgifterna omfattar bl.a. förvaltningskostnader samt stöd till forskning och utveckling vid universitet och högskolor. Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form skatteutgifter. Definitionen av en skatteutgift är att skatteuttaget är lägre än en viss angiven norm. Om en skatteutgift slopas leder det till ökade skatteintäkter och därmed till en budgetförstärkning för offentlig sektor på samma sätt som om en utgift på statsbudgetens utgiftssida slopas. Vid sidan av skatteutgifter finns det även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna . Ett exempel på skattesanktioner är den särskilda skatten på el från kärnkraftverk. När det gäller punktskatter på energi finns en mängd specialregler. Endast en mindre del av de skatteutgifter som dessa särbestämmelser ger upphov till faller dock under utgiftsområde 21 Energi. Skatteutgifter vid användningen av energi inom transportområdet redovisas således under utgiftsområde 22 Kommunikationer, inom de areella näringarna under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar samt inom industrin under utgiftsområde 24 Näringsliv. Vidare redovisas skatteutgifter till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i främst norra under utgiftsområde 19 Regional utveckling. Det förekommer inom utgiftsområde Energi även skatteutgifter i form skattereduktioner för utgifter för miljöförbättrande åtgärder i småhus samt investeringsstimulanser genom skattekreditering för vissa energi- och miljöinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet. Vidare föreslås i denna proposition ett särskilt investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus som utgör en motsvarande skatteutgift (se avsnitt 7.1.9). Nettot av de skatteutgifter och skattesanktioner som hänförs till utgiftsområde 21 Energi redovisas i nedanstående tabell. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 21 Energi 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 De enskilda skatteutgifterna och skattesanktionerna inom politikområdet Energipolitik redovisas närmare i avsnitt 3.3, där det även ges en kort förklaring av respektive skatteavvikelse. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Politikområdet Energipolitik omfattar de tre verksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Elmarknadspolitiken syftar till att skapa goda ramvillkor för en effektiv och väl fungerande elmarknad. Insatserna inom verksamhetsområdet energimarknadspolitik fokuserar i första hand på motsvarande frågor när det gäller övrig ledningsburen energi, dvs. på naturgas och fjärrvärme, liksom på bränsle- och drivmedelsmarknaderna. Politik för ett uthålligt energisystem utgörs i huvudsak av de energipolitiska åtgärder som godkänt för omställningen och utvecklingen av energisystemet (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317), som ersatt de flesta av åtgärderna inom 1997 års kortsiktiga energipolitiska program (1998 2002). Vidare bedrivs inom verksamhetsområdet insatser för ett långsiktigt uthålligt energisystem i enlighet med riktlinjerna som beslutades i och med 2004/05:1, 2004/05:NU3, 2004/05:120) åtgärderna inom 1997 års långsiktiga program (1998 2004) som beslutade om (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Det är främst () och () som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken. Även , , och länsstyrelserna bidrar med att genomföra insatser inom energipolitiken. Omfattningen beskrivs närmare under respektive verksamhetsområde. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor 35:7 Introduktion av ny energiteknik 35:9 Skydd för småskalig elproduktion 35:2 Bidrag för att minska elanvändning 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning 1999 21B9 Åtgärder för el- och värmeförsörjningen i Totalt för politikområde Energipolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Utfallet uppgick till , vilket var högre än anslagna resurser för året. De högre utgifterna jämfört med anslagna resurser förklaras i huvudsak av utgifter inom 1997 års kortsiktiga program avseende bidrag för minskad elanvändning och bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor. Vidare var utgifterna inom anslaget för energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser högre än anslagsnivån. Även inom anslagen inom 1997 års långsiktiga program var utgifterna något högre än anslagna resurser för budgetåret. Resurserna inom utgiftsområdet Energi föreslås uppgå till , vilket är en ökning med jämfört med . Anslaget för energiforskning föreslås tillföras sammantaget 2008 för att bidra till omställningen till ett långsiktigt uthålligt energisystem. De utökade satsningarna innebär att insatser inom nuvarande program inom energiforskningen, inbegripet förnybara energikällor såsom solenergi, bioenergi och vindkraft, skall kunna fullföljas samt att utvecklings- och demonstrationsprojekt inom området biodrivmedel och förgasning av biomassa, svartlut och avfall främjas. Åtgärderna inom ramen energipolitiska program om totalt beräknat fortsätter . Elcertifikatsystemet ersatte huvuddelen av tidigare stöd till förnybar elproduktion som finansierats över statsbudgeten. Inom ramen för elcertifikatsystemet finns en statlig prisgaranti för elcertifikat som successivt trappas ned . Sammanlagt har avsatts för prisgarantin . Som ett komplement till elcertifikatsystemet finns ett avtrappat driftstöd till vindkraften genom ett avdrag på energiskatten på elektrisk kraft. Som en del av energipolitiska program satsas även på ett särskilt stöd till marknadsintroduktion av storskalig vindkraft till havs och i fjällen. I denna proposition aviserar regeringen sin avsikt att stödet förlängs med en ram om sammanlagt . Åtgärderna för en effektivare energianvändning inom ramen energipolitiska program fortsätter och sammanlagt ca satsas . Åtgärderna fördelas på anslaget för insatser för effektivare energianvändning med ca för programperioden och anslaget för teknikupphandling och marknadsintroduktion med ca för programperioden. Vidare finansieras de tillkommande kostnaderna vid berörda myndigheter för att administrera det tidsbegränsade investeringsstödet för energi- och miljöinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet som infördes inom anslaget 35:2 Insatser för effektivare energianvändning med sammantaget . Slutligen tillförs anslaget 35:2 Insatser för effektivare energianvändning sammantaget 16 miljoner under 20062010 för att finansiera motsvarande kostnader för det investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus som föreslås i denna proposition. I kapitel 2, avsnitt 2.3, redogjordes för vad en skatteutgift är och varför den redovisas. Dessutom gavs en samlad bild av det totala stödet i form av skatteutgifter inom utgiftsområde 21 Energi. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteutgifterna och skattesanktionerna inom utgiftsområdet, vilka sammanfaller med dem som hör till politikområdet Energipolitik. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.2 Skatteutgifter och skattesanktioner netto Skatt på el för gas-, värme-, vatten- Differentierat skatteuttag på fossila Energiskattebefrielse för biobränslen, Avdrag för energiskatt på bränsle i Återbetalning av energiskatt för Miljöbonus för el producerad i Återbetalning av koldioxidskatt för Nedsättning av koldioxidskatt på Investeringsstöd för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler Skatt på termisk effekt i 1 Beräkningarna baseras på skattesatserna . Hänsyn har således inte tagits till förändringar i energibeskattningen som föreslås i kapitel 8, Förslag till statsbudget finansplan m.m. (Vol.1). Summan i tabell 3.2 är ett netto av skatteutgifter (dvs. positiva avvikelser) och sanktioner (dvs. negativa avvikelser). Den beloppsmässigt största skatteutgiften gäller befrielse från energiskatt för biobränslen, torv, m.m. Nedan redovisas definitionerna av skatteutgifter och skattesanktioner. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifter finns i bilaga 2 ekonomiska vårproposition. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Skatt på el för gas-, värme-, vatten- och elförsörjning Skattesatsen för denna förbrukning är, med vissa undantag, nedsatt till per kWh i de län och kommuner som inte omfattas av den regionala nedsättningen på elanvändning till per kWh (, och samt i kommunerna ). Undantagen gäller el som används i elpannor (>2MW) mars. I ovannämnda län och kommuner är nedsättningen begränsad till per kWh för sådan förbrukning. I övriga delar av landet gäller normalskattesatsen på per kWh för sådan förbrukning. är per kWh. Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning Skatteavvikelserna beräknas som skillnaden mellan skattesatserna för de olika energislagen och skattesatsen på eldningsolja. Skattesatsen 2005 är för gasol per kWh, för naturgas per kWh och för kol till per kWh. För eldningsolja uppgår skattesatsen till per kWh, vilket utgör . Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. Ingen skatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning, vilket innebär en avvikelse på per kWh 2005. Energiskatt utgår dock på råtallolja med en skattesats som motsvarar summan av energi- och koldioxidskatten på eldningsolja. Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas för samtidig produktion av värme och el i ett kraftvärmeverk medges avdrag för hela energiskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin medges fullt avdrag för energiskatten på bränsle och el. utgörs av full skattesats. Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk får ett skatteavdrag motsvarande per kWh göras för el från landbaserad vindkraft. För el från havsbaserad vindkraft får avdrag göras med per kWh. Avdraget upphör när den sammanlagda elproduktionen i vindkraftverket uppnått beräknad som drift med full last. Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin medges avdrag för av koldioxidskatten på bränsle. utgörs av full skattesats. För bränsle som åtgår vid elproduktion utgår ingen koldioxidskatt. utgörs av full skattesats. Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas för samtidig produktion av värme och el i ett kraftvärmeverk får avdrag göras för av koldioxidskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. är ett bränsle som är befriat från koldioxidskatt. utgörs av full skattesats. Skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus Skattereduktion medges för privatpersoner med ett belopp som motsvarar en viss andel av den utgift som en fastighetsägare har vid installation av energieffektiva fönster i ett befintligt eller nyproducerat småhus eller ett biobränsleeldat uppvärmningssystem i ett nyproducerat småhus. Vid installation av energieffektiva fönster kan reduktion även ges till privatbostadsföretag som äger småhus. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för installationer som påbörjas tidigast och avslutas . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst/näringsverksamhet. Investeringsstöd för energi- och miljöinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet Ett särskilt investeringsstöd för energi- och miljöinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet infördes . Åtgärden är tidsbegränsad och gäller t.o.m. , förutom vad gäller installation av solcellsystem som gäller t.o.m. . Investeringsstödet ges via en kreditering på skattekontot. Till följd av att stödet kunde träda i kraft först efter kommissionens godkännande av stödet ur statsstödssynpunkt redovisas en lägre prognos och en motsvarande högre jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition. Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer För el som produceras i kärnkraftverk tas en skatt ut på den tillståndsgivna termiska effekten med per MW och månad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken skall bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). 3.4.2Mål för verksamhetsområdena inom energipolitiken Inom politikområdet finns de tre verksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad som genererar en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet är att energipolitiken skall utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med verklig konkurrens kan uppnås. Målet för värmemarknadspolitiken är att genom ökad genomlysning stimulera till konkurrens och högre effektivitet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Som vägledande mål gäller att användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i skall utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. Politik för ett uthålligt energisystem Målet är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar.