prop · GT03205 · 2006-05-30 00:00:00 — anser att även ungdomsmottagningar bör bedriva screening gällande våld och att särskilda stödinsatser för riskutsatta kvinnor bör utvecklas. anser att även blivande pappor bör inkluderas i möten och annat arbete på mödrahälsovårdsmottagningar eftersom det kan underlätta screeningen om utsatthet för våld. Skälen för regeringens bedömning Trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa är av grund- läggande betydelse för folkhälsan och skall utgöra ett särskilt målområde (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). En trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa är fri från fördomar, diskriminering, tvång och våld. Att förebygga hälsorisker för- knippade med sexuellt beteende handlar i stor utsträckning om att stärka unga kvinnors och mäns identitet och självkänsla samt att öka förmågan att hantera relationer till andra människor. Sexuell hälsa är ett vitt begrepp som omfattar såväl könstillhörighet och sexuell läggning som sociala och psykologiska aspekter. Enligt () definie- ras begreppet reproduktiv hälsa som ett ansvarsfullt, tillfredsställande och säkert sexualliv, förmågan att fortplanta sig, frihet att besluta om sitt barnafödande och att få friska barn. Vidare förutsätter god reproduktiv hälsa enligt denna vedertagna definition kunskap om och tillgång till födelsekontroll och smittskydd samt säkra förhållanden under graviditet och förlossning. Ur ett folkhälsoperspektiv är det särskilt angeläget att främja sexuell hälsa bland ungdomar, eftersom uppväxten lägger grunden för synen på och förutsättningarna för det fortsatta sexuallivet. Undervisning i sex och samlevnad av god kvalitet samt tillgänglig information och individuell rådgivning via ungdomsmottagningarna spelar därför en nyckelroll för ungas utveckling. Det är viktigt att också uppmärksamma bl.a. funktions- hindrade flickors och pojkars situation. I råder en positiv och liberal syn på sexualitet, och här finns en lång tradition med sexualupplys- ning och acceptans av tonåringars rätt till ett sexualliv. Sexualiteten, som är en basal funktion och en naturlig drift, finns hos de flesta människor under hela livet. Studier har visat att den sexuella aktiviteten fortsätter allt högre upp i åldrarna jämfört med . Förklaringar till trendförskjutningen kan vara att äldre är vitalare och friskare, en annan att dagens samhälle har en mer öppen attityd till sexualitet. Sam- tidigt visar studier på en sämre hälsa hos homo- och bisexuella samt trans- personer (HBT-personer) i förhållande till den sammanlagda befolk- ningen. Sexuellt överförda infektioner är ett av vår tids största folkhälso- problem. Även om internationellt sett har en gynnsam situation när det gäller allvarliga smittsamma sjukdomar är utvecklingen av hiv och klamydia oroande, med en fördubbling av hiv och en kraftig ökning av klamydia . Medan den svenska utvecklingen av hiv alltmer präglas av personer som smittats före ankomsten till , kännetecknas klamydiaepidemin av en inhemsk smittspridning bland tonåringar och unga vuxna. Trots sociala och kultu- rella förändringar i samhällets syn på sexualitet visar forskning att indi- vider av båda könen fortfarande förväntar sig att kvinnorna bär huvud- ansvaret för att förhindra smittrisk och oönskade graviditeter. De folkhälsopolitiska insatserna för att uppnå en trygg och säker sexua- litet samt en god reproduktiv hälsa handlar främst om att stärka självför- troendet hos unga människor samt att garantera undervisning, individuell rådgivning och information om sex och samlevnad. Det gäller också att främja användning av preventivmedel samt att säkerställa möjligheter till graviditetsdiagnos och eventuell abort i ett tidigt skede. Det är vidare Skr. 2005/06:205 mycket angeläget att bekämpa sexuellt våld och tvång, vilket medför fysiska, psykiska och reproduktiva hälsoproblem. Synen på jämställdhet och sexualitet i samhället är avgörande för om HBT-personer utsätts för diskriminering och om kvinnor utsätts för sexuellt tvång och våld. Det är också viktigt att främja ett gott sexualliv även för äldre. Ett öppet och tryggt förhållningssätt i samhället till sexualitet och reproduktion på lika villkor är en viktig förutsättning för en god folkhälsa. - Sambandet mellan bestämningsfaktorn och hälsa Oskyddat sex, dvs. sexuellt umgänge utan kondom eller annat preven- tivmedel, är den gemensamma orsaken till oönskade graviditeter och sexuellt överförbara sjukdomar. Att smittas av en sexuellt överförbar sjuk- dom och drabbas av komplikationer kan medföra allvarliga konsekvenser för hälsan. Komplikationer av klamydiainfektion för kvinnor innebär ägg- ledarinflammation, utomkvedshavandeskap (graviditet utanför livmodern) och risk för infertilitet. Män kan drabbas av bitestikelinflammation med infertilitet som följd. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Utvecklingen av bestämningsfaktorn oskyddat sex följs genom tre indi- katorer: Antalet födslar och aborter (graviditetstalen) per 1 000 kvinnor i åldrarna , incidensen av klamydiainfektion i åldersgruppen samt kondomanvändning bland ungdomar i åldrarna . Oönskade graviditeter i tonåren kan vara ett uttryck för brister när det gäller undervisning och information om sex och samlevnad, tillgänglighet av preventivmedel eller jämställdhet. Därför kan statistik på detta område användas för att bedöma den sexuella och reproduktiva hälsan i samhället. summan av födslar och aborter inom tonårsgruppen har varit i stort sett oförändrade och legat på en relativt låg nivå. Antalet tonårsaborter har däremot ökat . Ökningen av aborter bland tonåringar motsvaras av en nedgång i antalet födslar, vilket visar att andelen gravida tonåringar som valt att göra abort har ökat något . Antalet nyanmälda klamydiafall per 1 000 individer i åldrarna har ökat successivt efter att ha legat på en mycket låg nivå . Utvecklingen av klamydia har flera orsaker. Graden av sexuellt risktagande och bristande kondomanvändning har dock en avgörande betydelse för den fortsatta spridningen, och flickor och pojkar är särskilt riskutsatta. Totalt sett rapporteras fler fall av klamydia bland kvinnor, vilket sannolikt beror på att en högre andel kvinnor testar sig. Medelåldern för det första samlaget har inte förändrats nämnvärt . Antalet sexualpartners i åldersgruppen har dock ökat och fler flickor och pojkar i åldern anser att det inte är fel att ha samlag utanför fasta förhållanden. Andelen flickor och pojkar som använt kondom den senaste månaden visar ingen tydlig trend, men samlag utan kondom har blivit något vanligare. kan tillsammans med att antalet partners ökat och mer tillåtande attityder till sex utanför fasta förhållanden vara bakomliggande orsaker till den Skr. 2005/06:205 ökande förekomsten av klamydia. När det gäller sexuell hälsa bland HBT-personer rör forskningen fram- förallt homo- och bisexuella män. Kunskaper om riskbeteenden bland andra HBT-personer är således begränsade. Den har konstaterats att den sexuella hälsan bland män som har sex med män har försämrats, vilket visas av att det har skett en ökning av sexuellt överförda infektioner som exempelvis gonorré och klamydia. Under 2000- talet har även syfilis börjat öka. Bakomliggande faktorer till denna utveckling är dels att rädslan för hiv har minskat, dels att många unga män som har sex med män inte har samma erfarenhet av hiv som den något äldre generationen. Det sexuella risktagandet har därigenom ökat. Det finns ett samband mellan berusning och sexuellt risktagande. Undersökningar bland svenska skolungdomar i årskurs 9 visar att före- komsten av oskyddat och oönskat sex ökar tydligt med graden av alko- holkonsumtion. Antal aborter, förlossningar och graviditeter per 1 000 kvinnor i åldern 1519 år - Nationell strategi mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar överlämnade regeringen propositionen Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60, se även avsnitt 4.7). Lagen träder i kraft . - Sex- och samlevnadsundervisning Undervisningen i sex- och samlevnad i skolan är ett ämnesövergripande kunskapsområde. Regeringen har givit uppdrag för att lyfta fram och stärka undervisningen i sex och samlevnad. gav regeringen i uppdrag att göra en översyn av Skr. 2005/06:205 målen i de olika kursplaner som rör kunskapsområdet sex- och samlevnad för grund- och gymnasieskolan samt att överväga hur kunskapsområdet tydligare kan lyftas fram i dessa dokument. Uppdraget skall genomföras efter samråd med Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Uppdraget har i den del som gäller gymnasieskolans kursplaner redovisats till regeringen . I delen gällande kursplaner kommer redovisning att ske senast . fick Myndigheten för skolutveckling ett uppdrag att uppmärksamma att det är sex- och samlevnadsunder- visningen blev obligatorisk i svenska skolor. Myndigheten har producerat skriften Hela livet med sex- och samlevnadsundervisningen samt genomfört flera konferenser i landet. Insatserna skall stimulera till ett ökat kvalitetstänkande kring denna undervisning. Tillgång till tidig abortdiagnos och behandling - Sambandet mellan bestämningsfaktorn och hälsa En viktig förutsättning för kvinnors reproduktiva hälsa är möjlighet till abort. Abortlagen (1974:595) syftar till att förebygga oönskade gravidi- teter och aborter samt till att säkra abortsökande kvinnors rätt till säker medicinsk behandling och gott omhändertagande. Lagen har haft stor betydelse för kvinnors hälsa. Vid tidig graviditet används som abortmetod antingen medicinsk abort (läkemedelsbehandling) eller kirurgisk abort (vakuumaspiration). Det är kvinnan som väljer vilken metod som skall användas, med undantag för de fall då det föreligger medicinska hinder för någon av metoderna. En medi- cinsk abort kan, till skillnad mot kirurgisk, bara genomföras fram till den nionde graviditetsveckan. Medicinsk abort är en relativt ny metod för att avbryta tidig graviditet. Användningen av medicinsk abort har medfört nya krav på korta väntetider, eftersom väntetider kan komma att påverka kvinnans valmöjlighet vad avser abortmetod. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Utvecklingen av tillgång till tidig abortdiagnos och behandling följs genom indikatorn Procentuell fördelning av verkställda aborter efter graviditetens längd, alla åldrar. Tidigt omhändertagande vid abort har utvecklats mycket gynnsamt . För att minska risken för komplikationer bör aborten göras tidigt i graviditeten, och aborter i alla åldrar sker allt oftare (dvs. där kvinnan kan välja mellan medicinsk och kirurgisk abort). uppgick den andel aborter som utfördes under graviditetsvecka . Regionala skillnader föreligger dock i landet. Långtidsuppföljning av legal abort visar att majoriteten kvinnor och män inte mådde dåligt eller ångrade aborten. - Den svenska abortlagen Abortlagen (1974:595) ger kvinnan möjlighet att på egen begäran få abort om den sker före utgången av graviditetsvecka 18. graviditeten får utföras endast om lämnar kvinnan tillstånd Vid tidig graviditet används antingen kirurgisk eller medi- Skr. 2005/06:205 cinsk abort. Den övre tidsgränsen för kirurgisk abort är som regel gravidi- tetsvecka 12 och för medicinsk abort vecka 9. Det är kvinnan som väljer vilken metod som skall användas om det inte finns medicinska hinder för någon av metoderna. Möjligheten att välja abortmetod kan ha bidragit till ökningen av andelen tidiga aborter. För att minska risken för komplika- tioner och för att verkställa kvinnornas abortbeslut är det av stor vikt att ingreppet genomförs utan dröjsmål. - Abort vid tidig graviditet Regeringen har gett i uppdrag att in- ventera och sammanställa landstingens rekommendationer, prioriteringar och behandlingspraxis för abort vid tidig graviditet, dvs. medicinsk abort respektive kirurgisk abort (dnr S2006/1251/HS). skall kartlägga eventuella väntetider i vården för abort vid tidig graviditet. I uppdrag ingår att undersöka om det föreligger regionala skillnader mellan olika landsting. skall vidare göra en kon- sekvensbedömning samt lämna förslag på eventuella åtgärder. Socialsty- relsen skall redovisa resultatet av uppdraget. - Utländska kvinnors rätt till abort Abort eller avbrytande av havandeskap får utföras endast om kvinnan är svensk medborgare eller bosatt i eller om i annat fall av särskilda skäl lämnar kvinnan tillstånd till åtgärden. Utredningen om utländska aborter (S 2003:10) har i sitt betänkande Abort i (SOU 2005:90) föreslagit en ändring i abortlagen (1974:595) som innebär att abort eller avbrytande av havandeskap skall få utföras utan prövning av särskilda skäl, även om kvinnan inte är svensk medborgare eller bosatt i . Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom (dnr S2005/8625/HS). Sexuellt våld och tvång - Sambandet mellan bestämningsfaktorn och hälsa Sexuellt våld medför fysiska, psykiska och reproduktiva hälsoproblem. Konsekvenserna av detta våld är exempelvis frakturer, hjärtsjukdom, brännskador, syn- och hörselskador, underlivsinfektioner, självmord och död till följd av misshandel. De psykiska krisreaktionerna liknar dem vid Sexuella övergrepp i barn- och ungdomsåren är för- knippade med psykosomatiska problem, ätstörningar, självmordsförsök eller andra självskadande handlingar samt extremt sexuellt risktagande. Även skolk och narkotikaerfarenhet är vanligare bland barn som utsatts för sexuella övergrepp. Studier har visat att kvinnor som har utsatts för sexuellt tvång av den egna partnern i högre grad har sexuella problem än de som har tvingats av en okänd person. Misshandlade kvinnor känner ofta skuld och skam över att de inte bryter sig ur den destruktiva relationen och av rädsla för repres- salier från den misshandlande partnern. Våld och hot om våld är en djup integritetskränkning och många kvinnor genomgår en nedbrytande pro- Människohandel av framförallt kvinnor och flickor samt prostitution av kvinnor och flickor har uppmärksammats som allvar- Skr. 2005/06:205 liga jämställdhetsproblem. Folkhälsokonsekvenserna är i hög grad okända. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Utvecklingen av sexuellt våld och tvång följs genom de två indikatorerna anmälda sexualbrott i alla åldrar och antal per 100 000 invånare respektive anmälda våldtäktsbrott mot personer som är , antal per 100 000 invånare. Antalet anmälda fall av sexuellt våld och tvång har länge ökat i krimi- nalstatistiken, vilket delvis avspeglar en ökad anmälningsbenägenhet. Mörkertalet kan dock antas vara stort. blev enligt krimi- nalstatistiken sexuella trakasserier allt vanligare. Antalet anmälda våld- täktsbrott har kontinuerligt ökat, framför allt inomhus. ökade enligt antalet anmälda våld- täktsbrott inomhus med . Denna ökning kan dock delvis för- med ändrad lagstiftning. I åtta av tio våldtäktsfall är offer och förövare bekanta. Mäns våld mot kvinnor är vanligare i nära relationer än i fall där kvinnan och gärningsmannen inte känner varandra. Kunskapen om sexuellt våld och tvång när det gäller HBT-personer är begränsat och mörkertalet kan också här antas vara stort. trädde en ny sexualbrottslagstiftning i kraft genom änd- ringar i 6 kap. (1962:700). Syftet är dels att ytterligare för- stärka och tydliggöra varje människas absoluta rätt till personlig och sexuell integritet och sexuellt självbestämmande, dels att på olika sätt lyfta fram och förstärka skyddet för barn och ungdomar mot att utsättas för sexuella kränkningar. Genom den nya lagstiftningen har bl.a. våldtäkts- brottet utvidgats genom att kravet på tvång satts lägre samt genom att de allvarligaste fallen av sexuellt utnyttjande har arbetats in i våldtäkts- bestämmelsen. Vidare har det införts nya och särskilda straffbestämmelser för sexualbrott som riktar sig mot barn, till exempel våldtäkt mot barn och sexuellt övergrepp mot barn där det inte längre ställs något krav på att våld eller hot har använts vid övergreppet. Genom införandet av en ny straffbestämmelse om utnyttjande av barn för sexuell posering har skyddet för barn och ungdomar mot att utnyttjas för sådant ändamål förstärkts ytterligare. Även förbudet mot köp av sex- uella handlingar av barn har skärpts. För att ytterligare stärka barns möj- ligheter till upprättelse har också preskriptionstiden för vissa sexualbrott mot barn förlängts så att den börjar löpa först den dag då barnet fyller eller skulle ha fyllt . - Bekämpning av mäns våld mot kvinnor I arbetet för att motverka kvinnors utsatthet verkar regeringen inom flera olika politikområden. Regeringens arbete för att bekämpa mäns våld mot kvinnor behandlas i avsnitt 4.11. - Övriga aktörer och insatser Övriga insatser i syfte att förebygga sexuellt våld och tvång utgörs av fort- satta insatser för att främja jämställdhet mellan könen på alla områden i livet, insatser mot könsstympning av flickor och kvinnor, hedersrelaterat våld och prostitution. Andra viktiga insatser är lagen (1988:688) om besöksförbud samt lokala insatser för våldsdrabbade kvinnor inom hälso- och sjukvården, kommunerna och frivilligorganisationer, t.ex. kvinno- jourer. Ekonomiska bidrag och utbildning ges till landsting, kommuner och frivilligorganisationer. Fortsatt utveckling av bestämningsfaktorer och indikatorer Regeringen anser, att de bestämningsfaktorer och indikatorer som () har formulerat för målområde 8 Trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa kan utvecklas vidare och breddas. Under arbetet med sitt befintliga uppdrag inför nästa folkhälsopolitiska rapport bör därför FHI fortsätta analysera och vid behov vidareutveckla bestämningsfaktorer och indikatorer inom detta målområde. Som möjliga indikatorer kan exempelvis följande fyra områden övervägas: möjligheten att välja medicinsk abort före den nionde graviditetsveckan, tidig upptäckt av sexuellt överförda sjukdomar samt flickor och pojkars undervisning i sex och samlevnad och tillgång till individuell rådgivning samt informa- tion. 4.9Målområde 9 och 10: Ökad fysisk aktivitet och Goda matvanor och säkra livsmedel En ökning av den fysiska aktiviteten i befolkningen skulle medföra en kraftig förbättring av folkhälsan och minskade kostnader för samhället. Åtgärder som syftar till att aktivera de mest stillasittande grupperna har potentialen att utjämna sociala skillnader i hälsa. som berör fysisk aktivitet behöver bidra till att främja fysisk aktivitet. Friluftspolitik är exempel på ett område med stor relevans för fysisk aktivitet men även andra områden behöver integreras och samordnas för att skapa en mer fysiskt aktiv livsstil. Den negativa utvecklingen av kostvanor behöver brytas. har givit relevanta myndigheter i uppdrag att utarbeta råd för maten i förskola/skola, på arbetsplatser och inom äldreomsorgen. och Europeiska unionen ligger kostfrågorna högt på agendan och olika aktörer på alla nivåer, internationellt såväl som nationellt, arbetar för att främja goda matvanor. övergripande och långsiktigt med sikte på tidiga och medvetna insatser för att påverka den uppväxande generationen. Det är allvarligt att andelen vuxna med fetma fördubblats , medan övervikten har ökat för män respektive är över hälften av männen och en tredjedel av kvinnorna överviktiga eller feta. Av barnen är 15-20 procent överviktiga, varav är feta. främja goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen bör fort- sätta, på internationell, nationell, regional och lokal nivå såväl som inom den privata, offentliga och frivilliga sektorn. Internationellt sett är amningsfrekvensen i hög och har ökat de tack vare framgångsrikt främjandearbete. viktigt att arbetet med att främja amning fortsätter och det behöver säkerställas att mödra-, förlossnings- och barnhälsovården erbjuder alla mammor stöd dvs. viktiga amningsfrämjande aktörer. som ammas har legat stabilt kring under De mångåriga aktiva förebyggande insatserna inom svenskt jordbruk har bidragit till att har säkra livsmedel. en av de viktigaste aktörerna och både en del av problemet med ohälso- samma matvanor och en del av lösningen. Det är angeläget att de effektiva insatserna för säkra livsmedel fortsätter. regeringen och livsmedelssektorns olika branschorganisationer behöver ständigt utvecklas i syfte att bidra med olika åtgärder till gagn för folk- Statens folkhälsoinstituts och förslag () och () föreslår föl- jande mål: Samhället utformas så att det ger förutsättningar för en ökad fysisk aktivitet i befolkningen. I Underlag till handlingsplan för goda mat- vanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen från FHI och SLV anser myndigheterna att ojämlikheterna i hälsa är omfattande och att en central del i folkhälsopolitiken är att minska dessa. FHI och SLV föreslår följande mål: Samhället utformas så att det ger för- utsättningar för goda matvanor i befolkningen. I underlaget till handlings- plan från FHI och SLV anser myndigheterna att ojämlikheterna i hälsa är omfattande och att en central del i folkhälsopolitiken är att minska dessa. Energibalans, Amningsfrekvens, Livsmedelssäkerhet Överensstämmer i stort med regeringens bedömning. I Folkhälsopolitisk rapport knyter FHI fem bestämningsfaktorer till de två målområdena Ökad fysisk aktivitet respektive Goda matvanor och säkra livsmedel. FHI redogör för utvecklingen av de fem bestämningsfaktorerna med sammanlagt 14 indikatorer. Bestämningsfaktorerna och indikatorerna har enligt FHI koppling till tolv olika politikområden. Jämfört med FHI:s sammanställning har regeringen funnit att även politikområdet Barnpolitik är väsentligt för bestämningsfaktorerna Fysisk aktivitet, Goda matvanor, Energibalans och Amningsfrekvens. Andelen vuxna som är fysiskt aktiva på minst måttligt intensiv nivå minst 30 minuter (h) Andelen vuxna med en stillasittande fritid Andelen elever med minst betyget godkänt i ämnet idrott och hälsa ( nio och i slutbetyget från gymnasieskolan) Frukt/gröntkonsumtion (andel av den vuxna befolkningen som intar minst 500 g frukt och/eller grönsaker per dag) (h) Konsumtion av bakverk, läskedrycker, Andel vuxna med övervikt i befolkningen (,9) (h) Andel vuxna med fetma (BMI>30) i befolkningen (h) Andel ungdomar i åldern med undervikt, övervikt resp. fetma i befolkn. Andel äldre med undervikt, övervikt respektive fetma i befolkningen Andel barn som enbart ammas vid fyra respektive sex månaders ålder (h) Andel barn som enbart eller delvis ammas vid fyra respektive sex månaders ålder Incidens av rapporterade campylobacter- och salmonellainfektioner (h) Halter av långlivade organiska ämnen i (h) = huvudindikator. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte kommenterat målför- Skr. 2005/06:205 slagen beträffande fysisk aktivitet, goda matvanor, energibalans, amnings- frekvens samt livsmedelssäkerhet. Bland de specifika frågor som rönt mest uppmärksamhet hos remiss- instanserna märks förslagen inom områdena folkhälsa, forskning och livs- medel. Beträffande de förslag som finns i Underlag till handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen Statens folkhälso- institut och menar att det blir ogörligt att följa upp samtliga föreslagna insatser och att man därför bör fokusera på de övergripande insatserna inom politikområdet folkhälsa. Närmiljön har uppmärksammats av remissinstanserna och i påpekar att det är stor skillnad på barnens aktiviteter i utsatta områden jämfört med medelklassområden. Därför är detta i högsta grad en jämlikhetsfråga och resurser till resurssvaga områden måste prioriteras. påpekar skolgårdens betydelse för social och motorisk utveckling och menar att regeringen bör göra riktade insatser för att upp- muntra lärare att bedriva undervisning i den natur som omger skolan. Beträffande hur kommuner skall organisera och integrera frågor om mat- vanor och fysisk aktivitet med annat hälsofrämjande arbete påpekar och att det är varje kommuns eller lands- tings ansvar att besluta dels huruvida man vill engagera sig i vissa frågor, dels hur man skall organisera verksamheten för att uppnå uppsatta mål. anser att ett förbud inom EU mot livsmedelsreklam riktad till barn skulle vara välkommet.