prop · GT03133 · 2006-03-22 00:00:00 — 7Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1285) om försöksverksamhet med gemensam landsting Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1995:1285) om försöksverksamhet med gemensam landsting skall ha följande lydelse. Två eller flera landsting får tillsätta en gemensam fullgöra den ledning av hälso- och sjukvården som anges i 10 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). ansvarar dock för att beredskaps- ansvarar dock för att beredskaps- inriktning och genomförs på ett inriktning och genomförs på ett 1 § lagen (1994:1720) om civilt 1 § lagen (0000:000) om kommu- nernas och landstingens åtgärder styrelse för ledningen av hälso- och sjukvården enligt 3 kap. 2 § vården enligt 3 kap. 2 § andra stycket samma lag. Med landsting avses även de kommuner som inte tillhör något lands- ting. Denna lag träder i kraft den 8 Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § och 3 kap. 3a § kommunallagen (1991:900) skall ha följande lydelse. Föreskrifter om indelningsändringar finns i lagen (1979:411) om änd- ringar i indelning i kommuner och landsting. Föreskrifter om den kommunala organisationen under krig eller krigs- fara finns i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvalt- ningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. Föreskrifter om kommuners och Föreskrifter om kommuners och landstings organisation och be- landstings organisation och be- fogenheter vid extraordinära hän- delser i fredstid finns i lagen händelser i fredstid finns i lagen (2002:833) om extraordinära hän- (0000:000) om kommunernas och delser i fredstid hos kommuner landstingens åtgärder för extra- ordinära händelser i fredstid och Kommuner och landsting får genom en gemensam nämnd fullgöra uppgifter enligt 3 §. En gemensam nämnd får full- En gemensam nämnd får full- göra uppgifter för vilka det enligt göra uppgifter för vilka det enligt särskilda författningar skall finnas särskilda författningar skall finnas en eller flera nämnder i varje en eller flera nämnder i varje kommun eller landsting. uppgifter som kommun- eller land- uppgifter som kommun- eller (1994:1720) om civilt försvar får lagen (0000:000) om kommu- dock inte fullgöras av en gemen- nernas och landstingens åtgärder fredstid och höjd beredskap får dock inte fullgöras av en gemen- Särskilda bestämmelser om gemensam nämnd finns i lagen (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet. En gemensam nämnd tillsätts i någon av de samverkande kommunerna eller landstingen och ingår i denna kommuns eller detta landstings organisation. Denna lag träder i kraft den .. 3Senaste lydelse 2002:835. 4Senaste lydelse 2003:196. 9 Förslag till lag om ändring i begravningslagen (1990:1144) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 3 och 4 §§ begravningslagen (1990:1144) skall ha följande lydelse. En församling som är huvudman för begravningsverksamheten skall vidta de beredskapsförberedelser som behövs för denna verksamhet under höjd beredskap. Bestämmelser om vilket ansvar kommuner i detta sammanhang har inom det civila försvaret finns i lagen (1994:1720) om civilt försvar. En församling som är huvudman för begravningsverksamheten skall vidta de beredskapsförberedelser som behövs för denna verksamhet under höjd beredskap. Bestämmelser om vilket ansvar kommuner i detta sammanhang har inom det civila försvaret finns i lagen (0000:000) om kommu- nernas och landstingens åtgärder för extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Skyldigheten att lämna upplys- ningar m.m. enligt 8 kap. 13 § andra stycket och 14 § lagen (1994:1720) om civilt försvar gäller för huvudman och annan församling som innehar en eller flera allmänna begravningsplatser. Skyldigheten att lämna upplys- ningar m.m. enligt 6 kap. 1 § andra stycket och 2 § lagen (0000:000) om kommunernas och landstingens åtgärder för extra- ordinära händelser i fredstid och höjd beredskap gäller för huvud- man och annan församling som innehar en eller flera allmänna begravningsplatser. Denna lag träder i kraft den.. 5Senaste lydelse 1999:943. 6Senaste lydelse 1999:943. 10Förslag till lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 12 § (1987:10) skall ha följande lydelse. Om det krävs en sådan byggfels- Om det krävs en sådan byggfels- försäkring eller ett sådant färdig- försäkring eller ett sådant färdig- ställandeskydd som avses i lagen ställandeskydd som avses i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m., får byggnadsarbetena inte m.m., får byggnadsarbetena inte påbörjas förrän bevis om försäk- påbörjas förrän bevis om försäk- skyddet har visats upp för skyddet har visats upp för gäller, om det krävs ett besked om gäller, om det krävs ett besked om skyddsrum enligt 6 kap. 8 § lagen skyddsrum enligt 3 kap. 4 § lagen (1994:1720) om civilt försvar. (0000:000) om skyddsrum. I de fall en rivningsplan skall finnas enligt 4 §, får rivningsarbetena inte påbörjas förrän godkänt rivningsplanen. Denna lag träder i kraft den 7 Senaste lydelse 2004:551. Kommuner och landsting får på begäran ställa hälso- och sjukvårdsresurser till förfogande för att bistå en annan kommun eller ett annat landsting som drabbats av en sådan extraordinär händelse i fredstid som avses i lagen (2002:833) om extraordi- nära händelser i fredstid hos kommuner och landsting. Vid sådant bistånd skall personer som tas emot från en annan kommun eller ett annat landsting omfattas av kommunens och skyldigheter enligt denna lag. 11Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 4a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall ha följande lydelse. Kommuner och landsting får på begäran ställa hälso- och sjukvårdsresurser till förfogande för att bistå en annan kommun eller ett annat landsting som drabbats av en sådan extraordinär händelse i fredstid som avses i lagen (0000:000) om kommu- nernas och landstingens åtgärder för extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Vid sådant bistånd skall personer som tas emot från en annan kommun eller ett annat landsting omfattas av kommunens och skyldigheter enligt denna lag. Om bistånd har lämnats har kommunen eller rätt till skälig ersättning av den kommun eller det landsting som drabbats av den extraordinära händelsen. Denna lag träder i kraft den. 8 Införd genom lag 2002:834. Förteckning över remissinstanser SOU 2004:134 ombudsmän, för Nedre , Kammarrätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern, , , Försvarsmakten, Försvarets radio- anstalt, , , Styrelsen för psykologiskt försvar, , , , , , , , , , , , Ekonomi- styrningsverket, , i , i , i , , , , , , Lantmäteri- verket, , , , , , , , , , Verket för näringslivs- utveckling, , , , , kommun, , , , , kommun, , kommun, kommun, , , , , kommun, , kommun, , kommun, , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, Tjörns kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , läns landsting, Västra , , , , Tjänstemännens centralorganisa- tion, Akademikers , i . 1Förslag till lag om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap Härigenom föreskrivs följande. 1 § Bestämmelserna i denna lag syftar till att kommuner och landsting skall minska sårbarheten i sin verksamhet och ha en god förmåga att hantera krissituationer i fred. Kommuner och landsting skall därigenom också uppnå en grundläggande förmåga till civilt försvar. 2 § Vad som sägs i denna lag om landsting gäller också kommuner som inte ingår i något landsting. 3 § Vad som sägs i denna lag gäller inte om annat följer av elberedskapslagen (1997:288). 4 § Med extraordinär händelse avses en sådan händelse som avviker från det normala, innebär en allvarlig störning eller överhängande risk för en allvarlig störning i viktiga samhällsfunktioner och kräver skyndsamma insatser av en kommun eller ett landsting. Förberedelser för och verksamhet under extraordinära händelser i fredstid 1 § Kommuner och landsting skall analysera vilka extraordinära händel- ser i fredstid som kan inträffa i kommunen respektive och hur dessa händelser kan påverka den egna verksamheten. Resultatet av arbetet skall värderas och sammanställas i en risk- och sårbarhetsanalys. Kommuner och landsting skall vidare, med beaktande av risk- och sårbarhetsanalysen, för varje ny mandatperiod fastställa en plan för hur de skall hantera extraordinära händelser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela närmare föreskrifter om risk- och sårbarhetsanalyser samt planer för extraordinära händelser. 2 § I kommuner och landsting skall det finnas en fullgöra uppgifter under extraordinära händelser i fredstid (krisledningsnämnd). Närmare bestämmelser om krisledningsnämnden finns i detta kapitel. I övrigt tillämpas kommunallagens (1991:900) bestämmelser. 3 § Ordföranden i krisledningsnämnden eller, om han eller hon har förhinder, vice ordföranden bedömer när en extraordinär händelse medför att nämnden skall träda i funktion. Ordföranden eller, om han eller hon har förhinder, vice ordföranden får besluta på nämndens vägnar i ärenden som är så brådskande att nämndens avgörande inte kan avvaktas. Sådana beslut skall därefter anmälas till nämnden. 4 § får fatta beslut om att överta hela eller delar av verksamhetsområden från övriga nämnder i kommunen eller i den utsträckning som är nödvändig med hänsyn till den extraordinära händelsens art och omfattning. När förhållandena medger det skall krisledningsnämnden besluta att de uppgifter som nämnden har övertagit från andra nämnder skall återgå till ordinarie nämnd. 5 § beslut skall anmälas vid närmast följande full- mäktigesammanträde. Fullmäktige beslutar om omfattningen av redovis- ningen och formerna för denna. 6 § Kommun- respektive får, när krislednings- nämndens verksamhet inte längre behövs, besluta att denna skall upp- höra. Om styrelsen fattar ett sådant beslut återgår de verksamhets- områden som krisledningsnämnden har övertagit till ordinarie nämnd. Ett sådant beslut om att krisledningsnämndens verksamhet skall upphöra kan även fattas av fullmäktige. 7 § Kommuner skall inom sitt geografiska område i fråga om extraordi- nära händelser i fredstid verka för att 1.olika aktörer i kommunen samverkar och uppnår samordning i planerings- och förberedelsearbetet, 2.de krishanteringsåtgärder som vidtas av olika aktörer under en sådan händelse samordnas, och 3.informationen till allmänheten under sådana förhållanden samord- 8 § Kommuner och landsting skall ansvara för att förtroendevalda och anställd personal får den utbildning och övning som behövs för att de skall kunna lösa sina uppgifter vid extraordinära händelser i fredstid. 9 § Kommuner och landsting skall hålla den myndighet som regeringen bestämmer informerad om beredskapsläget till följd av de åtgärder som vidtagits enligt detta kapitel i kommunen respektive . Kommunen och skall under en extraordinär händelse i fredstid ge den myndighet som regeringen bestämmer lägesrapporter och information om händelseutvecklingen, tillståndet och den förväntade utvecklingen samt om vidtagna och planerade åtgärder. Förberedelser för och verksamhet under höjd beredskap 1 § Kommuner och landsting skall vidta de beredskapsförberedelser som behövs för deras respektive verksamhet under höjd beredskap. 2 § Under höjd beredskap ansvarar kommunstyrelsen för ledningen av den del av det civila försvaret som kommunen skall bedriva. Under höjd beredskap ansvarar för ledningen av den civila hälso- och sjukvården samt den övriga verksamhet för det civila försvaret som skall bedriva. 3 § Kommunen skall under höjd beredskap eller när ransoneringslagen (1978:268) i annat fall tillämpas, i den omfattning som regeringen i särskilda fall beslutar, 1.vidta de åtgärder som behövs för försörjningen med nödvändiga varor, 2.medverka vid allmän prisreglering och ransonering, och 3.medverka i övrigt vid genomförandet av åtgärder som är viktiga för landets försörjning. 4 § Kommunstyrelsen skall under höjd beredskap verka för att den verksamhet som bedrivs i kommunen av olika aktörer samordnas och för att samverkan kommer till stånd mellan dem som bedriver verksamheten. 5 § Kommuner och landsting skall under höjd beredskap hålla den myn- dighet som regeringen bestämmer informerad om beredskapsläget och de övriga förhållanden som har betydelse för det civila försvaret i kommu- nen respektive . Bistånd mellan kommuner och landsting samt stöd till enskilda Bistånd mellan kommuner och landsting 1 § Kommuner och landsting får på begäran lämna hjälp till andra kommuner och landsting som drabbats av en extraordinär händelse i fredstid. Om hjälp har lämnats har kommunen eller rätt till skälig ersättning av den andra kommunen eller . Bestämmelser om kommuners och landstings möjlighet att hjälpa annan kommun eller annat landsting med hälso- och sjukvårdsresurser vid extraordinär händelse finns i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). När en enskild persons vistelse i en kommun är föranledd av en extraordinär händelse i fredstid, har vistelsekommunen rätt till ersättning från den kommun som drabbats av den extraordinära händelsen. 2 § Om en kommun eller ett landsting har en för totalförsvaret viktig uppgift och denna blir oskäligt betungande till följd av krigsskada eller andra utomordentliga förhållanden som orsakats av krig eller krigsfara, är andra kommuner och landsting skyldiga att lämna hjälp. Omfattningen av hjälpen beslutas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 3 § Kommuner och landsting får under en extraordinär händelse i fredstid lämna begränsat ekonomiskt stöd till en enskild som drabbats av händel- sen. 1 § Kommunerna och landstingen skall få ersättning av staten för kost- nader för förberedande uppgifter som de utför enligt 2 och 3 kap. Upp- gifter som rör extraordinära händelser i fredstid berättigar till ersättning endast i den mån verksamheten är till nytta för hanteringen av sådana mycket omfattande och svåra extraordinära händelser som allvarligt kan påverka kommunens respektive verksamhet. Regeringen meddelar föreskrifter om ersättningens storlek. 6 kap. Skyldighet att lämna upplysningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer 1 § Enligt rörande skydd för offren i internationella väpnade konflikter och tilläggsprotokollen till konventionerna skall uppgifter om identitet, vistelseort, hälsotillstånd och liknande förhållanden som avser krigsfångar och andra skyddade perso- ner som är i våld lämnas till en officiell nationell upplysnings- byrå. Varje kommun och landsting som har sådana uppgifter skall, under tid när den nationella upplysningsbyrån är upprättad, lämna dessa uppgifter i fråga om krigsfångar till och i fråga om andra skyddade personer till . och skall vidarebefordra uppgifterna till den nationella upplysningsbyrån. Varje kommun och landsting skall också till respektive lämna uppsamlade värdeföremål och hand- lingar, som kvarlämnats av skyddade personer eller som efterlämnats av avlidna skyddade personer, om värdeföremålen eller handlingarna är av vikt för de närmast anhöriga. Uppgift skall även lämnas om var avlidna skyddade personers gravar är belägna. och skall lämna vidare uppsamlade värdeföremål och hand- lingar samt vidarebefordra uppgifter om gravars belägenhet till den natio- nella upplysningsbyrån. 2 § På begäran av Svenska Röda Korset skall varje kommun och lands- ting, som i krig eller under neutralitet kan få sådan information som avses i 1 §, i fred hjälpa Svenska Röda Korset med att förbereda den nationella upplysningsbyråns verksamhet. 1 § Den som deltar eller har deltagit i en kommuns eller ett landstings verksamhet med beredskap för eller åtgärder under extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon därigenom har fått veta om 1.förhållanden av betydelse för att förebygga och hantera fredstida kriser, 2.förhållanden av betydelse för totalförsvaret eller rikets säkerhet i övrigt, 3.en enskild persons ekonomiska förhållanden, eller 4.ett företags affärs- eller driftsförhållanden. 2 § Den som deltar eller har deltagit i verksamhet hos den nationella upplysningsbyrå som avses i 6 kap. 1 § får inte obehörigen röja vad han eller hon i sin verksamhet har fått veta om en krigsfånge eller annan skyddad person som avses i rörande skydd för offren i internationella väpnade konflikter och tilläggs- protokollen till konventionerna, såvitt gäller vistelseort, hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Trots tystnadsplikten får den som deltar i verksamhet hos den natio- nella upplysningsbyrån till vid Internationella rödakorskommittén i vidarebefordra sådana uppgifter som avses i 6 kap. 1 § och motsvarande uppgifter som lämnats till den nationella upplysningsbyrån av statliga myndigheter. 1 § En statlig myndighets beslut om ersättning enligt 5 kap.1 § får överklagas hos regeringen. 2 § Beslut som meddelats i frågor enligt 3 kap. 3 § får inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 2 och 5 kap. skall dock tillämpas för tid . lagen (1994:1720) om civilt försvar lagen (2002:833) om extraordinära händelser i fredstid hos kommu- ner och landsting. 2 Förslag till lag om skyddsrum Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag finns det bestämmelser om hur skyddsrum skall byggas, utrustas och underhållas. I lagen finns det också bestämmelser om ersättning. 2 § Skyddsrum är utrymmen för skydd av befolkningen i krig. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om behovet av skyddsrum och inom vilka områden inom landets kommuner som skyddsrummen skall vara belägna. 2 kap. Utformning och placering av skyddsrum 1 § Skyddsrum skall vara utformade och utrustade för att stå emot verkningarna av sådana stridsmedel som kan antas komma till användning i krig. Om det krävs skyndsamma åtgärder för skydd av befolkningen i krig får skyddsrummen utformas och utrustas så att de i största möjliga utsträckning står emot sådana verkningar. 2 § Skyddsrum skall vara placerade och utformade med hänsyn till de skyddsbehövandes möjligheter att efter varning hinna fram till dem och att uppehålla sig där som behövs. 3 § Skyddsrum skall vara utformade så att de under fredstid kan användas för andra ändamål. 4 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter eller i särskilda fall besluta om skyddsrums placering, utformning och utrustning samt inom vilken tid de skall kunna iordningställas. Byggande och kontroll av skyddsrum 1 § Den myndighet som regeringen bestämmer skall, i den omfattning staten ställer medel till förfogande, besluta i enskilda fall om byggande av skyddsrum samt kontrollera att inrättade skyddsrum har en tillfredsställande skyddsförmåga och att skyltning skett i enlighet med lagen. Kommunen skall på begäran av den myndighet som avses i första stycket lämna upplysningar om planer för byggverksamhet i kommunen och om andra förhållanden av betydelse för myndighetens beslut i frågor om byggande av skyddsrum. Skyddsrum i befintlig byggnad eller anläggning 2 § Skall ett skyddsrum byggas utan att frågan uppkommit i samband med att någon sådan byggnadsåtgärd skall utföras som anges i 9 kap. 2 § 1 och 3 (1987:10) och som kräver bygganmälan, skall den myndighet som enligt 1 § fattat beslutet ombesörja att skyddsrummet byggs och utrustas. Skyddsrum i samband med nybyggnation 3 § Den som inom ett område där skyddsrum skall byggas avser att utföra sådana byggnadsåtgärder som anges i 9 kap. 2 § 1 och 3 (1987:10) och som kräver bygganmälan skall underrätta den myndighet som avses i 1 § om sin avsikt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från underrättelseskyldigheten enligt första stycket. 4 § Den som har lämnat en underrättelse enligt 3 § har rätt att få ett beslut i skyddsrumsfrågan enligt 1 §. Innebär beslutet att ett skyddsrum skall byggas skall beslutet även innehålla uppgift om det antal personer som skall kunna få plats i utrymmet. I samband med att ett beslut enligt första stycket delges, får den som lämnat underrättelsen föreläggas att vidta åtgärder i enlighet med beslutet. Ett beslut enligt första stycket gäller eller, om bygganmälan enligt 9 kap. 2 § (1987:10) har gjorts, för bygganmälan. Ett sådant beslut får ändras endast om den som beslutet gäller godtar ändringen. 5 § Vid byggsamråd enligt 9 kap. 7 § (1987:10) skall en genomgång göras av de åtgärder för besiktning, tillsyn och övrig kontroll som är nödvändiga för att ett skyddsrum skall kunna antas komma att uppfylla de krav som ställs i 2 kap. 3 § och med stöd av 2 kap. 4 § denna lag. Bestämmelserna i 9 kap. 9 och 10 §§ om kontroll m.m. och om slutbevis skall tillämpas på arbetet med att bygga ett skyddsrum. 6 § En byggherre som utför sådana byggnadsåtgärder som avses i 3 § skall bygga och utrusta sådant skyddsrum som enligt ett föreläggande skall finnas i byggnaden eller anläggningen. Byggherren skall se till att utrymmet stämmer överens med givet föreläggande enligt 4 § andra stycket samt med det som anges i 2 kap. 3 § och det som bestämts med stöd av 2 kap. 4 §. 4 kap. Fastighetsägares och nyttjanderättshavares skyldigheter Ansvaret för att underhålla skyddsrum § Ägaren till en byggnad eller annan anläggning där det finns ett skyddsrum är skyldig att underhålla skyddsrummet och den utrustning som hör till skyddsrummet. § Ägaren till en byggnad eller annan anläggning där det finns ett skyddsrum är skyldig att, efter föreläggande av den myndighet som avses i 3 kap. 1 §, vidta de åtgärder som behövs för att förbättra utrymmets Skyldighet att bereda plats § Ägaren eller nyttjanderättshavaren till en byggnad eller annan anläggning där det finns ett skyddsrum är under höjd beredskap skyldig att bereda plats i skyddsrummet åt dem som behöver skydd. § Ägaren till en byggnad eller annan anläggning där det finns ett skyddsrum skall genom skyltning på byggnaden eller anläggningen ge anvisning om var utrymmet finns. Skyldighet att tillåta inrättande av skyddsrum § Den som innehar en byggnad eller annan anläggning med nyttjanderätt får inte hindra ägaren att inrätta skyddsrum eller att företa andra åtgärder enligt denna lag. § En nyttjanderättshavare är skyldig att på begäran av ägaren till en byggnad eller annan anläggning betala ett skäligt bidrag till kostnader som ägaren får på grund av skyldigheter enligt denna lag. Detta gäller dock endast om 1.ägaren inte kände till att åtgärderna skulle vidtas då nyttjanderätts- avtalet träffades eller senast kunde sägas upp och återstod av nyttjanderätten då skyldigheten att vidta åtgärderna blev kända för ägaren, och 2.det kan anses uppenbart oskäligt att ägaren skall svara för hela kost- naden. 1 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får besluta att ett utrymme inte längre skall vara skyddsrum. 1 § Den som skall bygga och utrusta ett skyddsrum enligt 3 kap. 6 § har rätt till skälig ersättning av staten för sina merkostnader. 2 § Den som är skyldig att underhålla ett skyddsrum har rätt till skälig ersättning av staten för sina kostnader. Detsamma gäller den som vidtagit åtgärder som anges i 4 kap. 2 §. Ersättning lämnas dock inte för åtgärder som har föranletts av att ägaren eftersatt underhållet av skyddsrummet, gjort otillåtna ingrepp i det eller på annat sätt varit försumlig. 3 § Regeringen meddelar föreskrifter om ersättningens storlek. 7 kap. Förelägganden och andra åtgärder 1 § Den myndighet enligt 3 kap. 1 § som beslutar om byggande eller kontroll av skyddsrum får meddela de förelägganden som behövs i enskilda fall för att denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen skall efterlevas. Ett föreläggande enligt första stycket får förenas med vite. Ett föreläggande som tar sikte på sådana situationer som regleras i 7 kap. 3 § denna lag får dock inte förenas med vite. Åtgärd på försumligs bekostnad 2 § Om ett föreläggande enligt 1 § inte följs, får åtgärden vidtas av den som meddelat föreläggandet.