prop · GT03171 · 2006-03-22 00:00:00 — Flera instanser påtalar att naturlik fisk för utsättning är en bristvara och att måste se över tillgången på sådan fisk. anser att odling av naturlik sättfisk är svår och att kravspecifikationer för odling finns. Flera remissinstanser anser att utredningen nästan uteslutande fokuserar på lax och öring och lägger för liten vikt på kompensationåtgärder för kustbundna sötvattensarters uppvandring i sötvatten. Vidare anser flera instanser att ålens situation inte har uppmärksammats i utredningen. södra menar att genom att skapa ett kunskaps- och beslutsunderlag på regional eller större geografisk område skulle en mer sammanhållen helhetssyn på fiske och akvatiska naturvårdsfrågor uppnås. anser att sjukdomar och smittskydd vid öppnande av vattenvägar bör belysas i större utsträckning än vad som har framkommit i rapporten. Bakgrund: Enligt 11 kap 8 § är den som vill bedriva en vattenverksamhet skyldig att utan ersättning vidta åtgärder som kan behövas till skydd för fisket och miljön i det vatten som berörs av vattenverksamhet eller i angränsande vattenområde. Till sådana åtgärder hör anläggningar för fiskens framkomst t.ex. fiskvägar, framsläppande av vatten t.ex. minimitappningar, och utsättningar av fisk, s.k. kompensationsutsättningar. I de fall som nyttan av en sådan åtgärd skäligen inte kan anses motsvara den kostnad som åtgärden förorsakar verksamhetsutövaren kan denne befrias från åtgärdsskyldighet. I stället för skyldighet att vidta åtgärder får miljödomstolen eller , om det är lämpligare, fastställa en s.k. särskild avgift med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet för främjande av det vatten som berörs av vattenverksamheten eller i angränsande vattenområde. Vattenkraftutbyggnad medför oftast att väsentligen all reproduktion av vandringsfisk slås ut. Som regel fastställs i detta sammanhang kompensationsutsättning av fisk. Vattenkraftföretagen är en av de största aktörerna i detta sammanhang och har byggt upp odlingar av fisk för utsättning till vatten där fisket har skadats. Fiskodlingarna är för det mesta baserade på fiskmaterial unikt för varje älv. stora kompensationsutsättningar, framför allt av lax och öring, inom ramen för vattendomar. Jämfört med naturliga förhållanden är det dock en nominell underkompensation. har en skyldighet att avge yttranden till miljödomstolen i miljöbalksärenden, i de fall som har tillfrågats. Yttranden i större miljöbalksärenden. t.ex. kraftverksutbyggnader, föregås ofta av en undersökning på plats. I miljöbalksärenden skall yttra sig om vattenanläggningens eller vattenverksamhetens inverkan på det allmänna fiskeintresset samt föreslå de åtgärder som behövs till skydd av fisket. Viss omprövning av äldre vattendomar pågår även för att mer ändamålsenliga och moderna kompensationsåtgärder skall kunna göras. Kammarkollegiet, och skall, vid behov, föra talan i olika mål för att tillvarata miljöintressen och andra allmänna intressen. Till dessa intressen hör det allmänna fiskeintresset. Andra sådana allmänna intressen är naturvård och kulturvård. har till regeringen redovisat möjligheter och konsekvenser av en förändrad inriktning på kompensationsåtgärder avseende fiske i nuvarande och kommande vattendomar (Jo2004/2579). Skälen för regeringens bedömning: Det är viktigt att både främjan- det av fisket och uppfyllandet av miljökvalitetsmålen ligger som grund för kompensationsåtgärder i samband med för fisket skadlig verksamhet. Detta innebär att så långt som möjligt prioritera naturlig fiskproduktion och att bevara den biologiska mångfalden som ett hållbart fiske kan bedrivas. För att uppnå denna målsättning är betydelsefullt att de åtgärder som vidtas ger långsiktiga och bestående effekter. Exempelvis kan minimitappningar, biotopvård och fiskvägar, antingen var för sig eller i kombination verka för att uppnå denna målsättning. Dessa åtgärder kan i många fall endast delvis kompensera uppkommen fiskeskada. Inköp av fallrätter dvs. elproduktionsenheter och fiskerätt liksom utrivning av gamla dammar kan vara alternativ. Även andra arter än lax och havsöring har ett stort allmänt och fisketuristiskt värde och program för kompensation, biotopvård, fiskeregler etc. för sådana arter bör också beaktas. Inom ramen för miljömålsarbetet har fått i uppdrag att utarbeta och kostnadsberäkna förslag på hur bevarandet av andra arter än lax och öring skall kunna tillgodoses vid kompensationsutsättningar. I den utsträckning som kompensationsåtgärderna grundar sig på de förslag som lämnar i samband med tillåtlighetsprövningen så prioriteras naturlig fiskreproduktion. Äldre vattendomar har ofta varit begränsade i analysen av uppkommen fiskeskada. Fiskevårdsarbete, kopplat till kompensationsåtgärder, har oftast varit liktydigt med utsätt- ningar av laxfiskar då reproduktionsmöjligheterna oftast helt försvinner för dessa arter. I många äldre vattendomar saknas föreskrifter om kom- pensationsåtgärder som t.ex. minimitappningar. pågår omprövningar av äldre domar, som i vissa fall resulterat i föreskrifter om t.ex. ny minimitappning. Även fiske- avgifter kan omprövas i syfte att uppnå ett mer ändamålsenligt nyttjande. Det är viktigt att omprövningsverksamhet, av både domar och utdömda fiskeavgifter, prioriteras och genomförs med en bredare inriktning och i en snabbare takt. Här finns sannolikt möjlighet att åstadkomma vinster för fiskemöjligheterna och miljömålsarbetet som fiskevårds- och miljöorganisationers engagemang i verksamheten kan öka. Regeringen avser att ge Kammarkollegiet och i uppdrag att i samråd med länsstyrelserna rapportera den hittillsvarande verksamheten med omprövning samt tillsyn av vattendomar och vattenföretag samt föreslå hur denna verksamhet kan utökas och effektiviseras. Mot bakgrund av den allvarliga situationen för den europeiska ålen bör problematiken kring ålen i vattendomarna belysas tydligare. I många vattendomar saknas krav på fri väg för ålyngel och i många fall är inte kravet på ålyngelledare kopplat till krav på utvandringsmöjligheter. Även om betydelsen av fiskutsättningar, främst i naturliga vatten, har minskat kommer även att föreligga ett behov av och ett motiv för kompensationsutsättningar av fisk i reglerade eller på annat sätt skadade vatten. Kompensationsutsättningar av fisk kan dock förbättras, jämfört med , genom att så långt som möjligt använda lokala alternativt regionala fiskstammar. bör se över tillgång och kvalitet på denna typ av fisk för utsättning. har utfärdat en strategi för utsättning och spridning av fisk som om den följs minskar risken för negativa genetiska och ekologiska konsekvenser av utsättning. Det är angeläget att det sker en balansering av kompensationsåtgärderna så att hänsyn tas till alla arter vid utsättning eller återskapande av naturlig reproduktion. Det är viktigt att uppnå en hög nivå på utvandrande smolt, dvs. fiskungar av lax och öring, men i högre utsträckning än bör de vara naturligt reproducerad och inte baserade på odling och utsättning. Vid öppnande av vattenvägar bör det även beaktas att risken för fisksjukdomar kan öka och naturliga vand- ringshinder skall bl.a. av detta skäl beaktas. har beskrivit omfattningen och analyserat effekterna av utsättning av fisk. Det saknas dock ett heltäckande register för de fiskutsättningar som har genomförts över tiden och därmed en tillräcklig analys av de ekologiska och gene- tiska effekter som utsättningarna har haft i ekosystemen liksom att samhällsekonomiska konsekvenser av utsättningarna inte beräknats. Inom ramen för miljömålsarbetet har fått i uppdrag att utarbeta ett nationellt odlingsregister. Regeringen avser att ge i uppdrag analysera samhällsekonomisk, genetiska och ekologiska effekter av utsättning av smolt och ål genom kompensationsåtgärder samt utvärdera möjligheten till alternativa kompensationsåtgärder. Arbetet bör ske efter samråd med och övriga berörda organisationer. Analyserna utförs på befintlig information. Det finns flera möjligheter i kompensationsodlingar att välja en pro- duktionsteknik som ger en mer naturlik fisk för utsättning. Pågående forskning ger möjlighet att i samarbete med berörda parter kunna specificera en kravlista för fisk för utsättningsändamål, som tar hänsyn till både för fiskkvaliteten relevanta krav och kvalitetsaspekter runt uppfödningen. Ett nödvändigt underlag för utvecklingen av odlings- metoder och kvalitet är möjligheten till uppföljning av fiskmärknings- försök. Det finns ett behov av utveckling av habitatförbättrande åtgärder som kan användas som kompensationsåtgärder också i marin miljö. Huvuddelen av de vattenföretag för vilka kompensationsåtgärder har utdömts är vattenkraftsanläggningar. dominerar andra vatten- Skr. 2005/06:171 företag såsom broar, muddringar, vattenlokaliserad vindkraft m.m. viktigt att kompensationsåtgärder är anpassade till dessa typer av vatten- verksamhet när det bedöms att skada på fisket kan uppstå. 9 Fisketurism och fritidsfiske 9.1Utveckling av fisketurism, fisketuristiskt företagande och fritidsfiske Regeringens bedömning: bör tillse att det inom fiskeriförvaltningen och fiskevården i ökad utsträckning tas hänsyn till fisketurismens, fisketuristiskt företagande och fritidsfiskets behov. Områden av särskilt intresse för dessa verksamheter bör identifieras inom ramen för områden av riksintresse. Regeringen avser att ge i uppdrag att göra en översyn av behovet av åtgärder i syfte att förbättra uppvandringen av vildlax och havsöring och produktionen av smolt i de svenska älvarna där den tidigare produktionsförmågan inte uppnåtts. I uppdraget ingår att ta hänsyn till fisketurismens, fisketuristiskt företagande och sportfiskets utvecklingspotential och även samhälls- och socioekonomiska värden liksom biologisk mångfald. Uppdraget bör ske efter samråd med och övriga berörda organisationer. Regeringen avser att ge i uppdrag att utreda frågan om det är samhällsekonomiskt optimalt att fisketuristiskt företagande jäm- ställs med andra fiskberoende näringar i fiskeriförvaltningen. Av vikt är bl.a. hur fiskresursen och finansiella medel inom EU:s gemen- samma fiskeripolitik kan eller skulle kunna användas i svensk fiskeriförvaltning. Uppdraget bör ske efter samråd med och övriga berörda organisationer. Regeringen avser att ge i uppdrag att efter samråd med berörda organisationer utforma licenser för fisketuristiskt företagande i olika typer av vattenområden. Regeringen avser att ge i uppdrag att utreda fisketurismens, det fisketuristiska företagandets och sportfiskets samhällsekonomiska effekter. Uppdraget bör ske i samråd med efter samråd och andra berörda organisationer. och förslag: Regeringens bedöm- ning överensstämmer i stort med och Remissinstanser: Flertalet remissinstanser är positiva till utredningen och vill trycka på att det nu är dags att lyfta fram fisketurismen och betrakta fisketuristiskt företagande som en viktig näringsgren inom fisket som på olika sätt bör främjas. i län påpekar att det finns ett motstånd mot fisketuristisk expansion med en grund i motstånd till det fria handredskapsfisket. man inte bör utveckla fisketuristiskt företagande och avveckla Åsikten att full rådighet över fiskresursen kan vara en viktig förutsättning för fisketuristiskt företagande bifalls av några och bestrids av flera remissinstanser, vilka anser att möjligheten till fritt handredskapsfiske ofta varit en förutsättning för att bedriva fisketurism i och att en kombination av flera upplåtelseformer är möjlig och lämplig. Utformningen av en turistfiskelicens ses av flera remissinstanser som positiv men utformningen bör diskuteras vidare för att ett samlat slutförslag skall kunna läggas. påtalar att utredningen inte har omnämnt den odlade fiskens betydelse för fiskeintresset och fisketurismen i . Bakgrund: Fiske och andra naturnära aktiviteter som friluftsliv, jakt, bär- och svampplockning m.m. är ett allmänt intresse för den svenska befolkningen. Forskning visar att naturbaserade aktiviteter är hälsofrämjande. En av de största grupperna är sportfiskare som huvudsakligen fiskar med handredskap. Mycket har skett med denna verksamhet . Fiskeutrustning som spö, rullar och linor har utvecklats, inte minst med svenska insatser. Kompetens inom fisketeknik, biologi m.m. har höjts hos allmänheten genom bl.a. intresseorganisationer och facktidningar. Vidare kommer att inrättas en professur vid i vilt- och fisketurism med extern finansiering. Fisketurism omfattar människors fiskeaktiviteter när de reser till och vistas på platser utanför sin vanliga omgivning för fritid, affärer eller andra syften. Fisketuristiskt företagande är företag som levererar varor och/eller tjänster till fisketurister. Ett fisketuristiskt företag bedriver verksamhet med utgångspunkt i fisketuristers behov av service och tjänster och som också i realiteten besöks av fisketurister i sådan omfatt- ning att det har avgörande betydelse för företagets fortlevnad. Till- sammans utgör alla dessa företag fisketuristnäringen. För en utveckling av fisketuristnäringen och fisketuristiskt företagande i är det framför allt sportfisket med handredskap som utgör den största verksam- heten. Fisketurism, fisketuristiskt företagande liksom fritidsfiske i stort bedrivs både i allmänna och i privata fiskevatten både längs kusten och i inlandsvatten. En del fiskarter och fiskbestånd är hårt nyttjade av alla kategorier av fiskande och en hållbar och långsiktig förvaltning och fiskevård med ett delat ansvar från det samlade fiskets intressenter är nödvändig. Turism är en av de snabbast växande näringarna i världen. Målet för turistpolitiken är att skall ha en hög attraktionskraft som turist- land och en långsiktig, konkurrenskraftig turistnäring som bidrar till hållbar tillväxt och ökad tillväxt i alla delar av landet (prop. 2004/05:56, bet. 2004/05:NU13, rskr. 2004/05:295). omsatte turistnäringen , vilket motsvarade av totala BNP. () anger att det finns ca 25 miljoner sportfiskare i varav bedöms vara intresserade av att företa längre fiskeresor. Dessa utgör en stor potential för att öka fisketurismen till och . Fisketurismen har en lång historia framför allt i norra . senare hälft förekom organiserad fisketurism. Sport- fisket som företeelse spreds och fick sitt genombrott bland bredare folklager och har sedan kraftigt ökat. Ofta rör sig sportfisket om resande i eget nätverk och fisketuristiskt företagande i egentlig mening har fram till nu varit litet. Denna form av eget resande har dock utgjort ryggraden för den hittills- varande fisketurismnäringen i inland och fjälltrakter. har organiserade satsningar på utländska fisketurister genomförts genom resor med betydligt högre servicenivå än vad som har gällt för den inhemska fisketurismen. Utvecklingen har gått mot en ökad efterfrågan av ett högkvalitativt fiske på naturliga bestånd i en ursprunglig, opåverkad miljö. Det har i sin tur medfört ökade krav på förvaltningen av fiskresurserna, bl.a. genom regler för fiske och ett ökat fiskevårdsarbete. Det ställs även strängare krav på att fiskeresan i sin helhet skall vara bra. Denna höjning av kvalitetskraven kan öppna för en mer organiserad form av inhemsk fisketurism, där resenären kan erbjudas ett kvalitetssäkrat helhetskoncept med bra sportfiske och god service. Utsättning av fisk för sportfisket i s.k. put and take-område, varifrån fisken inte kan vandra ut, skall följa föreskrifter om utsättning och spridning av fisk. Utvecklingen av det fisketuristiska företagandet har liksom fiskets övriga näringsgrenar och fritidsfisket även att ta hänsyn till måluppfyllelsen för de av antagna miljökvalitetsmålen. och har till regeringen redovisat uppdraget om möjligheter och hinder för en expansion av fisketurism och lämnade förslag för utvecklingen av den framtida fiske- turismen (Jo2005/582). Skälen för regeringens bedömning: I finns många fiske- vatten som genom ett differentierat nyttjande ger goda förutsättningar för olika slags fiske. Fisketurismen och fisketuristiskt företagande har goda förutsättningar för utveckling i och skall tillsammans med det övriga yrkesfisket och fritidsfisket i stort samverka om att fiskresursen nyttjas på ett optimalt och hållbart sätt. Det är ekosystemens bärkraft som måste vara styrande för utvecklingen av allt fiske. har ett ansvar för både yrkesfiske, fritidsfiske, fiske- turism och fisketuristiskt företagande samt vattenbruk och skall verka för utvecklingen av dessa områden i samverkan med andra berörda intres- senter. I sammanhanget om att utveckla fisketurismen och det fiske- turistiska företagandet i är sportfisket med handredskap den största verksamheten. Dessutom är diversifiering av yrkesfiskeföretag mot fisketurism en intressant möjlighet. bör tillse att det inom fiskeriförvaltning och fiskevården i ökad utsträckning tar hänsyn till fisketurismen, fisketuristiskt företagande och fritidsfiskets behov. Ett viktigt exempel på förändrat ekonomiskt nyttjande av fiskresursen utgörs av vildlax, där det ekonomiska värdet av den fisk som fångas inom fisketurismen av sportfiskare vida kan överstiga värdet då samma fisk fångas av det traditionella yrkesfisket och säljs på matfiskmarkna- den. Det finns sannolikt möjligheter att tillvarata ett högre ekonomiskt värde av flera fiskarter än lax genom en ökad betalningsvilja inom sport- fiske och fisketurism. I detta sammanhang måste en ökad hänsyn tas till olika regionala behov och till situationen för det samlade fiskets yrkesutövare, mot den bakgrunden förespråkar regeringen att olika former av differentierat nyttjande av fiskevatten och fiskresursen utvecklas. Lax och havsöring är av betydelse för fisketurismen och fritidsfisket. Regeringen avser att ge i uppdrag göra en översyn av behovet av åtgärder i syfte att förbättra uppvandringen av vildlax och havsöring och av produktionen av smolt i de svenska älvarna där den tidigare produktionsförmågan inte uppnåtts. Härvid bör den lokala balansen mellan lax och öring liksom relationen till andra arter beaktas. I uppdraget ingår även att ta hänsyn till fisketurismens, fisketuristiskt företagande och sportfiskets utvecklingspotential, till samhälls- och socioekonomiska värden liksom till biologisk mångfald. Arbetet bör ske efter samråd med och andra berörda organisationer. Det kommande arbetet med revideringen av (SAP) bör beakta dessa aspekter och även inom (). Även i förvaltningen av andra fiskarter bör i ökad utsträckning hänsyn tas till sportfiskets och fisketurismens behov. I dessa sammanhang bör det övervägas begräns- ningar i fiske med mängdfångande redskap i områden som är vitala för utvecklingen av fiskresursen. Frågan bereds fortsatt inom . Särskilt intressanta områden för fisketurism, fisketuristiskt företagande och sportfiske bör identifieras inom ramen för områden av riksintresse när en översyn görs. Enligt 3 kap. 5 och 6 §§ skall mark- och vattenområden som är av intresse bl.a. för yrkesfisket och friluftslivet skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra för näringens bedrivande respektive påtagligt skada natur- eller kulturmiljön. Enligt förarbetena till 3 kap. 5 § får begreppet yrkesfiske i detta sammanhang inte ges en för snäv innebörd. Det bör förutom heltidssysselsatta yrkesfiskare också omfatta andra för vilkas försörjning fisket har väsentlig betydelse (prop. 1997/98:45, bet. 1997/98:JoU20, rskr. 1997/98:278). Fisketuristiskt företagande bör även beaktas i den lokala fysiska planeringen och kunskapen runt både fisketurismens och sportfiskets behov bör öka. Fisketuristiskt företagande och fisketurism är att betrakta som en viktig landsbygdsnäring med stora möjligheter till kombinationer med t.ex. yrkesfiske, vattenbruk, jakt- och övrig naturturism. Fisketuristiskt före- tagande kan bli en viktig näring i glesbygd, både i inlandet och längs våra kuster. Det finns vid sidan av den viktiga svenska marknaden en stor internationell marknad med tydliga målgrupper. Ett ökat företags- ekonomiskt synsätt på fisketuristiskt företagande bör främjas. för fiskerinäringen, 20072013, finns möj- ligheter för ett främjande av fisketuristisk näringsverksamhet, vilket regeringen avser att utveckla (se kap. 6). Möjligheterna till samordning och samverkan med det kommande landsbygdsprogrammet skall också beaktas liksom regionala tillväxtprogram. I detta arbete berörs både , , och . Regeringen avser att ge i uppdrag att utreda frågan om det är optimalt för fisketuristiskt företagande att jämställas med andra fiskeberoende näringar i fiskeriförvaltningen. Av vikt är bl.a. hur fiskresursen och finansiella medel inom EU:s gemensamma fiskeripolitik kan eller skulle kunna användas i svensk fiskeriförvaltning. 2005/06:171 sammanhanget bör analyseras om fritidsfiskets fångst av kvoterade arter bör inkluderas i berörd nationell kvot. Överensstämmelse med regelverket för den gemensamma fiskeripolitiken och återverkningar för nyttjandet av kvoten är centrala delar för en sådan analys. Arbetet bör ske efter samråd med och övriga berörda organisationer. För att underlätta utvecklingen av fisketuristiskt företagande samt specificera företagarens grundläggande rättigheter och skyldigheter gent- emot samhället och konsumenten avser regeringen att ge i uppdrag att, efter samråd med berörda organisationer, utforma licenser för fisketuristiskt företagande i olika typer av vattenområden. I detta sammanhang bör även beaktas möjligheten att yrkesfiskare skall kunna diversifiera sin verksamhet och utveckla en fisketuristisk verksamhet. De fisketuristiska företagen förutsätts utforma och följa en miljöplan. Regeringen anser att fisketuristiskt företagande måste kunna bedrivas inom skilda vattenområden och med olika upplåtelseformer. I enlighet med proposition Kust- och insjöfiske samt vattenbruk (prop. 2003/04:51, bet. 2003/04:MJU13, rskr. 2003/04:186) finns inte några skäl att genomföra ändringar i reformen om det fria handredskapsfisket. De ekonomiska förutsättningarna för fisketurismföretagens utveckling bedöms som goda och kan förbättras. Undersökningar visar att det finns avsevärda samhällsekonomiska vinster att hämta genom att satsa på fisketurism och sportfiske i . Fisketurismens, fisketuristiskt före- tagandes och sportfiskets samhällsekonomiska effekter är dock ofullstän- digt belysta i , varför fördjupade undersökningar av den ekono- miska betydelsen är angelägna. Regeringen avser att ge i uppdrag att utreda fisketurismens, fisketuristiskt företagandes och sportfiskets samhällsekonomiska effekter. Arbetet bör ske i samråd med och efter samråd med Naturvårds- verket och andra berörda organisationer En ökad satsning på goda förutsättningar för sportfiske med hand- redskap i eller i anslutning till storstadsområden bör beaktas. Sådana satsningar skapar ett ökat intresse och förståelse för miljömålen samt ett ökat intresse för och förbättrade möjligheter för ett kvalitativt naturbaserat fritidsintresse i naturnära storstadsområden. Därmed kan också intresset för fisketurismen i glesbygdsområden stimuleras och öka och semestrar. 9.2Insamling av fångststatistik för fritidsfisket Regeringens bedömning: Inom ramen för ett hållbart nyttjande av fiskresursen bör kunskapen om det samlade fiskets fångster förbättras och beaktas i fiskeriförvaltning och fiskevård. Regeringens bedömning är att en samlad fångststatistik för fritidsfiske bör upprättas. Det ankommer på att genomföra detta. förslag: Regeringens bedömning överensstämmer i stort med förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har i huvudsak inga invänd- ningar mot förslag. Remissinstanserna delar åsikt att det råder kunskapsbrist gällande fritidsfiskets statistik, vilka arter som berörs och påverkan på fiskbestånden. Det trycks vidare på vikten av att kunna skilja mellan fritidsfiske med mängdfångande redskap och med spö liksom av att fisketuristisk verksamhet skall kunna identifieras.