prop · GT03206 · 2006-05-24 00:00:00 — Detta ger möjlighet för skolan att tillsammans med föräldrar och elever tidigt upp- märksamma behov och komma överens om gemensamma åtgärder för att eleven skall nå målen. har utarbetat allmänna råd om indivi- duella utvecklingsplaner för att stödja och inspirera utvecklingsarbetet. Regeringen beslutade dessutom om ändringar i förord- ningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m. som tydliggör redovisningens huvudsakliga syfte och innehåll. För att ytter- ligare stödja arbetet har regeringen gett i uppdrag att utarbeta nya allmänna råd med kompletterande kommentarmaterial om kvalitetsredovisning samt gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att stödja implementeringen av förordningen (1997:702) om kvalitets- redovisning inom skolväsendet m.m. Regeringen har vidare tagit initiativ till inrättandet av en kvalitetsutmärkelse inom skolväsendet m.m. i syfte att stödja utvecklingen av det systematiska kvalitetsarbetet på verksam- hetsnivå. Regeringen har förstärkt resurserna för att bl.a. vidareutveckla det na- provsystemet samt för att stödja skolornas genomförande av in- dividuella utvecklingsplaner och kvalitetsredovisningar. Timplanedelegationen har haft i uppdrag att leda, stödja och utvärdera en femårig försöksverksamhet med utbildning utan timplan i grund- skolan. lämnade Timplanedelegationen sitt slutbe- tänkande (SOU 2005:101) Utan timplan för målinriktat lärande. Dele- gationen föreslår att timplan skall avskaffas. Enligt delega- tionen kan ett sådant beslut bidra till en ökad måluppfyllelse genom att stimulera utveckling i skolorna. fattade regeringen beslut om att tillkalla en särskild ut- redare med uppgift att se över hur mål- och uppföljningssystemen för och motsvarande skolformer kan stärkas och utvecklas för att kvaliteten i utbildningen skall förbättras. Bakgrunden är bl.a. att nu- varande målsystem är komplext och att det finns en målträngsel som bl.a. beror på hur styrdokumentens uppdrag, i form av mål att sträva mot och mål att uppnå, uppfattas. Avsikten med översynen är att bidra till ökad måluppfyllelse genom att skolans uppdrag görs tydligare. går de allra flesta flickor och pojkar vidare från till gymnasieskolan. Den svenska gymnasieskolan håller hög kvalitet, med- ger stor valfrihet för eleverna samt erbjuder ett brett utbud av utbild- ningar och kurser i ett internationellt perspektiv. Alltför många saknar efter avslutade studier i behörighet att tas emot på nationella eller specialutformade program och alltför många ungdomar misslyckas med att fullfölja utbildningen med godkända betyg i alla kurser. För att utveckla gymnasieskolan och höja kvaliteten, så att fler elever når målen för utbildningen, överlämnade regeringen propo- sitionen (prop. 2003/04:140) Kunskap och kvalitet elva steg för ut- vecklingen av gymnasieskolan till . be- slutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4). I huvudsak innebär förändringarna att en gymnasieexamen införs. Äm- nesbetyg ersätter kursbetygen, för att främja en helhetssyn. En ny kärn- ämneskurs i historia införs. Lokala kurser skall kvalitetssäkras för att göra kurserna nationellt likvärdiga. Eleverna ges ökad möjlighet att gå utbildningar i en annan kommun även om utbildningen erbjuds i hem- kommunen, s.k. frisökning. De förändringar som beslutat om kommer i huvudsak att tillämpas på utbildningar som påbörjas . Regeringen anser att kunskaper i svenska och matematik är avgörande för framgång i alla ämnen. Därför har åtskilliga åtgärder vidtagits för att öka möjligheterna för eleverna att nå utbildningens mål. Utöver ett omfattande utrednings- och utvecklingsarbete på flera områden har regeringen även sett behov av att initiera vissa omedelbara insatser. Därför har regeringen gett i uppdrag att, inom ramen för nuvarande system för statlig styrning inom skolområdet, redogöra för de behov av omedelbara förtydliganden i vissa av kurs- planer och i det nationella uppföljningssystemet, som verket bedömer nödvändiga utifrån resultaten i verkets utvärdering av samt de internationella studierna . Därutöver har Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att stärka kommuners och skolors förutsättningar att nå målen och då särskilt fokusera på nationellt prioriterade områden såsom basfärdigheter, särskilt språk-, läs- och skrivutveckling samt matematik. Den pedagogiska miljön från förskolan till gymnasieskolan är av- görande för elevernas språkutveckling. Insatser för läs-, skriv- och språk- utveckling är av stor vikt för förbättrade resultat på alla nivåer i skolväsendet. Inte minst för stödet till elever med utländsk bakgrund är kopplingen till läsning väsentlig. Regeringen avser att stödja skolornas och kommunernas arbete med att förbättra elevernas läsförmåga. Regeringen har bl.a. gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att genomföra en satsning för att erbjuda lärare kompetensutveckling samt att inom myndigheten bygga upp ett nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling. När det gäller elever med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi skall myndigheten samverka med . Därutöver har fått i uppdrag att erbjuda ekonomiskt stöd för att utveckla och producera läromedel, kurslitteratur och skönlitteratur i s.k. DAISY- format speciellt anpassade för barn, ungdomar och vuxna med bl.a. läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. Vikten av goda kunskaper i matematik är obestridlig. Mate- matikdelegationen redovisade sitt betänkande (SOU 2004:97) Att lyfta matematiken . Betänkandet samt remissinstansernas synpunkter ligger nu till grund för regeringens arbete med att långsiktigt och systematiskt bidra till utvecklingen av matematikundervisningen. Statens insatser inriktas mot att ta fram digitala stödmaterial och kurspaket samt kompetensutveckling präglat av flexibelt lärande. Myndigheten för skolutveckling har redovisat en handlingsplan för naturvetenskap och teknik där myndigheten föreslår inrättandet av en nationell strategigrupp. För att få genomslag i verksamheten bör kom- petensutveckling i första hand syfta till att utveckla kompetens och för- hållningssätt hos lärarna så att flickornas och pojkarnas intresse och lärande ökar, oavsett kön eller socioekonomisk bakgrund. Gymnasieskolans individuella program är till för elever som t.ex. på grund av bristande behörighet eller studieavbrott inte läser ett nationellt eller specialutformat program. Utbildningen, som skall utformas utifrån den enskilda elevens behov, syftar till att eleven skall uppnå behörighet och söka till ett nationellt program. Regeringen har uppmärksammat behovet av en ut- veckling av kvaliteten på utbildningen på individuella program. Utbild- ningens kvalitet, innehåll och omfattning varierar stort från kommun till kommun. Alla elever skall få de kunskaper de behöver för att kunna fort- sätta på ett nationellt program och därigenom öka sina möjligheter att Skr. 2005/06:206 etablera sig på arbetsmarknaden. Det är också angeläget att studieavbrott förhindras och att fler elever kan fullfölja en gymnasieutbildning. Bestämmelsen i skollagen (1985:1100) har, som nämnts, ändrats så att elever på gymnasieskolans individuella program skall ges utbildning på heltid (se prop. 2004/05:1, bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4). Syftet är dels att stärka gymnasieskolans förutsättningar att direkt i anslutning till möta och fånga upp de elever som saknar behörighet att söka ett nationellt program, dels att stärka elevers förutsättningar att full- följa en gymnasieutbildning. Ändringen gäller för dem som påbörjar sin utbildning eller . Regeringen har givit Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att stödja och stimulera arbetet med individuella program. Regeringen avser även att ge i uppdrag att följa utvecklingen inom individuella program på nationell nivå samt analysera hur de resurser som kommer att tillföras kommunerna har använts. Yrkesutbildning och gymnasial lärlingsutbildning Särskilt prioriterade är insatser för regionala yrkesutbildningscentrum och gymnasial lärlingsutbildning. En tydligare koppling mellan yrkesför- beredande program och arbetsliv och stark integrering av teoretiska äm- nen och yrkesämnen skall höja kvaliteten i utbildningen. Regeringen avser att införa en ny gymnasial lärlingsutbildning . har lämnat förslag på hur den gymnasiala lärlingsutbildningen skall utformas och regleras och förslaget bereds inom . Regeringen lägger stor vikt vid frågorna om demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter i bl.a. förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och skolan. Verksamheterna skall inte endast vara värderingsfria och neutrala utan aktivt verka för fundamentala demokratiska principer som alla människors lika värde oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion och annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder samt för allas rätt att uttrycka sig och respekteras för sina åsikter. Enligt har värdegrundsfrågorna fått högre prioritet i kommuner, förskolor och skolor. Arbetet med värdegrunden ser olika ut i skilda delar av utbildningssystemet. Värdegrundsfrågorna har generellt en starkare position i förskolan och än i gym- nasieskolan. Det är därför enligt regeringens mening viktigt att stärka gymnasieskolans värdegrundsarbete. beslutade regeringen skrivelsen (skr. 2005/06:95) En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 20062009. I skrivelsen behandlas även frågor om mänskliga rättigheter inom utbild- ningsväsendet. Flera utvärderingar visar att jämställdhet är en lågt prioriterad fråga i alltför många förskolor, skolor och kommuner. Kopplingen mellan värdegrunds- och jämställdhetsarbetet är dessutom ofta svag. Mot den bakgrunden behöver jämställdhetsfrågorna uppmärksammas och in- tensifieras. Myndigheten för skolutveckling fick i regleringsbrev för i uppdrag att bidra till ökad måluppfyllelse genom att vidta generella in- satser inom området jämställdhet. Myndigheten har redovisat de utveck- lingsområden och åtgärder som bör prioriteras i myndighetens arbete med utvecklingsstöd, i vilka demokrati, jämställdhet och inflytande in- går. Jämställdhetsarbetet måste börja i tidiga åldrar. För att stärka för- skolornas förutsättningar att arbeta med jämställdhetsfrågor har rege- ringen tillsatt en delegation för jämställdhet i förskolan (U 2003:12) som har till sitt förfogande. Delegationen har i uppdrag att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan. skall delegationen redovisa uppdraget i sin helhet. Regeringen avser att invänta delegationens slutredovisning av uppdraget innan eventuella ytterligare insatser vidtas. I regeringens proposition (prop. 2004/05:11) Kvalitet i förskolan fram- håller regeringen vikten av att förskolans jämställdhetsarbete till innehåll och verksamhet inriktas tydligare mot att förändra könsmönster och tra- ditionella könsroller. De nationella strävansmålen måste vara kända och tillämpas av all personal inom förskolan för att jämställdhetsarbetet skall bli effektivt och ge resultat. För att stärka verksamheternas jämställdhetsarbete avsattes under pe- rioden 20022004 medel för att utbilda pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap i förskolan, och gymnasie- skolan. Genuspedagogerna skall arbeta praktiskt med förändringsarbete i sina verksamheter genom att tillföra kunskap och vara drivande i jäm- ställdhetsarbetet. Ansvaret för huvudmännen att motverka diskriminering och annan kränkande behandling Barns och ungas rättigheter får inte inskränkas med hänvisning till kultur, tradition, religion och bakgrund eller på grund av kön, sexuell läggning eller funktionshinder. Undersökningar visar att det brister när det gäller skyddet mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan. Lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever beslutades av . Lagen har till ändamål att främja barns och elevers lika rättigheter i de verksamheter som omfattas av skollagen samt att motverka diskrimi- nering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosupp- fattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Dessutom avser lagen motverka annan kränkande behandling som inte direkt kan hänföras till dessa diskrimineringsgrunder. Enligt lagen skall den som ansvarar för verksamheten staten, en kommun, ett landsting eller en enskild bedriva ett målinriktat arbete för att främja de ändamål som bär upp lagen. , Jämställd- Skr. 2005/06:206 hetsombudsmannen, mot etnisk diskriminering, Om- budsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och skall inom sina respektive ansvarsområden se till att lagen följs. Lagen om förbud mot diskriminering och annan krän- kande behandling av barn och elever samt övriga lagändringar trädde i kraft . Det är av stor vikt att skolan för en diskussion om innehållet i de läro- medel som används och reflekterar över hur läromedlen stödjer skolans uppdrag. Regeringen har gett i uppdrag att se över ett urval av läroböcker i grund- och gymnasieskolans undervisning. Eventuella ut- tryck för diskriminering eller andra former av kränkningar p.g.a. kön, etnisk tillhörighet, religion eller trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder skall särskilt uppmärksammas. skall redovisa uppdraget . har på regeringens uppdrag utarbetat allmänna råd för ar- betet med att motverka alla former av kränkande behandling. De all- männa råden beskriver skolans demokratiska uppdrag. De allmänna råden är en viktig grund för skolornas utveckling av sitt arbete och för utvärdering och tillsyn. Med anledning av den nya lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever kan en revidering av de allmänna råden förutses. Det saknas en samlad bild av hur den fysiska tillgängligheten för elever med funktionshinder ser ut i grund- och gymnasieskolan. Mot bakgrund av detta har fått i uppdrag att, i samverkan med Myndigheten för handikappolitisk samordning och i samråd med Bo- verket, genomföra en inventering av den fysiska tillgängligheten i grund- och gymnasieskolan. Resultaten av inventeringen skall redovisas till regeringen . Visstidsutbildning vid särskilda resurscenter Enligt förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter skall visstidsutbildning finnas vid Resurscenter syn i vid och Resurscenter tal och språk i vid . Utbildningen skall syfta till att ge elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och behov. Regeringen följer noga utvecklingen av behovet av visstidsutbildning samt kommunernas förmåga att erbjuda utbildning av hög kvalitet för ovannämnda elevgrupper. Utredning om utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning presenterade regeringen skrivelsen (skr. 2005/06:151) Kvalitet och samverkan om utbildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning. I skrivelsen redovisar regeringen sin syn på vilka förbättringar som bör göras när det gäller utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning. Den mångkulturella förskolan och skolan är ett mångkulturellt land. Det är en viktig uppgift för förskolan att ge alla flickor och pojkar möjlighet att ta tillvara sina resurser på bästa sätt. Att kunna stödja kulturell mångfald och bejaka flerkulturella identi- teter är därför en viktig uppgift för förskolan. Forskning och erfarenhet visar att tidiga insatser ger resultat och minskar skolmisslyckanden längre fram i . Förskolan skall medverka till att flickor och pojkar med annat modersmål än svenska får möjlighet att både utveckla det svenska språket och sitt modersmål. Det ger dem en trygghet i sin kultur och en bättre möjlighet att utveckla kun- skaper även inom andra områden. Läroplanen för förskolan (Lpfö 98) har ändrats så att ett nytt mål att sträva mot infördes för förskolan för flickor och pojkar med annat modersmål än svenska. Förskolan skall ge stöd i deras identitetsutveck- ling samt i deras förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål. Alla barn skall lämna förskolan med en obeveklig tro på sin egen förmåga, och en lust att lära. Elever med utländsk bakgrund har som grupp sämre resultat i skolan än elever med svensk bakgrund. Detta gäller både i och i gym- nasieskolan. Regeringen ser allvarligt på detta som det är vik- tigt att konstatera att elever med utländsk bakgrund inte är en homogen grupp utan variationerna är stora. Många elever med utländsk bakgrund klarar sig minst lika bra i skolan som de som har svensk bakgrund. Det gäller särskilt för flickorna, som i många fall uppvisar bättre resultat än pojkar med såväl svensk som utländsk bakgrund. Målet för är att andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg skall öka. Andelen elever som lämnat med slutbetyg har förändrats marginellt . Skillnaderna mellan elever med svensk respektive utländsk bak- grund avseende slutbetyg är stora. Målet för gymnasieskolan är att an- delen elever med utländsk bakgrund som lämnar gymnasie- skolan med slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program successivt skall öka. Denna andel har under nämnda period ökat såväl bland kvinnor och män med svensk bakgrund som bland kvinnor och män med utländsk bakgrund. Satsningar på segregerade områden beslutade regeringen att ge Myndigheten för skolutveckling som sitt viktigaste uppdrag att arbeta för en förbättrad förskole- och skol- situation i segregerade områden. Myndigheten framhåller i en delrapport att det fortsatta arbetet bör inriktas bl.a. på att utveckla svenskundervis- ningen för elever med annat modersmål än svenska samt utbildnings- situationen för elever som kommer till under sena- re årskurser. Inom ramen för myndighetens uppdrag bedriver myndigheten projektet för mångfald. Myndigheten har valt ut 20 förskolor och grund- skolor, som skall sprida sina idéer om hur man kan jobba framgångsrikt med mångfaldsfrågor till andra förskolor och skolor. Regeringen aviserade i budgetpropositionen en förstärkt sats- ning på skolor i segregerade områden. tilldelas för detta ändamål. gör regeringen bedömningen att behövs för ytterligare insatser. För att förbättra elevernas resultat i skolan satsar regeringen i vår- propositionen på att det skall anställas 1 000 resurspersoner på skolor med hög andel elever med utländsk bakgrund och/eller skolor med låg måluppfyllelse genom ett riktat statsbidrag till vissa kommuner. Resurserna skall huvudsakligen satsas på att anställa pedagoger, men också annan personal, som har språkkunskaper på elevernas modersmål. Skolor oavsett huvudman omfattas av satsningen. Skolor som vill satsa på tvåspråkig undervisning skall kunna utnyttja resurspersonerna till detta. Därutöver skall en särskild nationell strategi för utbildning av nyanlända barn och ungdomar tas fram Regeringen anser det mycket viktigt att stödja innovativa metoder och användandet av nätbaserad undervisning för att stärka språkutvecklingen för elever med utländsk bakgrund. Myndigheten för skolutveckling driver webbplatsen Tema modersmål som tillhandahåller information och olika kommunikationsverktyg för dem som arbetar med och på annat sätt kommer i kontakt med modersmålsundervisning. Regeringen har tilldelat medel för fortsatt utveckling av webbplatsen. Regeringen uppdrog till att kartlägga ut- bildningssituationen för de nationella minoriteterna. Uppdraget redo- visades i rapporten nationella minoriteternas utbildningssituation (Rapport 272, 2005). Enligt är situationen i fråga om modersmålsundervisningen för de nationella minoriteterna långt ifrån tillfredställande. Mot bakgrund av bl.a. detta har därför regeringen gett i uppdrag att genomföra en fördjupad studie av situationen för romer i svenska skolan. Uppdraget skall redo- visas . Barnets rätt till inflytande och delaktighet En av grundprinciper, artikel 12, slår fast barnets rätt att få uttrycka sina åsikter och att, utifrån ålder och mognad, få dessa be- aktade i alla frågor som rör barnet. Barnets rätt att få komma till tals innehåller två dimensioner; dels den kollektiva rätten till inflytande, dvs. barns och ungas rätt till inflytande i alla frågor som rör dem, innefattande inflytande över de verksamheter som barn och unga brukar, deras när- miljö och över politiska beslut som påverkar dem, dels handlar den om det enskilda barnets rätt att få komma till tals och bli respekterad i frågor som rör honom eller henne direkt. tillerkänner även barnet rätten att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet och den erkänner också barnets rätt till yttrandefrihet och information, som vikten av att skydda barnet mot skadlig påverkan av medier framhålls (jfr artikel 13, 17 och 31). erkänner även i artikel 23 det funktionshindrade barnets rätt till ett fullvärdigt och anständigt liv under förhållanden som säkerställer värdighet, främjar självförtroende och möjliggör hans eller hennes aktiva deltagande i samhället. 4.6.1Insatser för att öka barns och ungas aktiva deltagande i samhällslivet Inflytande i förskola och skola m.m. Skolans demokratiuppdrag innebär att skolan både skall ge eleverna kun- skaper om demokrati och mänskliga rättigheter och att skolan skall fun- gera demokratiskt. En arbetsgrupp undersökte möjligheten till utökat och reellt barn, elev- och föräldrainflytande i bl. a. förskola, fritidshem och skola. Uppdraget med förslag redovisades i rapporten (Ds 2003:46) Var- dags-inflytande. För att ytterligare stärka arbetet har regeringen uppdragit åt Myndig- heten för skolutveckling att genomföra insatser för att stödja och inspire- ra utvecklingen av arbetet med att öka både det vardagliga och det formaliserade inflytandet för barn, elever, studerande och föräldrar i för- skola, skola och vuxenutbildning. Arbetet skall redovisas . Regeringen har även gett ett uppdrag till att utarbeta infor- mation som skall ge övergripande kunskap om förskola, skola och vuxenutbildning. Det finns behov av information till dem som berörs av verksamheten för att på ett lättillgängligt sätt förklara skolsystemets upp- byggnad och intentionerna bakom. Uppdraget skall redovisas . lanserade regeringen en demokratisatsning Delaktiga , i form av ett åtgärdsprogram. Programmet består av flera akti- viteter som syftar till att bekämpa utanförskap och öka människors del- aktighet i det svenska samhället. Ungdomar är i detta sammanhang en viktig målgrupp och flera av aktiviteterna är direkt eller indirekt riktade Skr. 2005/06:206 mot ungdomar. Inom ramen för Delaktiga anordnas bl.a. aktivi- teten skolval 2006 inför de allmänna valen. Med stöd från Justitiedepar- tementet skall i samarbete med elevorganisationer, Myndigheten för Skolutveckling och genomföra sats- ningen, som innehåller såväl skolval som kringaktiviteter. Turné Skolval genomförs och omfattar besök på ett fyr- tiotal orter. Vidare kommer särskilda insatser att genomföras för att en- gagera och öka närvaron i gymnasie- och grundskolor av politiska ung- domsorganisationer och deras lokalföreningar liksom folkvalda repre- sentanter från olika politiska beslutsnivåer. Insatserna skall stimulera debatt och dialog mellan ungdomar och folkvalda i frågor som berör ungas möjligheter till inflytande, delaktighet, representation och andra frågor som berör unga. har fullmäktige möjlighet att besluta om att in- föra s.k. medborgarförslag, dvs. rätt för den som är folkbokförd i kom- munen eller i en kommun inom att väcka ärenden i fullmäk- tige (5 kap. 23, 33 och 64 §§ kommunallagen). Denna rätt innebär att alla som är folkbokförda i en kommun som infört medborgarförslag, dvs. även barn och ungdomar har rätt att väcka ärenden i fullmäktige. En första uppföljning som gjordes efter genomförandet visar att gruppen ungdomar är underrepresenterade bland dem som utnyttjar denna rätt, med undantag från ett fåtal kommuner där ungdomar stått bakom ett stort antal förslag. fördelade statsbidrag i form av struktur-, utvecklings- eller etableringsbidrag till 65 ungdomsorganisationer med totalt 558 163 medlemmar i åldern .