prop · GT031d17 · 2006-01-01 00:00:00 — I det arbetet kommer att diskuteras hur samspelet mellan arbets- och privatliv skulle kunna beaktas i målet för verksamhetsområdet. Regeringen avser också att återkomma i frågan i sin nästa jämställdhetsskrivelse till , vilken är planerad . Vidare kan verksamhetsområdet bidra till att uppfylla riktlinjerna 18 och 21 i fråga om EU:s sysselsättningsriktlinjer. Riktlinje 18 avser att främja en livscykelinriktad syn på arbete genom bl.a.: -bättre balans mellan arbete och privatliv -stöd till aktivt åldrande, inbegripet lämpliga arbetsvillkor, bättre (yrkes)hälsostatus och tillräckliga stimulansåtgärder för arbete och åtgärder för att motverka förtidspensionering. Riktlinje 21 handlar om att bl.a. främja flexibiliteten i kombination med anställningstryggheten. Den lyfter bl.a. fram åtgärder som främjande och spridning av innovativa och smidiga former för arbetets organisation, i syfte att förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet, inbegripet hälsa och säkerhet. Den nivåhöjning av anslag som skedde dels 2001, dels 2004, på sammanlagt 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 har inneburit en förstärkning med cirka 130 nya tjänster. Verket har internutbildat drygt 190 arbetsmiljöinspektörer , inklusive de nyanställningar som skett som en följd av naturlig rörlighet i organisationen. Internutbildningsprocessen har initialt inneburit en belastning av verkets tillsynsresurser. Inspektörerna har efterhand blivit färdigutbildade och kommit ut i verksamheten. Antalet förelägganden och förbud har ökat . Utländska småföretag och ensamföretagare förekommer i ökande utsträckning, delvis som en följd av utvidgningen av den Europeiska unionen . ser över hur tillsynsmetoderna vid tillsynen av dessa företag kan förbättras samt hur verket bättre kan kommunicera förelägganden och förbud, bl.a. med hänsyn till språksvårigheter och svårighet att nå arbetsgivaren. handlar cirka en tredjedel av de krav ställer om systematiskt arbetsmiljöarbete () och cirka en femtedel om medicinska och sociala frågor. Systematiskt arbetsmiljöarbete innebär bland annat att det skall finnas arbetsmiljöpolicy, rutiner för arbetsmiljöarbetet, arbetstagarnas medverkan i arbetsmiljöarbetet, arbetsmiljökompetens, riskbedömning och företagshälsovård. vidareutvecklar sin strategi för . I strategin ligger utbildning av arbetsgivare i samverkan med Prevent, Arbetsmiljöforum m.fl. Vidare ingår översyn av föreskrifterna samt utveckling av inspektionen. När det gäller arbetsorganisation och negativ stress (som ingår i medicinska och sociala frågor) har utarbetat metoder i ett särskilt utvecklingsprogram (). Inom ramen för programmet har 150 erfarna arbetsmiljöinspektörer utbildats. Härtill kommer utbildningen av de nyanställda inspektörerna. Utvärdering av programmet kommer att avslutas . Arbete pågår med att skapa rutiner för att få större enhetlighet i tillsynen. Inom ramen för verksamhetsprogrammet har skapats branschprogram för att samordna verkets insatser över landet. Inom de sex prioriterade branscherna har särskilda samverkansmöten med arbetsmarknadens parter, liksom verksövergripande kampanjer genomförts. Samordnad tillsyn över landet av företag med verksamhet i flera distrikt En utvärdering av denna tillsyn visar på ökad enhetlighet i kraven, bättre utnyttjande av verkets resurser samt spridningseffekter inom de inspekterade företagen. Utbildningen av de nya inspektörerna har stor betydelse för att åstadkomma enhetlighet i tillsynen. Efter de senaste årens nyrekryteringar avspeglar inspektörernas bakgrund bättre de varierande arbetsförhållandena på landets arbetsplatser. har bedrivit ett omfattande arbete med regelförenkling. Antalet paragrafer i föreskrifterna har minskat med nästan hälften. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare (dir. 2004:91) med uppgift att se över vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen. I översynen utreds bland annat behovet av en förbättrad samordning mellan inflytandereglerna i medbestämmandelagen och samverkansreglerna i arbetsmiljölagen. I enlighet med avsiktsförklaringen görs vidare en översyn av lagstiftningen för att utreda hur vissa regler skulle kunna göras dispositiva för att ge möjlighet för arbetsmarknadens parter att genom kollektivavtal reglera vad arbetsgivaren skall göra för att fullgöra sina skyldigheter vad gäller systematiskt arbetsmiljöarbete och rehabilitering. I översynen ingår dessutom arbetsmiljölagens tillämpning på förskoleverksamheten samt frågor om elevernas inflytande. Utredaren skall redovisa uppdraget . De regionala skyddsombuden utgör en viktig strategisk resurs för bättre arbetsmiljö vid mindre företag. uppgår det statliga bidrag som avser de regionala skyddsombudens verksamhet till . Härav avsåg LO, cirka 14 miljoner TCO och cirka 1,5 miljoner . Cirka 105 000 regionala skyddsombud återfinns i verkets register. hade 15 av 16 regional skyddsombudsverksamhet. I korthet innebär insatserna att de regionala 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 skyddsombuden aktiverar det lokala arbetsmiljöarbetet, informerar och utbildar, medverkar vid tillbud m.m. LO:s eget bidrag har uppgått till av den sammanlagda kostnaden. Inom TCO hade 10 av 18 förbund regional skyddsombudsverksamhet . Akuta insatser och rehabiliteringsärenden är en TCO:s bidrag är av den totala kostnaden. Inom bedrivs regional skyddsombudsverksamhet i begränsad omfattning, i huvudsak inriktad på psykosociala frågor och ledarskap. bidrag är av kostnaden. Tabell 4.1 Antal deltagare och utbildningarnas längd på utbildningar - 2004 Företagsläkarutbildning (15 p) Företagssköterskor (40 p) Ergonomi och rehabilitering för företagssjukgymnaster och arbetsterapeuter (20 p) Arbetsingenjörutbildning (40 p) psykologer och beteendevetare (10 p) Arbetsvetenskap för fackliga förtroendemän (10 p) Stress och arbetsorganisation för Kurs för handledare för företagsläkares beslutade, enligt regeringens förslag, om till företagshälsovårdsutbildning. Medlen fördelades över perioden 2005. har i uppdrag att utveckla, bedriva och marknadsföra företagshälsovårdsutbildningar i syfte att höja kvaliteten och bredda målgrupperna. Antalet deltagare i utbildningarna har ökat mellan åren 2002 2004. Som exempel har antalet företagssköterskor fördubblats . Regeringen beslutade att avsätta för att stärka metodutvecklingen inom företagshälsovården. Utvecklingsuppdraget har utförts av i samverkan med avsattes härutöver för metodutveckling och utbildningsinsatser. Inom ramen för verksamhet med företagshälsovårdsutbildningarna sker fortlöpande ett metodutvecklingsarbete för att kurserna skall svara mot sektorns behov. Institutet har främst inriktat sig på att utveckla och ta fram vidareutbildningar för anställda inom företagshälsovården, personaladministration samt personer i ledande befattningar, t.ex. utbildning i organisations- och hälsovetenskap. har institutet utvecklat kurser i hälsoekonomi och hälsobokslut samt kurser i konsulting/coaching i etik och värderingar som startar . Institutet har startat ett arbete med att kvalitetssäkra utbildningarna. har, tillsammans med dåvarande och Föreningen svensk företagshälsovård, ansvarat för en omfattande satsning till anställda inom företagshälsovården avseende en metod för att göra bedömningar av arbetsförmåga inför rehabilitering av långtidssjukskrivna (s.k. SASSAM-metodik). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Ungefär 800 personer har genomgått utbildningen som omfattar en och en halv dag. har , i samarbete med , vidareutvecklat ett webbaserat utbildningsmoment i basutbildningen för företagssköterskorna i ämnet hälsofrämjande. Institutet har tillsammans med finansierat ett utvecklingsprojekt för metoder för att stärka företagshälsovårdens personal som konsultorganisation. Syftet är att de skall kunna bistå arbetsplatserna i deras systematiska arbetsmiljöarbete. När det gäller de resultat som uppnåtts avseende metodutveckling av företagshälsovårdsutbildningen kan följande nämnas: -Nya former för utbildning av företagshälsovårdspersonal har provats inom . Framför allt har utbildningen av beteendevetare och psykologer för tjänstgöring inom företagshälsovården utvecklats och förnyats. Bland annat har det utvecklats en tydligare inriktning inom områdena arbetsorganisation och förebyggande arbetsmiljöarbete. -En distansmodell har utvecklats vid utbildningen av företagsläkare och företagssköterskor som gör det möjligt att minska den lektionsbundna undervisningstiden. -Ett kvalitetsarbete sker inom företagshälsovården. Bland annat har antalet företagshälsovårdsföretag som utnyttjar möjligheten till frivillig certifiering ökat. Närmare hälften av branschen (mätt i antal företagshälsovårdsanställda) har numera certifikat från ett oberoende organ (tredjepartscertifierad). företagshälsovårdsutredning avlämnade sitt betänkande Utveckling av god företagshälsovård ny lagstiftning och andra åtgärder (SOU 2004:113). Se avsnitt 3.4.1. Forskning och kunskapsförmedling inom arbetsmiljöområdet uppdrag är att bedriva forskning, utveckling och kunskapsförmedling inom arbetslivsområdet. Forskningen skall vara mångvetenskaplig och till nytta för arbetslivet. bedriver omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet i fråga om individens villkor i arbetslivet. Målet är att öka kunskapen om individens villkor i ett föränderligt arbetsliv med särskild betoning på hälsa och ohälsa i arbetslivet, arbetsmarknad och sysselsättning, arbetets organisering, arbetsrätt i omvandling globala, europeiska och lokala perspektiv, ergonomi och belastning, fysikaliska och kemiska hälsorisker, integration och mångfald samt utvecklingsprocesser i arbetslivet. internationella forskningssamarbete har stor betydelse för institutets kunskapsbildning, kvalitet och relevans. I budgetpropositionen redovisas därför särskilt delar av denna för att exemplifiera denna forskning. Institutets forskare har medverkat i 102 internationella expertuppdrag . Nedan redovisas några av de många internationella samarbetsavtal och projekt i vilka institutet deltagit. deltar i flera EU-projekt. Dessa rör exempelvis elektromagnetiska fält, vibrationsdämpning och risker med yrkesmässig exponering för vibrationer. Ett annat gemensamt internationellt projekt där tillsammans med europeiska och amerikanska forskare avser ergonomisk och vibrationsrelaterad belastning. samarbetar med , , kring företagshälsovårdsfrågor och har varit medarrangör av en WHO-workshop om upplevd elöverkänslighet. samarbetar med WHO även om framtagande av kunskapsdokument inom områdena Buller och vibrationer. samarbetar med forskare från i ett projekt om subjektiva besvär i samband med mobiltelefoni. Institutet har ett samarbetsavtal med i som lett till att samarbete etablerats om arbete och hälsa vid datorarbete. Vidare har institutet ett samarbete med forskare i för integrering av organisationsforskning och arbetshälsoforskning som syftar till att generera kunskap om hur organisatoriska förhållanden och individförhållanden samverkar för uppkomst av arbetsrelaterad hälsa eller ohälsa. Arbetsmarknadens parter genomförde olika aktiviteter inom ramen för s.k. funktionsutbildning , såsom kvalificerade funktionsutbildningar och bolagsstyrelseutbildningar, allmänna informationsinsatser, föreläsningar och enkätundersökningar samt produktion av informationsmaterial och EU-bevakning (se avsnitt 7.3). Målet är att verksamheterna ska leda till förbättringar i arbetsmiljön och utveckling av medbestämmande i arbetslivet. Målgruppen är personer som i sin arbetsfunktion har rollen som förtroendevald eller motsvarande med uppgifter inom bolagsstyrelse- och arbetsmiljöområdet. Verksamheten utvärderas av parterna i samband med respektive aktivitet och deltagarna har bedömt att innehåll och relevans var tillfredsställande. Experter från har medverkat vid delar av utbildningarna. Medel för EU-bevakning, som ryms inom resurserna för funktionsutbildning, har använts till löner och resor för personal i , lokalhyror och verksamhetskostnader. Rapporteringen görs genom skriftliga lägesrapporter inom olika bevakningsområden. Förutom att bedriver forskning inom verksamhetsområdena Arbetsmiljö och Arbetsrätt finns det även andra aktörer. De viktigaste forskningsutförarna inom området är universitet och högskolor (se utgiftsområde 16) samt () (se utgiftsområde 9). (se utgiftsområde 9, politikområde Folkhälsa) är inom folkhälsoområdet. Det är främst för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) (se utgiftsområde 9, politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16) och Verket för innovationssystem () (se utgiftsområde 24, politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16) som svarar för forskningsfinansieringen inom området. Försäkringsbolag och andra privata aktörer bedriver betydande forskning och utvecklingsprojekt inom arbetsmiljöområdet. Arbetsmarknadens parter arbetar aktivt för kunskapsförmedling och ger stöd till utvecklingsarbetet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Målet för verksamhetsområdet är en arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall, är anpassad till människors olika fysiska och psykiska förutsättningar samt är utvecklande för individen. De indikatorer för arbetsmiljön som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: -Dödsolyckor i arbetet. Källa: /. -Antal anmälda arbetsolyckor. Källa: /() och . -Antal anmälda arbetssjukdomar. Källa: /. Anställda och ohälsa. Källa: och . -Krav/kontroll i arbetet. Andel som dels inte kan koppla tankarna från arbetet när de är lediga, dels har lågt handlingsutrymme. Källa: och Arbetslivsin- Den sistnämnda indikatorn har inte uppdaterats , vilket medför att denna inte redovisas i budgetpropositionen . Sambanden mellan arbetsmiljöinsatser, arbetsmiljö och ohälsa är komplexa. Dessa samband är föremål för en omfattande forskning både nationellt och internationellt. Arbetsmiljön är endast en, men en viktig, faktor som påverkar ohälsan. Störst betydelse för utvecklingen av arbetsmiljön torde de insatser ha, som görs på arbetsplatsen av arbetsgivare och arbetstagare. Därtill har de statliga insatserna självklart en viktig och kompletterande roll. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 4.1 Antalet dödsfall i arbetsolyckor 1988 - 2004 Källa: /och . Antalet dödsfall i arbetet i ligger på en internationellt låg nivå, cirka 50 stycken . utgjorde ett undantag, då närmare 150 personer av dem som förolyckades då fartyget förliste var på tjänsteresa. Det är huvudsakligen män som drabbas av dödsfall i arbetsolyckor. Ungefär hälften av dödsfallen är fordonsolyckor. Andra stora grupper av dödsfallen är maskinrespektive fallolyckor. Äldre personer är överrepresenterade vad gäller arbetsolyckor med dödlig utgång. Diagram 4.2 Anmälda arbetsolyckor i 1989-2004 Antal per tusen förvärvsarbetande Källa: /, SCB/. anmäldes cirka 32 000 arbetsolycksfall med sjukfrånvaro. Av dessa avsåg kvinnor och män. Totalt har arbetsolycksfallen minskat kraftigt från en nivå på cirka 100 000 fall . ökning, har antalet minskat, både för kvinnor och män, . Det har under alla år varit fler män som drabbas av arbetsolyckor än kvinnor. Olycksfall som lett till mer än 14 dagars frånvaro från arbetet har emellertid ökat med för både kvinnor och män. De viktigaste olycksorsakerna för kvinnor är överbelastning, fallolyckor och våld. För män är dessa fallolyckor, överbelastning och maskinolyckor. Diagram 4.3 Antal anmälda arbetsolyckor med inom EU:s dåvarande 15 medlemsstater, 1997- 2002 Antal per 100 000 sysselsatta inom nio gemensamma branscher Diagram 4.3 visar att antalet anmälda olycksfall med , inom nio gemensamma branscher, i ligger lågt, för både kvinnor och män, jämfört med de övriga 14 länder som ingick i EU före . Relevant statistik saknas för de tio nya medlemsländerna. För svenska kvinnor och män ökade olycksfallen , men har minskat . Ökningen var särskilt stor för allvarligare olycksfall med längre sjukskrivningstid. Antalet olycksfall för kvinnor i EU är i stort sett oförändrad medan trenden för män varit minskande. Diagram 4.4 Anmälda arbetssjukdomar 1988-2004 Antal per tusen förvärvsarbetande; arbetstagare och egenföretagare Källa: /, SCB/. Diagram 4.4 visar en tydlig uppgång i antalet anmälningar av arbetssjukdomar, särskilt för kvinnor, . Därefter har uppgången stannat av för både kvinnor och män. anmäldes cirka 21 300 arbetssjukdomar. Av dessa avsåg kvinnor och män. Detta innebär en minskning för både kvinnor och män med knappt en femtedel sedan föregående år. De vanligaste arbetssjukdomarna för kvinnor beror på belastningsfaktorer, följda av organisatoriska eller sociala faktorer. De vanligaste arbetssjukdomarna för män beror också på belastningsfaktorer, men är följda av buller. Den tillgängliga statistiken över arbetssjukdomar bygger på de anmälningar som kommer in. Den svenska lagstiftningen bygger på ett generellt arbetsskadebegrepp utan hänvisning till några speciellt i förväg utvalda sjukdomar. Att för enskilda fall bestämma om en anmäld skada skall anses orsakad av arbetet är en uppgift för rättspraxis. har praxis i denna tillämpning förändrats. Fr.o.m. gäller generösare regler för bedömning av arbetssjukdomar. Incitamentet att anmäla sin skada påverkas givetvis i hög grad av hur man bedömer förutsättningarna att få ersättning för sina skador. Svårigheter att få ersättning för skador som uppstått till följd av psykosociala faktorer, exempelvis stress och mobbning, kan innebära att det trots ökningen ändå finns en underrapportering till systemet. Detta skulle då främst beröra kvinnor eftersom dessa i högre grad än män drabbas av arbetsskador som beror på psykosociala faktorer. Diagrammet 4.4 visar på kraftiga svängningar över åren. Dessa svängningar kan till viss del förklaras av hur försäkringen på varierande sätt hanterat arbetssjukligheten . Upp- och nedgångarna återspeglar de förändringar i försäkringsvillkoren som infördes dessa år. Den uppstramning av regelverket som infördes föregicks av en massiv informationskampanj, vilket var en trolig anledning till ett kraftigt ökat antal anmälningar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 4.5 Anställda och ohälsa, kvinnor 1988-2003 Värk skuldror, axlar Källa: SCB/och Diagram 4.6 Anställda och ohälsa, män 1988-2003 Värk skuldror, axlar Källa: SCB/och Diagrammen 4.5 och 4.6 ger en bild av upplevelsen av belastningsskadorna i arbetslivet. Som framgår av diagrammen finns stora skillnader mellan kvinnor (diagram 4.5) och män (diagram 4.6), där kvinnor i högre utsträckning anger upplevda besvär för samtliga variabler. skedde en viss nedgång i de tidigare uppåtgående kurvorna som beskriver upplevelse av trötthet, ängslan oro och besvär med sömnen. har kurvorna för besvär delvis fortsatt att plana ut. För kvinnor har de upplevda problemen med värk i skuldror, nacke och axlar minskat medan problemen i dessa avseenden ökat något för män. Andelen kvinnor som anger att de ofta är trötta har åter ökat medan männen i ökad utsträckning anger besvär med sömnen, ängslan och oro. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen anser att måluppfyllelsen för verksamhetsområdet utvecklas i positiv riktning. Antalet anmälda arbetsolyckor och arbetssjukdomar minskar för både kvinnor och män. Antalet anmälda arbetssjukdomar har minskat med ungefär en femtedel . Även när det gäller självskattade upplevelser av faktorer med koppling till psykisk belastning i arbetslivet kan skönjas en viss, om än måttlig förbättring. Dessa indikatorer som redovisas i diagrammen 4.5 4.6 beskriver dock endast utvecklingen . redovisning avseende arbetsorsakade besvär som även beskriver utvecklingen visar på en signifikant minskning jämfört 2002 och 2003 när det gäller stress och psykiska påfrestningar som orsak till de arbetsrelaterade besvären. kvarstår dock att denna typ av problem mer än fördubblats . Belastningsskador kvarstår som en dominerande orsak till ohälsa på grund av arbetsmiljön. Såväl belastningsskador som psykosociala skador är vanliga i kvinnodominerade branscher, framför allt inom vård, skola och omsorg. arbetsmiljö- och arbetsbesvärsundersökningar innehåller flera uppgifter som visar på ett liknande mönster, d.v.s. att stressen på de svenska arbetsplatserna ökat . Det gäller såväl belastningar i sig som reaktioner på dem av olika slag. Utmärkande tycks vara att kontrollen över arbetstakten minskat. Mest påtagligt har den minskat inom den kommunala sektorn. Det innebär också att kontrollen över arbetstakten har minskat mer på typiskt kvinnodominerade arbetsplatser än för typiskt mansdominerade. Ökade svårigheter i arbetet och bristande handlingsutrymme tycks hänga samman. Analyser visar att det är grupper med lågt handlingsutrymme som med tiden har blivit allt mer missnöjda med sina arbeten och som också i allt större utsträckning upplever svårigheter i arbetet. Resultaten från statistiken kan tolkas så att det finns två viktiga förändringar inom den psykosociala arbetsmiljön, dels en som innebär en långsiktig ökning mot ökad stress/belastning, dels en som har karaktären av ett konjunkturellt förlopp, alltså något som följer den allmänna utvecklingen i ekonomin och som innefattar både förbättringar och försämringar. Viktiga faktorer i ett sådant konjunkturellt förlopp kan handla om besparingar med åtföljande personella neddragningar på arbetsplatserna och den ökade belastningen på de anställda som detta inneburit. För anställda inom offentlig sektor gäller sannolikt att belastningen inträder på grund av att kraven på verksamheten är desamma. För privat anställda innebär sådana förändringar en fördröjd ökad belastning först när produktionen åter ökar men då nyanställningar ännu inte gjorts. Genom forskningen vet vi också att organisationsförändringar i sig medför ökad belastning. Orsakerna till både de konjunkturella förändringarna och den oroande långsiktiga utvecklingen av ökad stress och psykisk påfrestning kräver ytterligare forskning för att förstås. besvär 2005 redovisar att en större andel av dem som har uppgivit arbetsrelaterade besvär har angivit att åtgärder har vidtagits på arbetsplatsen för att hindra uppkomst av liknade besvär 2005. När det gäller kvinnorna finns en stadig ökning medan åtgärderna för männen har minskat något jämfört med . anger av kvinnorna och av männen att åtgärder vidtagits. Av dem som redovisat att de på grund av besvär fått förändrade arbetsuppgifter, omplacerats inom företaget, gått ned i arbetstid eller bytt arbetsgivare anger tre av fyra att besvären också minskat. Av utgifterna inom verksamhetsområde Arbetsmiljö avsåg arbetsmiljötillsynen och regional skyddsombudsverksamhet . Därtill avsåg huvuddelen av utgifterna för förvaltningskostnader, , verksamhet för att förbättra arbetsmiljön. Vidare avsåg huvuddelen av bidraget till funktionsutbildningen m.m., , åtgärder som syftar till en bättre arbetsmiljö. Utgifterna för verksamhetsområdet 2004 var i stort sett på samma nivå som 2003. Det är rimligt att anta att ökade satsningar på arbetsmiljöområdet bidragit till den positiva utveckling som kan utläsas av arbetsmiljöstatistiken. Politikens inriktning på arbetsmiljöområdet är att uppnå ett arbetsliv där kvinnor och män inte slås ut eller drabbas av skador eller ohälsa till följd av arbetet. Arbetslivet skall göra det möjligt för människor att orka arbeta tills de går i ålderspension, och att även därefter leva ett aktivt liv. Målsättningen måste emellertid sättas högre än så. Grunden för den svenska arbetsmiljöpolitiken har varit att arbetsmiljön skall betraktas som en helhet som gäller inte bara skydd mot ohälsa och olycksfall, utan också arbetets uppläggning och dess psykologiska och sociala innehåll. Detta är också innebörden av arbetsmiljölagens bestämmelser. En god arbetsmiljö är viktig inte bara för att den enskilde skall garanteras rimliga arbetsförhållanden. Den skall också utformas så att stimulans och möjlighet till utveckling i arbetet gör att de mänskliga resurserna bättre tas tillvara. Den praktiska tillämpningen måste naturligtvis anpassas till de möjligheter som finns vid olika typer av arbeten.