prop · GT03205 · 2006-05-30 00:00:00 — Mäns och kvinnors värkmönster har utvecklats olika i åldrarna . All sorts värk har ökat bland kvinnorna, medan besvären tvärtom minskat bland män utom i åldrarna , där lätta besvär av värk har ökat Trenden med minskande dödlighet i skador efter olycksfall har brutits Skador efter olycksfall är den största dödsorsaken i åldrarna . dog nästan 3 000 personer av skador efter olycksfall, varav över 1 000 till följd av fall och drygt 500 av trafikolyckor. av dem som dör av skador är män. större delen av skadefallen i dödsorsaks- och patientstatistiken trots att denna åldersgrupp endast utgör av befolkningen. Fallolyckor är den vanligaste skadeorsaken i alla åldrar men särskilt bland äldre, där dödsfallen till följd av höftfrakturer fortsätter att öka, sär- skilt bland kvinnor. För skador bland äldre kan det emellertid vara svårt att dra en gräns mellan fallolyckor och benbrott vållade av benskörhet. fiken dominerar som orsak till dödsolyckor bland män, men antalet trafik- olyckor med dödlig utgång har inte ökat . den dominerande orsaken till dödliga olyckor bland kvinnor. i skador minskade bland män och halverades bland kvin- nor mellan perioden 19801995 och har därefter stagnerat. Våld och hot har ökat mest mot unga kvinnor I uppgav av kvinnor och män i åldrarna att de har utsatts för våld eller hot vid minst ett tillfälle. utsattes en lika stor andel av kvinnor som män för våld eller hot. Andelen kvinnor som har utsatts för våld eller hot har nästan fördubblats . var det de yngsta kvinnorna () som svarar för den enda statistiskt signifikanta ökningen, och uppgav av kvinnorna i denna åldersgrupp att de varit utsatta för våld eller hot. Motsvarande siffra för unga män den grupp som är mest utsatt för våld eller hot var . dör ca 100 personer till följd av våld 66 män och 37 kvinnor . Det dödliga våldet har legat på i stort sett samma nivå . Antalet barn som har utsatts för dödligt våld har minskat. utgör de av det totala antalet fall av dödligt våld. Drygt 10 000 sexualbrott anmäldes till polisen , varav en fjärdedel var våldtäkter. Mörkertalet är sannolikt stort. Allergisjukdomar och besvär vanligt förekommande I uppgav av männen och 43 pro- cent av kvinnorna i ha astma, allergier eller annan överkänslighet. Dessa besvär har mer än fördubblats . upp- gifter om utvecklingen bland vuxna saknas ännu, eftersom de endast sam- las in av SCB . Värnpliktsundersökningarna antyder dock att ökningen av allergisjukdomar fortsätter. Allergisjukdomar är de vanligaste långvariga hälsoproblemen hos barn. Omkring en fjärdedel av alla fyraåringar och tolvåringar har någon allergi- sjukdom enligt Barnens miljöhälsoenkät som genomförts av SCB på uppdrag av . Dödligheten i allergisjukdomar är låg och har fortlöpande minskat tack vare att behandlings- metoderna har förbättrats påtagligt. Infektionssjukdomarna är fortfarande ett väsentligt samhällsproblem Infektionssjukdomar var förr en dominerande dödsorsak, men dessa har minskat drastiskt . har emellertid resistenta bakterier och antibiotikaresistens gjort det svårare att behandla infektions- sjukdomar. Genom människors resande sker en kontinuerlig import av resistenta bakterier från omvärlden. Ett speciellt problem utgör resistent tuberkulos, som det i vissa fall saknas behandling mot. Antalet sexuellt överförbara sjukdomar ökar igen. Klamydia är den största sexuellt överförda sjukdomen i . Antalet rapporterade fall har ökat oroväckande , främst bland ung- domar. rapporterades det högsta antalet nya fall sedan anmälningsplikten infördes . Också gonorré och syfilis ökar, främst bland män som har sex med män. Den största andelen av anmälda fall av hiv utgörs av smitta genom heterosexuella kontakter. I är hiv och syfilis relativt begränsade problem , men ökande frekvenser kan vara en signal om att smittskyddet inte helt och hållet fungerar samt om ett ökat behov av förebyggande arbete. Fortsatt bättre tandhälsa hos vuxna, men oroande tendenser bland barn Andelen kariesfria barn och ungdomar ökade kontinuerligt , men noterades ingen fortsatt förbättring. Bland tolvåringarna syntes t.o.m. en marginell försämring. I den vuxna befolkningen har andelen med enbart egna tänder kontinuerligt ökat, och tuggförmågan har löpande förbättrats sedan 1980- talets början. De sociala skillnaderna i tandhälsa är dock fortfarande stora och visar ingen tendens att minska. Färre personer har besökt tandläkare den senaste tvåårsperioden, främst i åldrarna och i synnerhet gäller detta bland männen. Var fjärde person i denna åldersgrupp säger sig ha haft behov av tandvård utan att uppsöka tandläkare. Personer med ut- ländsk bakgrund besöker tandläkare mer sällan än befolkningen i genom- snitt. God reproduktiv hälsa i Den reproduktiva hälsan i är mycket god. Reproduktiv ohälsa är i hög grad kopplad till fattigdom, sociala orättvisor och diskriminering av kvinnor och hör till de allvarligaste folkhälsoproblemen globalt. I föds nu fler barn igen efter de låga födelsetalen . Genomsnittsåldern för föräldrarna vid första barnets födelse har ökat stadigt och är nu för mammorna och för papporna. Trots skiftande födelsetal har det genomsnittliga antalet barn som kvinnor föder under sin livstid legat kring två barn . Ungdomar skyddar sig bättre mot oönskade graviditeter än mot köns- sjukdomar. Klamydia ökar bland ungdomar. Den van- ligaste orsaken till infertilitet är sexuellt överförda infektioner. Fertiliteten minskar också med ökad ålder. Utgången av graviditeter och förlossningar är gynnsam i , men dessa är trots det förenade med en hel del potentiella hälsorisker. En relativt stor andel kvinnor vårdas på sjukhus för avvikelser och komplikationer i samband med graviditet och förlossning. Barns och ungdomars hälsa är god, men den psykiska ohälsan ökar i ett internationellt perspektiv har barn och ungdomar i mycket god hälsa. Svenska barn och ungdomar framstår i intervjuunder- sökningar i europeiska länder som friskast och mest nöjda med livet. Trots det har psykosomatiska symtom t.ex. ont i magen, ont i huvudet och sömnbesvär ökat fortlöpande bland skolungdomar . Ökningen är något större för flickor än för pojkar men framför allt är andelen med besvär högre bland flickor än bland pojkar, såväl vid 1980- talets mitt som . Även lokala studier pekar på att barn och ungdomar känner mer oro och oftare har sömnproblem . När det gäller barn som föds mycket för tidigt, barn som föds med missbildningar och barn som får cancer så har överlevnaden ökat markant . Barn i hushåll med en utsatt ekonomisk situation löper ökad risk för sjuklighet och död , ökad risk för psykisk ohälsa, ökad risk för astma och ökad risk för att råka ut för skador efter olycksfall. Äldres hälsa förbättras, men inte för de allra äldsta De flesta i den äldre delen av befolkningen är förhållandevis friska. Äldre upplever också själva att hälsan har förbättrats till . Andelen som rapporterar någon långvarig sjukdom, besvär efter olycksfall eller handikapp har dock ökat något bland män i åldrarna och bland kvinnor . Andelen med lätt eller svår värk har ökat bland kvinnor och bland män över 80år. Synförmågan har förbättrats. Andelen med såväl lätt som svårt rörelse- hinder har minskat bland män, medan endast andelen med lätt rörelse- hinder har minskat bland kvinnor. Tandhälsan har också blivit bättre bland de äldre, fler behåller sina egna tänder och sin tuggförmåga högt upp i åldrarna. Även om människor löper mindre risk att bli sjuka i en given ålder, talar mycket för att sjukligheten i befolkningen kommer att öka totalt sett, som följd av att fler överlever sina sjukdomar. Många som överlever en hjärtinfarkt kommer senare i livet att få andra sjukdomar t.ex. hjärtsvikt eller cancer. Därför måste man räkna med att de äldres sjukdomar kommer att ställa allt större krav på samhället och hälso- och sjukvården. Vissa tecken tyder på att det förlängda livet främst medför fler år med lätt ohälsa, men att förutsäga de kommande årens hälsoutveckling bland äldre är svårt och osäkerheten bedöms ha ökat till följd av att olika undersökningar till viss del visat motstridiga resultat. Ett tydligt köns- mönster finns, där kvinnor har i livets slut med sjukdom och funktionsnedsättningar jämfört med män. Utrikes födda ingen enhetlig grupp visar att de självupplevda hälsoproblemen skiljer sig åt mellan ut- rikes födda och personer födda i . Av samtliga utrikes födda som ingick i undersökningarna rapporterade av kvinnorna och av männen att de upplevde något hälsoproblem vilket kan jämföras bland dem som är födda i . Det finns dock stora variationer inom gruppen utrikes födda, som är mycket oenhetlig. I sin rapport betydelse En rapport om hälsan hos olika invandrargrupper i (FHI rapport 2002:29) konstaterade FHI att det inte finns något enkelt samband mellan etniskt ursprung och hälsotillstånd. Hälsosituationen är ett komplext samspel mellan bland annat ursprungs- land och ett stort antal faktorer som påverkar individen i det nya landet och därmed förutsättningarna för hälsa. Frekvensen av olika former av ohälsa varierar påtagligt mellan grupper av kvinnor och män med olika etniskt ursprung. Även om ett flertal grupper av utrikes födda har en sämre hälsosituation i genomsnitt än inrikes födda finns det stora grupper av utrikes födda som har en god hälsosituation. Till det kan exempelvis goda kostvanor bidra. Ursprunget kan därför i vissa fall bidra till friskfaktorer, hälsoproblem Skr. 2005/06:205 uppstår först när man hamnar i ett utanförskap på grund av sitt ursprung. Utanförskap kan också uppkomma vid svårigheter att komma in på arbetsmarknaden etc. Sammantaget konstaterar FHI att faktorer som låg social position, arbetslöshet och diskriminering kan påverka hälsan, dels genom en ökad sårbarhet hos individen som därmed blir mer mottaglig för sjukdomar och dels en negativ påverkan på individens levnadsvanor. För vissa grupper finns en stark koppling mellan dryckesvanor och ursprungsland. Till exempel dricker muslimer generellt sett mindre än genomsnittsbefolkningen, medan andra grupper av utrikes födda har en förhållandevis hög genomsnittlig alkoholkonsumtion. I kombination med andra former av utanförskap kan ett problematiskt drickande bli mer för- ödande för utrikes än inrikes födda. Frågan om alkoholproblematik i gruppen av utrikes födda är dock komplicerad, för vissa grupper med ett nordiskt ursprung är alkohol en orsak till en ohälsofaktorer. Förhållningssättet till tobak varierar beroende på en persons ursprung, en persons förhållande till tobak beror av hur tobaken uppfattas som kul- turellt fenomen. Det har också visat sig att om det är vanligt och accepte- rat i ursprungslandet påverkar det inställningen till tobaksanvändning. Även förhållandet till kosten kan utgöra såväl en stärkande faktor som en ohälsofaktor. En grupp som uppmärksammats i detta sammanhang är de finländare som kom till under framför allt för att arbeta inom industrin. När gruppen var som störst levde 300 000 av dem i , var deras antal omkring 200 000. FHI konstaterade i rapporten om hälsan hos olika invandrar- grupper i (FHI rapport 2002:29) att finska invandrare i har en sämre hälsa än inrikes födda. Till exempel dog finska män en för tidig död jämfört med svenskfödda män samt att finska kvinnor hade en för- dubblad risk att dö i hjärt-kärlsjukdomar jämfört med svenska kvinnor. Kvinnor och män födda i bosatta i löpte stor risk att råda ut för svår långvarig sjukdom, även då man tagit hänsyn till deras sociala position. Kombinationen av ett oftast slitsamt arbete, riskabla alkohol- vanor, begränsade sociala nätverk, däribland förlorade kontakter med hemlandet och en på andra sätt svag social situation har gjort att denna grupp är särskilt utsatt. Den psykosociala arbetsmiljön är mer pressande inom välfärdssektorn arbetade många på mycket hälsovådliga arbetsplatser. arbetare riskerade att drabbas av olycksfall eller exponeras för farliga orsakar tungt arbete, tunga lyft och ensidiga arbets- uppgifter en hel del rygg- och nackbesvär och sjukdomar i rörelseorganen. Datorarbete ökar kontinuerligt, och mellan av både kvinnor och män använder numera dator i sitt arbete, vilket kan vara en förklaring till att andelen besvär från nacken och övre delen av ryggen har Sjukdomar i rörelseorganen är den vanligaste sjukskrivnings- diagnosen, och psykiska besvär den näst vanligaste. den diagnos som har ökat mest som sjukskrivningsorsak . Den psykosociala arbetsmiljön försämrades , men den har förbättrats något . De mest psykiskt påfrestande arbetena finns inom de s.k. välfärdstjänsterna, dvs. de yrken som vänder Skr. 2005/06:205 sig till allmänheten inom service, vård och omsorg samt skola. tjänsterna utgör ca en fjärdedel av arbetsmarknaden. Inom denna sektor skedde stora organisationsförändringar . Arbetstempo och tidspress fortsätter att öka. Jäktiga arbeten har ökat kontinuerligt , särskilt bland kvinnor. Andelen som har varit tvungna att minska på lunchrasten, arbeta mer övertid, ta med arbete hem eller haft liten möjlighet att ta korta pauser ökade under stora delar av . Andelen har därefter minskat men nivån är fortfarande högre än . Färre röker men fler snusar Tobaksrökningen har minskat bland både män och kvinnor och i alla socioekonomiska grupper . Bland männen har minskningen varit snabbare än bland kvinnorna. Utrikesfödda män röker dock i betydligt större omfattning än män som är födda i . Andelen dagligrökare bland män är internationellt sett låg i , där män och pojkar röker minst jämfört med i övriga . rökte av männen och av kvinnorna i åldern , vilket innebär en fortsatt minskning i förhållande till perioden 20022003. De sociala skillnaderna är dock fortsatt stora och har blivit ännu tydligare . Högst andel rökare finns bland personer med sjuk- och aktivitets- ersättning samt långvarigt arbetslösa där nästan var tredje person röker. har snusningen ökat, och ökade andelen snusare bland både kvinnor och män. av männen och av kvinnorna snusar. Enligt den nationella folk- hälsoenkäten är snusning vanligast i åldrarna , där av männen och av kvinnorna uppgett att de snusar. En tredjedel av dagligsnusarna har uppgivit att de också röker då och då. För varje vuxen snusare som börjar röka går det fyra rökare som går över till snus när de slutar röka. Män använder oftare snus när de slutar röka än män i åldrarna däröver. Dödligheten i alkoholrelaterade sjukdomar sjunker för män Alkoholkonsumtionen ökade med 2004. Den senaste statistiken visar på att ökningen av alkoholkonsum- tionen kan ha avstannat . I vad mån det är ett trendbrott är för tidigt att säga. har andelen riskkon- sumenter ökat, och berusningsdrickandet har ökat bland ungdomar. Det finns särskild anledning till oro över den stora andelen riskkonsumenter bland unga kvinnor och män. Bland kvinnor i åldrarna har antalet som vårdats för alkoholförgiftning tredubblats . Bland män i samma åldrar har antalet nästan fördubblats. Den alkoholrelaterade dödligheten har totalt sett minskat med en tredje- del . Sannolikt har det förändrade dryckes- mönstret med minskad spritkonsumtion bidragit till detta. Alkoholdödlig- heten har emellertid ökat bland kvinnor, främst i åldrarna , och bland män . tionen borde enligt accepterad teori inom alko- Skr. 2005/06:205 holforskningen innebära en ökad alkoholrelaterad dödlighet, åtminstone Så har dock inte blivit fallet. Enligt Social- styrelsen är en trolig orsak till det att det främst är ungdomar som på- verkats av den ökade tillgängligheten till alkohol som öppethållande , större införselkvoter och lägre priser har inneburit. De flesta riskkonsumenter av alkohol är unga män och kvinnor. Dödsfall på grund av alkoholmissbruk sker vanligtvis först och effekten av den ökade alkoholkonsumtionen bland ungdomarna kommer alltså i detta av- seende inte att bli synlig förrän om tre eller fyra decennier. Fram till dess är det troligt att dödligheten i alkoholrelaterade sjukdomar kommer att minska som den totala alkoholrelaterade sjukdomsbördan kan komma att öka. Hörselskadande buller är en ökande hälsorisk för barn Barnens miljöhälsoenkät visar att den miljörelaterade hälsan hos barn i generellt är god, även om t.ex. allergisjukdomar är ett be- tydande problem. Oroande är också att barn och ungdomar utsätts för hörselskadande buller i en omfattning som inte skett tidigare. I daghem och skolor har ljudnivåer uppmätts som i vissa fall överskrider den gräns för när hörselskydd måste bäras enligt arbetsmiljölagstiftningen. Var sjunde 12-åring, vilket motsvarar nästan 18 000 barn, upplever obehag av buller i eller i närheten av hemmet. Något flera uppger att de har haft svårt att somna på grund av ljudstörningar. 4Utvecklingen inom folkhälsopolitikens målområden 4.1Målområde 1: Delaktighet och inflytande i samhället Regeringens bedömning: Människors möjligheter att delta aktivt i olika samhällsprocesser och att få inflytande påverkas av faktorer som utbildning, inkomst, kön, etnicitet, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Kvinnor och män i socialt och hälsomässigt utsatta grupper har oftare lågt valdeltagande, lågt deltagande i andra demokratiska processer, ett lågt socialt deltagande, en sämre kvalitet i sina sociala relationer och andra indikationer på utanförskap. Utanförskap medför i sin tur små möjligheter att påverka villkor som är negativa för hälsan. Aktuella studier har visat hur diskriminering av olika skäl påverkar människors hälsa negativt. Insatser för utsatta grupper som leder till att de i ökad utsträckning deltar i viktiga samhällsprocesser kan därför ge positiva hälsoeffekter. Därför är det pågående arbetet inom bl.a. politik- områdena Demokratipolitik, Barnpolitik, Ungdomspolitik, Utbildnings- politik, Jämställdhetspolitik, Integrationspolitik, Kulturpolitik, Stor- stadspolitik, Bostadspolitik, Handikappolitik och Äldrepolitik som leder till ett ökat deltagande i samhället viktiga även ur ett folkhälso- perspektiv. Utvecklingen skiljer sig för de olika bestämnings- faktorerna inom målområdet. På flera punkter är utvecklingen positiv, Skr. 2005/06:205 till exempel ökar tillgängligheten för funktionshindrade i samhället. andra punkter är trenden mer svår att avläsa och i några fall är den negativ. De senare gäller bl.a. bestämningsfaktorn Demokratisk del- aktighet där valdeltagandet har minskat . Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning beträffande sambandet mellan bestämningsfaktorerna och hälsa samt utvecklingen av bestämningsfaktorerna. Inom målområdet Delaktighet och inflytande i samhället har FHI i Folkhälsopolitisk rapport (dnr 2005/7557/FH) definierat sju bestäm- ningsfaktorer. FHI redogör för utvecklingen av dessa med sammanlagt tio indikatorer. Bestämningsfaktorerna och indikatorerna har enligt FHI koppling till åtta olika politikområden. Jämfört med FHI:s sammanställ- ning har regeringen funnit att även politikområdet Äldrepolitik är väsent- ligt för bestämningsfaktorerna Demokratisk delaktighet, Socialt del- tagande, Socialt stöd och Fysisk tillgänglighet. Likaså har regeringen funnit att politikområdet Barnpolitik är väsentligt för bestämnings- faktorerna Demokratisk delaktighet, Deltagande i Kulturaktivitet och Socialt deltagande. Valdeltagande (andel röstande av röst- berättigade i val till kommunfullmäktige) Jämställdhetsindex (h) Deltagande i kulturell verksamhet på Kulturell verksamhet (andel av befolk- ningen som deltagit i/utövat kulturell Andel funktionshindrade som inte behöver gå i trappor för att komma ut eller in i sin (h) = huvudindikator. Remissinstanserna: anser med anknytning till be- stämningsfaktorn demokratisk delaktighet att det är angeläget att fortsätta arbeta för att underlätta för unga att delta i beslutsfattande på lokal nivå och för att fler kommuner inrättar ungdomsråd eller liknande. 2005/06:205 styrelsen anser att det dessutom är viktigt att öka ungdomars inflytande saknar tillgänglighet till information som bestämningsfaktor då detta är en förutsättning för medborgarnas möjlig- heter att utöva sina rättigheter. Andelen hushåll med tillgång till Internet borde vara en indikator i folkhälsoarbetet. () är positiv till förslaget om att utveckla JämIndex men är tveksam till att ensidigt satsa på användningen av index för att följa utvecklingen av folkhälsan. På nationell nivå finns det fler indikatorer att använda. (JämO) instämmer i huvudsak i rapportens beskrivning av situationen inom för myndigheten intressanta områden. JämO välkomnar särskilt att arbetet med de folk- hälsopolitiska målen sker utifrån ett genusperspektiv. Myndigheten före- slår att statistik över anmälningar till JämO, till antidiskrimineringsbyråer och antalet ärenden hos fackförbund som gäller könsdiskriminering blir indikatorer när det gäller diskriminering. () är positiv till att Statens folkhälso- institut (FHI) lyfter fram utvecklingen av kunskap om diskrimineringens negativa påverkan på hälsa som ett av de prioriterade förslagen. Ombuds- mannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) fram- håller att det finns ett tydligt samband mellan diskriminering och ohälsa, vilket framkommit i ett antal studier inom området. HomO påpekar att diskrimineringsfrågorna bör behandlas brett, inte begränsas till separata kapitel. Det är mycket vanligare att homo- och bisexuella personer har utsatts för kränkande behandling samt våld och hot om våld . påpekar att utrikes födda kvinnors höga ohälsotal motiverar studier av arbetsvillkor ur ett kombinerat jämställd- hets- och integrationsperspektiv. i län anser att indi- katorn Självupplevd diskriminering bör innefatta barn och ungdomar. delar FHI:s uppfattning att det är svårt att mäta kul- turens påverkan på hälsa. De resultat som finns bör tolkas med försiktig- het. Rådet har inget att invända mot det som tas upp under utvecklingen av arbetet med de folkhälsofrågor som berör dess eget ansvarsområde. HomO framhåller att ett lågt socialt deltagande är ett problem bland homo- och bisexuella kvinnor i åldrarna . lyfter fram bestämningsfaktorn socialt deltagande som mycket betydelse- full för verkets arbete. Bestämningsfaktorn socialt stöd har inte kommenterats närmare av remissinstanserna. HO anser inte att indikatorn Andel funktionshindrade som inte behöver gå i trappa för att komma ur eller in i sin bostad är den mest lämpliga för att mäta tillgängligheten. Indikatorn för fysisk tillgänglighet bör utvecklas i samråd med Handisam. , (HI) anser att den folk- hälsopolitiska rapporten alltför lite uppmärksammar personer med funk- tionsnedsättningar. Hjälpmedel är väsentliga för flera av bestämnings- faktorerna. anser att indikatorerna för delaktig- het och inflytande behöver utvecklas i ett samarbete mellan FHI och handikapprörelsen. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt bestämnings- faktorn fysisk tillgänglighet. Skälen för regeringens bedömning Efter förslag från regeringen i propositionen Mål för folkhälsan fastställde att Delaktighet och inflytande i samhället är en av de mest grund- läggande förutsättningarna för folkhälsan och skall därmed utgöra ett sär- skilt målområde (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). I det demokratiska samhället är utgångspunkten den enskilda männi- skans möjligheter och förutsättningar att delta och påverka. Det betyder att alla medborgare, oavsett kön, etnicitet, religion, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder, skall ha jämlika möjligheter att vara delaktiga och utöva makt. Sociala och ekonomiska orättvisor bidrar till ett ojämlikt deltagande i samhället och ett politiskt utanförskap. Brist på makt och möjligheter att påverka är inte bara ett problem för den som står utanför, det är också ett problem för det demokratiska samhället och det har även ett starkt sam- band med hälsa. För att nå ett jämlikt deltagande räcker det inte med att slå vakt om de rättigheter som traditionellt förknippats med demokratin, som yttrandefrihet, rätten till politiskt deltagande och föreningsfrihet.