prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — skall, inom ramen för kravet på affärsmässighet, vara det ledande företaget i omställningen till ett svenskt energisystem som är ekologiskt och ekonomiskt hållbart. På bolagsstämman 2005 gjordes ett tillägg till bolagsordningen och i motiveringen för detta framgår att bör kunna vara ledande köpare av ny ekologisk produktionsteknik som är tekniskt och ekonomiskt gångbar. Regeringens bedömning: Mot bakgrund av det ökade behovet av aktivt strategiarbete och en starkare samordning för de långsiktiga energi- politiska insatserna som helhet bör övergripande roll och ansvar stärkas. Medlen inom anslaget för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet under utgiftsområde 21 Energi skall därför administreras av . förslag: Överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: Det rådde delade meningar bland remissinstan- serna om vilken administration av programmet som är att föredra, men i huvudsak menade remissinstanserna att gränsdragningsproblem mellan de då ansvariga myndigheterna skulle bestå, oavsett om Energimyndig- heten gavs ett totalansvar för administrationen eller om den dåvarande var skarpt kritisk till utredningens Även och Formas ville behålla sina uppgifter. remissinstanser tillstyrkte dock att skulle ges ett tydligare samordningsansvar för energiforskningsprogrammet. () var skarpt kritisk till utredningens förslag att sammanföra hela programmet under en myndighet. förslaget skulle få allvarliga konsekvenser för den långsiktiga grund- forskningen inom området och även för synergin med ett flertal andra VR ansåg att den grundläggande energiforskningen fyller en mycket viktig uppgift i den långsiktiga omställningen av energisystemet och att VR hade de allra bästa förutsättningarna för att administrera denna. Även om man skulle göra en organisatorisk förändring borde VR även fortsättningsvis stå för den vetenskapliga granskningen av de projekt som främst syftar till grundläggande förståelse och kompetensuppbyggnad. Vidare ansåg VR att ett ökat samarbete mellan myndigheterna som finansierar energi- forskning kunde fylla flera av de funktioner som utredningen ville uppnå med en koncentration av ansvaret till . bedömning var att delar av programmet även fortsättningsvis borde administreras av andra myndigheter eftersom ett fördjupat bransch- och sektorskunnande kring exempelvis transporter och effek- tivisering genom nya IT-system finns hos andra myndigheter. menade dessutom att planeringsförutsättningarna förbättrats års programs slutskede, sedan den nya myndighetsstrukturen trädde 2001. ifrågasatte utredningens argument att en samlad arena kan samla relevant sektorskunskap för bättre hantering av energiforskning. Formas ansåg att det fanns skäl att renodla den forskningsverksamhet som är bebyggelserelaterad för att undvika dubbelarbete. Formas menade att diskussionen om ansvaret för administrationen av det framtida pro- grammet är underordnad behovet av ett väl organiserat och administrerat statligt program, och att programmet borde planeras och organiseras så att synergieffekter mellan de ingående organisationerna eftersträvas i syfte att nå såväl högsta kvalitet som relevanta och tillämpningsbara resultat. delade utredningens åsikt att den administrativa samordningen av energiforskningen bör stärkas och ser positivt på en tydligare roll för i detta avseende. ville se att ansvaret för programmet delads mellan och och att beredningen mellan dessa aktörer formaliserades. menade att erfarenheterna från den tidigare omfattande sektorsforskningen är entydiga och att den högsta vetenskap- liga kvaliteten genereras av den projektselektion som sker i forsknings- rådens regi. Effektiviteten i kunskapsproduktionen kunde således förväntas minska om gavs totalansvaret för all forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. stödde att energiforskningen organiseras som sektorsforskning då detta ger möjlighet att kontrollera omfattningen och att upprätthålla en nationell konkurrens som ger kvalitet. LO ställde sig inte avvisande till förslaget om att skulle få större ansvar och befogenheter, men pekade på Statskontorets utredning Effektivare tillsyn över energimarknaderna (Statskontoret 2003:27) som föreslog en delning av myndigheten. Det fanns enligt LO skäl som talade för en sådan uppdelning men den skulle förutsätta att båda myndigheterna fick rejäla förutsättningar för att kunna fungera ändamålsenligt. Bakgrund: I budgetpropositionen gavs huvudansvaret och samtliga medel inom det långsiktiga energipolitiska programmet. förslag (FOKUS II): Överenssttämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: () ser fördelarna med en gemensam huvudman för hela energiforsknings- programmet och anser vara den naturliga huvud- Svenskt Gastekniskt Center anser att det är viktigt med en sektorsmyndighet inom energiområdet. i (LO) instämmer i förslaget med hänvisning till behovet av en sammanhållen organisation för arbetet. välkomnar förslaget med en av sammanhållen fokuserad EFUD-satsning och menar att det kan vara en fördel att ansvaret avser hela innovationskedjan för att myndigheten skall kunna agera i alla delar och bibehålla en sammanhållen planering och överblick. delar uppfattningen att skall ha ansvaret för de delar av energiforskningen som övertagits från Formas, och för att åstadkomma sammanhållen planering och över- blick. Svenska anser att bör ha ansvaret för hela energiforskningsprogrammet samt verka för ett ökad samverkan mellan universitet och näringsliv. ser mycket positivt på att ansvaret för all energiforskning fortsättningsvis kommer att vara hos . Verket för näringslivsutveckling () anser att det är positivt att vill ta på sig ansvaret för hela innovationskedjan och påpekar att det är viktigt att myndigheten även tar på sig ett ansvar för att följa upp hur framgångsrik kommersialiseringen är. anser att omvärlds- och behovsanalyser bör samordnas med SWENTEC. har redan tidigare varit positiv till att skall har ansvaret för hela energiforskningsprogrammet och har stärkts i denna övertygelse. drar parallellen till det egna sektorsansvaret och det egna synsättet med innovationsprocessen i centrum för att förnya vägtransportsystemet, och framför att det är mycket viktigt att forskning, utveckling, demonstration och implemen- tering av nya lösningar hålls samman hos sektorsansvariga myndigheter. påpekar att både verket och har väl upparbetade kanaler för samverkan med . betonar vikten av att samverkan utvecklas mellan berörda myndigheter för att uppnå effektivitet och kvalitet i FoU-kedjan från grundläggande forskning till utveckling, demonstration och kommersiali- sering. framhåller att ansvar för hela innovationskedjan kräver en breddad kompetens, dvs. att nödvändiga kompetenser byggs upp inom eller en nära sam- verkan med andra berörda myndigheter, såsom Formas, och . Verket för innovationssystem () påpekar att många projekt kan ha energirelevans utan att vara renodlade energiprojekt och betonar därför vikten av samverkan mellan , och övriga berörda myndigheter och forskningsfinansiärer. framhåller att det trots utökade ansvar fortfarande finns starka kopplingar och behov av samordning med andra forskningsfinansiärer. bedömer det som angeläget att verket och undersöker möjligheterna att samordna sina insatser inom områden där båda har ett ansvar. () förväntar sig att , givet myndighetens helhetsansvar för energi- forskningen, beaktar det stora behovet av transportrelevant energi- forskning. () stödjer förslaget att skall ha huvudansvaret för hela energiforsknings- programmet. SLU menar dock att huvudansvar för hela energiforskningsprogrammet innebär att myndigheten bör kunna spela både rollen som forskningsfinansiär och rollen som beställare. SLU menar att det inte framgår av rapporten att är medveten om dessa båda roller. SLU framhåller att är Energimyndig- heten också måste kunna spela rollen som finansiär av grundforskning. menar att energiforskningens bredd i kombination med begränsade resurser ställer stora krav på om den skall ges hela ansvaret för den statligt finansierade energiforskningen. befarar att övriga forskningsfinansiärer kommer att avstå från goda energiforskningsprojekt, med hänvisning till att energiforskning är ansvar. anser vidare att om det är en tydlig fokusering av EFUD-verksamheten som eftersträvas så skall helhetsansvar kompletteras med konkreta samarbetsmekanismer som möjliggör att andra forsknings- finansiärer stödjer sådan energiforskning som valt att inte prioritera. föreslår också att ansvaret för grundläggande energiforskning skall delas mellan och genom formaliserad samfinansiering samt att dessa båda finansiärer tillsammans skall finansiera och högskolor som valt energi som strategiska forskningsområden med långsiktiga ramavtal liknande fakultetsmedel. föreslår också att ger ramanslag till universitet med energirelaterad grundläggande och tillämpad forskning och att myndigheten borde införa samma utvärderingssystem som för bedömning av sådana ansökningar. har erfarenheten att forskning i skarven mellan olika finansiärer lätt hamnar i strykklass och anser därför att det är viktigt att samråd sker mellan , , och vad gäller den grundläggande energiforskningen. betonar vikten av att de som granskar ansökningar om stöd till grundläggande forskning har hög vetenskaplig kompetens, menar att bedömningsförfarande har förtroende bland forskarna och påpekar att detta förfarande skiljer sig från förslag. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) anser att den återställning av energiforskningsanslaget som skedde bör innebära att Formas som har haft ansvar för del av anslaget återfår ett sådant ansvar. Formas menar att det inte i nämnvärd utsträckning kan påverka möjlighet till överblick att andra forskningsfinansiärer ges möjlighet att inkludera energifrågan i den forskning de finansierar. Formas vill se samverkan mellan olika ansvariga myndigheter som har tydliga uppdrag och egen finansiering. Skälen för regeringens bedömning: energipolitiska beslut konstaterades bl.a. ett behov av att tydliggöra och förstärka myndig- hetsfunktionen inom energiområdet. inrättades och gavs bl.a. ansvaret att verkställa huvuddelen av omställningsåtgärderna och att samordna omställningsarbetet. En tydligare fokusering av insatserna ställer enligt regeringens Prop. 2005/06:127 bedömning ökade krav på analys och strategiarbete inom utförandet av programmet, och på uppföljning, rapportering och resultatspridning (se avsnitt 5.11). I budgetpropositionen för gjorde regeringen i samband med minskningen av anslaget för energiforskning bedömningen att medlen inom anslaget för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet under utgiftsområde 21 Energi i linje med behovet av ökande prioritering och koncentration av resurserna skulle administreras av . Mot denna bakgrund, och i ljuset av de ned- dragningar av resurser för de långsiktiga energipolitiska insatserna som genomfördes i och med beslutet om budget , kunde medel inte tillföras , och för grund- forskning med energirelevans, energi och bebyggelse samt energi och transporter. Det system av övergripande mål, kriterier för prioritering samt visioner, delmål och indikatorer för genomförande och uppföljning inom olika tema- och utvecklingsområden som föreslås i avsnitt 5 utgör ett övergripande instrument för fokusering av de långsiktiga energipolitiska insatserna. Även om budgeten för energiforskning nu återigen ökas ser regeringen det som ändamålsenligt att också i fortsätt- ningen får administrera budgeten för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. Regeringen bör dock som disponera medel för internationellt energisamarbete och vissa temporära riktade insatser, samt för övergripande utvärderingsinsatser. Som flera remissinstanser påpekar kommer dock gränsdragnings- problem mellan de tidigare ansvariga myndigheterna att bestå, oavsett hur frågan om administration och förfogande över budgeten löses. Behovet av konstruktiv samverkan med andra finansiärer är därför uppenbart. Fördelarna med den tidigare ordningen kan enligt utredaren av det långsiktiga energipolitiska programmet upprätthållas om andra forskningsfinansierande myndigheter används som underleverantörer till för vissa delar av genomförandet även om görs ensamt ansvarig. Den tydlighet och fokusering som kan uppnås genom att fortsättningsvis administrerar budgeten för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet förutsätter enligt regeringens bedömning att effektivare former för samverkan med andra forskningsfinansierande myndigheter etableras (se avsnitt 7.2). 7.2 Samverkan mellan forskningsfinansierande myndigheter Regeringens bedömning: Det är viktigt att där så bedöms lämpligt samråder med andra forskningsfinansierande myndigheter såsom Formas, och vid utformningen av insatserna kring forskning, utveckling och demonstration inom områden med anknytning till flera myndigheters ansvarsområden.Ett konstruktivt samarbete mellan olika forskningsfinansiärer är angeläget för att säkerställa att verksamhet som berör flera ansvarsområden får rimliga förutsättningar utifrån alla relevanta målsättningar, och för att möjliggöra samverkan och samfinansiering kring sådana insatser utifrån respektive forskningsfinansiärs egna uppgifter och prioriteringar. bör även samverka med andra statliga forskningsfinansiärer kring främjande av starka forskningsmiljöer. förslag (FOKUS II): kommer att ytterligare söka skapa allianser för samverkan kring strategiskt viktiga projekt och program. Däri ingår att samverka med andra finansiärer (myndigheter såväl som näringslivet), men också med utförare av forskning (universitet och högskolor, institut och näringslivet) och mottagare av forskningsresultat (samhället, näringslivet). Remissinstanserna: Inga remissinstanser har invändningar mot ökad samverkan mellan och övriga myndigheter. Flertalet av myndigheterna bland remissinstanserna välkomnar uttryckligen en ökad samverkan med . () poängterar vikten av samverkan inom innovationspolitiken och menar att huvudmannaskap för EFUD-programmet även innefattar ett ansvar att aktivt söka samarbete med andra aktörer. ITPS vill uppmärksamma den risk för gränsdragningsproblem som kan uppstå mellan Energi- myndighetens sektorsinriktade stödinsatser och andra organisationers och myndigheters mer generella program. ITPS påpekar att det är mycket betydelsefullt att kommunikationen med andra aktörer är god, dels för att undvika parallellarbete, dels för att utvecklingsbara projekt skall hänvisas till mest relevant program och inte riskera att falla mellan stolarna. Verket för innovationssystem () vill understryka det exceptio- nellt stora behovet av samverkan när det gäller forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet. menar att energiområdets grundläggande karaktär medför att energifrågor ofta utgör en del av projekt med fokus utanför energiområdet, t.ex. inom miljöforskning. måste därför samverka med såväl andra myndigheter (, , , för arbetsliv och socialvetenskap, Mistra, , m.fl.) som näringslivet. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) instämmer i behovet av samverkan mellan forsknings- finansiärer, men tror att en sådan samverkan kan tjäna på att de olika parterna har ett tydligt uppdrag och finansiering för att bidra till en utveckling av energisystemet. En sådan samverkan skulle också bidra till att ge som huvudansvarig för energiforskningen den önskade överblicken. föreslår att ett grundforskningsprogram skapas för att underlätta kontakten med universiteten, klara bevakningsforskningen inom breda områden och garantera den vetenskapliga kvaliteten. För att säkerställa att forskningen håller högsta vetenskapliga kvalitet föreslår att gör den vetenskapliga bedöm- ningen i samarbete med . (SvK) anser att samverkan mellan Energimyndig- heten, kraftföretag och tillverkare vad gäller högskoleforskningen fungerar bra och att inriktningen mot högre grad av industrirelevans har pågått . (Sida) meddelar att ett fördjupat samarbete håller på att byggas upp mellan Sida och Energi- myndigheten och ser möjligheter till samarbete t.ex. genom deltagande i de föreslagna kompetenscentra. () stöder strävan att öka sin samverkan med andra forskningsfinansiärer och ser beröringspunkter mellan KBM:s och satsningar, framförallt inom det temaområdet Energisystemstudier. KBM välkomnar en ökad samverkan då det bör finnas synergieffekter mellan myndig- heternas kompletterande satsningar inom energi- och säkerhetsforsk- ningsområdena. bedömer det som angeläget att och undersöker möjligheterna att samordna sina insatser inom de områden där båda har ett ansvar. Främst gäller detta, enligt verket, framställning av energi från produkter eller restprodukter från jordbruket samt marknadsreglering av sådana varor. är berett att delta i tillämpningen av forskningsprogrammet men förfogar inte över egna forskningsanslag. pekar på att det inom ett energiområde vindkraft utvecklats ett nära samspel mellan de olika nivåerna (, regional och nationell) för att hantera och finna lösningar på en god hushållning av våra naturresurser. påpekar att verket och har överlappande sektorsansvar eftersom vägtransportsektorn står för en försvarlig del av den svenska energianvändningen. betonar att både och har väl upparbetade kanaler för samverkan med Energi- myndigheten. betonar vikten av att samverkan utvecklas mellan berörda myndigheter för att uppnå effektivitet och kvalitet i kedjan från grund- läggande forskning till utveckling, demonstration och kommersialisering. föreslår särskilt att temaområdet Transport skall formulera prioriteringar och mål utifrån en tydlig plan för hur inblandade myndig- heter skall fördela ansvar och samverka. tillstyrker bildandet av allianser. anser att kompetenscentra bör rikta sig mot hela universitetsvärlden, inte bara teknik och ekonomi, samt att de bör bildas inom områden som är avnämarförankrade och där erforderlig vetenskap- lig bredd finns. har erfarenheten att forskning i skarven mellan olika finansiärer lätt hamnar i strykklass och anser därför att det är viktigt att samråd sker mellan , , och vad gäller den grundläggande energiforskningen. anser att om avsedda resultat skall nås måste tydliga riktlinjer fastställas för samverkan med övriga myndigheter i innovationskedjan. föreslår att ansvaret för grundläggande energiforskning skall delas mellan och genom formaliserad samfinansiering. instämmer i att det är viktigt att den kompetens som finns vid universitet och högskolor tas tillvara i samverkan med näringsliv och offentlig sektor, exempelvis inom kompetenscentra. () ser det som angeläget att samarbetet mellan och ökar och ser fram emot en fortsatt dialog om hur denna strävan ska konkretiseras. VTI framhåller sin aktiva medverkan i den av stödda forskarskolan Program Energisystem och ser med tillfredsställelse på detta som ett sätt att inom energiforskningsområdet stärka samarbetet mellan institutet, universitetsvärlden och . () framhåller att uppbyggnaden av forskningsenheten , där forskning bedrivs om framtidens klimat och dess konsekvenser, möjliggjorts bl.a. tack vare stöd från . ser fram emot fortsatt samverkan med kring forskning om konsekvenserna av global uppvärmning. Skälen för regeringens bedömning: De långsiktiga energipolitiska insatserna kring forskning, utveckling och demonstration är en central del av energipolitiken och arbetet med en omställning till ett hållbart energisystem. Energiområdet är emellertid inte en avgränsad och separat del av innovationssystemet. Det är snarare så att den teknik, den förståelse och den kompetens som behövs för omställningen av energisystemet i högsta grad är tvärvetenskaplig och har omfattande beröringspunkter med forskning inom många ämnen och med många inriktningar. Hur uppgiften än organiseras kvarstår behovet av att säkerställa ett konstruktivt samarbete mellan relevanta forskningsfinansiärer och forskningsmiljöer kring forskningsuppgifterna. Frågan om samverkan och samarbete mellan statliga aktörer med ansvar kring utveckling och kommersialisering av ny teknik har behandlats i kapitel 6 ovan. I detta kapitel behandlas samverkan mellan forskningsfinansierande aktörer. Som anförts ovan är det enligt regeringens bedömning ändamålsenligt att ges ett tydligt övergripande ansvar och förfogandet över programmets budget. Det är dock å andra sidan uppenbart att en sådan ansvarsfördelning nödvändiggör fungerande former för samverkan och samfinansiering mellan ansvariga myndigheter. Sådana gränsdragningar är naturligtvis inget unikt för energiområdet. På liknande sätt har samverkansbehov och gränsdragningsfrågor identifierats av andra aktörer såsom , , , , m.fl. Programrådet för fordonsforskning (PFF) utgör ett exempel på samverkan mellan olika aktörer. PFF är t.ex. den viktigaste finansiären av forskning inom vägfordonsområdet, med verksamhet inom flera underprogram såsom den s.k. Gröna bilen. Utöver sin roll som forskningsfinansiär utgör programrådet också ett mycket viktigt forum för utbyte av information mellan såväl myndigheter som företag med verksamhet inom området. Parter i PFF är AB , , , , , , , och . Ett kanske ännu tydligare exempel på samverkan mellan forsknings- finansierande myndigheter är den kraftfulla satsning på de starkaste forskningsmiljöerna som initierades genom det forskningspolitiska beslutet (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) Inom denna satsning samverkar de statliga finansiärerna , , och för arbetsliv och social- vetenskap (FAS). Forskningsråden och har valt att kalla de nya satsningarna för Linnéstöd, stöd till samt stöd till FAS- center. Linnéstödet avser excellent grundforskning inom alla vetenskaps- områden och hanteras av och Formas. gäller stöd till excellent grundforskning och samverkan med näringsliv och/eller offentlig verksamhet och hanteras av och . I form av FAS-center ges stöd till starka forskningsmiljöer inom arbetsliv, folkhälsa och välfärd. Stöd inom kan utgöra ett gott exempel på en typ av samverkan som kunde vara konstruktiv även när det gäller energi- forskning. Berzeliistödet riktar sig mot excellent grundforskning som dessutom i vissa delar har en tydlig ambition att aktivt samverka med intressenter från näringsliv och offentlig verksamhet och att på annat sätt nyttiggöra forskningen genom kommersiella tillämpningar. Med denna inriktning kan det sägas fokuseras på ett område där och båda har ansvar och intresse av verksamheten och där båda myndigheterna förfogar över resurser. Verksamheten kommer att byggas upp successivt till en nivå där VR och bidrar med högst vardera. På liknande sätt finns områden inom energipolitiken där Energi- myndigheten har ansvar och resurser som vetter mot andra politik- områden och finansiärer. Det är viktigt att insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet där så bedöms lämpligt utformas i samråd med andra forskningsfinansierande myndigheter såsom Formas, och . Verksamhet som berör flera ansvarsområden måste få rimliga förutsättningar utifrån alla relevanta målsättningar, och samarbete och samfinansiering kring sådana insatser utifrån respektive forskningsfinansiärs egna uppgifter och prioriteringar måste möjliggöras. Det finns en viktig samverkan mellan grundforskning och all behovsinriktad forskning. Utredaren av det långsiktiga energipolitiska programmet uppmärksammade särskilt behovet av att nödvändig grundforskning ges fortsatt rimliga förutsättningar. Inom 1997 års långsiktiga program har , liksom tidigare det och det Natur- vetenskapliga forskningsrådet, förfogat över medel för Natur- och teknikvetenskaplig grundforskning med energirelevans. Dessa medel har disponerats av forskningsråden efter samråd med Statens energi- myndighet. disponeras dock samtliga medel för långsiktiga energipolitiska insatser av .