prop · GT031d26 · 2006-01-01 00:00:00 — Det jämställdhetspolitiska målet kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden och dess delmål skall också beaktas inom ramen för målet för politikområdet. För skogspolitiken gjordes själva jämställdhetsanalysen av skogsvårdsorganisationen, främst beroende på att myndigheten arbetar aktivt med jämställdhet. Slutsatser har diskuterats internt inom . I arbetet med jämställdhet har övervägts att ändra målformuleringar. Målen skulle kunna utvecklas så att det framgår att det rör sig om kvinnliga respektive manliga skogsägare. Men att utveckla målen ur ett genus- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 perspektiv bedöms dock som otillräckligt eftersom målgrupperna skogsägare och allmänhet består av en mängd olika undergrupper. Därför har befintliga mål behållits med en komplettering om att öka anpassningen till olika målgrupper. För att kunna öka målgruppsanpassningen krävs därför åtgärder i form av inledande målgruppsanalyser för att t.ex. undersöka om det finns särskilda förutsättningar hos någon målgrupp som måste vara tillgodosett för att de ska kunna delta i eller tillgodogöra sig skogsvårdsorganisationens informations-, rådgivnings- och utbildningsverksamhet. Arbetet på det internationella skogsområdet har för del präglats av förberedelser och medverkan i FN:s skogsforum (UNFF4), medverkan i FAO:s regionala arbete, bevakning av klimatkonventionen och konventionen om biologisk mångfald, deltagande i olika arbetsgrupper inom , deltagande i Baltic 21 och m.m. EU-arbete fokuserade på mot illegalt avverkat virke "and Trade" och översynen av . Vidare har arbetet med EU:s landsbygdsutvecklingsförordning samt tagit resurser i anspråk. EU-arbete och övrigt internationellt arbete har redovisats i två särskilda rapporter till regeringen. Fortsatta insatser kommer att krävas både av skogsnäringen själv och av skogsvårdsorganisationen i syfte att nå de båda skogspolitiska målen. Arbetet med biotopskydd och naturvårdsavtal i syfte att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar har utvecklats väl. Skogsvårdsstyrelsernas lokala anknytning, goda lokalkännedom och regelbundna kontakter med skogsägarna även i andra sammanhang antas vara de viktigaste framgångsfaktorerna, vilket även den skogspolitiska utvärderingen antyder. Skogsägarna är särskilt positiva till instrumentet naturvårdsavtal. Naturvårdsavtalen innebär inte ett permanent skydd för marken på samma sätt som biotopskydd eller naturreservat, utan det handlar om avtal som normalt tecknas . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Rådgivning, och även tillsyn, har visat sig vara ett effektivt redskap för att nå skogspolitikens mål. Rådgivningen är också ett mer effektivt medel för att nå skogspolitikens mål än omfattande statliga subventioner som tillämpas i många andra länder. Regeringen bedömer därför att rådgivning och tillsyn, jämte biotopskydd och naturvårdsavtal, är de viktigaste statliga styrmedlen för att nå de skogspolitiska målen. Regeringen redovisar i sin proposition 2004/05:150 Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag sin bedömning av miljökvalitetsmålet Levande skogar. För att nå delmål 1, att skydda skogsmark som biotopskyddsområden och i naturvårdsavtal till 2010, krävs att takten i genomförandet av områdesskyddet ökas genom tydligare prioriteringar, ökade resurser och ett effektivare arbete. Därtill behövs fortsatt stöd från skogsvårdsorganisationen till skogsägare genom rådgivning och information för att nå delmål 2 (att öka mängden hård död ved, öka arealen äldre lövrik skog, öka arealen gammal skog samt öka arealen mark föryngrad med lövskog). Möjligheterna att nå delmål 3 om skydd av kulturmiljöer i skogen ökar, i förhållande till de bedömningar som gjordes i regeringens ovan nämnda proposition genom satsningen på s.k. Gröna jobb. Det sker genom ett ramavtal som slutits mellan , och svenska . ansvarar för uppemot 5 000 årsarbeten. Förutom de arbetsmarknadspolitiska målen kommer detta projekt att kunna bidra med den kunskapsuppbyggnad som krävs för att nå delmål 3. önskar avgiftsbelägga ansökan om dispens från den sk. sexveckorsregeln i föreskrifterna till 14 § skogsvårdslagen om att föryngringsavverkning skall anmälas minst avverkningen påbörjas. Skälet är ett kraftigt ökat antal dispensansökningar, och de problem som detta medför för myndighetens möjligheter att planera sitt arbete och därmed optimalt utnyttja sina resurser. Frågan bereds inom . Regeringens förslag: Skogsvårdslagen (1979:429) ändras med anledning av att och skogsvårdsstyrelserna sammanförs till en sammanhållen nationell myndighet från . Ärendet och dess beredning Genom beslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utvärdera och se över skogspolitiken (dir. 2004:70). Genom tilläggsdirektiv (dir. 2004:139) beslutade regeringen att utredningen skulle lämna ett delbetänkande som avser utvärdering och översyn av skogsvårdsorganisationen. Utredningen redovisade uppdraget i delbetänkandet Skog till nytta för alla? (SOU 2005:39). Betänkandet har remissbehandlats. Lagförslaget är lagtekniskt sett av enkel beskaffenhet. Regeringen anser därför att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen har också lagt fram förslag bl.a. avseende den nya organisationens styrning. Flertalet remissinstanser lämnar förslaget utan erinran. Av länsstyrelserna avstyrker 17 förslaget och förordnar att skogsvårdsstyrelsernas verksamhet bör integreras i länsstyrelserna alternativt att man bör avvakta ansvarskommitténs arbete och skogsutredningens slutbetänkande. Skälen för regeringens förslag Regeringen delar, liksom flertalet remissinstanser, i stort utredarens syn på skogsvårdsorganisationen och utredarens förslag att göra organisationen till en myndighet. Regeringen anser vidare att förändringsarbetet i staten och på den enskilda myndigheten måste löpa kontinuerligt, som man ser till vad som är bäst för staten som helhet. Den av utredningen föreslagna samlade myndigheten kommer att ge stora samordnings- och effektiviseringsmöjligheter. Regeringen anser därför att och de regionala skogsvårdsstyrelserna fr.o.m. skall sammanföras till en sammanhållen nationell myndighet. Till följd av organisationsförändringen föreslås vissa följdändringar i skogsvårdslagen. Regeringen avser att återkomma till senare med de övriga lagförslag som behövs till följd av den nya myndighetsstrukturen. Försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning som bedrivs i berörs inte av förslaget. Genomförandet av organisationsförändringen torde initialt medföra vissa omställningskostnader. Dessa bedöms kunna finansieras inom befintliga anslag för skogsvårdsorganisationen. Frågan om styrelseform för den nya myndigheten bereds inom . Om organisationsförändringen skulle innebära en övergång av verksamhet är 6 b Lagen (1982:80) om anställningsskydd tillämplig. Dessa regler innebär att anställningsavtalen, med de rättigheter och skyldigheter som följer av avtalen, automatiskt överförs om inte arbetstagaren motsätter sig övergången. Andra civilrättsliga avtal än anställningsavtal som ingåtts av den överlåtande myndigheten kan också överföras. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende skogsvårdsorganisationen. skogspolitiska beslut slogs det fast att skogspolitiken måste ges en långsiktig och ekologisk inriktning. Det framhölls också att det inte är möjligt och rimligt att med alltför korta intervaller ändra grunderna för skogspolitiken mot bakgrund av det grundläggande kravet på god hushållning och med hänsyn tagen till de långa växttider som gäller för den svenska skogen. Beslut som fattas och åtgärder som vidtas i vår generation ger resultat först för kommande generationer. Å andra sidan måste nya kunskaper och värderingar få komma till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 uttryck i den konkreta utformningen och tillämpningen av skogspolitiken. skogspolitik ger också skogsägaren frihet och eget ansvar att själv besluta hur de skogspolitiska målen skall nås. Skogsvårdslagstiftningen uttrycker statens minimikrav på skogsbruket. Den kompletteras av som innehåller vissa bestämmelser som skall medverka till att skogspolitikens miljömål tillgodoses. Statligt ekonomiskt stöd till skogsbruket är av begränsad omfattning. I princip lämnas endast sådant stöd till natur- och kulturmiljövårdsåtgärder som har en omfattning som går utöver de krav som ställs i skogsvårdslagstiftningen. Det är viktigt att poängtera att den svenska modellen med en avreglerad skogspolitik utan subventioner är närmast unik såväl i ett europeiskt som globalt perspektiv. Denna princip kännetecknar även de skogsbruksstöd som finns i de svenska strukturfondsprogrammen och miljö- och landsbygdsprogrammet. Vid den första utvärderingen av skogspolitik gjordes bedömningen att inget av de två målen hade nåtts men att målen borde ligga fast. De brister som konstaterades vad gällde lagstiftning, ekonomiska resurser för områdesskydd och kunskaper hos skogsägarna föranledde förändringar i skogsvårdslagen, skogsvårdsförordningen, samt föreskrifter och allmänna råd till dessa. Vidare förstärktes skogsvårdsorganisationens resurser för rådgivning till skogsägare . Möjligheter skapades för medfinansiering från EU av . Resurserna för skydd av värdefulla skogsmiljöer i form av biotopskyddsområden och genom naturvårdsavtal förstärktes. Därutöver har också en kraftig förstärkning gjorts inom ramen för miljöpolitiken av resurserna för bildande av naturreservat på skogsmark. beslutade om en ny regional utvecklingspolitik i enlighet med regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Målet för politiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Skogspolitiken har av regeringen pekats ut som ett viktigt politikområde för uppfyllandet av den regionala utvecklingspolitikens mål. Inom politiken utgör de regionala tillväxtprogrammen centrala 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 instrument för det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. Företrädare för skogspolitikområdet skall därför inom ramen för arbetet med de regionala tillväxtprogrammen bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. Internationellt kommer regeringen att fortsätta verka för ett ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart skogsbruk i alla delar av världen. Flera viktiga förhandlingar pågår på det globala planet. Det globala avtalet om tropiskt timmer (), där deltar på konsumentsidan, håller på att omförhandlas. Inom FN pågår skogsförhandlingar . Bland de viktiga frågor som debatteras kan nämnas avskogning och resurser för hållbart skogsbruk i fattiga länder. Den svenska skogspolitiken påverkas i allt större utsträckning av medlemskapet i EU, trots att ingen gemensam skogspolitik finns. Flera aktuella EU-förslag berör skogspolitiken. Det gäller de s.k. FLEGT-förhandlingarna om skogsvårdslagstiftningens efterlevnad framför allt när det gäller handel. Syftet är att förhindra import till EU av virke som avverkats i strid med exporterande lands lagstiftning, såväl skogslagstiftning som ekonomisk lagstiftning. Ett annat exempel är EU:s nya landsbygdsförordning om stöd för landsbygdsutveckling som berör skogspolitiken och de miljöinriktade åtgärderna i skogen. som antogs 1998 har utvärderats. skall uppdatera skogsstrategin och ta fram en handlingsplan för skog och skogsbruk. Utvecklingen måste följas noga när flera stora skogsländer blivit medlemmar i unionen . 1Anslaget benämndes tidigare . 2Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 3Motsvarar 322 985 tkr prisnivå. 4Motsvarar 322 985 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av . Utgifterna motsvarade i stort sett anslagsnivån för budgetåret. Tabell 4.4 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Utfallet av uppdragsverksamheten och prognosen är till största delen beroende av de insatser som görs inom arbetsmarknadspolitikens ram. Den arbetsmarknadsrelaterade uppdragsverksamheten kommer att öka genom det avtal om ökad volym Gröna jobb som har beslutats. Regeringen bedömer att ökade ambitioner inom EU om ökat samarbete kring skogsfrågor kommer att ställa höga krav på svenskt deltagande. EU-relaterade arbete kommer därför att öka. Regeringen bedömer att samverkan mellan rennäring och skogsbruket behöver förbättras upprättande av renbruksplaner. till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltning eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2007 och 2008 beräknas anslagsbehoven till respektive . Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 41:1 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.9.241:2 Insatser för skogsbruket 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Anslaget disponeras av och täcker kostnaderna för statsbidrag enligt förordningen (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket och förordningen (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsåtgärder. Anslaget finansierar bidrag till sådant ädellövskogsbruk som regleras särskilt i skogsvårdslagen (1979:429) och vissa natur- och kulturmiljövårdsåtgärder. Vidare täcker det statens kostnader för biotopskydd, naturvårdsavtal, vägstöd, lagringsstöd och återplanteringsstöd. Anslaget får dessutom finansiera vissa administrationskostnader hos . Efter stormen i riskerar stora mängder stormfällda träd att förstöras. Om timret blir kvar i skogen finns det risk för skador även på stående skog genom angrepp av skadeinsekter, som kan föröka sig i de stormfällda träden. Regeringen har tidigare avsatt medel (prop. 2004/05:100) för stöd till skogsbrukets merkostnader för lagring samt stöd för skogsbilvägar och andra enskilda vägar m.m. Lagringsstödet är till för iordningställande av nya lagringsplatser, bevattnings- och reningsanläggningar, personalkostnader inklusive utbildning och kostnader för mätning av timret. Anslaget ökades därför med 2005 efter förslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. föreslår regeringen att anslaget ökas med 250 000 000 respektive för stöd till lagring. Skogsbilvägar, andra enskilda vägar utan statligt stöd och skogsmark har utsatts och kommer att utsättas för hårdare slitage än normalt när stormfällt virke transporteras ut ur skogen. Medel har avsatts för vissa merkostnader för att återställa sådana skador. Anslaget ökades därför med 2005 efter förslag på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Regeringen har vidare gett i uppdrag att övervaka, dokumentera och informera om utvecklingen av skadeinsekter med anledning av stormen. skall lämna information och rådgivning till skogsägarna samt löpande rapportera till berörda statliga myndigheter och kommuner. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 des därför med 2005 efter förslag på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. I de stormdrabbade områdena finns enligt beräkningar 180 000 hyggen varav ca är den skogsareal som måste återplanteras eller självföryngras efter stormen. har till regeringen lämnat förslag på hur ett återplanteringsstöd lämpligen bör utformas. förordar en princip att det för skogsägaren skall kosta ungefär lika mycket oberoende av vilken föryngringsmetod denne väljer. Regeringen bedömer att det finns ett stort behov av stöd för återplantering av de stormdrabbade områdena. Anslaget ökas därför med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 41:2 Insatser för skogsbruket . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 41:2 Insatser för skogsbruket Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. skogsfrågor inom samt nordiskt samarbete. FN:s skogssamarbete i form av främst FN:s skogsforum och FAO belastar också anslaget. kommer främst det utvecklade närområdessamarbetet inom ramen för bl.a. Baltic 21 samt bilaterala kontakter med nya stora skogsländer inom EU samt att kräva resurser. Dessutom kommer svenskt deltagande vid FN:s skogsforum att kräva insatser. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 41:3 Internationellt skogssamarbete . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 41:3 Internationellt skogssamarbete Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . De utgifter som belastar anslaget är bl.a. alleuropeiskt skogssamarbete, närområdessamarbete i 4.9.441:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Anslaget disponeras av och används i enlighet med EU:s förordning (nr 2152/2003) om övervakning av skogar och miljösamspel. Den nationella delen av finansieringen för denna verksamhet sker över anslaget 41:1 . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltning eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 41:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 41:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Politikområdet omfattar verksamhet som avser djur som människan håller eller på annat sätt har tagit ansvar för samt den del av faunavården som avser viltvård. Verksamhet vid med distriktsveterinärorganisationen, , , , , , och länsstyrelserna ingår. Inom politikområdet Djurpolitik disponerar medel för att genomföra program för att säkra djurhälsan, inklusive åtgärder för att säkra foderkvaliteten. Medel avsätts också till beredskap mot, och förebyggande och bekämpande av, smittsamma djursjukdomar samt till obduktioner. Slutligen avsätts medel till olika kontroll- och bekämpningsprogram när det gäller framför allt nötkreatur, svin, fjäderfä, får, getter och fisk. veterinära fältverksamhet upprätthålls genom de statliga distriktsveterinärerna. är i princip rikstäckande, har ca 350 anställda och finns på mer än 90 platser. () är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndigheter och enskilda och utreder bl.a. uppkomst av, orsak till och spridningssätt av smittsamma sjukdomar som drabbar djur. Forsknings- och utvecklingsarbete bidrar till ökade kunskaper om smittor, foder och djurhållning. SVA ingriper vid utbrott av epizootier (smittsamma sjukdomar som kan ge upphov till epidemier hos djur) eller zoonoser (infektioner som kan överföras mellan djur och människa) och ansvarar även för i . SVA är veterinärmedicinskt centrallaboratorium, svenskt referenslaboratorium enligt en rad EG-rättsakter samt den internationella expertfunktionen för viss molekylär diagnostik av virus (PCR- diagnostik) inom ramen för för djurhälsa (OIE). På uppdrag av och andra myndigheter och organisationer genomför SVA analyser och tester för att en god beredskap och djurhälsostatus skall kunna säkerställas i . och uppgifter är att uppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genom förebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektionssjukdomar hos husdjur. inrättades och är den centrala förvaltningsmyndigheten avseende djurskydd enligt djurskyddslagen. Dessa uppgifter låg tidigare på (), som har avvecklats, och hos . är huvudman för de djurförsöksetiska nämnderna. Myndigheten skall också genom information öka kunskapen om djurskyddslagstiftningen. ansvarar inom djurområdet för kontroller vid slakt och på livsmedelsanläggningar genom besiktningsveterinärer och annan tillsynspersonal. Länsstyrelserna utövar bl.a. tillsyn över veterinär verksamhet. Vid prövas anmälningar som gjorts mot veterinärer i deras yrkesutövning. och uppgifter inom djurpolitiken är att lämna bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt samt att handlägga frågor om ersättning för sådan skada enligt viltskadeförordningen (2001:724). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 vårdsverket kommer genom ett strukturerat uppdragsförhållande att finansiera en viss del av den verksamhet inom SVA som rör analys av utvecklingen av sjukdomstillstånd hos vilda djurpopulationer. På internationellt plan bedrivs arbetet särskilt inom ramen för det nordiska samarbetet, inom och i OIE. Myndigheterna inom politikområdet bidrar aktivt med att lämna underlag för detta samt till arbetet som bedrivs inom EU. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 23 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 42:5 Ersättningar för viltskador m.m Totalt för utgiftsområde 23 Totalt för politikområde Djurpolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Målet för politikområdet är ett gott djurskydd och ett gott hälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte uppstår. Regeringens proposition om förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn (prop. 2004/05:72) som antogs av (bet. 2004/05:MJU10, rskr. 2004/05:200) syftar till att stärka den nuvarande tillsynen av djurskydd och livsmedel och göra den effektiv och likvärdig i alla kommuner. Lagändringarna trädde i kraft och innebär att tillsynen blir tydligare och förstärks genom att: -det skall bli lättare för kommunerna att samverka om tillsynen, -och skall ge ökat stöd till lokala myndigheter, -krav införs på att alla kommuner skall ha en tillsynsplan, -samrådsgrupper skall finnas i alla län, -avgifterna skall ge större kostnadstäckning och om följdändringar i de svenska lagar som berörs av regelverket. Bland annat kommer en ny livsmedelslag och en ny lag om foder och animaliska biprodukter att föreslås. Genom ett helhetsperspektiv på foderproduktion, foderanvändning och hantering av animaliska biprodukter skapas ökad livsmedelssäkerhet, bättre djurhälsa och bättre miljö. Dessa frågor hanteras aktivt inom EU. och rådets förordning om foderhygien ((EG) nr 183/2005) antogs formellt och avser att förbättra foderkontrollen. Förordningen skall gälla för verksamhet som bedrivs av foderföretagare i alla led från primärproduktionen till utsläppandet av foder på marknaden.