prop · GT0385 · 2006-03-09 00:00:00 — Regeringen anser att globaliseringens möjligheter bäst tas tillvara genom att bygga så kallade sociala broar för att underlätta för människor att hantera förändringar som följer av den strukturomvandling som globaliseringen medför. Det bör ske genom utbildning och livslångt lärande, sociala skyddsnät i form av omställningsförsäkringar samt en effektiv och välriktad arbetsmarknadspolitik. En gemensam konsoliderad bolagsskattebas Vid informella möte diskuterades frågan om att införa en gemensam bolagsskattebas på EU-nivå. Skattebasen är åtminstone inledningsvis tänkt att fungera parallellt vid sidan av nuvarande nationella bestämmelser. Modellen innebär att en gemensam skattebas räknas fram för alla EU-företag i en koncern. Basen fördelas sedan mellan de stater där företagen är verksamma. Staterna tillämpar sin bolagsskattesats på sin andel av skattebasen. Kommissionen avser att undersöka om det är möjligt att ta fram ett förslag till lagstiftning som riktar sig mot samtliga medlemsstater eller, om detta inte kan uppnås inom en rimlig tidsperiod, möjligheten att införa en gemensam skattebas genom ett närmare samarbete mellan vissa av medlemsstaterna. Kommissionen har tillsatt en arbetsgrupp med företrädare för samtliga medlemsstater som träffats vid fyra tillfällen. Därutöver har fyra undergrupper skapats för att diskutera frågor av mer teknisk natur. deltar i alla grupperna. Kommissionen föreslog ändringar i det så kallade fusions- direktivet i syfte att uppdatera, klargöra och bredda direktivets tillämp- ningsområde. Syftet med direktivet är att gränsöverskridande om- struktureringar av bolag i olika medlemsstater inte ska missgynnas skattemässigt jämfört med sådana förfaranden som avser bolag i samma medlemsstat. Förslaget till ändringar (se faktapromemorian 2003/04:FPM66) innebär bl.a. att fler företag och transaktioner ska om- fattas av direktivet. antog ändringsdirektivet (2005/19/EG) . Skattepaketet består av tre delar, ett direktiv om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, ett direktiv om ett gemensamt system för beskattning av ränte- och royaltybetalningar mellan när- stående bolag i olika medlemsstater samt en uppförandekod mot skadlig skattekonkurrens på företagsbeskattningens område. Sparandedirektivet innebär ett automatiskt utbyte av information mellan medlemsstaterna om räntebetalningar som möjliggör beskattning i den medlemsstat där betalningsmottagaren har sitt skatterättsliga hem- Direktivet tillämpas från och är införlivat i svensk rätt Skr. 2005/06:85 genom ändringar i lagen (SFS 2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Ränte- och royaltydirektivet innebär att källskatter inte ska tas ut på ränte- och royaltybetalningar som görs mellan närstående företag i olika medlemsstater. Direktivet är införlivat i svensk rätt genom lag (SFS 2004:614) om ändring i inkomstskattelagen (SFS 1999:1229). Några av de nya medlemsstaterna har medgetts övergångstider för tillämpningen av direktivet. Kommissionen har bl.a. föreslagit en ändring av direktivet (KOM(2003) 841) som syftar till att säkerställa att direktivets förmåner endast omfattar betalningar till företag som faktiskt beskattas för dessa i den mottagande staten. Ändringen av direktivet togs upp vid men enighet kunde inte nås. Arbetet med uppförandekoden har fortsatt i en särskild arbetsgrupp. Gruppen granskar nya skatteåtgärder och bevakar avvecklingen av sådana skatteåtgärder som ansetts skadliga. Kommissionen har sett över de reducerade skattesatserna och nollskatte- satserna på mervärdeskattedirektivet. Förslag till förändringar lämnades (se faktapromemoria 2003/04:FPM28). Syftet med förslaget är att åstadkomma förenkling, rationalisering och likformighet. Förslaget behandlades vid flera möten i rådet utan att medlemsstaterna kunde enas om omfattningen av området för lågmoms. Förslaget till omarbetad version av sjätte mervärdesskattedirektivet I ett förslag från kommissionen (KOM(2004) 246) föreslås att det sjätte mervärdesdirektivet ska upphävas och ersättas med en ny rättsakt med omarbetade bestämmelser för det gemensamma systemet för mervärdes- skatt. Direktivet har sedan det infördes genomgått omfattande förändringar och därigenom blivit svårgenomträngligt och svårt att tillämpa. Den omarbetning som därmed blivit nödvändig innebär emellertid inte att reglerna ändras i sak, avsikten är endast att göra regelverket mer överskådligt. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för skatter vid ett flertal tillfällen. Beskattningsland vid tillhandahållande av tjänster Enligt nuvarande EG-regler ska tjänster som huvudregel mervärdes- beskattas i det land där den som tillhandahåller tjänsterna är etablerad. Som en följd av utvecklingen på marknaden har den nuvarande ordningen ansetts svår att tillämpa både av skattskyldiga och av skatte- myndigheterna. Kommissionen föreslog därför 2003 att man, i de fall tjänsterna tillhandahålls mellan företagare i olika länder, som huvudregel ska lägga om beskattningen från det land där tillhandahållaren är etablerad till det land där kunden är etablerad (se faktapromemoria 2003/04:FPM65). Syftet med förslaget är att öka rättssäkerheten för Skr. 2005/06:85 aktörerna och att upprätthålla den grundläggande principen om att mervärdesskatten ska tillfalla konsumtionslandet. kommissionen sitt förslag genom att även reglerna för gräns- överskridande handel med tjänster mellan företagare och konsumenter ska ändras (se faktapromemoria 2005/06:FPM3). Förslaget syftar till att i större utsträckning uppnå beskattning i konsumtionslandet och innebär att vissa tjänster som tillhandahålls på distans ska beskattas i den medlemsstat där kunden är bosatt. Det gäller bl.a. telekommunikations- tjänster, elektroniska tjänster samt radio- och TV-sändningar. Förslaget behandlas i rådsarbetsgruppen för skatter. Förenkling av administrativa skyldigheter för företag med gränsöver- skridande handel Kommissionen lämnade 2004 ett förslagspaket (KOM(2004) 728) som innehåller olika åtgärder som syftar till att förenkla de administrativa skyldigheterna i fråga om mervärdesskatt för företag som har gräns- överskridande handel. En viktig åtgärd är att företag, som är skatt- skyldiga för försäljning i medlemsstater som de inte är etablerade i, elektroniskt ska kunna vända sig till en enda skattemyndighet, nämligen myndigheten i den medlemsstat företaget är etablerat (en enda kontakt- punkt). Företagen ska där fullgöra alla sina skyldigheter när det gäller registrering och lämnande av deklaration. En annan åtgärd är den modernisering och förenkling som föreslås när det gäller förfarandet för återbetalning av mervärdesskatt som företagen betalar vid inköp i en annan medlemsstat än den i vilken de är etablerade. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för skatter. Direktivförslag om åtgärder för att förhindra momsfusk Kommissionen lämnade ett förslag till direktiv om vissa åtgärder för att förenkla uppbörden av mervärdesskatt och för att förhindra skatte- flykt eller skatteundandragande (se faktapromemoria 2004/05:FPM56). Förslaget innebär att vissa från avvikande åtgärder som tidigare beviljats enstaka medlemsstater ska kunna tillämpas av samtliga länder. Bland annat avses åtgärder som visat sig vara effektiva när det gäller att motverka skattefusk. Ett exempel på en åtgärd som omfattas av förslaget är att så kallad omvänd skattskyldighet ska kunna tillämpas i större utsträckning än vad som gäller . Behandlingen av förslaget har påbörjats i rådet. om det gemensamma systemet för mervärdes- skatt , bestående av företrädare för medlemsstater- na och kommissionen, har i egenskap av rådgivande organ alltsedan 1977 antagit ett antal riktlinjer för tillämpningen av det sjätte mervärdesskatte- direktivet. Riktlinjerna är inte rättsligt bindande. Syftet har varit att skapa en mer enhetlig tillämpning av det nuvarande mervärdesskattesystemet. Kommissionen lämnade ett förslag till förordning (se faktapromemoria 2004/05:FPM29) varigenom några av dessa riktlinjer Skr. 2005/06:85 föreslås bli rättsligt bindande tillämpningsföreskrifter. antog rådet förordningen (1777/2005, EUT L 288, 29.10.2005, s. 1). Kommissionen har lämnat ett förslag till direktiv om beskatt- ning av personbilar (KOM(2005) 261). Förslaget innebär att uttag av registreringsskatt inte längre ska vara tillåtet och att de medlemsstater som tar ut registreringsskatt successivt ska avveckla skatten. som krävs för ett avskaffande föreslås att ett gemensamt system för återbetalning av registreringsskatt införs samt att skatten helt eller delvis differentieras efter motorns utsläpp av koldioxid. Kommissionen föreslår också att den årliga fordonsskatten helt eller delvis ska differentieras efter motorns koldioxidutsläpp. Vid möte i rådets arbetsgrupp för skattefrågor ifrågasatte ett flertal länder förslaget att avveckla registreringsskatten inom EU. Vidare framfördes kritik mot gemensamma regler för koldioxidrelatering av fordonsskatt eller registreringsskatt. Det fanns dock ett visst intresse bland medlemsstaterna att diskutera gemensamma regler för återbetalning av registreringsskatt. förhåller sig avvaktande till förslaget, bl.a. eftersom det inte finns någon registreringsskatt i . Beskattning av tunga lastbilar, Eurovinjettdirektivet Kommissionen lämnade förslag till nytt direktiv om uttag av skatt och avgift på tunga godstransporter (KOM(2003) 448). Förslaget gör det möjligt att ta ut tids- eller avståndsrelaterade vägskatter (exempelvis kilometerskatt) på hela vägnätet, vilket inte är möjligt enligt nuvarande regler. I förslaget utvidgas tillämpningsområdet från att omfatta lastbilar med en totalvikt på , till att även omfatta lastbilar med en totalvikt på . har medlemsstaterna och kommit överens om ett kompromissförslag som ger en tydligare och mer omfattande differentiering i miljöhänseende. Parterna har också slutit upp kring det svenska förslaget om lägre avgifts- och skattenivåer för särskilt miljöanpassade fordon. I kompromissförslaget höjs även maximinivån för tidsrelaterade skatter och avgifter (exempelvis eurovinjettsamarbetet som deltar i) och möjligheten att differentiera dessa utvidgas. Kompromissförslaget innebär, till skillnad från kommissionens förslag, i princip ingen strikt öronmärkning av intäkter från vägrelaterade skatter eller avgifter. Parterna är överens om att tids- eller avståndsrelaterade skatter och avgifter måste omfatta det transeuropeiska vägnätet, med möjlighet till vissa undantag. Även kompromissförslaget omfattar lastbilar över . Administrativt samarbete på skatteområdet beslutades vissa ändringar i det så kallade handräckningsdirektivet (direktiv /799/EEG), som behandlar informationsutbyte i fråga om främst direkta skatter. Ändringarna gjordes i effektiviserande syfte. antogs en förordning om administrativt samarbete i fråga om punktskatter samt följdändringar i dels handräckningsdirektivet, dels det så kallade cirkulationsdirektivet (92/12/EEG). Förordningen innebär en kraftig utbyggnad av regelverket och öppnar möjligheter till en decentralisering av samarbetet. Ändringarna i handräckningsdirektivet skulle vara genomförda vid utgången av 2004 och den nya förordningen ([EG] nr 2073/2004) trädde i kraft . Kommissionen lade fram ett förslag till förordning om administrativt samarbete för att skydda gemenskapens finansiella int- ressen mot bedrägerier och andra illegala förfaranden (KOM(2004) 509). Förslaget har kritiserats av flera medlemsstater för att det på vissa punkter går in på mervärdesskattens område, där det redan finns en för- ordning om administrativt samarbete (1798/2003/EG). I den kompromisstext som finns har hänvisningarna till mervärdesskatt tagits bort. 14.1Budgetens utgifter och inkomster EU-budgetens utgifter omfattade i så kallade åtagandebemyndiganden (åtaganden) och i så kallade betalningsbemyndiganden. Detta innebär en ökning i förhållande till utfall budget för åtaganden och med för betalningar. Med åtaganden av- ses bemyndiganden om framtida betalningar, under det aktuella budget- året eller senare, inom den aktuella åtgärden. Med betalningar avses de belopp som under det aktuella budgetåret verkligen får betalas ut. Uttryckt i åtaganden svarade stödet till jordbruk (rubrik 1 i budgeten) för av den totala budgeten och strukturåtgärder såsom regional- och arbetsmarknadsstöd (rubrik 2) för . Den så kallade inre politiken (rubrik 3), som omfattar bl.a. forskning, miljö- åtgärder, kulturstöd och investeringar i infrastruktur m.m., svarade för . Externa åtgärder i form av utrikespolitiska åtgärder, främst i form av bistånd (rubrik 4) och administrativa utgifter för EU:s olika institutioner (rubrik 5) motsvarade vardera av budgeten. De resterade av budgeten svarade reserver (rubrik 6), stöd inför anslutningen (rubrik 7) och kompensation (rubrik 8) för. Efter att kommissionen presenterade sitt förslag till preliminär budget uppnådde rådet en kompromiss som antogs av . Därefter genomförde sin första behandling av budgetförslaget. 2005/06:85 budgetförslaget i ljuset av ställningstagande. förhandlingar mellan rådet och kunde en kompromiss nås som antogs av . , tillsammans med och , röstade mot kompromissen. Orsaken till att inte kunde ställa sig bakom uppgörelsen var framför allt att utgiftstaken överskrids. Förutom att det går emot våra principer om budgetdisciplin ger det också felaktiga signaler i förhandlingarna om nästa finansiella perspektiv. De tre ländernas röstestyrka var emellertid inte tillräcklig för att stoppa förslaget. Kompromissen fastställdes därför slutligt som EU:s budget . fastställde sedan budgeten vid sin omröstning i enlighet med kompromissen. Budgeten är den sjunde och sista årsbudgeten inom budgetplanen (det finansiella perspektivet) som fastställts för perioden 20002006. har verkat för att nå en så restriktiv EU- budget som möjligt. Förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s medel är en prioriterad fråga för . önskar att genomföra mer strukturellt inriktade besparingar och då framför allt genom förändringar av jordbruks- och strukturfondspolitiken. EU-budgeten finansieras huvudsakligen av de så kallade egna medlen, vilka utgörs av avgifter från medlemsstaterna. Det finns tre slag av egna medel: traditionella egna medel, momsmedel och BNI-medel. Traditionella egna medel omfattar i sin tur tullar, jordbrukstullar och sockeravgifter. En mindre del finansieras av övriga inkomster och utgörs av eventuellt överskott från föregående år, gemenskapsskatter och gemenskapsavgifter, räntor på böter, EES-ländernas bidrag och diverse övriga inkomster. EU-budgetens inkomster beräknades till , vilket motsvarar utgifterna för betalningarna. Inkomsterna fördelade sig på BNI-medel , momsmedel , tullavgifter , jordbrukstullar och sockeravgifter samt diverse och föregående års överskott . 14.2Sveriges avgift och återflöde avgift till EU uppgick till , vilket är i nivå med avgift. Med återflöde brukar normalt avses de utgifter på EU:s budget som riktar sig mot en särskild medlemsstat. Det är inte möjligt att beskriva hela EU-budgeten i sådana termer. Redovisningen av EU-budgeten är inte heller upplagd på ett sådant sätt att återflödet för ett enskilt land är lätt avläsbart. Återflödet är dock intressant bl.a. som ett uttryck för hur man använder de resurser som medlemsstaterna genom sina betalningar till budgeten ställer till EU:s förfogande. Kommissionen lämnar en redovisning av fördelningen av utgifterna per medlemsstat. Redovisningen av fördelning lämnades . Rapporten visar att återflödet av fördelningsbara utgifter till års EU-budget uppgick till . Detta är en minskning i förhållande till utfall med knappt Det totala återflödet, dvs. uppgick till , vilket miljoner euro lägre än nivå. Det svenska återflödet fördelade sig enligt följande, avrundat och uttryckt i miljoner euro. Inom parentes anges återflöde som en jordbruksstöd 850 (), strukturåtgärder 409 () och inre politik 167 (). sistnämnda ingick forskning och utveckling 115 (), utbildning, ungdom och kultur 26 (), konsument, inre marknad och transeuropeiska nätverk 13 (), energi och miljö 7 () samt en övrig post 7 (). Återflödet av administrativa utgifter uppgick till 24 (0,). avgift till EU utgjorde av summan av samtliga medlemsstaters avgifter. betalningar till EU:s budget uppgick till . Det svenska nettoflödet, dvs. återflödet minskat med avgiften , uppgick till -. På grund av att kommissionens återflödesrapport även inkluderar medel som går direkt till olika myndigheters verksamhet och medel som inte redovisas av staten, skiljer sig uppgiften något från vad som anges i t.ex. års- redovisning för staten 2004 (regeringens skrivelse 2004/05:101). 15 Skydd av EU:s finansiella intressen Kommissionen presenterade sin årliga rapport om skyddet av gemenskapens finansiella intressen och bedrägeribekämpning . Rapporten omfattar en redovisning av dels vilka åtgärder som vidtagits av kommissionen på unionsnivå, dels vilka åtgärder som vidtagits på nationell nivå samt en sammanställning av resultaten av bedrägeribekämpningen . I bilagan till rapporten redovisas bl.a. nivån på bedrägerier och oegentligheter som rapporterats in från medlemsstaterna. Enligt statistik från kommissionen har rapporterat 258 oegentlig- heter. Detta är en ökning i antalet fall jämfört med , då totalt antal inrapporterade oegentligheter uppgick till 222 fall. Det samlade värdet på rapporterade fall har även ökat från ca till ca . Den största ökningen har skett inom egna medel där ökningen huvudsakligen förklaras av ett stort tullrevisions- ärende. 15.1Åtgärder för förbättrad styrning och kontroll Kommissionen presenterade en plan för att uppnå förbättringar i den interna kontrollen. Syftet har varit att diskutera och lämna förslag till lösningar, som leder fram till en förbättrad intern kontroll av EU-medel och i slutändan en positiv revisions- förklaring från revisionsrätten. De åtgärder som kommissionen tar upp riktas dels mot den egna organisationen, dels mot områden där förvaltningsansvaret är delat mellan kommissionen och medlemsstaterna. enades kring slutsatser om förslaget vid sitt möte den 8 Skr. 2005/06:85 november. 15.2Beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av EU:s budget för . Samtliga medlemsstater stod bakom rekommendationen. Rådets rekommendation kompletterades med slut- satser och krav på åtgärder från kommissionens sida för att åtgärda de brister som rätten identifierat. beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för . Beslutet baserades på redovisningen mot budgeten samt revisionsrättens års- rapport. Regeringen informerade i årsredovisningen för staten 2004 (regeringens skrivelse 2004/05:101) om innehållet i revisionsrättens årsrapport . offentliggjorde revisionsrätten sin årsrapport för . Rapporten presenterades för . Revisionsrätten anser att räkenskaperna i huvudsak ger en tillförlitlig bild av gemenskapens inkomster och utgifter samt finansiella ställning . kritiserar rätten svagheter i redovisningssystemet som medfört vissa brister i räkenskaperna. Revisionsrätten konstaterar att kommissionen gjort betydande framsteg när det gäller att införa periodiserad redovisning för . Rätten konstaterar vidare att de transaktioner som ligger till grund för gemenskapens räkenskaper i sin helhet är lagliga och korrekta vad gäller inkomster, åtaganden, administrativa utgifter och stöd inför anslutningen. För jordbruk, strukturåtgärder, inre politik samt externa åtgärder kan inte en sådan förklaring lämnas. Identifierade brister rör främst de områden där ett delat förvaltnings- ansvar finns mellan medlemsstat och kommissionen, alltså i första hand jordbruks- och regionalstöden som tillsammans utgör av EU:s budget. behandlas i mycket liten omfattning i årsrapporten. I de fall omnämns rör det i huvudsak egna medel samt struktur- fonder. 16.1Förbättrad styrning av det europeiska statistiska systemet Statistikens tillförlitlighet är en fråga som har haft hög prioritet . Den aktualiserades i samband med brister i den statistik som används vid förfarandet vid alltför stora underskott och kommissionen uppmanades därför att lägga fram förslag för att återupprätta förtroendet för statistikens kvalitet och tillförlitlighet. lämnade kommissionen ett meddelande innehållande en strategi om hur styrningen av statistiken över de offentliga finanserna skulle utvecklas. Strategin omfattade tre handlingslinjer: stärka lagstiftningen avseende övervakning av ländernas offentliga räkenskaper, förbättra kommis- sionens operationella förmåga och fastställa europeiska standarder avseende de nationella statistikorganens oberoende, integritet och ansvar. Kommissionens arbete har därefter inriktats på en ändring av förordningen om statistik vid alltför stora underskott för att förbättra granskning och kvalitet i inkomna data, en rekommendation om principerna i en uppförandekod samt vissa förslag till ändringar av råd och expertgrupper. Koden består av 15 principer som ska tillämpas inom hela det europeiska statistiska systemet. En successiv utvärdering och uppföljning av hur koden genomförs i medlemsstaterna och inom kommer att ske. För att få en bättre styrning av det europeiska statistiska systemet förbereds också en större reform av europeiska råd- givande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området. Syftet är att göra om kommittén till ett mindre och effektivare organ. Förslagen fick i stort sett stöd av medlemsstaterna vid . Rådet anser emellertid att det också behövs ett nytt rådgivande organ på hög nivå som ska granska hur lever upp till uppförandekoden. Denna granskning ska komplettera kommissionens uppföljning av genomförandet av koden i hela det europeiska statistiska systemet. Dessutom anser rådet att en omformad rådgivande kommitté bör ges i uppgift att göra sig till tolk för icke-statliga användare av och uppgiftslämnare till europeisk statistik. 16.2Beslut fattade på statistikområdet antogs en ändring av förordningen om statistik vid alltför stora underskott (2103/2005/EG). För att svara mot EMU:s behov av snabbare statistik har en ny förordning (1161/2005/EG) om kvartalsvisa sektorräkenskaper antagits. Medlemsstaterna ska efter utgången av ett kvartal överföra sina uppgifter om kvartalsvisa räkenskaper till kommissionen. EMU:s behov har också resulterat i en ändring (1158/2005/EG) av förordningen om konjunkturstatistik där förbättringar av bl.a. importprisvariabeln, tillägg av ett producentpris- index för viktiga tjänstesektorer, snabbare redovisning m.m. genomförts. På det ekonomiska området har en ny förordning antagits om Skr. 2005/06:85 gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar (184/2005/EG). Den ersätter den rapportering som tidigare lämnats på frivillig väg och som behövs för att övervaka den ekonomiska utvecklingen samt genomförandet av EU:s handelspolitik, allmänna tjänstehandelsavtalet och avtalet för handelsrelaterade immateriella rättigheter. För att förbättra uppgifternas kvalitet och fullständighet i de undersök- ningar om yrkesutbildning på företag som tidigare genomförts frivilligt har en ny förordning antagits (1552/2005/EG). Som en följd av utvidgningen har ändringar genomförts i förord- ningarna om en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter. I förordningen anges vilka områdesindelningar länderna ska tillämpa för att redovisa statistik. Även förordningen ([EG] 1553/2005) om gemenskapsstatistik över inkomst- och levnadsvillkor har ändrats och anpassats till den utvidgade unionen. De flesta rättsakter på statistikområdet anger endast ramen för vilken statistik som ska samlas in. Kommissionen fastställer därefter detaljerade beslut om statistiken genom kommittéväsendet. har kommissionen beslutat om drygt 30 sådana rättsakter. DEL 4 RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR Skr. 17.1EU:s byrå för grundläggande rättigheter