prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — I uppdraget ingick även att föreslå en nationell struktur för bevarande och tillhandahållande av databaserat material. Uppdraget redovisades med rapporten forskningens infrastrukturer inom humaniora och samhällsvetenskap i (). Rapporten visar på ett stort antal aktörer och skilda förutsättningar inom humaniora respektive samhällsvetenskap. Inom humaniora lyfts särskilt s.k. humanistlaboratorier fram. Svenskt samhällsvetenskapligt dataarkiv (SSD) vid lyfts fram inom samhällsvetenskaperna. I rapporten föreslås att för forskningens infrastruktur bör organiseras på ett sätt som främjar samordning av resurser och behov inom humaniora och samhällsvetenskap. Vidare bedöms att det behövs en nationell funktion med ansvar för forskningsbaserat datamaterial, information, rådgivning och internationella kontakter. SSD föreslås få denna funktion och uppdraget för arkivet bör enligt rapporten vidgas till forskningsdata inom humaniora. I rapporten föreslås vidare att verksamheten benämns Svensk nationell datatjänst inom samhällsvetenskap och humaniora (SND), att verksamheten fortsätter att bedrivas vid som ges fortsatt personalansvar och att ges huvudmannaskap för verksamheten. föreslås även tillsätta en styrelse för verksamheten. Regeringen har utsett en särskild förhandlare att undersöka möjligheterna för att föreslå konstruktion av en neutronkälla för forskning, European Spallation Source (ESS), i landet. Skrivelsen som överlämnades remissbehandlas . Ärendet bereds därefter vidare inom . En utredare överlämnade betänkandet Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning (SOU 2005:31) till regeringen . I utredningens uppdrag har bland annat ingått att granska arbetsformerna för fördelning av stöd hos den utbildningsvetenskapliga kommittén och dess organisation inom . Utredaren ansåg att kommittén arbetat alltför för att forskningsområdet skall ha kunnat etableras av sådan styrka att det kan hävda sig gentemot annan forskning. Det föreslogs därför att verksamheten skulle fortsätta i dess nuvarande form under för att därefter bedrivas som ett ordinarie ämnesråd, likställt med de nuvarande tre ämnesråden. Betänkandet har remissbehandlats . Ärendet bereds inom . Se vidare avsnitt 7.2.3. presenterade forsknings- och näringsministrarna en strategi för tillväxt genom förnyelse, Innovativa (Ds 2004:36). Insatserna som presenterades i strategin sträcker sig över en rad områden. Forskning identifieras som en viktig faktor för att stimulera innovativa förmåga och därmed landets framtida konkurrenskraft. Regeringen redovisade i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) bedömningar om en rad olika åtgärder för att genomföra strategin, bl.a. ett stärkt stöd till , stora satsningar på medicin och teknik, stärkt stöd till industriforskningsinstituten, forskning till stöd för hållbar utveckling m.m. Propositionen har behandlats i (bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289). Vidare har med dess nära samarbete med inkubatorverksamhet inrättats som ett led i genomförandet av strategin. Forskningsprogram i samverkan med fordonsindustrin Regeringen gav i uppdrag att lämna förslag på forskningsprogram inom områdena produktionsteknik och fordonstelematik. Uppdraget ingick i en samlad 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 satsning för fordonsindustrin i med syfte att stärka konkurrenskraften genom bl.a. forsknings- och utvecklingssatsningar. har avtal slutits mellan regeringen, , , och industrin om två program inom produktionsteknik och fordonstelematik. Den statliga finansieringen uppgår till och industrin delfinansierar med samma belopp. 10.4.2 Insatser utanför politikområdet har under större delen av varit ett av de länder som investerat mest resurser i forskning och utveckling (FoU) räknat som andel av BNP. Den största andelen av FoU- arbetet utförs och finansieras i företagssektorn. Svenskt näringsliv är, trots att en nedgång kunnat skönjas , i internationell jämförelse mycket FoU-intensivt. Även den offentliga forskningsfinansieringen är i internationell jämförelse stor i förhållande till BNP. Den offentligt finansierade forskningen utförs till största delen vid universitet och högskolor. De fem största universiteten , , och samt utför forskning motsvarande mer än hälften av de totala intäkterna för forskning vid de svenska lärosätena. I genomsnitt finansieras forskningen vid de svenska lärosätena till av direkta statsanslag. Av de övriga medlen kommer från offentliga finansiärer vilket innebär att av lärosätenas resurser för forskning utgörs av offentliga medel. Utöver forskningsråden och är även myndigheter inom andra politikområden viktiga finansiärer av forskning. Några exempel är Rymdstyrelsen, Sida, , , , och försvarsmyndigheterna. Även forskningsstiftelserna är betydelsefulla finansiärer och finansierar av universitetens och högskolornas intäkter för forskning. av forskningen vid universitet och högskolor finansieras av ickevinstdrivande fonder och stiftelser medan svenska företag står för . Utländska finansiärer, bland annat EU, utländska icke vinstdrivande stiftelser och företag, har ökat något sedan den senaste mätningen och finan- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sierar av forskningsverksamheten vid de svenska lärosätena. Det finns även ett mindre antal myndigheter som utför forskning, där och är de största. Industriforskningsinstituten är forskningsutförare för industriell forskning och drivs i aktiebolagsform. Staten och och Kompetensutveckling () samfinansierar med näringslivet industriforskningsinstitut inom . leder Ireco holding AB, som samägs av staten och , ett omstruktureringsarbete för att skapa större, färre och internationellt konkurrenskraftigare institut. I denna process ingår även . avslutas detta arbete och en struktur med fyra institutsgrupper etableras. omsatte industriforskningsinstituten inom ca . Av detta finansierade staten och internationella samarbeten, i huvudsak EU, . För övrig finansiering svarade näringslivet. Regeringen avsatte 1993 och 1994 medel från de tidigare löntagarfonderna för att bilda forskningsstiftelser. Dessa stiftelser fördelade ca till forskning 2004 och förväntas fördela . som dessa forskningsstiftelser bildades tillfördes genom den kulturvetenskapliga donationen medel till . (), som är den största av dessa stiftelser, stödde strategisk forskning för och avser att fördela 2005. Stiftelsen stödjer forskning inom medicin, naturvetenskap och teknik. Stiftelsen stödjer särskilt starka forskningsmiljöer av betydelse för framtida konkurrenskraft främst genom anslag till strategiska forskningscentrum inom biovetenskap och mikroelektronik. Vidare utgörs stiftelsens stöd av ramanslag inom materialvetenskap, mikroelektronik, IT och tillämpad matematik samt av anslag till framstående enskilda forskare. Stiftelsen driver också ett program för framtidens forskningsledare och stödjer viss forskningsinfrastruktur. stöder projekt som genom kunskaps- och kompetensutveckling syftar till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft. Stiftelsen stödjer särskilt forskning vid de yngre lärosätena. finansierades forskning i samverkan med näringslivet inom elva profilområden vid nio lärosäten. Vidare stödjer stiftelsen forskning i projektform vid lärosäten. introducerades ett nytt program med anställningar för nydisputerade forskare. Stiftelsen stödjer också kompetensutveckling för näringslivet samt skolutveckling och IT. (Mistra) har till ändamål att stödja forskning av strategisk betydelse för en god livsmiljö. Stiftelsen har haft en årlig utdelning av forskningsstöd på ca . kommer den årliga utbetalningen att motsvara . Mistra finansierar ett 20-tal stora program som löper . startades tre nya program. Stiftelsen beviljar även mindre bidrag till forskare som önskar pröva en idé. av högre utbildning och forskning (Stint) skall bl.a. arbeta för att främja nya internationella kontaktmönster för svensk forskning och högre utbildning. Stiftelsen arbetar främst med nätverksbyggande och internationella samarbetsprogram, stipendier för utlandsvistelser och särskilt samarbete. uppgick bidragen och stipendierna till forskning till , medan prognosen uppgår till . och allergiforskning () har till uppgift att främja forskning och forskarutbildning inom vård- och allergiområdet. De största satsningarna innefattar , som är ett centrum för tvärvetenskaplig patientnära forskning samt det nystartade Brain , som är ett tvärvetenskapligt projekt om neurodegenerativa sjukdomar och finansieras av ett flertal aktörer. Härutöver har stiftelsen givit stöd till postdoktorala anställningar. Dess forskningsstöd uppgick till ca medan 2005 uppgår till . () stöder forskning inom humaniora och samhällsvetenskap, inklusive teologi och juridik genom anslag till program, projekt, postdoktorala satsningar, infrastrukturellt stöd liksom konferenser och seminarier. Fonden beviljar i forskningsmedel . Flera andra stiftelser och fonder utan offentligt kapital lämnar också viktiga bidrag till forskning och utveckling vid universitet och högskolor. delade ut 2003 framförallt till dyrbar vetenskaplig utrustning, stipendieprogram och större forskningsprojekt. Inom medicin finns flera fonder som finansierar forskning riktad mot särskilda sjukdomar, som t.ex. Cancerfonden, Hjärt- och Lungfonden och Diabetesfonden. Dessa fonder är betydande finansiärer inom sina områden. Sammanlagt finansierade dessa aktörer forskning vid universitet och högskolor för 2003. tecknade de sju teknikbrostiftelserna, Stiftelsen Industrifonden och staten ett aktieägaravtal som innebar att ett nationellt holdingbolag, , bildades. Verksamheten kommer huvudsakligen att bedrivas i sju regionala dotterbolag inom koncernen till vilka de sju teknikbrostiftelserna för över sin verksamhet. Syftet med satsningen är att öka kommersialisering av forskning från universitet, högskolor och näringsliv. Förslaget innebär att flera olika aktörer samlas, både på nationell och på regional nivå, för att uppnå ett gemensamt mål. Genom bildandet av koncernen förväntas en förbättrad samordning och samverkan mellan de ingående parterna uppnås. kommer att driva sin inkubatorverksamhet i nära samarbete med för att på så sätt ytterligare öka samverkan i innovationssystemet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 är ett av de länder som avsätter mest resurser för forskning och utveckling. avsattes av BNP för FoU. Svensk FoU-finansiering ligger även bra till i förhållande till de mål som har satts upp på europeisk nivå. Vid minsterrådsmötet för forskning, som hölls i antogs målet att investeringarna i FoU skall utgöra av BNP . Staten och de forskningsstiftelser som bildats av löntagarfondsmedel avsatte för FoU 2004 vilket motsvarar av BNP. Detta gör till ett av de länder som avsätter störst offentliga resurser för FoU. Svenska forskare är också mycket produktiva och svarar för av världens samlade publicering av vetenskapliga artiklar. tillsammans med tillhör de länder som publicerar flest artiklar i internationellt erkända tidskrifter. Antalet vetenskapliga artiklar per invånare är högre än i och och är även högre än i övriga EU-länder. Merparten av artiklarna hör till de medicinska och naturvetenskapliga områdena, som också har en stark publiceringstradition. Även avseende antalet citeringar är bland de länder vars vetenskapliga artiklar är mest refererade i den vetenskapliga litteraturen. koncentrerades arbetet inom det nordiska utbildnings- och forskningsområdet på att etablera det framtida nordiska forskningssamarbetet (NordForsk). NordForsk inrättades och kommer att ersätta och Nordiska forskarakademin. NordForsk är ett självständigt nordiskt forskningsorgan under för utbildning och forskning. NordForsk har till uppgift att tydliggöra och förstärka områden och inriktningar där de nordiska länderna har särskild styrka. Vidare skall NordForsk verka för samarbete mellan nationella forskningsfinansierande organ i alla stadier av forskningen, från grundforskning till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 mer tillämpade inriktningar. NordForsk skall också ansvara för nordiskt samarbete inom forskning och forskarutbildning samt samarbetet och samordningen med Nordisk Innovation- Center. ägnades bl.a. arbetet inom det nordiska utbildnings- och forskningsområdet till att etablera ett närmare samarbete mellan och de tre baltiska staterna. Det arbetet fortsätter . Det sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling löper 2006. Det svenska deltagandet har fortsatt att öka och de svenska forskarna har också i större utsträckning än tidigare tagit på sig en koordinatorroll. avgift till EU utgör av medlemsländernas avgifter till unionen. Inom ramprogrammet går av EU:s finansiella bidrag till svenska deltagare, vilket är en större andel . Av 1 552 pågående projekt har 356 svenskt deltagande. Främst är aktivt inom IT och livsvetenskaperna. De nya formerna för samarbete som bl.a. innehåller större projekt och som lanserades vid starten av det sjätte ramprogrammet har inte påverkat det höga svenska deltagandet. Forskningsråden och de forskningsfinansierande myndigheterna deltar och stöder aktivt EU-arbetet. Diskussionerna om det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling pågår. Kommissionen har presenterat ett förslag till ramprogram. Förslaget innebär en tydlig struktur i fyra block: samarbete, idéer, humankapital samt infrastruktur. För att vidmakthålla kontinuitet föreslås de flesta tematiska områden inom blocket samarbete att vara samma som i det nu pågående ramprogrammet. Dock finns två nya områden, nämligen rymd- och säkerhetsforskning. Kommissionen föreslår också inrättandet av ett europeiskt forskningsråd. Kommissionen föreslår vidare att ramprogrammet förlängs från fem till . I arbetet med att utforma det sjunde ramprogrammet deltar bl.a. alla forskningsråd samt andra myndigheter. och övrigt internationellt samarbete hölls ett ministermöte inom för forsknings- och innovationspolicy (CSTP). Där togs beslut om hur arbetet skall fortsätta i kommittén och i dess undergrupper. Bland annat skall studier fortsätta av forskningssystem och innovationssystem som genomförts i ett antal representativa medlemsländer, däribland . Genom dessa vill undersöka hur insatserna för högre utbildning, grundforskning samt samverkan mellan lärosäten och näringsliv påverkar tillväxt och sysselsättning med avsikt att finna gemensamma nämnare i de undersökta länderna. Efter förslag vid ministermötet har ett nätverk för forskning inom neuroinformatik skapats. ingår genom i detta samarbete. För detta nätverk skall ett huvudkontor skapas i ett av medlemsländerna. och är två länder som visat intresse för värdskap för detta huvudkontor. I en av grupperna under CSTP, () diskuteras utvecklingen inom olika forskningsområden, däribland bioinformatik, neurovetenskap och högenergifysik, och hur dessa områden prioriteras i medlemsstaterna. I en arbetsgrupp under GSF diskuteras möjligheterna att i internationellt samarbete samverka om planering av en framtida forskningsanläggning för högenergifysik. ingick regeringen ett förnyat avtal om samarbete inom vetenskap och teknik med . Regeringen har tidigare ingått avtal med och . Förhandlingar pågår med och om liknande avtal avseende samarbeten inom vetenskap och teknik. svarar för en anställning som professor i svenska språket med placering vid i , . 10.5.3 Stöd till grundläggande forskning Avsnittet redovisar insatser för att stödja grundläggande forskning och forskningsinformation. Vetenskaplig kvalitet och förnyelse har till uppgift att stödja forskning av hög vetenskaplig kvalitet och genom denna uppgift medverka till förnyelse av den svenska forskningen. Rådet stödjer till största delen forskarinitierade projekt. En stor del av rådets arbete avser granskning och bedömning av ansökningarnas vetenskapliga kvalitet. Rådet genomför även utvärderingar av olika ämnesområden med hjälp av internationella experter. Beredningsgrupper bestående av forskare inom de olika ämnesområdena granskar och bedömer ansökningarna efter uppställda kriterier. Betydelsen av vetenskaplig kvalitet betonas starkt och bedömningen sker i ett internationellt perspektiv. I beredningen av ansökningarna deltar både svenska och internationella experter. Beredningsgrupperna är underställda de olika ämnesråden som sedan fattar beslut om fördelning till stöd. I syfte att underlätta jämförelse mellan olika ämnesområden redovisas den vetenskapliga kvaliteten i en femgradig betygsskala. bedriver ett arbete med att effektivisera sin beredningsorganisation i syfte att minska belastningen både för rådet och för de forskare som deltar i bedömningsprocessen. Antalet ansökningar till ökade 2004. minskade antalet beviljade ansökningar till . för humaniora och samhällsvetenskap har fortsatt den lägsta beviljningsgraden. har dock minskat projektbidragen i syfte att öka beviljningsgraden från till . för medicin beviljade av ansökningarna. Rådet har en medveten strategi att bevilja förhållandevis många ansökningar men med relativt små bidragsbelopp i syfte att behålla bredden i forskningsstödet. Rådet menar vidare att forskningsstöd från rådet fungerar som en dörröppnare hos andra finansiärer. Även för naturvetenskap och teknikvetenskap understryker betydelsen av avvägningen mellan bidragens storlek och antalet beviljade ansökningar. Rådets beviljningsgrad var . Den utbildningsvetenskapliga kommittén har valt att ge relativt stora bidrag och redovisar en beviljningsgrad om . Inom konstnärlig FoU-verksamhet inkom 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 22 ansökningar om forskningsstöd varav redovisar andelen nya bidragsmottagare. I genomsnitt var nya bidragsmottagare 2004, dvs. de hade inte ansökt om medel 2003. Förnyelsen var högst inom humaniora och samhällsvetenskap och minst inom medicin samt inom naturvetenskap och teknik där omkring en tredjedel av de beviljande ansökningarna var nya enligt definitionen ovan. Huvuddelen av forskningsstöd fördelas som bidrag till forskare och forskargrupper efter ansökan. Av forskningsstödet avser projektbidrag och avser anställningar. De resterande medlen fördelas till bidrag till dyrbar utrustning, försöksdjur, resor, konferenser och publicering. Vid sidan om fördelning av forskningsstöd efter kvalitetsgranskning initierade ett antal utvärderingar av särskilda forskningsområden . Den rådsstödda forskningen inom kemiteknik utvärderades med hjälp av internationella experter, liksom forskningen inom meteorologi (atmosfärsforskning). forskning har initierat ett systematiskt arbete med att utvärdera de olika delområdena inom sitt ansvarsområde och för medicin har inlett en första utvärdering av forskningen inom vårdvetenskap. har tagit initiativ till förnyelse och kraftsamling genom att på eget initiativ genomföra en utlysning av bidrag till starka forskningsmiljöer. Utlysningen skedde parallellt med liknande utlysningar vid Verket för innovationssystem, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och . Rådet har också beslutat om att utlysa nationella postdoktorsanställningar i ansökningsomgången 2005. Motivet för denna satsning är att öka mobiliteten inom landet och att öka antalet utländska postdoktorer i . för naturvetenskap och teknikvetenskap stödjer förnyelse bland annat genom att pågående och nya projekt bedöms samlat utefter gemensamma kriterier. En förskjutning av forskningsstödet mot yngre forskare har konstaterats . betonades praxisnära forskning efter att under 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2003 gjort riktade satsningar för att bygga upp forskningen inom området. Insatser för yngre och nydisputerade forskare En av uppgifter är att verka för att yngre och nydisputerade forskare får goda förutsättningar för att fortsätta sin forskarkarriär. Stödet till dessa forskare sker främst genom finansiering av anställningar som forskarassistent och forskare liksom genom projektbidrag för unga forskare. Totalt finansierades 45 forskarassistenter inom humaniora och samhällsvetenskap . Inga nya forskarassistentanställningar finansierades men ämnesrådet beslöt att avsätta medel för ändamålet 2006. Inom medicin finansierades 112 forskarassistentanställningar varav 24 var nya för året. I natur- och teknikvetenskap uppgick forskarassistenterna till 143 varav 30 nya. Inom utbildningsvetenskap finansierades 4 nya forskarassistenter av totalt 5. Inom för naturvetenskap och teknikvetenskap har det skett en förskjutning av bidragen mot unga forskare. medel till forskarassistenttjänster och till projekt drivna av forskarassistenter har ökat utöver den särskilda satsning som gjordes efter bedömning i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). för humaniora och samhällsvetenskap har bedrivit ett aktivt arbete med att utveckla bedömningen och infört explicit formulerade kvalitetskriterier. Rådet menar att detta förfarande verkar ha medfört att en ökad andel yngre forskare och kvinnor beviljats bidrag i årets ansökningsomgång. finansierar också Stiftelsens för internationalisering av högre utbildning och forskning tidigare postdoktorsprogram inom medicin, naturvetenskap och teknikvetenskap. Av 69 ansökningar i medicin och 167 inom natur- och teknikvetenskap beviljades 20 respektive 25 bidrag för utlandsvistelser upp till . Rådet skall handha utlysningen för Stints räkning inom humaniora och samhällsvetenskap 2005 och finansierar satsningen . skall arbeta för att integrera genusperspektiv i forskningen. Rådet har fördelat de av regeringen särskilt anvisade forskningsmedlen på sammanlagt ca till genusforskning. 24 projekt har fått stöd. För att implementera forskning med genusperspektiv har rådet genomfört konferenser och tagit fram skrifter. beslutades att rättsvetenskaplig forskning med genusperspektiv skulle prioriteras i ansökningsomgången . skall liksom för socialvetenskap och arbetsliv, för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad och Verket för innovationssystem arbeta för jämställdhet samt för att nå en jämnare könsfördelning inom den egna beredningsorganisationen och vid fördelning av forskningsstöd. antog en jämställdhetsstrategi med uppsatta mål: att sträva efter en jämn könsfördelning i beslutande och beredande organ, att verka för att fler kvinnor söker och får bidrag eller anställningar samt att bidra till jämställdhet inom forskarvärlden. Den forskning som stöder skall ge kunskaper av långsiktigt värde för både kvinnor och män. anser att man arbetar målmedvetet för att uppnå jämställdhet. Könsfördelningen varierar stort i ämnesrådens beredningsgrupper mellan olika ämnesområden. för humaniora och samhällsvetenskap har en relativt hög andel kvinnor i sina beredningsgrupper, och män. Även beredningsgrupperna för medicin har i genomsnitt kvinnor och män. Beredningsgrupperna för naturvetenskap och teknik har mest ojämn könsfördelning, i genomsnitt är av forskarna män och kvinnor. Beredningsgrupperna för den utbildningsvetenskapliga kommittén består av män och kvinnor. Bidrag till anställningar och forskningsmedel Stöd till unga och nydisputerade forskare sker främst genom finansiering av anställningar som forskarassistenter och forskare samt genom projektbidrag till unga forskare. Antalet bidrag till anställningar skiljer sig mellan de olika vetenskapsområdena och mellan kön. Rådet har inte redovisat någon statistik på hur många män och kvinnor som sökt anställningar som forskarassistenter och forskare, däremot redovisas antal bidrag till de forskare som fått anställningar. För humaniora och samhällsvetenskap utbetalades 45 bidrag för anställning som forskarassistenter varav gick till män och till kvinnor. När det gäller bidrag till anställning som forskare var fördelningen helt jämn. Av 18 bidrag gick 9 till män och 9 till kvinnor. För medicin utbetalades 112 bidrag för anställning som forskarassistenter varav gick till män och till kvinnor. När det gäller bidrag till anställning som forskare gick till män och till kvinnor. För natur- och teknikvetenskap utbetalades bidrag till 143 anställningar som forskar- anställning som forskare gick till män och till kvinnor.