prop · GT0385 · 2006-03-09 00:00:00 — Vid Europeiska rådets möte betonade stats- och regeringscheferna att direktivet inte får påverka den Europeiska sociala modellen. begär att allt ska göras i den fortsatta lagstiftningsprocessen för att uppfylla detta mål. Den grupp med representanter från arbetsmarknadens parter, myndigheter och näringslivet som bildades i , med anledning av tjänstedirektivet, har haft regelbundna samråd . Regeringen är positiv till en fungerande inre marknad för tjänster, och har i diskussionerna framhållit vikten av en reglerad tjänstemarknad med klara och tydliga regler. Särskilt för , mot bakgrund av att vi har en stor exportpotential, är det viktigt att omotiverade handelshinder avlägsnas och att en väl fungerande inre marknad för tjänster för- verkligas. Regeringen har dock framhållit att det behövs justeringar i det nu liggande förslaget för att säkerställa grundläggande svenska intressen. har en allmän granskningsreservation gällande förslagets samtliga artiklar. Det måste t.ex. säkerställas att förslaget inte påverkar rådande rättsläge på arbetsrättens område. Regeringen ser problem med att förslaget är tillämpligt på hälso- och sjukvårdsområdet inklusive sociala tjänster, på skatteområdet liksom på det audiovisuella området. Förslaget får inte heller påverka existerande monopol eller det sätt spel- och lotterimarknaden är reglerad i . När det gäller den föreslagna ursprungslandsprincipen framhöll regeringen att den synes vara det bästa alternativet för att skapa förutsättningar för ökad gränsöverskridande tjänsteverksamhet. Det måste dock säkerställas att principen inte inskränker rådande rättsläge när det gäller medlemsstaternas rätt att bibehålla en hög skyddsnivå som t.ex. skydd av arbetstagare, arbetsmiljön, konsumenter, miljön, tjänsters säkerhet, folkhälsan och djurskyddet. beslut i första behandlingen är planerat till den 16 Skr. 2005/06:85 februari 2006. 29.2Fri rörlighet för finansiella tjänster Strategin för de finansiella marknaderna 20052010 har kommissionen skickat ut en grönbok om strategin för de finansiella marknaderna för konsultation. beskriver kommissionens prioriteringar för lagstiftningsarbetet inom området . Strategin präglas av en konsolidering av det intensiva lagstiftningsarbete som har pågått och innehåller få nya initiativ. skickade in ett gemensamt svar på grönboken, utarbetat av tillsammans med . Svaret var i huvudsak positivt till kommissionens prioriteringar. Som en viktig punkt anfördes dock att en översyn av reglerna för insättningsgarantin är ett område som behöver ses över . Kommissionens ställningstagande i frågan lämnades i en vitbok som kommissionen presenterade för . antogs ett direktiv om återförsäkring (2005/68/EG). Direktivet kompletterar gällande gemenskapsrättslig lagstiftning för rörelser på försäkringsområdet genom att det reglerar de företag som enbart bedriver återförsäkringsverksamhet. Regleringen bygger i stor ut- sträckning på nuvarande bestämmelser om tillsyn över direktförsäkrings- företag. Regeringen har under arbetets gång ställt sig positiv till att utvidga EG-rätten till återförsäkringsverksamhet. Nya rörelseregler för försäkringsföretag Kommissionen bedriver inom ramen för det så kallade solvens II- projektet arbete med att ta fram reformerade regler för hur försäkringsföretagen ska bedriva sin verksamhet. Arbetet är inriktat på att skapa en mer riskrelaterad reglering, en mer förebyggande tillsyn samt en ökad marknadsdisciplin. Ett utkast till ramdirektiv förväntas bli presenterat omkring . Arbetet var initialt inriktat på principdiskussioner kring arbetsupplägget och har sedan fokuserat på två delar: omfattning av konsekvensanalys och samman- slagning av gällande direktivtexter. och Europeiska värdepappers- tillsynskommittén har framför allt arbetat med att ta fram genomförandeåtgärder när det gäller direktivet om marknader för finansiella instrument och direktivet om öppenhetskrav för noterade bolag. Av Europeiska värdepapperstillsynskommitténs verk- samhet är särskilt att notera kommitténs arbete med att ta fram tekniska råd som ska ligga till grund för genomförandeåtgärder för detta direktiv. Direktivförslaget om marknader för finansiella instrument Direktiv om marknader för finansiella instrument (2004/39/EG) syftar till att skapa förutsättningar för effektiva och väl fungerande marknader för finansiella instrument, till att öka konkurrensen på dessa marknader samt till att säkerställa ett gott investerarskydd. Direktivet ska vara genomfört . Arbete pågår med genom- förandeåtgärder i och med ett direktivförslag som förlänger genomförandetiden. Direktiv om öppenhetskrav för noterade bolag antogs ett direktiv om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad (2004/109/EG). Direktivet innehåller regler om bl.a. finansiell information från bolagen, till exempel hel- och delårsrapporter, samt om offentliggörande av större innehav (så kallad flaggning). Direktivet ska vara genomfört i svensk rätt . offentliggjorde kommissionen ett utkast till förslag till genomförandeåtgärder avseende direktivet. Utkastet har diskuterats i . Ett formellt förslag kan väntas . Handlingsplanen för clearing och avveckling Kommissionen lade fram en handlingsplan för clearing och avveckling, dvs. formerna för hantering av det sista ledet i en affär med finansiella instrument (KOM(2004) 312). Området är oreglerat på EU- nivå och flera frågor inom detta område är högt prioriterade för . En ny rättslig ram för betalningar på den inre marknaden Arbetet med förberedelser av ny rättslig ram för betalningar på den inre marknaden i enlighet med kommissionens förslag (KOM(2003) 718) fortsatte . Bakgrunden är att det, trots införandet av euron, inte existerar något gemensamt betalningsområde på den inre marknaden Skr. 2005/06:85 för icke-kontanta betalningar. Förslag till nya regler omfattar både inhemska och gränsöverskridande betalningar och innebär bl.a. kortare överföringstider, strängare informationskrav och tydliga ansvarsregler vid fel i överförings- uppdraget. De nya reglerna bör leda till att den inre marknaden för varor och tjänster kan fungera fullt ut med billiga, effektiva och säkra betalningstjänster både vad gäller betalningar inom unionen som för inrikesbetalningar inom en medlemsstat. Tillträdet till betalnings- marknaderna bör komma att tillförsäkras, bli rättvist och öppet med ett utökat konsumentskydd och standardiserade betaltjänster. Konkurrensen på området bör förbättras och öppenheten öka. Förhandlingarna i rådet inleds . Nya kapitaltäckningsregler för kreditinstitut och värdepappersbolag föreslog kommissionen nya kapitaltäckningsregler för kredit- institut och värdepappersbolag. De ska vara genomförda . Förslaget förhandlades av rådet och och . Behandlingen ledde till ett stort antal ändringsförslag men institutionerna lyckades trots det nå en politisk överenskommelse . Ett formellt antagande av direktiven förväntas kunna ske . Det föreskrivna nya reglerverket är mer riskkänsligt jämfört med det som gäller . Det innebär att instituten ska beräkna kapitalkrav som bättre avspeglar riskerna i deras verksamheter, vilket ska leda till att instituten får incitament att förbättra sin riskhantering (se fakta- promemoria 2004/05:FPM02). Kampen mot penningtvätt och terroristfinansiering lade kommissionen fram ett direktivförslag om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och terrorist- finansiering (KOM(2004) 448). Förslaget är till en del en kodifiering av nuvarande direktiv och 2001 samt innehåller ett antal nya förslag som syftar till att uppdatera direktivet i linje med de reviderade 40 rekommendationer mot penningtvätt som antagits av Aktionsgruppen mot penningtvätt (FATF). Även några av FATF:s special- rekommendationer om terrorismfinansiering införlivas genom förslaget. Till övervägande del är det fråga om en modernisering och skärpning av reglerna i tidigare direktiv. Direktivet innebär en form av minimi- harmonisering och medlemsstaterna har möjlighet att uppställa strängare krav än de som föreskrivs i direktivet (se faktapromemoria 2004/05:FPM26). har förhandlingar ägt rum i rådet. Direktivet antogs (2005/60/EG). Kommissionen presenterade ett förordningsförslag för genomförandet av FATF:s specialrekommendation om elektroniska penningtransaktioner. Förordningen behandlar bestämmelser om att all information om betalaren ska följa med en penningöverföring när den vidarebefordras, alternativt att den sparas på ett tillfredställande sätt. Informationen ska fungera som ett stöd för de myndigheter som ansvarar för att bekämpa penningtvätt och terrorismfinansiering (se fakta- Skr. 2005/06:85 promemoria 2005/06:FPM18). antogs ett beslut om en allmän inriktning i rådet. Kommissionen tog fram rekommendationer om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och angränsande rättig- heter för online-service av musik (se EUT L 276, 21.10.2005, s. 54). 30.2.1Förslag till förordning om gemenskapspatent överlämnade kommissionen ett förslag till en förordning om gemenskapspatent (KOM(2000) 412 slutlig). Förordningen innebär att det skapas en ny skyddsform på immaterialrättsområdet kallad gemenskapspatent. Syftet är att möjliggöra för den som gjort en uppfinning att genom en enda ansökan få ett patent som gäller i hela gemenskapen. Flera av frågorna som rättsakten behandlar har visat sig svår- förhandlade och förhandlingarna är låsta . Vissa indikationer har emellertid getts om att kommissionen kommer att ta initiativ i frågan genom att koppla den till det arbete som pågår med att utforma ett domstolssystem för europeiska patent (dvs. patent som meddelas enligt den europeiska patentkonventionen). Vid ett sådant initiativ är ett intensivt förhandlingsarbete att vänta. 30.2.2Förslag till beslut om inrättandet av ett domstolssystem för gemenskapspatent enades rådet i sin gemensamma politiska strategi om att ett domstolssystem för gemenskapspatent ska inrättas . /04 lade kommissionen fram formella förslag till sådana beslut som ska göra detta möjligt. Det handlar dels om ett beslut om själva inrättandet av den nya gemenskapspatentdomstolen (KOM(2003) 827 slutlig), dels om ett beslut om att ge den nya domstolen behörighet i mål om gemenskapspatent (KOM(2003) 828 slutlig). Domstolens rättegångsregler ska fastställas . Förslagen har ännu inte behandlats. Om kommissionen tar ett nytt initiativ beträffande förordningen om gemenskapspatent, kan en behandling bli aktuell under Skr. 2005/06:85 . 30.2.3Patent på datorrelaterade uppfinningar Kommissionens förslag till ett direktiv om patenterbarhet för dator- relaterade uppfinningar föll i och med att avvisade rådets gemensamma ståndpunkt. Den gemensamma ståndpunkt- en hade antagits . Den gemensamma ståndpunkten syftade, i likhet med kommissionens förslag, till att åstadkomma ett direktiv som med utgångspunkt i gällande praxis skulle införa tydligare gränser för patenterbarhet för datorrelaterade uppfinningar. Ett ytterligare syfte var att motverka den rättsliga utveckling som skett i , med beviljande av patent för datorrelaterade affärsmetoder. stödde den gemensamma ståndpunkten som uppfyllde målsättningar med direktivet. Vid den andra behandlingen i kunde dock inte tillräcklig majoritet uppnås för en viss inriktning av direktivet. Vissa europaparlamentariker ville följa den linje som hade valt i sin första behandling, vilket skulle innebära väsentliga inskränkningar i de möjligheter att få patent som gäller . Andra europaparlamentariker ville följa rådets linje. Vid omröstningen i röstade en överväldigande majoritet för avvisning av rådets gemensamma ståndpunkt, vilket med automatik innebar att direktivförslaget föll. Konsekvensen av detta är att det rättsliga regelverket för datorrelaterade uppfinningar är oförändrat jämfört med dagsläget. De närmare förutsättningarna för beviljande av patent på datorrelaterade uppfinningar kommer alltså alltjämt att regleras genom europeisk praxis. uppfattning är att dagens ordning fungerar tillfredsställande och erbjuder europeiska företag ett bra och balanserat skydd för innovationer på området. Regeringen har vidhållit att det bör ske en ändring inom EU så att parallellimport blir tillåten även från länder utanför EES. har vid tidigare samråd enhälligt ställt sig bakom regeringens hållning. Frågan om parallellimport har betydelse inte bara för varumärkesområdet utan också för andra områden inom immaterialrätten. 30.3.2Nya bestämmelser om gemenskapsvarumärken slutfördes arbetet med de förändringar av gemenskapsvaru- märket som rådet beslutade om (rådets förordning [EG] nr 422/2004 om ändring av förordning [EG] nr 40/94 om gemenskapsvarumärken). Den viktigaste förändringen är att den gransking av ansökningarna som sker hos de nationella Skr. 2005/06:85 myndigheterna bara ska utföras om sökanden begär det. En särskild genomförandekommitté har avslutat sitt arbete med följdändringar i olika tillämpnings- och avgiftsföreskrifter, vilka antogs av kommissionen (förordning [EG] nr 1041/2005) och förordning [EG] 1042/95). Kommittén har dessutom behandlat ett förslag om att sänka avgifterna för registrering av gemenskapsvarumärken. Kommissionen beslutade om dessa avgiftssänkningar (förordning [EG] nr 1687/2005). Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om ändring av det så kallade mönsterskyddsdirektivet. Enligt direktiv- förslaget ska mönsterskydd inte längre kunna sträcka sig till den så kallade eftermarknaden för reservdelar, vilket innebär att innehavare av ett mönsterskydd inte kan hindra tillverkning och försäljning av kopior om dessa används i reparationssyfte. Antas direktivet måste införa en begränsning av mönsterskyddet för reservdelar, något som framför allt skulle drabba bilindustrin (se faktapromemoria 2004/05:FPM30). Förslaget har legat hos Europa- parlamentet för en första behandling. är positiv till en harmonisering på området men kan inte godta kommissionens nuvarande förslag. arbetar för att förhandlingarna ska resultera i väl avvägda regler som skapar ett fullgott immaterialrättsligt skydd som konsumenternas intresse avseende bl.a. rimliga priser, tillgänglighet, funktion, kvalitet och säkerhet beaktas. 30.5Förhandlingar om utvecklingsfrågor, upphovsrätt, patentlagsharmonisering samt skydd för traditionell kunskap och folklore m.m. I för den intellektuella äganderätten () pågår förhandlingar om en fördjupning av utvecklingsdimensionen i de olika delarna av verksamhet. EU har en nyckelroll i förhandlingarna och har i EU-koordineringen inför mötena varit drivande för att EU ska agera konstruktivt för en fördjupning av utvecklingsdimensionen. Vidare pågår förhandlingar om harmonisering av centrala delar av den materiella patentlagstiftningen. EU har en nyckelroll också i dessa för- handlingar. har i EU-koordineringen inför mötena varit drivande för att EU ska verka för en fortsättning av förhandlingarna i . Skydd för traditionell kunskap och folklore samt immaterialrättsliga aspekter av frågor om tillgång till och fördelning av vinster från använd- ningen av genetiska resurser behandlas i en mellanstatlig kommitté i . Utvecklingsländer samt ur- och lokalbefolkningar driver i för- handlingarna bl.a. krav på nya former av skydd för traditionell kunskap och folklore. EU har en viktig roll att spela också i dessa förhandlingar. verkar i EU-kretsen för en konstruktiv EU-position och för balanserade lösningar, som tillmötesgår behov och Skr. 2005/06:85 uppfyller kraven på ett effektivt immaterialrättsligt system. I ständiga kommitté för upphovsrätt och närstående rättigheter pågår förhandlingar om en konvention till skydd för radio- och TV-företag. EU har under processens gång varit drivande i för- handlingsarbetet. har i EU-kretsen verkat för en konstruktiv och flexibel hållning i syfte att överbrygga existerande motsättningar. 31.1Näringspolitik i en vitaliserad Lissabonprocess Lissabonstrategin fick en nystart i och med halvtidsöversynen vid . I slutsatserna från toppmötet lyfts näringsklimatet och de näringspolitiska frågorna tydligt fram som en viktig komponent för att skapa hållbar tillväxt och full sysselsättning i EU:s medlemsstater. Dessa frågor har också en tydlig plats i kommissionens handlingsplan för genomförandet av Lissabonstrategin på gemenskapsnivå (KOM(2005) 330 slutlig). Goda ramvillkor för företagen och ökad tillväxt och sysselsättning kan inte uppnås enbart genom näringspolitiken och dess verktyg. Näringspolitiska aspekter måste även integreras inom andra politikområden. har det också gjorts tydligare kopplingar mellan innovationer, forskning och näringspolitik i vid mening, vilket även är en utgångspunkt för den nationella politiken bl.a. genom den svenska innovationsstrategin (Innovativa en strategi för tillväxt genom förnyelse). Små- och medelstora företag har stor betydelse för såväl sysselsättning som tillväxten inom EU. I har av företagen färre än 20 anställda och situationen är likartad i de övriga medlems- staterna. Att politiken på såväl EU-nivå som nationell nivå anpassas till de små företagens förutsättningar är med andra ord avgörande för att skapa ett dynamiskt näringsklimat med fler och växande företag. Enkla och ändamålsenliga regler är inte bara en hjälp för företagen att leva upp till sina förpliktelser utan även viktigt för att få en bra måluppfyllelse. Detta synsätt har varit en viktig utgångspunkt för i för- handlingarna om bl.a. kemikalieförordningen, REACH. Där har viktiga företagsanpassningar av kommissionens förslag förts fram av . Kommissionen har publicerat ett flertal meddelanden som rör regelförbättring, ett meddelande om industripolitik samt ett meddelande om politik för små och medelstora företag. Förhandlingar har också inletts kring kommissionens förslag om ett nytt ramprogram för konkurrenskraft och innovationer och som delvis ska ersätta det nuvarande ramprogrammet för företagande och företagaranda. Det sistnämnda programmet har förlängts i väntan på att det nya programmet ska förhandlas färdigt. Arbetet med att stärka verktygen för att främja konkurrensen inom EU fortsätter. översyn av riktlinjerna för statligt stöd. förespråkar liksom Skr. 2005/06:85 tidigare en restriktiv linje vad gäller statsstöd. Det europeiska arbetet för ökat entreprenörskap och företagande sker huvudsakligen inom kommissionens handlingsplan för entreprenörskap (KOM(2004) 70 slutlig), den europeiska småföretagsstadgan (Internet- adress, se bilaga 6) samt det fleråriga programmet för företag och företagsamhet 20012005. Programmet har förlängts till i väntan på beslut om ett nytt ramprogram för konkurrenskraft och innovation (se faktapromemoria 2004/05:FPM39). Kommissionens årliga rapport om medlemsstaternas åtgärder för att genomföra småföretagsstadgan (KOM(2005) 30 slutlig) välkomnades vid rådets möte . I syfte att stärka samordningen och styrningen av den samlade politiken för ökad tillväxt och sysselsättning kommer rapporteringen att ske integrerat med den årliga uppföljningen av Lissabonstrategin. presenterade kommissionen även ett meddelande om en moderniserad europeisk småföretagspolitik (KOM(2005) 551 slutlig). Meddelandet ska diskuteras i rådet . 31.1.2Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation Kommissionen presenterade ett förslag till ett nytt ramprogram för konkurrenskraft och innovation (KOM(2005) 121). Programmet ska delvis ersätta det nuvarande ramprogrammet för företagande och företagaranda, som har förlängts i väntan på att det nya programmet ska förhandlas färdigt. Syftet med programmet är fyrfalt; att främja konkurrenskraft i företag, särskilt för små och medelstora företag; att främja innovation, bland annat inom miljöteknik; att accelerera utvecklingen av ett konkurrenskraftigt, innovativt informationssamhälle för alla och att främja energieffektivitet och användning av nya och förnybara energikällor (se 2004/05:FPM72). Konkret innebär förslaget att sex tidigare program slås samman till ett, med ett gemensamt administrativt ramverk och delvis gemensamma målsättningar. Kommis- sionen föreslår en budget på för programperioden 20072013, men det slutliga utfallet beror på utformningen av det finansiella perspektivet för perioden. Förslaget diskuterades översiktligt vid rådets möte . accepterade rådet ordförandeskapets lägesrapport och plan för fortsatt arbete kring förslaget . Frågor kring industrins konkurrenskraft har dominerat den närings- politiska agendan på EU-nivå. Europeisk tillverkningsindustri, med många underleverantörer och anställda, känner en stark press från ökad konkurrens i och med ökad globalisering. Den europeiska industrins Skr. 2005/06:85 framtid ligger i produkter och tjänster med högt kunskapsinnehåll. har i diskussionerna kring industrins konkurrenskraft fram- hållit vikten av att genomföra strukturella reformer för att skapa öppna fungerande marknader i kombination med satsningar på forskning, innovationer och livslångt lärande samt en väl fungerande arbetsmarknad genom aktiv arbetsmarknadspolitik, väl fungerande trygghetssystem och dialog med arbetsmarknadens parter. Industripolitik kan inte ersätta men väl komplettera nödvändiga strukturella reformer i medlemsstaterna. Horisontell näringspolitik och sektorsinitiativ är viktiga komplement för att främja industriella sektorers strukturomvandling. Mot denna bakgrund är inriktningen på kommissionens meddelande om industripolitiken (KOM(2005) 474 slutlig), som presenterades , väl i linje med svenska ståndpunkter. Kommissionen bibehåller en horisontell ansats men öppnar för en politik som anpassar den horisontella politiken efter olika sektorers specifika förutsättningar och problem. Meddelandet syftar till att bidra till att uppfylla Lissabonmålen och leda till ökad tillväxt och sysselsättning i EU. Denna inriktning var också något som stödde då frågan diskuterades vid rådsmötet . Meddelandet bygger på en konkurrenskraftsanalys av 27 branscher, i huvudsak inom tillverkningsindustrin. Kommissionen aviserar sju horisontella initiativ som rör flera branscher: ett initiativ för bättre skydd av immaterialrätt och mot varu- märkesförfalskning, en högnivågrupp för konkurrenskraft, energi och miljö, studie av externa aspekter på konkurrenskraft och marknadstill- träde, nytt program för förenkling av gällande lagstiftning (presenterades ), kartläggning av den branschspecifika kompetensbehov, åt- gärder för att hantera strukturella förändringar i tillverkningsindustrin och en integrerad europeisk metod för industriell forskning och innova- tioner. Förutom de branschövergripande initiativen har en del nya branschspecifika insatser aviserats med hänsyn till branschernas särskilda karaktär eller betydelse. Dessa är ett läkemedelsforum, halvtidsöversyn av strategin för biovetenskap och bioteknik, en ny högnivågrupp för den kemiska industrin och försvarsindustrin, EU:s rymdprogram, en särskild arbetsgrupp för konkurrenskraft inom IT-branschen, industripolitisk dialog för maskinindustrin och undersökningar av konkurrenskraften, t.ex. inom IT-branschen, livsmedelsbranschen och mode och design- branschen. och flertalet övriga medlemsstater välkomnade kommissionens meddelande om industripolitikens inriktning vid rådets möte . Hur reglerna utformas har stor betydelse för EU:s konkurrenskraft. Bättre, enklare och mer ändamålsenliga regler ingår därför som en viktig del av för hållbar tillväxt och full sysselsättning (Lissabon- strategin) och är en prioriterad fråga för . Kopplingen till Lissabonstrategin lyftes fram i kommissionens meddelande från Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen (KOM(2005) 97 slutlig), vilket är en uppföljning av handlingsplanen för Skr. 2005/06:85 bättre och enklare regler (KOM(2002) 275278). stöder den inriktning som kommissionen valt. Kommissionen synliggör att verktygen inom regelförbättringens område är viktiga för att förverkliga Lissabonmålen om ekonomisk, social och miljömässigt hållbar utveckling.