prop · GU031d27 · 2006-10-16 00:00:00 — Den internationella utvecklingen samt ett eventuellt införande av ett gemenskapspatent förväntas påverka möjligheterna för de nordiska länderna att kunna behålla tillräcklig kompetens på patentområdet nationellt. De nordiska patentverken har därför gemensamt utrett och lämnat förslag till inrättandet av ett . I det fortsatta arbetet med förslaget har eftersträvat en omfattning av och arbetsfördelning inom samarbete som syftar till garantier för en hög kvalitet i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 handläggningen av patentansökningar. Någon enighet i dessa frågor har dock inte kunnat nås. Det gemensamma projektet har därför inte kunnat föras vidare. I stället har tre av de nordiska länderna, , och , tillsammans bildat ett nordiskt . Utredningen om de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt (dir. 2004:55) lämnade sitt betänkande (SOU 2006:80) . Utredningen har bl.a. haft till uppgift att lämna förslag om hur de kunskapsintensiva företagen kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innovationer. Förslagen bereds nu i . beslutade regeringen om direktiv för den s.k. (N 2005:10). En särskild utredare skall se över möjligheten till förstärkt skydd för tystnadsplikten för de yrkesgrupper som yrkesmässigt sysslar med patenträttslig rådgivning. Uppdraget skall redovisas . Minerallagen, miljömål och miljösäkring Beslut om tillstånd enligt minerallagen (1991:45), vilka i stor utsträckning hanteras av Bergsstaten, medverkar till att landets geologiska förutsättningar undersöks och att mineralresurser kan tas till vara genom nya gruvor. Tillsyn över efterlevnaden av lagen genomförs också av Bergsstaten. SGU har uppgifter som huvudansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebär uppgifterna att verka för minskad naturgrusanvändning. SGU ansvarar för att avveckla och miljösäkra statens anläggningar för civila beredskapslager av olja samt övervakning av genomförd efterbehandling vid det statliga gruvfältet i . Elsäkerhetsverksamheten bedrivs för att förebygga skada på person och egendom, orsakad av elektricitet, samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). Statliga insatser bedrivs för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande elektromagnetisk 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Föreskrifter utarbetas som är nödvändiga för att elsäkerheten skall upprätthållas utan att de utgör hinder för den tekniska utvecklingen eller för handeln med andra länder. deltar i standardiseringsarbetet på internationell nivå inom International Electrical Commission (IEC) och på europeisk nivå inom den europeiska standardiseringsorganisationen () via Svenska Elektriska Kommissionen (SEK). Tillsynsarbetet består av inspektioner och kontroller på fältet, elolycksfalls- och elbrandutredningar, utredningar av driftstörningar med stor säkerhetspåverkan, information och erfarenhetsåterföring till arbetet med föreskrifter och säkerhets-standarder. Vid tillsynen av elanläggningar inriktas arbetet mot att motivera och bidra till att säkerställa att ägare och användare av elektriska anläggningar och elektrisk materiel iakttar elsäkerhetsföreskrifterna samt att elinstallationer utförs enligt gällande säkerhetsföreskrifter. Tillsynen på elmaterielområdet utgörs till största delen av marknadskontroller som ser till att föreskrifter om kontrollordning, samt om utförande, handhavande och skötsel av elmateriel följs. Dessutom övervakas marknadsföringen i olika former. Informationsinsatser har pågått i syfte att öka kunskapen om elsäkerhet hos allmänhet och fackmän. har till uppgift att handlägga frågor om godkännande och auktorisation av revisorer samt registrering av revisionsbolag, att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamhet, att pröva frågor om disciplinära åtgärder samt att ansvara för att god revisorssed och god revisionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. Nämnden skall också följa den internationella utvecklingen inom revisionsområdet. verksamhet skall bidra till att olika aktörer och intressenter har tillgång till trovärdig ekonomisk information avseende företagens redovisning och förvaltning, att samhällets behov av kvalificerade och oberoende externa revisorer och revisionsbolag tillgodoses samt att den revisionsverksamhet som dessa bedriver är av hög kvalitet och uppfyller höga etiska krav. Genom sin verksamhet skall också upprätthålla förtroendet för revisorers verksamhet och för auktorisationssystemet. skall ingripa mot revisorer som förfar oredligt, som utför ett bristfälligt arbete, som äventyrar sitt oberoende eller som av andra skäl inte är lämpliga att utöva revisionsverksamhet. Förutom handläggning av anmälningar skall tyngdpunkten ligga på den systematiska och uppsökande tillsynen och utvecklingen av dess former. Målet för verksamhetsområdet , tillstånd och tillsyn är: Säkerställa goda grundläggande förutsättningar inom i första hand näringslivet och ett enkelt regelverk för företagande. Detta mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. lämnade regeringen i skrivelsen 2005/06:49 en redogörelse för regeringens arbete med regelförbättring och framåt och särskilt för uppföljningen av regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen (skr. 2004/05:48). Några konkreta förenklingar i vardagen har genomförts genom samarbeten mellan myndigheter och olika internetlösningar. Till dess hör samarbetet mellan och om den gemensamma webbportalen där man helt elektroniskt bl.a. kan ansöka om mervärdeskatt och F-skatt samt registrera enskilda näringsidkare. Tjänsten omfattar även registrering av aktiebolag helt elektroniskt . Andra åtgärder handlar om förenklad tillståndsgivning, kortare handläggningstider, ökad service och enklare blanketter. Den tidigare regeringen gav 2004 i uppdrag att genomföra mätningar av den administrativa börda som förorsakas företagen inom skatteområdet och till följd av årsredovisningslagen. Vidare uppdrog den tidigare regeringen åt att mäta miljö-, jordbruks-, skogsbruks- och fiskeområdena samt det arbetsrättsliga området. Arbetet går vidare genom att den tidigare regeringen gett i uppdrag att mäta , livsmedelslagstiftningen och statistikområdet. I Nuteks uppdrag ingår att vara en resurs för andra myndigheter i deras arbete med de konsekvensanalyser som avses i förordningen om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor (Simplexförordningen 1998:1820). tar också emot myndigheternas årliga rapporter om deras arbete och deras erfarenheter av Simplexförordningen. har haft en ökad efterfrågan på såväl registreringsärenden som tjänster inom kundserviceområdet. hade budgeterat med att handlägga 304 400 registreringsärenden medan utfallet blev 361 805 registreringsärenden. Av dessa avsåg 215 000 ändringar i aktiebolagsregistret och 23 328 nybildningar i aktiebolagsregistret. är regeringens målsättning för verksamhet att registrering skall ske efter det att ett ärende blivit färdigt för registrering. Den kraftigt ökade efterfrågan på registreringsärenden har dock fått till följd att inte till fullo klarat att hålla de korta handläggningstider som varit målet. är en helt avgiftsfinansierad verksamhet, bortsett från finansiering av likvidatorer. Av resultaträkningen i årsredovisning framgår att verksamheten genererat ett överskott om . Ur balansräkningen följer dock att har ett negativt myndighetskapital. Det negativa myndighetskapitalet har i huvudsak sin förklaring i IT-satsning . redovisar således totalt ett underskott i årsredovisningen . Regeringen bedömer dock att genom en ökad efterfrågan på dess tjänster med 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 avgiftstorleken intakt tillsammans med en resurseffektiv verksamhet även framledes kommer att redovisa ett överskott. Regeringen bedömer därför att inom rimlig tid kommer att kunna reglera skulden avseende IT- satsningen och inom överskådlig tid uppvisa ett icke negativt myndighetskapital. PRV hade ett överskott på sammanlagt som uppkommit framförallt genom internationella patentavgifter. Överskottet återfinns i huvudsak inom patentområdet. De nationella patentansökningarna har visat en vikande trend, framför allt inom elektronikområdet. En viss utplaning har kunnat skönjas . Antalet internationella ansökningar som inlämnas direkt till PRV har stabiliserats. PRV har uppfyllt verksamhetsmålen inom samtliga områden. För PBR förblev medelbehandlingstiden för patentmålen 2005 oförändrad i förhållande innan. Den låg därmed också över den nivå som är det uppställda målet för patentmålens del. PBR gör bedömningen att målen på kommer att förbättras. Medelbehandlingstiden för övriga mål (främst varumärken) minskade men det i regleringsbrevet uppställda målet kunde inte helt uppnås. Domstolen har anledning att i vart fall räkna med en fortsatt hög tillströmning av överklaganden från PRV i varumärkesärenden. Minerallagen, miljömål och miljösäkring Bergsstaten är den förvaltningsmyndighet som handlägger frågor enligt minerallagen. Kostnaderna för myndighetens verksamhet har uppgått till . Företagen har erlagt avgifter motsvarande , vilka levererats till inkomsttitel. Handläggningen av ansökningar om nya undersökningstillstånd har genom de ändringar i minerallagen som trädde i kraft blivit mer omfattande. Den totala genomsnittliga ärendetiden har därför förlängts med en halv månad jämfört med året innan. jämfört med 4 500 undersökningstillstånd fortsätter att öka. Fram har fler ärenden beslutats än . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bearbetningskoncessioner har utfärdats . Den ena avsåg utökad underjordsbrytning vid Petiknäsgruvan. Den andra avsåg ersättning av utmål vid Björkdalsgruvan, båda . Antalet gruvor i drift i landet uppgick till oförändrat 16 stycken. Med anledning av ändringarna i minerallagen har speciella informationsinsatser gjorts riktade mot berörda företag och länsstyrelser. Inom miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet har SGU utarbetat ett förslag till hur kunskapsförsörjningen avseende grundvattenkvalitet kan förbättras och hur grundvattenövervakningen principiellt bör organiseras samt beskrivit konsekvenserna av (DGV) har ytterligare utvecklats. Vid utgången av 2005 har 29 av totalt 42 har ytterligare en sådan anläggning avvecklats helt. Inom miljösäkring av oljelagringsanläggningarna har flera omfattande utredningar och entreprenadarbeten genomförts. Inom elsäkerhetsområdet har nya föreskrifter om elarbete vid yrkesmässig verksamhet arbetats fram . Arbete har även bedrivits med att revidera föreskrifter gällande innehavarens ansvar för starkströmsanläggning och varselmärkning vid starkströmsanläggning. Arbetet inriktas på att förenkla föreskrifter och i huvudsak hänvisa till standard på området beträffande detaljer. Då produkter tillverkats i enlighet med standarder förutsätts de uppfylla de allmänna säkerhetskraven. Detta skapar goda förutsättningar för en fri marknad för elmateriel i . Vad beträffar standardiseringsverksamheten har insatserna resursmässigt koncentrerats till sådana tekniska kommittéer som utarbetar standarder av stor betydelse för elinstallationer och konsumentprodukter. ansvar för elanläggningstillsynen omfattar ca 5,2 miljoner el-anläggningar, varav ca 900 000 arbetsställen och ca 4,3 miljoner bostäder. Antalet fältbesök inom anläggningstillsynen har varit högre jämfört med föregående år. Det är till de områden där risken för olyckor och elbränder bedöms som högst och där tillsynen kan förväntas ge störst effekt som verkets insatser har verkets tillsynsroll blivit tydligare och insatser effektiviserats vilket resulterat i att fler anläggningar kunnat förbättrats från elsäkerhetssynpunkt. Marknadskontrollen av elmateriel har varit på ungefär samma nivå som föregående år. Antalet ansökningar om elinstallatörsbehörighet elmateriel har ökat något jämfört med tidigare. Tillsynen på elmaterielområdet genom marknadskontroll har resulterat i att produkter med allvarliga elsäkerhets- eller EMC-brister har fått försäljningsförbud. Antalet produkter av respektive typ, som genom försäljningsförbuden förhindras att komma till användning varierar från något tiotal till åtskilliga tusental. Därmed har ca 200 000 farliga produkter hindrats från att komma ut på marknaden. Resultatet från verkets marknadskontroll visar att det finns ett betydande antal produkter med elsäkerhets- eller EMC-brister på marknaden. Målen för verksamhet avseende anordnande av prov för revisorsexamen och högre revisorsexamen samt handläggningstiderna för disciplinärenden och beslut om godkännande, auktorisation, registrering och förhandsbesked har med något enstaka undantag uppfyllts . Antalet avgjorda disciplinärenden uppgick sammanlagt till 164 stycken, vilket är fler än 2004. Omloppstiderna för disciplinärendena har trots denna ökning minskat jämfört med . Tillsynsverksamheten innefattar systematisk och uppsökande tillsyn (SUT), löpande kvalitetskontroll, disciplinärenden samt förhandsbesked rörande oberoende eller sidoverksamhet. Den systematiska och uppsökande tillsynen är det viktigaste instrumentet för att planmässigt finna och ingripa disciplinärt mot revisorer som arbetar felaktigt. Uppdagas i ett SUT-ärende allvarliga brister i en revisors verksamhet överförs ärendet till ett disciplinärende. Antalet SUT-ärenden har märkbart ökat jämfört med . Löpande kvalitetskontroll har till största delen skett genom FAR och SRS inom ramen för avtalet med och har berört ca 1 145 revisorer. Regeringen vill minska de svenska företagens administrativa kostnader för samtliga statliga regelverk av . Arbetet med mål och med mätningar av företagens administrativa kostnader är centralt i regelförenklingsarbetet. Stora befintliga regelverk skall göras enklare. Bland de många åtgärder som regeringen kommer att föreslå finns slopande av revisionsplikten för små företag. Regeringen avser också att se över andra regelverk. , samt författningar och föreskrifter som utfärdats om tillämpningen av den, kommer att arbetas om för att bl.a. förkorta handläggningstiderna och begränsa antalet anmälnings- och tillståndspliktiga objekt. (PBL) är också ett av de stora regelverk som på många olika sätt lägger onödiga administrativa bördor på företagssektorn. Att reformera PBL är ytterst angeläget för att bl.a. göra det lättare att söka bygglov och avsevärt förkorta handläggningstiderna i planärenden. Det är minska lika viktigt att se till att inte nya dyra regler ersätter dem som försvinner. Regeringen kommer att inrätta ett offentligt organ som skall granska alla nya lagar och regler som berör företagen. Granskningen skall se till att inga nya regler får införas utan att de utformats så att de uppnår sitt syfte på enklast möjliga sätt för företagen. Detta offentliga organ skall arbeta för att skynda på regelförenklingsarbetet. genomförde en omfattande omorganisation. Den föranleddes både av behovet att anpassa sig inför de nya e- tjänsterna samt av behovet av ökad flexibilitet för att möta säsongsmässiga toppar i arbetsbelastningen. Den elektroniska ärendehanteringen har ännu inte medfört några verksinterna rationaliseringseffekter. Men förväntas den elektroniska ärendehanteringen medföra både en ökad kundnytta samt besparingar hos . Regeringen bedömer att verksamheten vid är effektiv och kan notera att verket arbetar aktivt med att korta handläggningstiderna. ligger i framkant vad gäller teknisk utveckling av elektroniska tjänster. Registren håller en mycket 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 hög kvalité och tillgängligheten är god. Sammantaget har en god måluppfyllelse. Den internationella utvecklingen och ett eventuellt införande av ett gemenskapspatent kan komma att påverka PRV:s nuvarande arbetsuppgifter på ett sådant sätt att de minskar eller förändras. Regeringen planerar därför att se över PRV:s framtida roll och ansvar på det immaterialrättsliga området. Förslaget om en ny varumärkeslag och förändringar i firmalagen är fortfarande under beredning i . En proposition kan förväntas . Inom det industriella rättsskyddet är splittringen av tillgängliga resurser på olika domstolar problematisk. Arbete pågår inom för att skapa en samlad domstolsorganisation för immaterialrätten, se vidare utgiftsområde 4 Rättsväsendet, avsnitt 4.4.4 Verksamhetsområde 3, Dömande verksamhet. Minerallagen, miljömål och miljösäkring Regeringens bedömning är att verksamhetsmålen för Bergsstaten har nåtts. Handläggningstiderna är föredömligt korta. Verksamheten är en förutsättning för den ökande prospekteringen i . uppgick prospekteringen till , vilket kan jämföras med 2004. Årets åtgärder inom miljömålsarbetet med samordning, uppföljning och rapportering har genomförts tillfredsställande. Utförd miljökontroll visar att SGU uppfyllt ställda krav med avseende på miljöpåverkan vid de avvecklade oljelagringsanläggningarna. De åtgärder som vidtagits bedöms ha åstadkommit fortsatt utveckling för att upprätthålla en god elsäkerhet. Verksamheten under det kommande budgetåret bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för elsäkerhetsarbetet för innevarande budgetår. De övergripande mål som gäller för verksamheten bör ligga fast. I anslutning till insatserna bör följa den internationella utvecklingen samt främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utvecklingen vad gäller elolycksfall och elbränder bör noga följas för att bl.a. möjliggöra analyser av de statliga insatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling. Regeringens bedömning är att nämndens verksamhet på ett bra sätt har bidragit till att uppnå det övergripande målet. Dessutom har verksamhetsmålen i regleringsbrevet i stort sett uppnåtts. Det är viktigt att fortsätter sitt arbete med att utveckla tillsynsverksamheten. i basindustrin vid svårigheter att bedöma framtida kostnader inom energiområdet och miljöområdet. ITPS har även analyserat detaljhandelns bidrag till produktivitetsutveckling i ett internationellt perspektiv (ITPS A 2006:002). Resultaten visar bl.a. att en omfattande strukturomvandling till följd av teknisk utveckling och innovationer i den svenska detaljhandeln bidragit till en internationellt sett stark produktivitetsutveckling. För att öka kunskaperna om internationaliseringens effekter har insatser också gjorts för att bl.a. utveckla metoderna för att mäta effekter på sysselsättningen till följd av flytt av produktion (ITPS A 2006:005). 3.11Omvärldsanalys, utvärdering och Pågående arbeten innefattar bl.a. ett uppdrag () är den myndighet som verkar inom området. För en framgångsrik näringspolitik krävs god kunskap om utvecklingen av näringslivets struktur och dynamik, internationalisering, investeringar samt drivkrafter för produktivitet och tillväxt. Inom verksamhetsområdet bedrivs internationell omvärldsbevakning och tillväxtanalys i syfte att bl.a. identifiera och öka förståelsen för faktorer som påverkar det svenska näringslivets konkurrenskraft. ITPS publicerade bl.a. en översikt av den ekonomiska utvecklingen i med fokus på strukturomvandling och produktivitetstillväxt (ITPS A 2005:021). På den tidigare regeringens uppdrag har ITPS även mer ingående studerat olika branscher och sektorers tillväxt och konkurrenskraft. Den svenska basindustrin, bestående av företag inom skogsindustrin, järn- och stålindustri, gruvindustri, kemisk industri samt jord- och stenindustri, har studerats mot bakgrund av aktuella och planerade förändringar inom energi- och miljöområdet. ITPS analyser och simuleringsresultat, bl.a. i ITPS A 2005:008 samt N2006/4920/AU, bekräftar att utformningen av skatter och regelverk har betydelse för näringslivets konkurrenskraft samt visar att det finns risk för minskade investeringar att studera ett antal länders designpolitik för ökad konkurrenskraft vilket är en fördjupning av en studie som gjordes inom ramen för . Utöver detta analyseras även handelns och direktinvesteringarnas betydelse för den ekonomiska tillväxten i . Den senare genomförs i samråd med , och . Regeringen anser att studier av företagsklimat och villkor för näringslivet är viktiga. Regeringens bedömning är dock att hela området bör ses över och avser att återkomma om detta i ett senare skede. På regeringens uppdrag utförs effekt- och processutvärderingar samt samhällsekonomiska konsekvensanalyser av insatser inom närings- och innovationspolitiken samt den regionala utvecklingspolitiken. har bl.a. de s.k. Inlands- och Tillväxtdelegationernas arbete samt de regionala tillväxtprogrammen processutvärderats. Resultaten av dessa studier presenteras under utgiftsområde 19 Regional utveckling, avsnitt 4.5. Även den s.k. samverkansdelegationen mellan universitet och högskolor och de omgivande regionala miljöerna har utvärderats. På den tidigare regeringens uppdrag har ITPS också sammanställt erfarenheter av stöd till fristående innovatörer och uppfinnare (/9708/AU), vilket redovisas mer ingående under verksamhetsområdet och förnyelse, avsnitt 3.8. På den tidigare regeringens uppdrag har även den s.k. expertskattens effekter och påverkan på möjligheten att attrahera högutbildad arbetskraft till studerats. Aktuell och relevant statistik är avgörande för att kunna följa upp insatser för företagande och entreprenörskap. ITPS ansvarar för den officiella företagsstatistiken, bl.a. statistiken avseende nystartade företag, konkurser och internationella företag. Myndigheten ansvarar även för uppföljningen av offentligt stöd till näringslivet samt utvecklingen inom elektronikindustrin och den IT-intensiva tjänstesektorn. har insatser gjorts bl.a. för att förbättra aktualiteten i nyföretagarstatistiken. Publiceringen har delats upp i två delar, vilket möjliggjort en tidigare publicering av huvudresultaten. På regeringens uppdrag utvecklas metoderna för att beskriva och analysera den ekonomiska utvecklingen och förutsättningar för tillväxt i de lokala arbetsmarknadsregionerna inom ramen för utgiftsområde 19 Regional utveckling. Kunskapsunderlaget tjänar som utgångspunkt för regional uppföljning, analys och prioritering samt bidrar till ökad samordning av utgiftsområdena 24 Näringsliv och 19 Regional utveckling. Målet för verksamhetsområdet , utvärdering och statistik är att förbättra kunskapsunderlaget och därigenom skapa förutsättningar för att utveckla närings- och innovationspolitiken. Detta mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. ITPS analyser och statistik används som underlag i och för uppföljning av regeringens politik inom området. Detaljerade resultat finns redovisade under respektive verksamhetsområde. Statistiken ger möjlighet att följa upp måluppfyllelsen och ger mervärde i och med att den används av forskare som bedriver studier inom området. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 process- och effektutvärderingar ger information som bidrar till att program och åtgärder vidareutvecklas. Näringspolitikens kunskapsunderlag är beroende av aktuell, relevant och tillförlitlig statistik, en framåtblickande internationell och svensk omvärldsbevakning, tvärsektoriella analyser av tillväxtskapande faktorer och utvärderingar av den genomförda politiken. Utökad kunskap behövs om effekterna på näringslivets konkurrenskraft till följd av politiska beslut. Regeringens uppdrag till ITPS bidrar till att närings-, innovations- och den regionala utvecklingspolitiken kan utvecklas och effektiviseras. har lämnat revisionsberättelser med invändning till två myndigheter inom politikområdet för . Invändningarna gäller Verket för näringslivsutveckling () och Rymdstyrelsen. Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av invändningarna redovisas i avsnitt 3.12.1. För övriga myndigheter inom politikområdet har lämnat revisionsberättelser utan invändning, dvs.