prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — Insatser skall även göras för att utveckla EU:s utsläppshandelssystem och internationellt samarbete för en hållbar och effektiv anpassning av energiförsörjningen till de krav som fortsatta globala insatser mot klimatförändringar ställer. Insatser för småskaliga CDM-projekt i de minst utvecklade länderna skall ges hög prioritet i den mån dessa förväntas vara kostnadseffektiva. Dessa insatser skall genomföras av i samråd med Sida. har till uppgift att vara kontaktpunkt i frågor som rör CDM och JI samt att bistå svenska företag som önskar delta i JI och CDM med stöd och rådgivning. Inom ramen för anslaget bör även rymmas medel för förberedelser och utvecklingsarbete rörande projekt- mekanismerna och marknader för utsläppshandel och länkar mellan sådana marknader. 9 Konsekvenser av de föreslagna åtgärderna I denna proposition anges riktlinjer för de fortsatta långsiktiga energi- politiska insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. De direkta konsekvenserna utgörs av insatser för att främja uppbyggnaden av vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens, samt utvecklingen av teknik och tjänster som kan bidra till energisystemets omställning. De förslag som lämnas i propositionen syftar generellt till en ökad fokusering och koncentration av resurserna samt till att öka ambitions- nivån när det gäller att omsätta resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatser på energiområdet i kommersiella produkter och tjänster. Verksamheten är avsedd att bidra till såväl omställningen till ett hållbart energisystem som ekonomiska tillväxt. Verksamheten kring forskning, utveckling, demonstration och kom- mersialisering ryms inom anslaget för energiforskning inom utgiftsområdet 21 Energi. Den ökade ambitionen innebär ett ökat helhetsansvar för Statens energimyndighet och ökade insatser kring analys, omvärldsbevakning Regeringens bedömning är att dessa behov kan mötas genom omprioriteringar inom befintliga ramar. Verksamheten är inriktad mot främjandet av en hållbar utveckling och kommer aktivt att bidra till uppfyllandet av såväl energipolitikens mål som målen för klimatpolitiken och miljöpolitiken. Insatserna utgör en del av den strategi för effektivare energianvändning och transporter som redovisades i propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag 2004/05:150). De enskilda insatserna kring forskning och utveckling i sig förväntas ha ringa påverkan på miljön. Större demonstrationsprojekt och liknande kommer att avse teknik som bidrar till en hållbar utveckling och förutsätts prövas noggrant utifrån programmets mål. På ett övergripande plan förväntas de långsiktiga insatserna för omställ- ning av energisystemet inte innebära några konsekvenser för jämställd- När det gäller de enskilda insatserna kring forskning, utveckling och demonstration i sig visar återrapportering att uppföljningen att endast av dem som inom programmet tar licentiater och doktorsexamina är kvinnor. Denna andel är dock förhållandevis hög mot bakgrund av det relativt få kvinnor som är verksamma inom energiområdet, och när de som utbildas inom ramen för verksamheten kommer ut i näringslivet bidrar de således till en jämnare könsfördelning i energibranschen. Verksamheten bedrivs under beaktande av jämställdhetsaspekter vid sammansättning av referens- och styrgrupper. Forskning kring energi- systemet innehåller även studier av beteendefrågor m.m. och kan bidra till att belysa jämställdhetsaspekter förknippade med energianvändning. De långsiktiga insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet berör i varierande utsträckning stora delar av näringslivet. Näringslivet inom energiområdet är mycket heterogent och spänner från stora globala energikoncerner och teknikföretag till små lokala aktörer, såsom underleverantörer och installatörer. Förslagen väntas på ett övergripande plan förbättra näringslivets konkurrenskraft genom att näringslivets energirelaterade forskning och utveckling underlättas och att företag får lättare att samverka med högskolan och andra för kompetensutveckling m.m. Propositionen innehåller förslag till ökat samarbete mellan inno- vationssystemets aktörer och ökade insatser för kommersialisering av forskningsresultat som sammantaget förväntas underlätta små- och medelstora företags arbete med forskning och utveckling. Energimyndig- heten ges ett särskilt ansvar för att idéer och projekt som bedöms ha kommersiell potential ges ett sådant stöd att deras marknadsmässiga förutsättningar kan prövas. Förslagen i propositionen medför inte några administrativa eller andra kostnader för näringslivet. (SOU 2003:80) Följande remissinstanser har inkommit med yttrande (61 st.): Affärs- verket , Bil , , tekniska högskola, , , , Folk- kampanjen mot kärnkraftkärnvapen, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , , , Konsu- mentverket, , Kungl. Tekniska högskolan, Kungl. tekniska högskola, , , , Miljövänner för kärnkraft, , Riks- antikvarieämbetet, Skogen och Kemin, Gruvorna och Stålet, Skogs- styrelsen, , , för kommunikationsanalys, , Statskontoret, för framtidsstudier, Styrelsen för , , Svenska Renhållnings- verksföreningen, , Svenska Torvproducent- föreningen, , , , Svensk Fjärrvärme, , Svenskt Näringsliv, , , och , Sveriges Energiföreningars , Verket för innovationssystem, Verket för näringslivsutveckling, Veten- Följande remissinstanser har meddelat att de avstår från att yttra sig (12 st.): vid , Handels- högskolan i , , Justitie- kanslern, , , Riks- revisionen, , , Bilaga 2 Remissinstanser FOKUS II (ER 2005:38) Följande remissinstanser har inkommit med yttrande (52 st.): Affärs- verket , , Bil , , , , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , , , , Konsu- mentverket, , Kungl. Tekniska högskolan, i , , , , , Skogen och Kemin, Gruvorna och Stålet, , , , Statens väg- och transport- forskningsinstitut, , , , , , , , , , Svensk Fjärrvärme, Svenskt Gastekniskt Center, , , , , , , , , Verket för innovationssystem, Verket för näringslivsutveckling, , samt . Följande remissinstanser har meddelat att de avstår från att yttra sig (10 st.): , Kungl. , , , , forsk- ning, , Akademikers samt . Följande remissinstanser har ej inkommit med svar (21 st.): , Folkkampanjen mot kärnkraftkärnvapen, Föreningen , , i , vid , , , Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, , , för framtids- studier, Svenska fordonskomponentgruppen, , , , Sveriges Energiföreningars , exportråd, Verkstadsindustrier, Vindkraftens Investerare och Projektörer samt Vindkraftsleverantörerna i . Bilaga 3 Metodik för bedömning av potentiella insatser Följande kriteriekategorier och kriterier används för prioritering mellan utvecklingsområden, program och projekt: Utveckling av energisystemet: Detta innebär att insatsen har potential till koldioxidreduktion, energieffektivisering och/eller ökad försörjnings- trygghet, dvs. insatsen har eller leder till: (a)Utveckling av energisystemen i hållbar riktning (ökad andel förnybar energi), (b)Effektivisering av energianvändningen och/eller energitillförseln, (c)Stor potential för kostnadssänkningar, (d)Stor potential för genomgripande utveckling av energisystemet, (e)Förstärkt försörjningstrygghet, (f)Leveranssäkerhet i el-, gas och/eller fjärrvärmenäten och/eller (g)Bättre elkvalitet. Ytterligare kriterier som föreslås är att inhemska naturresurser finns som kan utnyttjas eller användas bättre med hjälp av de resultat som skall tas fram och/eller att infrastrukturer finns som underlättar genomförande eller implementering av resultaten. Punkterna ovan kan sammanfattas i begreppet energirelevans. Kunskap och kompetens: Det finns befintlig svensk kompetens inom det aktuella (och prioriterade) området och/eller det finns ett behov av adekvat kunskap och kompetens för att nå målen (kunskap och kompetens kan behöva förstärkas, upprätthållas, byggas upp) dvs. det finns eller finns behov av: (a)Hög vetenskaplig kvalitet (inomvetenskaplig kvalitet, internatio- nellt konkurrenskraftig forskning och utveckling, starka energi- forskningsmiljöer och utvecklingsmiljöer, tvärvetenskaplig styrka och goda nätverk), (b)Svenska aktörer som är konkurrenskraftiga om internationell sam- finansiering och/eller (c)Relevant kompetens hos berörda industriföretag och institut. Kommersialisering och övrigt nyttiggörande: Det finns goda industriella och marknadsmässiga förutsättningar, dvs. (a)God utväxling av statliga insatser genom samfinansiering och samverkan med andra myndigheter, branscher, företag, institut och/eller universitet och högskolor, (b)Identifierade mottagare av kunskap och kompetens (kunder), (c)Styrmedel verkar i en riktning som stöder nyttiggörande och kommersialisering, (d)har befintliga industriella kluster inom området, (e)Nationellt och internationellt tillväxtområde och/eller (f)Samverkan med energimarknaderna. Ytterligare kriterier som föreslås är att insatserna genomförs i samverkan Prop. 2005/06:127 med näringslivet samt att det finns goda möjligheter till affärsutveckling för att skapa nya produkter och tjänster. Kriterier för avslag och avbrott Följande kriterier används för avslag, avbrott och avslut: (a)Låg vetenskaplig kvalitet och/eller låg energirelevans, (b)Svaga svenska fördelar och svaga nationella behov resultaten, (c)Annan finansiär/aktör har bättre förutsättningar för att finansiera och/eller har direkt ansvar för området och/eller (d)Målen är uppfyllda. De tre första kriterierna är avslagskriterier medan det fjärde används för att avsluta verksamhet. Det första kriteriet kompletteras i FOKUS II med ett kriterium i form av låg kommersialiseringspotential. Det bör även observeras att hög vetenskaplig kvalitet inte alltid är ett nödvändigt kriterium då vissa aktiviteter inte handlar om vetenskap. Ett jämförbart kriterium kan vara att projektet genomförs med relevant metodik, så att resultaten blir trovärdiga och möjliga att tolka. Låg energirelevans är ett avgörande skäl för avslag. Som avbrottskriterier tillförs följande kriterier: (a)För projektet viktiga nyckelpersoner försvinner, (b)Kraftiga förseningar som påverkar nyttiggörandet av resultatet, (c)Otillfredsställande skötsel/genomförande av projektet och/eller (d)Ekonomiska oegentligheter. arbetar utifrån ett portföljtänkande, dvs. de EFUD- insatser myndigheten finansierar skall täcka alla temaområden och innehålla satsningar med både lång och kort tidshorisont, både djup och bredd, både högre och lägre risk. Bilaga 4 Metodik för uppföljning av insatserna använder resultatmått och indikatorer för uppföljning av EFUD-insatser för att säkerställa en systematisk uppföljning av genomförda insatser. 1.Beslutade projektmedel redovisas per temaområde, utvecklingsområde och kategori (Forskning, Utveckling, Demonstration, Kommersialisering, Information, Utbildning, Övrigt). De utförande organisationerna listas och kategoriseras. 2.Resultatmått används för uppföljning av insatsernas bidrag till utvecklingen av energisystemet. Aktiviteter, t.ex. program, projekt och kompetenscentra listas och projektens uppgifter beskrivas med korta nyckelord. Resultat redovisas och måluppfyllesegraden indikeras. Bidrag till energieffektivisering, mer förnybar energi, kostnadssänkningar och uppfyllelse av miljömål anges i förekommande fall. 3.Områdesspecifika indikatorer för uppföljning av de konkretiserade visionerna (effektmålen). 4.Indikatorer används för uppföljning av kunskap och kompetens. Följande indikatorer bedöms kunna användas: (a)Doktors- och licentiatexamina (antal) (b)Verksamma seniora forskare med energiinriktning (antal) (c)Publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter (antal) (d)Övrig kunskapsspridning i form av konferensbidrag, rapporter, pre- sentation i media, uppkomst av nya nätverk och samarbeten (antal) (e)Resultat och kompetens från programmet/projektet används och tillämpas i utredningar, nya regelverk, tillståndsärenden, politiska beslut, utformning av nya styrmedel etc. (ja/nej) (f)Samverkan i innovationssystemet genom samfinansiering, industri- doktorander, samverkan mellan forskare och avnämare (ja/nej) (g)Energiexaminerade som anställts inom energibranschen eller relevanta myndigheter (antal) (h)Deltagande i internationella nätverk (ja/nej) (i)Tvärvetenskap (ja/nej) (j)Nya kunskaper förmedlas genom undervisningen (ja/nej) Indikatorer används för uppföljning av kommersialisering och övrigt Följande indikatorer bedöms kunna användas: (a)Patent och licenser (antal) (b)Riskkapital har investerats (Mkr) (c)Användaren/mottagaren av projektresultaten stödjer projektet finansiellt redan på FUD-stadiet (procent eller Mkr) (d)Användaren/ mottagaren av projektresultaten är aktivt engagerad i projektet redan på FUD-stadiet (ja/nej) (e)Typ av mottagare av resultatet (SME/stort företag/offentlig sektor), (f)Nya företag och/eller nya arbetstillfällen (antal) (g)Nya/bättre produkter/tjänster kommer ut på marknaden, nationellt och/eller internationellt (ja/nej) (h)Nya metoder/lösningar tillämpas eller är klara för tillämpning (ja/nej) (i)Satsningen bidrar till regional utveckling (ja/nej) För relevanta indikatorer bör även en bedömning göras av resultat som väntas infalla inom t.ex. 3 respektive efter det att projektet avslutats. bör vidareutveckla arbetet med utvärderingar och syntesrapporter, i vilka insatser och resultat sätts i ett större samman- hang. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , , . Regeringen beslutar proposition 2005/06:127 Forskning och ny teknik för framtidens energisystem