prop · GT031d20 · 2006-01-01 00:00:00 — samlad svensk språkpolitik kommer att presen- Kulturen och konsten har alltid utvecklats i en Kulturinstitutionerna och de fria gruppernas internationell dialog och gemenskap. verksamhet är betydelsefull för den konstnärliga nationella utbytet stärker kvaliteten och utveck- förnyelsen inom teater- och dansområdet. Ur ett publikperspektiv kan inter- fria grupperna, som oftast är baserade i stor- nationaliseringen ge tillgång till ett mer samman- stadsområdena, bidrar till en stor andel av före- satt och intresseväckande utbud. ställningsverksamheten i landet genom att nu nya steg för att utveckla den internationella turnéra med sina föreställningar över hela landet. Det görs i samverkan mellan Svensk film är en av våra mest populära flera olika politikområden. I nästan inget annat land väljer 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 publiken i lika hög grad att se inhemskt producerad film. stod den svenska filmen för nästan en fjärdedel av biobesöken, en tydlig ökning jämfört med . Med en ny filmpolitisk satsning skapas nu viktiga resurser för fortsatt svensk filmproduktion. Kulturinstitutioner över hela landet hyser miljontals unika och utifrån flera aspekter oersättliga samlingar. Många av samlingarna befinner sig dock i så dåligt skick att de inte kan visas för allmänheten. Därmed finns ett stort behov av att samlingar bl.a. vårdas, repareras, konserveras och registreras innan de kan tillgängliggöras. beslutade att använda som en engångsinsats för sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet (prop. 1994/95:100, bil. 12, bet. 1994/95:KrU18, rskr. 1994/95:251). Det s.k. inriktades på att bevara och öppna föremålssamlingarna i främst de statligt stödda museerna. Medlen användes för registrering, dokumentation, vård, konservering och magasinering av föremålssamlingar. var en sysselsättningsåtgärd kombinerad med en nationell räddningsaktion för kulturarvet i museerna och arkiven. I Statskontorets bedömning av projektet, SESAM öppnade museisamlingarna? (1999:26) konstateras att det utifrån flera aspekter varit synnerligen lyckosamt. Regeringen bedömde i skrivelsen Sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet, (skr. 1999/2000:65) att projektet gett goda resultat när det gällde att skapa sysselsättning, liksom att fungera som en räddningsaktion av föremålssamlingarna och att tillgängliggöra dessa. Det finns dock fortfarande ett stort behov av bl.a. insatser för vård och tillgängliggörande av samlingar och föremål. Regeringen avser mot denna bakgrund att göra en bred satsning på vård av samlingar och föremål. Satsningen är en del av regeringens sysselsättningsåtgärder, och riktar sig till arbetslösa akademiker. Satsningen beräknas motsvara 650 platser på årsbasis. beräknar regeringen till sysselsättningsåtgärder inom kultursektorn. Av dessa medel är ämnade för och dess arbete med underhållsåtgärder på fastigheter. En särskild arbetsgrupp med filmavtalets parter enades om en avsiktsförklaring där parterna förband sig att fortsätta det påbörjade arbetet med syftet att träffa ett nytt filmavtal för tiden till . Avsiktsförklaringen undertecknades av staten, , Föreningen , u.p.a., , , , Folkets Hus och Parker, , , C och Kanal . De fyra sistnämda är nytillkomna som parter i arbetet med ett nytt filmavtal. Med avsiktsförklaringen som grund har en promemoria om Inriktningen på filmpolitiken (Ds 2005:8) remissbehandlats . Remissinstanserna är övervägande positiva till promemorians förslag. Regeringen avser mot denna bakgrund att i anslutning till denna proposition överlämna en filmpolitisk proposition till . I denna proposition beräknar regeringen att filmpolitiken tillförs ytterligare , ytterligare 10 miljoner och ytterligare . Den sammanlagda ökningen av statens årliga stöd till filmpolitiken kommer därmed att vara . En samlad svensk språkpolitik Regeringen avser att överlämna en språkpolitisk proposition till . Till grund för denna ligger betänkandet Mål i mun (SOU 2002:27) som lämnats av en parlamentarisk kommitté, språket. I propositionen föreslås mål för en nationell språkpolitik och insatser för att uppnå målen. Den statligt finansierade språkvården bör därmed förstärkas och organiseras tillsammans med myndigheten och folkminnesinstitutets verksamhet. Regeringen avser att tillsätta en organisationskommitté med uppgift att förbereda och genomföra bildandet av den nya språkvården. Målsättningen är att denna organisation skall träda i kraft . Vidare bedömer regeringen att ytterligare insatser bör göras för att främja litteratur och läsning samt dialekter. Regeringen beräknar mot bakgrund av propositionen reformer mot- svarande , varav avser språkvård fr.o.m. . Den Internationella kulturutredningen tar i sitt betänkande (SOU 2003:121) upp målfrågor för den internationella kulturverksamheten och lägger förslag om ansvarsfördelning och organisation för berörda myndigheter. föreslås få ett kulturpolitiskt samordningsansvar för den internationella kulturverksamheten. föreslås få i uppdrag att efter mönster från IASPIS (International Artists Studio Program in ) undersöka möjligheten att utveckla utbytesverksamhet inom andra konstområden än bildkonst. Utredningen understryker vidare behovet av åtgärder för utbildning och kompetenshöjning inom området. Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna är övervägande positiva till utredningens förslag. I denna proposition beräknar regeringen att motsvarande avsätts för internationellt kulturutbyte . Dessa medel avser i första hand en utbyggnad av Statens kulturråds resurser för internationellt kulturutbyte samt en satsning på ett internationellt utbyte inom dansområdet med IASPIS som förebild. Regeringen avser att återkomma till med en särskild redovisning av hur förändringar inom landet och utomlands påverkar politiken på bl.a. kulturområdet och med riktlinjer för hur kulturlivets internationalisering skall främjas i ett långsiktigt perspektiv. I propositionen Arkivfrågor (prop. 2004/05:124) lämnade regeringen förslag och bedömningar för det fortsatta arbetet inom arkivområdet. har i enlighet med regeringens förslag beslutat att ett särskilt nationellt uppdrag för arkivpedagogiska insatser skall inrättas. Regeringen beräknar att anvisas för detta ändamål. Regeringen avser att för perioden 20062008 ge uppdraget till ett enskilt arkiv. I enlighet med vad som aviserats i propositionen avser regeringen även att ge i uppdrag att utveckla arbetsformerna för samarbetet med andra institutioner och organisationer om frågor som rör dokument på de nationella minoritetsspråken. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 genomföras i samverkan med bl.a. berörda myndigheter och institutioner samt representanter för de nationella minoriteterna. Regeringen avser vidare att ge i uppdrag att i samråd med () analysera och lämna förslag till regeringen om avgiftsbeläggning av tjänster, artiklar m.m. En särskild utredare har utrett arkivmyndigheternas behandling av folkbokföringsuppgifter och har redovisat sina förslag i betänkandet Folkbokföringsuppgifter hos arkivmyndigheterna (SOU 2004:106). Betänkandet har remissbehandlats och förslagen bereds inom . Regeringen avser att återkomma till med anledning av utredarens förslag. Satsningar på den fria scenkonsten Den fria scenkonsten (inom teater, dans och musik) svarar för en betydande del av utbudet inom teater, dans och musik. Den omfattar många och viktiga aktörer som möjliggör för människor i hela landet att ta del av professionellt framförd scenkonst. I bl.a. de senaste årens budgetunderlag har pekat på teater- och dansgruppernas besvärliga ekonomiska situation. Regeringens satsning på den professionella dansen, som inleddes , har bidragit till att på ett positivt sätt stärka dansen runt om i . På regeringens uppdrag redovisade ett handlingsprogram för den professionella dansen. Mot bakgrund av detta program bedömer regeringen att verksamheten Dansnät , som bedrivits som ett försök, nu bör utvidgas och permanentas samt att insatserna för dansen bör stärkas. lämnade på regeringens uppdrag 2003 ett förslag på hur situationen för vissa musikgenrer, bl.a. jazzen och den nutida konstmusiken, kan förbättras. Sammantaget bedömer regeringen att det finns behov av att stärka statens stöd till den fria scenkonsten, i syfte att vidareutveckla förutsättningarna för bl.a. den professionella dansen, Dansnät , vissa musikgenrer såsom jazzen, folk- och världsmusik, nutida konstmusik samt för att förbättra förutsättningarna för rimliga arbetsvillkor för aktörerna i de fria grupperna. Regeringen beräknar därför att anslaget 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål förstärks 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 med totalt , varav 12 miljoner är engångsvis. får i uppdrag att fördela och administrera medlen. Anslaget förstärks dessutom med 2006 för att möjliggöra fortsatt stöd för och Strindbergsteatern. Vidare kommer, som en följd av Statens kulturråds rapport om vissa musikgenrer, bidragen till konstnärer inom områdena jazz och nutida konstmusik att stärkas inom ramen för bidragsgivning 2006. är en välfungerande alternativ anställningsform inom teaterområdet, som permanentades i sin nuvarande form 2001. Alliansen fungerar som arbetsgivare för frilansande skådespelare, vilka är anställda hos alliansen då man inte har anställning hos andra arbetsgivare inom teaterområdet. Syftet med alliansen är bl.a. att öka skådespelarnas sociala trygghet och kompetensutveckling samt att öka den konstnärliga friheten. Regeringen anser att verksamheten har gett goda resultat genom att utveckla och effektivisera förmedlingsverksamheten på teaterområdet. har de anställda skådespelarna, mellan olika engagemang utanför , fått större trygghet och möjligheter till kompetensutveckling inom yrket. Mot denna bakgrund beräknar regeringen att bidraget till verksamheten ökas med , till sammanlagt ca . Förstärkningen kommer att möjliggöra en nyrekrytering med uppemot 30 skådespelare. Därmed kan verksamheten omfatta närmare 115 skådespelare. anser regeringen det angeläget att nu gå vidare och tillvarata de goda erfarenheter som gjorts av . Regeringen föreslår därför att en allians för dansområdet inrättas. har på regeringens uppdrag presenterat ett handlingsprogram för den professionella dansen. lämnar i sitt förslag till handlingsprogram. bl.a. förslag om en dansallians. Anställningsvillkoren i en dansallians bör enligt förslaget regleras genom ett kollektivavtal mellan och samt Svensk Scenkonst. Regeringen beräknar att avsätts för en dansallians. Pensionsvillkor vid vissa teater-, dans- och musikinstitutioner har regeringen i budgetpropositionen anvisat totalt för olika pensionslösningar för personalen vid de statligt stödda teater-, dans-, och musikinstitutionerna. Regeringen föreslår i tilläggsbudget att ytterligare medel anvisas för att täcka mellanskillnaden mellan preliminär och slutlig premie . föreslår regeringen att tillförs för olika pensionslösningar för personalen vid institutionerna. Med denna och tidigare anslagsförstärkningar samt omprioriteringar har för detta ändamål avsatts sammanlagt . Institutionerna skall fortsättningsvis själva bära premiepensionskostnaderna för sin personal. Efter det att frågorna om kostnaderna för premiepensionerna nu har lösts, avser regeringen att fullfölja arbetet med översyn av den s.k. PISA-förordningen. I det arbetet skall frågan om karriärväxling i samband med tidig pensionsavgång prövas. Regeringen har utlyst till ett mångkulturår. En nationell samordnare för har tillkallats (dir. 2004:169). I samordnarens uppdrag ingår att samverka med olika aktörer inom kultursektorn kulturarbetare, organisationer, institutioner och myndigheter för att arbeta fram ett program för Mångkulturåret samt att vara ett stöd för berörda parter inför och . Samordnaren skall också lämna förslag till hur ett långsiktigt arbete med att främja och öka den kulturella mångfalden inom den offentligfinansierade kulturen kan bedrivas. Syftet med Mångkulturåret är att på ett bestående sätt öka alla invånares möjligheter att delta i kulturlivet och att skapa ett samspel mellan olika kulturtraditioner. Syftet är också att skapa incitament för att offentligt finansierade kulturverksamheter på ett tydligt sätt speglar och införlivar den etniska och kulturella mångfald som finns i dagens . Under Mångkulturåret krävs utökade resurser för att möta de mest grundläggande behoven, att kunna ge utrymme åt människor och kulturuttryck som saknar plats i dagens kultursverige. Regeringen beräknar därför för insatser . av i enlighet med riktlinjer som regeringen utfärdar. Stiftelsen (SFMV) bedriver en väl fungerande verksamhet med Kulturavs-IT som dock har svårt att gå ihop ekonomiskt. De statliga anslag och subventioner som tilldelats SFMV har inte i tillräcklig omfattning täckt de kostnader som uppstått i verksamheten. Regeringen avser att göra vissa satsningar inom arbetsmarknadsområdet för att förbättra villkoren inom bl.a. lönebidragsområdet, som kan komma att gynna verksamheter som Kulturarvs-IT. Utöver dessa åtgärder bedömer regeringen att verksamheten vid SFMV är i behov av ökat verksamhetsstöd. För att uppehålla dagens höga ambitionsnivå beräknar därför regeringen att ytterligare tillförs stiftelsen . (PEW) är en del av myndigheten med . Egendomen tillföll staten genom arv efter död och har staten även tagit över förvaltningen av egendomen. Utvecklingen har visat att den ekonomiska situationen för PEW är allvarlig. Med utgångspunkt i prinsens testamente bedriver styrelsen för PEW i dialog med ett aktivt arbete för att komma till rätta med ekonomin. Därutöver beräknar regeringen att verksamheten behöver tillföras ytterligare . Statens maritima museers arbete med att bevara regalskeppet fortskrider. Bland annat görs förberedelser för att ge skeppet en ny vagga, som det löpande konserveringsarbetet fortsätter. En omfattande forskning kring utfällningarna i skrovet pågår både internt inom myndigheten som externt. har ca specialdestinerats för bevarandet av . Regeringen gör dock bedömningen att ytterligare medel är nödvändiga för att möjliggöra ett långsiktigt bevarande av regalskeppet och beräknar därmed ytterligare till Statens maritima museer . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen verkar på olika sätt för att genus- och jämställdhetsfrågor ska integreras inom kultursektorns verksamheter. Inom museisektorn är det viktigt att genusperspektivet genomsyrar både museipedagogiken och utställningsverksamheten, men också forskningen, samlingarna och utbildning av museiverksamma. Liksom inom kulturområdet i stort är det centralt att museerna bedriver verksamhet som är tillgänglig, och som besökarna känner delaktighet i. Syftet med att ett genusperspektiv integreras i museernas verksamhet är att låta besökarna möta en gestaltning som skildrar såväl kvinnors som mäns erfarenheter, kunskaper och värderingar. En särskild arbetsgrupp har på regeringens uppdrag tagit fram förslag till hur genusperspektivet kan få större genomslag i museernas verksamhet. Arbetsgruppen på museer lämnade sin slutrapport (Ds 2003:61). I slutrapporten lämnas bl.a. förslag om inrättandet av en resursenhet för genusfrågor på museerna vid Stiftelsen . Tanken bakom resursenheten är bl.a. att bilda ett diskussionsforum för museerna där relevant genusforskning presenteras och att kontaktskapande mellan museer och universitet möjliggörs, både nationellt och internationellt. Resursenheten ska stödja museernas arbete med att integrera ett genusperspektiv i bl.a. den pedagogiska verksamheten och i gestaltningen av utställningar. Syftet är att vara drivande och inspirerande i genusfrågor och hålla diskussionen om genus och museer levande. Regeringen beräknar att avsätts för att stiftelsen skall kunna pröva förutsättningarna för etablerandet av en resursenhet vid Arbetets museum. I vårpropositionen 2000 konstaterade regeringen att projektet i var ett intressant initiativ för att stärka utvecklingsmöjligheterna inom konst- och designområdet. Förutsatt att projektet realiserades beräknade regeringen ett årligt verksamhetsstöd med ca . I budgetpropositionen konstaterade regeringen att projektet fortfarande befann sig i en planerings- och utvecklingsfas. Regeringen föreslog därför att skulle ställas till regeringens disposition i syfte att anvisas till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Museum Vandalorum när verksamheten kommit i gång . Regeringen har därefter följt utvecklingen av projektet. Inga statliga medel har utbetalats eftersom villkoren inte varit uppfyllda. Regeringen gör nu bedömningen att det inte längre går att motivera ett statligt åtagande för Museum Vandalorum enligt de ursprungliga intentionerna. Verksamheten har fortfarande inte kommit i gång och den verksamhet som planeras motsvarar inte det ursprungliga projektets intentioner. Regeringen beräknar därför inga medel för detta ändamål. har i enlighet med ett gåvobrev införlivat omfattande ca 350 verk, bibliotek samt arkiv i museets samlingar. För att tillgängliggöra, vårda och vetenskapligt bearbeta i enlighet med gåvobrevet iordningställs och anpassas en av museets lokaler. Kostnader för eventuella åtgärder beräknas att rymmas inom Moderna museets befintliga ramar. Regeringen följer frågan noga och avser återkomma till . Det Sverigefinska grundades av 1894 och drivs av . har haft ekonomiska problem. disponerar särskilda medel, , i syfte att främja nationella minoriteters språk och kultur. Av budgetpropositionen framgick att bidragen bör inrymma allmänt kulturstöd, bl.a. till finskspråkig kulturverksamhet. förstärktes medlen med för att inrymma ökat stöd till Tornedalsteatern. Genom det Sverigefinska har den finska minoriteten tillgång till ett stort utbud av böcker, tidningar och tidskrifter på finska språket i och i övriga landet. Staten bör därför, tillsammans med kommun och landsting, möjliggöra en fortsatt drift av . Regeringen beräknar att ytterligare tillförs nationella minoriteters språk och kultur för bidrag till verksamheten med Sverigefinska . beslutade mål för kulturmiljön (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). Sedan dessa antogs har kulturmiljöområdet påverkats av en rad faktorer och omvärldsförändringar. Området är inne i ett omfattande förändringsarbete. Arbetet baseras på bl.a. Agenda kulturarvs programförklaring Människa i centrum och gäller såväl centrala som regionala och lokala aktörer. Mot bl.a. denna bakgrund avser regeringen att återkomma till i frågan om den framtida inriktningen på politiken inom kulturmiljöområdet. För att uppnå kulturmiljömålen i propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) beräknar regeringen att tillförs utgiftsområde 17 från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Medlen är avsedda bl.a. för arbetet med kulturreservat och levande skogar. Former för stöd till bildkonstområdet har i ett tillkännagivande (bet. 2001/02:KrU18, rskr. 2001/02:211) uttalat att en förutsättningslös översyn av bör genomföras. Regeringen har med anledning av detta lämnat ett uppdrag till Statskontoret att utvärdera Statens konstråds organisation och verksamhet. Statskontoret har redovisat sitt uppdrag i rapporten former för Statens konstråds verksamhet. Regeringen gör bedömningen att rapporten inte bör leda till någon åtgärd vad gäller Statens konstråds nuvarande uppdrag avseende upphandling av konst till offentliga miljöer, pedagogik, tillsyn av statligt ägd konst samt information. Statskontorets rapport väcker dock berättigade frågor om det framtida ansvaret för fördelning av bidraget för konstnärlig gestaltning i andra miljöer än sådana som brukas av staten. Enligt Statskontoret bör detta statliga stöd hanteras av . Regeringen avser att närmare pröva denna fråga och därefter återkomma till . I samband med en sådan prövning är det även naturligt att inkludera Statens kulturråds övriga bidragsgivning inom bild- och formområdet, som inte prövats närmare sedan och regeringens proposition Kulturpolitik (prop. 1996/97:3). Biblioteksersättning lämnas till upphovsmän av litterära verk författare, översättare, tecknare och fotografer för användningen av deras böcker genom landets alla folk- och skolbibliotek. Ersättningen utgår dels som individuella, statistiskt beräknade ersättningar, direkt till författare m.fl. för den utlåning som skett, dels i form av stipendier och bidrag. Regeringen har godkänt en överenskommelse med m.fl. om biblioteksersättningen . Enligt överenskommelsen skall grundbeloppet för hemlån av originalverk vara 2006, vilket är en höjning med jämfört med nivån . Medelsberäkningen utgår från den senaste slutgiltigt fastställda biblioteksstatistiken . Vidare innebär överenskommelsen att den läsning som sker på plats i bibliotek särskilt beaktats. Den totala biblioteksersättningen beräknas till . Sponsring kan vara en viktig, kompletterande finansieringskälla för kulturlivet. Sponsorer har emellertid upplevt osäkerhet om sponsringen i olika situationer grundar avdragsrätt vid beskattningen. Regeringen har, i enlighet med önskemål, i skrivelsen Avdrag för s.k. sponsring (skr. 2003/04:175) gjort en översyn av den skattemässiga behandlingen av sponsring. har därefter på regeringens uppdrag gjort en omfattande genomgång av frågan och utfärdat riktlinjer (dnr 130 702489-04/113) i fråga om avdragsrätten för sponsring. Riktlinjerna bör kunna ge en ökad förutsägbarhet beträffande den skattemässiga behandlingen av sponsring på kulturområdet. Utbildnings- och kommer mot denna bakgrund att ta initiativ till en dialog med berörda företrädare för kultur- och näringsliv. Syftet är att verka för en ökning av sponsringen inom kulturlivet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 47 328 tkr prisnivå. 3Motsvarar 47 328 tkr prisnivå. är en central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet. Enligt förordningen (1988:676) med instruktion för skall myndigheten följa utvecklingen och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen med genomförandet av denna. I den uppgiften ligger en skyldighet att verka för samordning av och effektivitet i de statliga åtgärderna och därigenom främja utvecklingen av kulturverksamheten. handlägger ärenden som rör teater, dans, musik, konst, museer, utställningar, litteratur, folkbibliotek, folkbildning och folkrörelser i den mån sådana ärenden inte ankommer på någon annan myndighet. har i uppdrag att dela ut ett internationellt litteraturpris till minne. har ett sektorsansvar för handikappfrågor med anknytning till sitt verksamhetsområde. Vidare är statistikansvarig myndighet för kulturstatistiken enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet hanterar verksamheten med statliga utställningsgarantier enligt förordningen (1998:200) om statliga utställningsgarantier. Verksamheten finansieras med avgifter och eventuella överskott redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel Expeditions- och ansökningsavgifter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.9 Statliga utställningsgarantier (som inte får Regeringen föreslår att tillförs , som en följd av myndighetens utökade förvaltning och ansvar i samband med den internationella kulturverksamheten. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 28:1 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:1 . beräknas anslaget till respektive .