prop · GT03140 · 2006-03-29 00:00:00 — Det är inte nödvändigt att en bestämmelse om genombrott i bolagsord- ningen anger alla de rättsföljder som enligt förevarande kapitel är knutna till en sådan bestämmelse. Det är tillräckligt att bestämmelsen hänvisar till bestämmelserna i denna lag. Hänvisningen måste vara generell. Det är alltså inte möjligt att föreskriva att vissa men inte alla rättsföljder som anges i 26 §§ skall gälla. Om bolaget väljer att i bolagsordningen ange innebörden av bestämmelsen måste, på motsvarande sätt, hela innehållet i 26 §§ anges. Andra stycket innehåller regler om hur det går till att besluta om att ta in en bestämmelse om genombrott i bolagsordningen. En bestämmelse om genombrott är av synnerligen ingripande slag. Den får därför införas i bolagsordningen endast genom iakttagande av la- gens strängaste majoritetskrav, nämligen bifall av samtliga vid bolags- stämman närvarande aktieägare företrädande minst nio tiondelar av samtliga aktier i bolaget (jfr 7 kap. 43 § aktiebolagslagen). Det innebär i praktiken att varje aktieägare har vetorätt i frågan. I tredje stycket finns en bestämmelse om att information om ett beslut enligt andra stycket i vissa fall skall lämnas till utländsk tillsynsmyndig- het. 6 kap. 2 § Om någon har lämnat ett offentligt uppköpserbjudande enligt 2 kap. 1 § avseende aktier i ett bolag vars bolagsordning innehåller en bestämmelse enligt 1 §, gäller inte hembudsförbehåll enligt 4 kap. 27 § aktiebolags- lagen (2005:551) eller 3 kap. 3 § försäkringsrörelselagen (1982:713) vid sådan överlåtelse av aktier som sker inom ramen för erbjudandet. Inte heller gäller begränsningar av rätten att överlåta aktier i ett avtal mellan aktieägare. (Jfr 3 kap. 12 § aktiebolagslagen i utredningens förslag.) Paragrafen reglerar vissa rättsföljder som är förenade med en bestäm- melse om genombrott. De frågor som regleras i paragrafen har berörts i avsnitt 10. Enligt paragrafen innebär en bestämmelse om genombrott att ett hem- budsförbehåll inte får åberopas mot den som förvärvar aktier inom ramen för erbjudandet. En budgivare kan alltså under acceptfristen förvärva hembudspliktiga aktier utan att någon hembudsskyldighet inträder. Om budgivaren sedermera överlåter sådana aktier, gäller hembudsskyldighe- ten som vanligt. En bestämmelse om genombrott innebär vidare att begränsningar av rätten att överlåta aktier i avtal mellan aktieägare inte får åberopas mot en överlåtelse av aktier inom ramen för erbjudandet. Bestämmelsen tar sikte på varje slag av överlåtelsebegränsning. Av en särskild övergångs- bestämmelse framgår att bestämmelserna endast påverkar avtal som har ingåtts efter den tidpunkt då direktivet antogs, . En bestämmelse om genombrott gäller endast vid ett offentligt upp- köpserbjudande enligt 2 kap. 1 §, dvs. ett erbjudande avseende aktier som är noterade på en börs eller en auktoriserad marknadsplats i . Om aktierna i ett bolag, vars bolagsordning innehåller en bestämmelse om genombrott, sedermera avnoteras, omfattas aktierna inte längre av la- gen om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden och bestäm- melsen saknar då betydelse. 6 kap. 3 § Om bolagsstämman, i fall som avses i 2 §, skall ta ställning till om bo- laget skall vidta en sådan åtgärd som avses i 5 kap. 1 §, skall en bestäm- melse i bolagsordningen eller i ett avtal mellan aktieägare som begränsar det antal röster som en aktieägare får avge vid en bolagsstämma sakna verkan. Vid en sådan stämma skall vidare alla aktier med lika rätt till andel i bolagets tillgångar och vinst ha samma röstvärde. (Jfr 3 kap. 12 § aktiebolagslagen i utredningens förslag.) Paragrafen reglerar innebörden av en bestämmelse om genombrott när det gäller olika former av rösträttsbegränsningar. Den fråga som regleras i paragrafen har berörts i avsnitt 10. Enligt denna paragraf får en bolagsordningsbestämmelse om genom- brott till följd att inga rösträttsbegränsningsregler i bolagsordningen eller i ett avtal mellan aktieägare (som har ingåtts efter , jfr kommentaren till 2 §) skall tillämpas vid stämmans beslut om försvars- åtgärder (jfr 5 kap. 1 §). En bestämmelse om genombrott i bolagsord- ningen innebär vidare att röstvärdesskillnader mellan olika aktier, som inte skiljer sig åt i fråga om ekonomiska rättigheter i bolaget, inte skall beaktas vid ett sådant stämmobeslut. Bestämmelsen berör inte stämmans beslut i andra frågor än sådana som handlar om försvarsåtgärder. 6 kap. 4 § Om en budgivare som, till följd av ett offentligt uppköpserbjudande enligt 2 kap. 1 §, har uppnått ett aktieinnehav motsvarande minst tre fjär- dedelar av aktierna i ett bolag, vars bolagsordning innehåller en bestäm- melse enligt 1 §, begär att bolagsstämma sammankallas för att ändra bo- lagsordningen eller för att entlediga eller tillsätta styrelseledamöter, skall detta ske . Kallelse skall utfärdas tidigast och senast före bolagsstämman. (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen reglerar vissa frågor i anslutning till en sådan bolagsstäm- ma som sammankallas av en budgivare. Dessa har berörts i avsnitt 10. Om en budgivare begär en sådan bolagsstämma som avses i 5 § skall styrelsen se till att stämman sammankallas . Hur lång tidsutdräkt som kan accepteras får bedömas med hänsyn till omständig- heterna i det enskilda fallet. Det bör normalt inte bli fråga . Kallelsen skall utfärdas tidigast och se- nast före bolagsstämman. 6 kap. 5 § Vid en bolagsstämma som hålls med anledning av en begäran enligt 4 § skall alla aktier med lika rätt till andel i bolagets tillgångar och vinst ha samma röstvärde vid beslut som gäller en fråga om att ändra bolags- ordningen eller en fråga om att entlediga eller välja styrelseledamöter. Vid en sådan stämma skall en sådan bestämmelse i bolagsordningen eller i avtal mellan aktieägare som begränsar det antal röster som en ak- tieägare får avge vid en bolagsstämma sakna verkan. Detsamma gäller en sådan bestämmelse i bolagsordningen som ger en viss aktieägare sär- skilda rättigheter vid val av styrelse. (Jfr 3 kap. 12 § aktiebolagslagen i utredningens förslag.) Paragrafen innehåller en regel om betydelsen av en bestämmelse om genombrott vid vissa bolagsstämmor. De frågor som regleras i paragra- fen har berörts i avsnitt 10. Paragrafen reglerar betydelsen av en bestämmelse om genombrott i det fallet att budgivaren till följd av erbjudandet har uppnått ett aktieinnehav motsvarande minst tre fjärdedelar av aktierna i målbolaget och kallar till en bolagsstämma för att ändra bolagsordningen eller för att entlediga el- ler tillsätta styrelseledamöter. Bestämmelsen träffar endast den första bo- lagsstämma som med detta syfte hålls efter budets genomförande. Enligt första stycket får en bestämmelse om genombrott till följd att samtliga aktier med lika rätt till andel i bolagets tillgångar och vinst skall ha samma röstvärde vid den bolagsstämmans beslut i frågor om ändring av bolagsordningen eller frågor om entledigande eller val av styrelseleda- möter. Vidare saknar enligt andra stycket rösträttsbegränsningar som finns i bolagsordningen eller i avtal mellan aktieägare verkan vid bolagsstäm- mans beslut i de nämnda frågorna. Slutligen innebär en bestämmelse om genombrott att en sådan bestäm- melse i bolagsordningen som ger en viss aktieägare särskilda rättigheter vid val av styrelse saknar verkan. Det kan t.ex. handla om en bestäm- melse som ger innehavare av aktier av visst slag rätt att utse ett antal av styrelsens ledamöter. Vad som sägs i paragrafen om avtal mellan aktieägare skall tillämpas endast på avtal som har ingåtts efter (jfr kommentaren till 2 § och till punkten 2 i övergångsbestämmelserna). 6 kap. 6 § Om en tillämpning av en sådan bestämmelse som avses i 1 § innebär att en aktieägares eller annans rättighet bortfaller eller försämras, skall bud- givaren betala skälig ersättning till rättighetsinnehavaren. (Jfr 3 kap. 12 § aktiebolagslagen i utredningens förslag.) Paragrafen reglerar frågor om ersättning till rättighetshavare till följd av en tillämpning av en bestämmelse om genombrott. De frågor som re- gleras i paragrafen har berörts i avsnitt 10. Om ett bolag i bolagsordningen tar in en bestämmelse om genombrott, kommer detta på en väl fungerande aktiemarknad att återspeglas i priset på bolagets aktier. Aktier med särskilda rättigheter, exempelvis aktier med högre röstvärde, kommer sannolikt att åsättas ett lägre pris eftersom dessa rättigheter riskerar att inte till fullo kunna utövas i händelse av ett uppköpserbjudande. Redan införandet av en genombrottsbestämmelse kan därför synas resa frågor om kompensation för förlorade rättigheter. I direktivet om uppköpserbjudanden upptas emellertid inte några regler om sådan kompensation och så görs inte heller i lagen. 11.5) reglerar i stället skyldigheten för en budgivare som utnyttjar en re- dan existerande bestämmelse om genombrott i bolagsordningen att betala skälig ersättning till rättighetsinnehavare som till följd av erbjudandet in- te till fullo kan utnyttja sina rättigheter. En bestämmelse av motsvarande innebörd har tagits in i förevarande paragraf. Såsom har utvecklats när- mare i avsnitt 10 torde en tillämpning av en bestämmelse om genombrott endast undantagsvis ge upphov till en ersättningsrätt. Så torde främst kunna bli fallet när det gäller rättigheter på grund av avtal som har ingåtts från direktivets antagande till tidpunkten för denna lags ikraftträdande. 7 kap. 1 § övervakar att bestämmelserna i 25 kap. följs. I 6 kap. 1 a, 1 c och 1 d §§ lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument finns bestämmelser som ger rätt att få de uppgifter som inspektionen behöver för sin övervakning, förbjuda ett offentligt uppköpserbjudande, och förbjuda reklam som avser ett offentligt uppköpserbjudande. (Jfr 2 kap. 35 §§ och 4 kap. 1 § i utredningens förslag.) I paragrafen finns grundläggande regler om till- synsuppgift. De frågor som regleras i paragrafen har berörts i avsnitt 6.2 och 13.3. Paragrafen går tillbaka på artikel 4 i direktivet om uppköpser- bjudanden. Av första stycket framgår att är tillsynsmyndighet. Inspektionen skall övervaka att bestämmelserna om skyldigheter för bud- givaren (2 kap.), budplikt (3 kap.), information till anställda (4 kap.) och försvarsåtgärder (5 kap.) följs. Det förtjänar att anmärkas att bestämmel- serna i denna paragraf går längre än vad direktivet kräver såvitt gäller tillsynen över utländska bolag. Sålunda är bestämmelserna inte begrän- sade till utländska bolag med säte inom EES. Paragrafen innehåller inte någon särskild reglering av tillsynen över re- glerna om genombrott i 6 kap. Det ankommer i första hand på Bolags- verket att i samband med registreringen av en bestämmelse om genom- brott i bolagsordningen göra nödvändiga kontroller av bestämmelsens laglighet. har inte någon roll i det avseendet. Om det i samband med ett offentligt uppköpserbjudande avseende aktier i mål- bolaget uppkommer frågor kring tillämpningen av en bestämmelse om genombrott, kan dock inspektionen ha anledning att granska detta inom ramen för sin allmänna tillsyn enligt första stycket. Om det uppkommer en tvist om de bolagsrättsliga konsekvenserna av en sådan bestämmelse, får denna prövas i den ordning som i allmänhet gäller för sådana tvister, dvs. normalt i allmän domstol. I andra stycket hänvisas till 6 kap. 1 a, 1 c och 1 d §§ lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument. Där finns bestämmelser om vilka befogenheter som har för att fullfölja sina tillsyns- uppgifter. har genom hänvisningen till de bestäm- melserna rätt att anmoda ett företag eller någon annan att lämna uppgif- ter, handlingar eller annat som inspektionen behöver för sin tillsyn. får också möjlighet att kalla personer till förhör. Det är samma befogenheter som har vid tillsyn enligt lagstiftningen om marknadsmissbruk. Bestämmelserna i 6 kap. lagen om handel med finansiella instrument ger vidare inspektionen rätt att på samma sätt som i prospektlagstift- ningen förbjuda ett offentligt uppköpserbjudande och att förbjuda re- klam avseende ett sådant erbjudande, om budgivaren inte åtar sig att följa marknadsplatsens regler. 7 kap. 2 § Om en budgivare inte har gjort ett sådant åtagande som avses i 2 kap. 1 § och därför har förbjudit erbjudandet enligt 6 kap. 1 c § tredje stycket lagen (1991:980) om handel med finansiella instru- ment, skall besluta att budgivaren skall betala en sär- skild avgift. Den särskilda avgiften skall uppgå till lägst och högst . Avgiften tillfaller staten. För avgiften gäller också bestämmelserna i 6 kap. 3 b3 e §§ lagen om handel med finansiella instrument. (Jfr 4 kap. 2 § i utredningens förslag.) I paragrafen finns föreskrifter om särskild avgift. De frågor som regle- ras i paragrafen har berörts i avsnitt 13.2. I syfte att göra ett förbud enligt 6 kap. 1 c § lagen om handel med fin- ansiella instrument verkningsfullt skall enligt första stycket Finansin- spektionen ta ut en särskild avgift av budgivaren. Bestämmelsen följer lagstiftningen om prospekt. Den särskilda avgiften får enligt andra stycket uppgå till lägst och högst 100 milj. kr. Det högsta beloppet är väsentligt högre än det belopp som gäller i samband med brott mot prospektreglerna. Mo- tivet till det högre beloppet är att ärenden rörande uppköpserbjudanden regelmässigt rör avsevärda ekonomiska värden. Sanktionerna skall enligt direktivet vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. Finans- inspektionen skall mot denna bakgrund göra en bedömning av arten och omfattningen av en överträdelse när avgiftens storlek bestäms. Det är na- turligt att bedömningar i övrigt följer de som tilläm- pas vid brott mot prospektreglerna. Av tredje stycket framgår att avgiften tillfaller staten. Av fjärde stycket framgår att de bestämmelser som gäller för avgifter enligt prospektlagstiftningen skall gälla också för dessa avgifter. I 6 kap. 3 b3 e §§ lagen om handel med finansiella instrument finns således bestämmelser om handläggning av ärenden och preskription, eftergift av avgift, verkställighet och bortfallande av avgift. Förbud att godkänna en erbjudandehandling 7 kap. 3 § får inte godkänna en sådan erbjudandehandling som avses i 2 kap. 3 §, om inte budgivaren har gjort ett sådant åtagande som avses i 2 kap. 1 §. (Jfr 4 kap. 3 § i utredningens förslag.) Den fråga som regleras i paragrafen har berörts i avsnitt 13.2. får inte godkänna en av budgivaren upprättad er- bjudandehandling om inte budgivaren har gjort ett åtagande att följa be- stämmelserna om offentliga uppköpserbjudanden på den aktuella mark- nadsplatsen. Det ankommer på inspektionen att konstatera om ett offent- ligt uppköpserbjudande föreligger eller inte. 7 kap. 4 § skall efter ansökan ge besked om huruvida budplikt gäller enligt bestämmelserna i 3 kap. eller besked om huruvida en viss åt- gärd står i strid med bestämmelserna om försvarsåtgärder i 5 kap. En så- dan ansökan kan göras av den som har ett berättigat intresse i saken. (Jfr 4 kap. 5 och 6 §§ i utredningens förslag.) I denna och följande paragraf regleras befogenhet att meddela tolkningsbesked och dispens i fråga om budplikt eller för- svarsåtgärder (jfr avsnitt 13.7). Tolkningsbesked regleras i förevarande paragraf medan dispenser regleras i 5 §. En begäran om tolkningsbesked kan avse exempelvis hur närståendebegreppet i 3 kap. 5 § skall tolkas i en viss situation eller huruvida en viss angiven åtgärd skall anses vara en försvarsåtgärd i den bemärkelse som avses i 5 kap. 1 §. I paragrafen anges att en ansökan om tolkningsbesked kan göras av den som har ett berättigat intresse i saken. Normalt är det den som pla- nerar att vidta den åtgärd vars förenlighet med lagen framstår som oklar som har ett intresse av att få saken klarlagd. I budpliktsfallen kan det röra sig om den som planerar att göra ett budpliktigt förvärv. När det gäller försvarsåtgärder kan ansökan göras av det bolag där åtgärden i fråga har vidtagits eller planeras. Även aktieägare i ett sådant bolag kan vara be- höriga att ansöka. Om bolaget i fråga redan är föremål för ett offentligt uppköpserbjudande kan även budgivaren begära tolkningsbesked. Kravet på att sökanden skall ha ett berättigat intresse i saken innebär att en ansökan innehållande en rent hypotetisk frågeställning inte kan tas upp till prövning. Av 7 kap. 10 § följer att regeringen, eller efter regeringens bemyndi- gande, kan delegera rätten att lämna tolkningsbesked till ett privaträttsligt organ. 7 kap. 5 § Om det finns särskilda skäl, får efter ansökan medge undantag från bestämmelserna om budplikt och försvarsåtgärder. Undan- tag får förenas med villkor. En ansökan enligt första stycket kan, i fråga om budplikt, göras av en aktieägare i ett sådant bolag som avses i 3 kap. 1 § andra stycket eller nå- gon annan med ett berättigat intresse i saken. En ansökan enligt första stycket kan, i fråga om försvarsåtgärder, göras av ett sådant bolag som avses i 3 kap. 1 § andra stycket. (Jfr 4 kap. 5 och 6 §§ i utredningens förslag.) I paragrafen regleras befogenhet att meddela dis- pens i fråga om budplikt eller försvarsåtgärder (jfr avsnitt 13.7). För att dispens skall kunna meddelas krävs att det föreligger särskilda skäl (se första stycket). Dispensbeslutet kan förenas med villkor, t.ex. att en tilltänkt emission beslutas av bolagsstämman med viss högre majoritet än lagen föreskriver. Frågor om dispens aktualiseras i första hand när det gäller budplikt. En sådan fråga får i det enskilda fallet prövas med utgångspunkt i syftet med budpliktsreglerna, dvs. att möjliggöra för övriga aktieägare att på visst sätt lämna bolaget när någon genom sitt aktieinnehav tagit kontroll över bolaget. Omständigheterna kan i vissa fall vara sådana att något kontroll- ägarskifte de facto inte kan sägas ha skett, trots att bolaget har fått en ny ägare med tre tiondelar eller mer av röstetalet. Så kan exempelvis vara fallet vid omstruktureringar inom en koncern eller annan företagsgrupp och vid generationsskiftesåtgärder på ägarsidan. Skäl för dispens torde normalt föreligga när innehavet uppkommit ge- nom ett förvärv vartill aktieägaren ifråga inte har medverkat aktivt, t.ex. arv eller gåva. Ett annat skäl som bör kunna motivera dispens från bud- plikt är att innehavet har uppkommit till följd av att en aktieägare utnytt- jat sin företrädesrätt att teckna aktier i en nyemission. Ytterligare ett skäl är att innehavet uppkommit till följd av en emission av aktier som anting- en utgör vederlag vid köp av bolag eller annan egendom eller är ett erforderligt led i rekonstruktionen av ett bolag med betydande ekonomis- ka svårigheter. eller, i förekommande fall, det organ som inspektionen har delegerat sin beslutanderätt till (se 10 §) har att genom en helhetsbedömning pröva om en dispens ligger i aktieägarkol- lektivets intresse och detta intresse kan anses väga tyngre än den möj- lighet för aktieägare att lämna bolaget som budplikten innebär. Vid en sådan prövning kan bl.a. beaktas i vilken utsträckning emissionen stöds eller vid en bolagsstämma förutsätter stöd av aktieägarna. Ytterligare ett skäl att bevilja dispens kan vara att det i bolagsordnin- gen finns bestämmelser som begränsar det antal röster som varje aktie- ägare kan avge på en bolagsstämma. Om en sådan bestämmelse innebär att en aktieägare, oavsett storleken på sitt aktieinnehav, inte kan utöva rösträtt för aktier representerande tre tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i bolaget, kan detta motivera dispens från budplikten. En dispens från budplikten innebär inte att aktieägaren i fråga seder- mera genom ytterligare förvärv av aktier kan öka sin röstandel i bolaget utan att budplikt uppkommer. I dispensbeslutet kan emellertid, om speci- ella skäl föreligger, föreskrivas att dispensen också omfattar ytterligare förvärv. Exempelvis kan föreskrivas att dispensen omfattar ytterligare, inflytandemässigt marginella förvärv. Ett sådant undantag kan vara moti- verat om dispens beviljas en större grupp ägare, t.ex. en familj eller en släkt, vilkas enskilda medlemmar bör ha möjlighet att göra mindre juste- ringar av sina aktieportföljer utan att utlösa budplikt. Skäl för dispens från budplikten kan föreligga när nivån tre tiondelar uppnås eller passeras till följd av förvärv av sådana aktier som är föremål för överlåtelsebegränsningar. Ytterligare en situation som kan uppstå är att aktieinnehavet uppgår till eller överstiger denna gräns men det bland övriga ägares aktier finns aktier som omfattas av hembudsskyldighet el- ler andra överlåtelsebegränsningar. Dispens från budplikten kan medde- las helt och hållet eller såvitt avser skyldigheten att lämna erbjudande av- seende de aktier som omfattas av överlåtelsebegränsningar. Dispens kan även meddelas från förbudet mot att styrelsen vidtar försvarsåtgärder. Dispens torde främst bli aktuellt i sådana fall när sty- relsen skyndsamt måste vidta en åtgärd, som i och för sig objektivt sett är ägnad att försvåra ett övertagande av bolaget men som är föranledd av helt andra överväganden. Det kan exempelvis handla om att styrelsen för att tillgodose ett akut behov av kapitaltillskott önskar utnyttja ett tidigare lämnat bemyndigande från stämman att besluta om en riktad emission. Det kan också vara fråga om att styrelsen skall verkställa en utförsäljning av en del av bolagets verksamhet i enlighet med ett åtagan- de som bolaget har gjort. I andra och tredje styckena anges vilka som är berättigade att begära dispens. När det gäller budplikt är dispensmöjligheten avsedd för den som står i begrepp att göra ett budpliktigt förvärv. Denne kan vara en ak- tieägare i bolaget i fråga men också någon som inte inne- har några aktier i bolaget. I fråga om försvarsåtgärder är det endast det bolag i praktiken styrelsen som planerar åtgärden i fråga som kan be- gära dispens. Liksom när det gäller tolkningsbesked har möjlig- het att delegera uppgiften att lämna tolkningsbesked eller dispens till ett organ med representativa företrädare för näringslivet (se 7 kap. 10 §). 7 kap. 6 § får förelägga den som inte fullgör sin budplikt enligt 3 kap. 1 § att göra rättelse genom att fullgöra budplikten, avyttra så många aktier att budplikt inte längre gäller eller lösa upp ett sådant när- ståendeförhållande som avses i 3 kap. 5 § 1, 4 eller 5 så att budplikt inte längre gäller. får förelägga den som inte informerar sina anställ- da enligt 4 kap. att göra rättelse genom att fullgöra skyldigheten att infor- mera. får förelägga ett bolag som inte följer vad som sägs i 5 kap. 1 § om vissa åtgärder från bolagets sida att göra rättelse ge- nom att avbryta åtgärden. Ett föreläggande enligt första, andra eller tredje stycket får förenas med vite. (Jfr 4 kap. 4 och 8 §§ i utredningens förslag.) I paragrafen ges befogenhet att besluta om ett före- läggande om att göra rättelse i olika avseenden. De frågor som regleras i paragrafen har berörts i avsnitt 13.413.6. Första stycket ger möjlighet att förelägga den som inte fullgör sin budplikt att fullgöra budplikten enligt lagens bestäm- melser, minska sitt aktieinnehav så att budplikten upphör eller lösa upp vissa typer av närståendeförhållanden. Andra stycket behandlar skyl- digheten att lämna information till anställda. Ett föreläggande i ett sådant fall skall innebära att den informationsskyldige lämnar den information som inte har lämnats. Slutligen kan inspektionen enligt tredje stycket använda föreläggandeinstrumentet mot den som har överträtt bestämmelserna i 5 kap. 1 § om att försvarsåtgärder får vidtas endast ef- ter bolagsstämmans godkännande. Inspektionen kan då ålägga bolaget att avbryta åtgärden. Om styrelsen därefter inhämtar bolagsstämmans god- kännande till åtgärden i fråga, finns det inte något som hindrar att åt- gärden återupptas. Ett föreläggande enligt paragrafen får förenas med vite (se fjärde styc- ket). Vitet skall bestämmas så att föreläggandets adressat kan förväntas fullgöra sina åligganden. Om så inte sker, har möjlig- het att utfärda ett nytt föreläggande med ett högre vite.