prop · GT031d24 · 2006-01-01 00:00:00 — Det kan ta från det att en myndighet har fattat ett beslut om bidrag, till dess ett beviljat belopp har betalats ut då åtgärden slutförts. Detta beror på att flera åtgärder bedrivs i form av fleråriga projekt och vissa beslutade bidrag betalas ut först när åtgärderna slutförts till fullo. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Anslagssparandet inom utgiftsområde 21 Energi uppgick till ca vid utgången av 2004, vilket är en minskning med ca jämfört med utgången av 2003. Anslagssparandet är till största delen uppbundet av fattade beslut. Anslagssparandet förklaras bl.a. av att ledtiderna mellan beslut om bidrag till utbetalning av medel då den bidragsberättigade åtgärden slutförts är långa. Regeringen bedömer att förutsättningarna för att upprätthålla en säker elförsörjning på det hela taget är tillfredställande. Flera faktorer har emellertid en påverkan på tillgången till el i det nordiska systemet; vattentillrinningen, överföringsförbindelserna, tillgänglig produktionskapacitet och flexibiliteten i förbrukningen. Stormen medförde omfattande och långvariga avbrott i elförsörjningen i delar av . Regeringen avser därför återkomma med förslag till åtgärder för ökad driftsäkerhet genom att bl.a. ställa funktionskrav på eldistributörerna som ska säkerställa elförsörjningen med driftsäkrare nät. De åtgärder som genomförs inom energipolitiken har generellt positiva effekter på hälsa, miljö och klimat som vissa åtgärder kan kräva en noggrann avvägning mellan olika typer av miljöpåverkan. I enlighet med de energipolitiska riktlinjerna har de två kärnkraftsreaktorerna i stängts. Den första reaktorn stängdes och den andra reaktorn . I enlighet med den strategi om den fortsatta avvecklingen av kärnkraften som redovisats är nästa steg en prövning av de äldsta reaktorerna. En sådan prövning bör ske efter stängningen av . Medelsförbrukningen inom utgiftsområdet har varit högre än anslagna resurser , främst beroende på att utgifterna för de flesta åtgärder utfaller först efter att åtgärderna genomförts. kortsiktiga energipolitiska program avslutades och det långsiktiga energipolitiska programmet avslutades . Utgifterna för åtgärderna inom 1997 års energipolitiska programs kortsiktiga del beräknas fasas ut 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 och för den långsiktiga delen . Åtgärderna inom 1997 års kortsiktiga program har i de flesta fall ersatts av motsvarande åtgärder inom 2002 års energipolitiska program och införandet av elcertifikatsystemet . har inte haft någon invändning i revisionsberättelsen avseende . Någon effektivitetsrevisionsrapport inom myndighetens verksamhetsområde har inte lämnats. har inte haft någon invändning i revisionsberättelsen avseende . Någon effektivitetsrevisionsrapport inom myndighetens verksamhetsområde har inte lämnats. Energipolitiken är inriktad på att skapa förutsättningar för effektiva energimarknader, en god försörjningstrygghet och en långtgående hänsyn till miljö, hälsa och klimat. Detta görs huvudsakligen genom insatser inom de tre verksamhetsområden som redovisats för politikområdet. Insatser inom andra politikområden bidrar även till att uppfylla de energipolitiska målen. medverkar energipolitiken bl.a. till genomförandet av den innovationsstrategi för som redovisas under utgiftsområde 24 Riktlinjerna för energipolitiken energipolitiska beslut (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317) ligger fast. Åtgärderna för den fortsatta omställningen av energisystemet inom ramen energipolitiska beslut innebär en långsiktig inriktning för såväl främjande av elproduktion från förnybara energikällor som en effektivare energianvändning. En vision är att förnybara energikällor svarar för hela energitillförseln. Socialdemokraterna, överenskom en strategi för den fortsatta avvecklingen av kärnkraften som innebar att skulle stängas . I enlighet med regeringens beslut stängdes den andra reaktorn i i och med utgången av . beslutade i enlighet med regeringens proposition Elcertifikat för att främja förnybara energikällor, vilket innebar att elcertifikatsystemet trädde i kraft (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6, rskr. 2002/03:133). Elcertifikatsystemet syftar till att öka användningen av förnybar el med till 2010. Regeringen avser återkomma med förslag till förlängning av systemet och vissa förändringar av systemet utifrån den översyn som har genomförts. Satsningarna på vindkraft fortsätter, bl.a. avser regeringen föreslå att det särskilda stödet för marknadsintroduktion av vindkraft förlängs med 70 miljoner . godkände propositionen Program för energieffektivisering, m.m. (prop. 2003/04:170, bet. 2004/05:NU7, rskr. 2004/05:90). Programmet trädde i kraft och syftar till att främja en effektiv energianvändning i den energiintensiva industrin som industrins konkurrenskraft värnas. Regeringen avser vidare återkomma med förslag till ett system för energideklaration av byggnader i enlighet med EG-direktivet om byggnaders energiprestanda. Regeringen förbereder därutöver förslag till ett samlat nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande som planeras att presenteras . Regeringen föreslår i denna proposition utökade satsningar på forskning, utveckling och demonstrationsprojekt för att bidra till omställningen till ett långsiktigt uthålligt energisystem. Regeringen avser återkomma med närmare riktlinjer för de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna. Regeringen beslutade att överlämna propositionen Genomförande av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas m.m. som 2004/05:62, 2004/05:14, 2004/05:246). ny naturgaslagstiftning som innebar att regler för en ytterligare marknadsöppning av naturgasmarknaden samt vissa preciserade krav på utformningen av elnätstariffer trädde i kraft . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 att presentera en proposition med förslag som syftar till att öka leveranssäkerheten i de svenska elnäten mot bakgrund av effekterna av stormen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Elmarknadspolitiken syftar till att skapa goda ramvillkor för en effektiv och väl fungerande elmarknad. () är central myndighet för elmarknadsfrågor och utövar tillsyn över elnätsföretagen. följer utvecklingen på elmarknaden och verkar för att elmarknadens funktion förbättras. I verksamhetsområdet ingår också svenska kraftnäts () verksamhet som systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857). Detta innebär att ansvarar för det svenska kraftsystemets övergripande driftssäkerhet, den momentana nationella elbalansen och för den balansavräkning som krävs för en väl fungerande elmarknad. är även ansvarigt för samordningen av beredskapsarbetet inom elförsörjningsområdet. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som genererar en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. Målet omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i . Detta innebär en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. Uppföljning av resultatet under verksamhetsområdet sker främst genom att viktiga skeenden på elmarknaden bevakas och analyseras. Mer specifikt följer regeringen prisutvecklingen på den nordiska elbörsen, elpriser till slutanvändare, strukturutvecklingen, nättariffer, antalet ärenden vid tillsynsmyndigheten, elleverantörsbyten, elavbrott och leveranssäkerheten samt effekt- och elbalanser. har regeringens uppdrag att minst redovisa analyser av utvecklingen på elmarknaden och föreslå åtgärder som kan behöva vidtas för att uppnå en effektiv elmarknad. Vidare skall till regeringen redovisa hur kraftbalansen upprätthållits den gångna vintern samt lämna prognos inför kommande vinter. Utöver detta har i uppdrag att ta fram en rapport med indikatorer för en systematisk årlig uppföljning av de energipolitiska målen. Energiindikatorer 2005 För uppföljning av energipolitiska mål. Indikatorerna redovisas närmare under respektive avsnitt. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Stormen och dess effekter samt samhällets ökade elberoende har uppmärksammat behovet 4.3.1Insatser inom verksamhetsområdet av lagstiftning för att säkerställa driftsäkerheten i Den nordiska elmarknaden har under 2002-2003 präglats av liten nederbörd, låg tillrinning i vattenmagasinen och höga elpriser. Trenden vände dock 2004 som blev ett mer normalt år vad gäller nederbörd och tillrinning. Nivåerna i de svenska och norska vattenmagasinen var under det normala men tack vare god tillrinning återgick nivån i magasinena till normal nivå . Tillrinningen till vattenmagasinen blev fortsatt god. Vattenkraftproduktionen ökade därför jämfört med men blev ändå ca lägre än normalt. Spotpriserna låg på en betydligt lägre nivå än föregående år. Systempriset på låg i genomsnitt på /kWh, att jämföra med i genomsnitt /kWh . föll spotpriset ytterligare och det relativt låga priset höll sig för att sedan stiga något . har också slutkundspriserna sjunkit till följd av den rådande situationen på marknaden. Enligt Energimyndighetens rapport sjönk elpriset för tillsvidareavtal till slutkund med . drabbades av ett omfattande elavbrott /2005. Avbrottet orsakades av stormen som drog fram över . Stormen ledde till stora störningar i elförsörjningen. Som mest var cirka 450 000 hushåll utan elförsörjning. Elnäten fick mycket omfattande skador. På flera ställen skadades eller förstördes både regionnätsledningar och lokalnätsledningar. I vissa områden har elnäten inte kunnat repareras utan elnäten måste byggas upp helt från grunden. Myndigheter, länsstyrelser, kommuner och kraftbolag arbetade tillsammans med att ta hand om de skador som stormen orsakade. stödde de drabbade nätföretagen med anledning av de störningar som uppkom genom stormen dels med de resurser som de själva förfogar över inom den egna organisationen och dels via avtal med t.ex. Försvarsmakten och försvarets frivilliga organisationer. På regeringens uppdrag redovisade en rapport, En leveranssäker elöverföring (dnr M2005/2950/E), med förslag till de ändringar som krävs i ellagen för att säkra eldistributionen. Syftet med lagstiftningen är att staten skall ställa tydliga krav på driftsäkerhet genom sådana funktionskrav på eldistributörerna som säkerställer elförsörjningen med driftsäkra nät. föreslår i sin rapport att funktionskrav införs i lagstiftningen vilket innebär att ett elavbrott för en kund inte skall överstiga . För större kunder föreslås vara kortare. Nätbolagen skall uppfylla dessa krav . Dessutom skall alla luftburna regionnätsledningar vara trädsäkra . I rapporten föreslår även en ny ersättningsmodell för de konsumenter och näringsidkare som drabbas av elavbrott. Förslaget till ersättningsmodell ger kunder som drabbas av avbrott som varat rätt till ersättning. Ersättningen stiger sedan ju avbrottet varar. Denna ersättning föreslås införas . Rapporten har remissbehandlats och regeringen avser att lämna en proposition till . I alla stamnät finns det fysiska begränsningar, s.k. flaskhalsar, där ledningarnas tekniska kapacitet understiger marknadens önskemål om överföring av el. Metoderna för att tekniskt och ekonomiskt hantera flaskhalsar skiljer sig åt mellan de nordiska länderna på grund av skillnader i lagstiftning, regelverk och praxis. På den nordiska elmarknaden används i princip två metoder för att hantera flaskhalsar; marknadsdelning och mothandel. Det är angeläget att den nordiska elmarknaden långsiktigt kan fortsätta utvecklas på ett positivt sätt. Det finns bl.a. behov av att identifiera och analysera skillnader i hur falskhalsar hanteras och deras påverkan på den gemensamma nordiska elmarknaden. har på regeringens uppdrag belyst konsekvenserna av olika metoder för att hantera begränsningar i det svenska överföringsnätet för Rapporten av begränsningar i det svenska överföringssystemet för el (dnr M2005/140/E) lämnades och har remissbehandlats. Rapporten handläggs inom . El- och gasmarknadsutredningen slutbetänkande lämnades , El och naturgasmarknaderna Energimarknader i utveckling (SOU 2004:129). Slutbetänkandet innehåller bl.a. en analys av och förslag till eventuella förbättringar av de svenska el- och naturgasmarknaderna samt analyser av olika frågor om marknadernas funktion. Utredningens slutbetänkande har remissbehandlats och handläggs inom . I budgetpropositionen framhöll regeringen att ambitionen skall ökas när det gäller insatser för att omsätta resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatser på energiområdet i kommersiella produkter, vilka kan bidra till såväl omställningen till ett hållbart energisystem som till ekonomiska tillväxt. fick därför regeringens uppdrag att utreda i vilken omfattning och på vilket sätt verket kan medverka i och stödja teknisk forskning, utveckling och demonstration inom dels allmänna eltekniska områden, dels teknikområden av direkt betydelse för elöverföring och distribution. Målet bör vara att åstadkomma en samverkan med forskningsmiljöer och tillverkningsindustri för att främja ekonomisk och industriell tillväxt i vårt land. I utredningen skall redovisas en lämplig omfattning av en sådan verksamhet, i vilken utsträckning en successiv uppbyggnad av verksamheten är lämplig, vilka teknikområden som är av störst intresse och hur samverkan mellan forskningen och industrin skall kunna åstadkommas. har redovisat huvudsaklig omfattning och inriktning samt förslag till finansiering av sådan verksamhet (dnr M2005/2962/E). I delrapporten föreslår att de får möjlighet att medverka i en förstärkt forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom elteknikområdet i en omfattning av ca . föreslår att disponeras till demonstrationsprojekt och ges som stöd till att stärka verksamhet vid 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Verksamheten föreslås av finansieras genom att avkastningskravet på sänks från till . Uppdraget skall redovisas slutligt . har arbetet med att åstadkomma harmoniserade nordiska regler för hantering av överföringsbegränsningar fortsatt. Vid Nordiska möte i ombads stamätsoperatörerna att utreda hur ytterligare samordning av funktioner kan etableras. Ett sådant arbete påbörjades och redovisades till i rapporten of the Nordic Electricity Market. Rapporten innehåller bl.a. förslag till definition av systemansvaret, harmonisering av balansreglering och avräkning, samarbete mellan systemoperatörerna vid störningar och bristsituationer, förslag till hur marknadsmekanismerna kan stärkas vid höglast samt förslag om att intäkter till följd av flaskhalsar i transmissionssystemet skall användas för investeringar i ny transmissionskapacitet. Rapporten behandlades vid på . De nordiska energiministrarna uttalade där sitt stöd för de förslag Nordel tagit fram och bad Nordel och de kompetenta myndigheterna att rapportera hur det konkreta arbetet med att genomföra förslagen framskrider. Myndigheterna skall också redovisa förutsättningar för hur en gemensam slutanvändarmarknad skall kunna genomföras. har driftsatt den så kallade nätnyttomodellen, vilken är det verktyg som myndigheten tagit fram för att bedöma om nätavgifterna är skäliga eller inte. Nätnyttomodellen möjliggör en skälighetsprövning som utgår från företagens prestation enligt den lagändring som trädde i kraft . Den innebär att det är nätföretagets intäkter som skall bedömas i förhållande till företagets prestation. började nätföretagen att rapportera in uppgifter för den första prövningen till myndigheten i enlighet med de föreskrifter myndigheten beslutade (STEMFS 2003:3). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 myndigheten kvalitetsgranskat de uppgifter företagen lämnade in och i vissa fall utfärdat förelägganden för att få in rapporter. fattade myndigheten beslut om fördjupad granskning av 43 nätföretag vad gäller nättariffer. trädde lag (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar ikraft. Lagen innebär att ett nätföretags ledningsnät kan ställas under särskild förvaltning om ett elnätsföretag allvarligt missköter sig. Särskild förvaltning får inte tillgripas förrän alla andra möjligheter att få nätföretaget att bättra sig, såsom vitesförelägganden, är uttömda. Syftet med den särskilda förvaltningen är i båda fallen att åstadkomma en tillfredsställande förvaltning, dvs. att den misskötsamhet som föranlett den särskilda förvaltningen skall upphöra. Särskild förvaltning beslutas av länsrätten på ansökan av nätmyndigheten. och rådet antog direktivet 2003/54/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphörande av direktiv /92/EG, förordningen 2003/1228/EG om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel. Elmarknadsdirektivet innehåller dels kvantitativa ändringar, som en ökad marknadsöppning, dels kvalitativa ändringar om rättslig åtskillnad för systemoperatörer för överföring och distribution, krav på särredovisning, regler för nättillträde samt inrättandet av en självständig tillsynsmyndighet som i förväg godkänner åtminstone metoderna för tariffsättningen. Därutöver innehåller direktivet vissa nyheter som gäller allmännyttiga tjänster, angivande av elens ursprung, försörjningstrygghet, upphandling av ny kapacitet, regler för anskaffande av el för att täcka nätförluster, rapportering samt handel med tredje land. Förordningen, som trädde i kraft , innehåller bl.a. regler om en kompensationsmekanism mellan systemansvariga för gränsöverskridande elhandel, principer för bestämmande av nationella nättariffer och upplysningar om sammanlänkningskapacitet samt principer och riktlinjer för tilldelning av tillgänglig kapacitet på sammanlänkningsförbindelser. beslutade om den proposition om genomförandet av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas m.m. som regeringen lämnat (prop. 2004/05:62, bet. 2004/05:NU14, rskr. 2004/05:246). Reglerna trädde ikraft . I lagrådsremissen ansåg regeringen att metoden för överföringstariffer borde utformas så att den kompletterar de regler om tariffers utformning som redan finns i ellagen och att metoden för företagens tariffsättning skulle anges direkt i ellagen. Lagrådet konstaterade i sitt yttrande att den ståndpunkt som intogs i lagrådsremissen att inte skall införa en förhandsprövning av företagens tariffer utan endast ha ett system med tillsyn i efterhand står i strid med elmarknadsdirektivet. För att det inte skall råda någon tvekan om att den svenska lagstiftningen uppfyller kraven i elmarknadsdirektivet bedömde regeringen att förslaget behöver kompletteras med bestämmelser som innebär att tillsynsmyndigheten skall göra en förhandsprövning av tarifferna för överföring av el. Regeringen avser tillkalla en särskilt utredare med uppdrag att föreslå hur ett system med en förhandsprövning av tariffer skall utformas. För att genomföra elmarknadsdirektivet i den svenska lagstiftningen infördes det, , en ordning där metoden för tariffsättningen anges direkt i lagen. Kommissionen beslutade om förslag till det s.k. infrastruktur- och försörjningstrygghetspaketet inom energiområdet. I kommissionens förslag föreslås att medlemsstaterna skall säkerställa att stamnätsoperatörerna för elnäten följer vissa fastställda minsta driftsäkerhetskriterier. För att undvika effektproblem, dvs. att efterfrågan på el vid ett givet tillfälle överstiger tillgången på el, föreslås att medlemsstaterna inför särskilda regler som hanterar såväl tillförsel som förbrukning av el. Rådet har behandlat förslaget och . Vid informella kontakter mellan rådet, och kommissionen kom de tre institutionerna överens om ett antal förslag till ändringar till direktiv. Direktivförslaget har därefter kunnat antas utan att en andra behandling har krävts. deltar i ett omfattande internationellt arbete, främst inom de europeiska tillsynsmyndigheternas samarbetsorgan, CEER (). Arbetet har ökat markant och fokus har framförallt legat på det faktiska fullbordandet av EU:s inre marknad för el och naturgas. På elområdet har insatserna fokuserats på utvecklingen av de riktlinjer som föreskrivs i förordningen 2003/1228/EG om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel. Incitament för investeringar har även varit en viktig fråga inom CEER. På nordisk basis samarbetar med sina nordiska kollegor inom ramen för FNER (Forum of Nordic Energy Regulators). har samverkan fördjupats och tydliga mål och prioriteringar för framtida samarbete har tagits fram. En tillräcklig effektbalans är en grundläggande förutsättning för att en säker elförsörjning skall kunna upprätthållas. Regeringen förtydligade 2001 Svenska kraftnäts roll och ansvar i denna fråga i verkets regleringsbrev. svarar för att tillse att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet genom lagen (2003:436) om effektreserv. Därefter skall frågan om att upprätthålla effektbalansen genom en marknadsbaserad lösning. har i sin årliga redovisning till regeringen redovisat den svenska effektbalansen /2006 (dnr M2005/4418/E). bedömning är att effektbalansen en normal vinterdag ska kunna upprätthållas med goda marginaler. Även under mycket kalla vinterdagar bedömer att elförsörjningen kan under förutsättning av att produktions- och överföringssystem är intakta, att tillräcklig import kan erhållas och att en dämpning av förbrukningen kan ske. Om dessa förutsättningar inte kan uppfyllas, t.ex. att ett eller flera kärnkraftverk tas ur drift, kan de mest ansträngda timmarna under en mycket kall vinter med svårighet . har arbetat vidare för att långsiktigt trygga effekttillgången i elsystemet genom flera åtgärder, bl.a. information, nordiskt samarbete samt utveckling av instrument för flexibilitet i förbrukningen. /2006 kommer att ha ingått avtal om effektreserv om 2 000 MW. På internationell nivå bedriver ett omfattande arbete inom de nordiska 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 stamnätoperatörernas , och på europeisk nivå genom ETSO. En väl fungerande elmarknad kräver aktiva konsumenter. Som expertmyndighet på elmarknaden skall bidra till att konsumenter samt små och medelstora företag har tillräcklig information för att kunna agera på den avreglerade elmarknaden. har funnit det angeläget att i myndigheten etablerat ett årligt forum med elbranschens kundombudsmän. Vidare har fortsatt att utveckla sin hemsida med vanligt förekommande frågor och svar. Regeringen avser att lämna en proposition om en ny konsumentpolitisk strategi till . Ett av de konsumentpolitiska målen har varit att konsumenterna ska ges bättre förutsättningar att agera på konkurrensutsatta marknader. Elmarknaden är ett område där frågor med konsument- och konkurrensanknytning diskuteras (se vidare utgiftsområde 24 redovisade på regeringens uppdrag en rapport om konsumenternas ställning på (dnr Jo2004/2860/KO). Rapporten är en uppföljning av tidigare års rapporter och innehåller dels en lägesrapport om insatser med konsumentintresse på el- och telemarknaderna, dels förslag på åtgärder till förbättringar på de båda marknaderna. konstaterar i rapporten att sedan verkets tidigare rapport 2002 har ett flertal positiva åtgärder från elbranschen noterats, men att en del problem fortfarande kvarstår. (se vidare utgiftsområde 24 presenterade sitt betänkande Liberalisering, regler och marknader (SOU 2005:4). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 utifrån de tidigare utvärderingar som gjorts av regelreformeringar inom tele-, el-, post-, inrikesflyg-, taxi- och järnvägsmarknaden, utvärderat de långsiktiga effekterna för bl.a. konsumenterna. Slutbetänkandet innehåller även förslag till åtgärder för att ytterligare förbättra marknadernas funktion. Betänkandet har remissbehandlats och handläggs inom (se vidare utgiftsområde 24 Näringsliv). I stort sett alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerande elförsörjning med god leveranssäkerhet. Därmed minskar toleransen för avbrott och störningar i elförsörjningen i hela samhället.