prop · GT03110 · 2006-03-22 00:00:00 — Regel 6 i betonar att staterna bör se till att utbildning för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder är en integrerad del i den ordinarie utbildningen. Specialundervisning kan övervägas när det ordinarie skolsystemet inte kan tillgodose behovet av utbildning hos alla människor med funktionsnedsättning. Det är mot denna bakgrund som regeringen formulerade målen för utbildningsområdet i den handikapp- politiska handlingsplanen. I omvärldsanalys redovisar myndigheten de trender som påverkar systemets förmåga till inkludering. I allmänhet lyckas den svenska skolan väl med att inkludera barn och ungdomar med lätt identifierade, oftast fysiska funktionshinder. Däremot omnämns en ökande problematik kring elever vars svårigheter ligger i det sociala samspelet och exempelvis tar sig uttryck i utagerande, störande eller aggressivt beteende. lyfter fram specialpedagogens viktiga roll när det gäller att arbeta förebyggande genom att undanröja hinder för lärande, genom- förande av pedagogiska utredningar och att utarbeta åtgärdsprogram samt genomföra uppföljning och utvärdering. På så sätt kan specialpedagogen bl.a. motverka segregation. Verket har dock funnit att exkluderande lös- ningar för enskilda elever ofta används framför t.ex. anpassningar av skolans lärande miljö. med besparingar inom skolan, med negativa effekter på bl.a. specialundervisningen, är trenden en ökande lärartäthet i kom- munerna. uppföljning visar att kommunerna prioriterar specialpedagogisk kompetens i samband med nyrekrytering. har dock i återkommande granskningar redovisat att elever med funk- tionshinder och skolsvårigheter hänvisas till en under- visning som leds av personal som saknar pedagogisk utbildning, t.ex. elevassistenter. Enligt är förändringar i synen på elevers olikheter en nöd- vändig förutsättning för genomförandet av de handikappolitiska målen. Mycket talar för att de politiska och centrala beslutsnivåerna har en god allmän kännedom om de handikappolitiska målen, en skola för alla och vikten av formerna för bemötandet av flickor och pojkar samt kvinnor och män med funktionshinder. Trots detta förekommer att stöd inte ges utan föregående medicinska diagnoser. Strävandena att utforma en skola Skr. 2005/06:110 där elevers olikheter kan ses som tillgångar snarare än hinder kan också stupa på fördomar, bristande tolerans och låga förväntningar. Många skolor saknar dessutom kunskap om var stöd och rådgivning finns att hämta. En utvecklingstendens som uppmärksammats är att antalet elever i sär- skolan ökar och att elever tillkommer i stället för bara i början (utvärdering Hur särskild får man vara? En analys av elevökningen i särskolan. dnr 2000:2037). Det kan finnas flera orsaker bakom denna utveckling, bl.a. att skolformerna närmat sig varandra lokalmässigt och att skolan kommunaliserats. Ökningen i den obligatoriska särskolan tycks nu plana ut och följas av en motsvarande ökning i gymnasiesärskolan. Steget till särskolan är inte lika långt om den finns i samma byggnad som och många kom- muner vill att eleverna stannar inom kommunen. En annan möjlig för- är att personkretsen utökades genom en ändring i skol- lagen, då autism i kombination med bedömningen att eleven inte skulle kunna nå kunskapsmålen i blev grund för mottagande i sär- skolan. Även resursfördelningen inom kommunerna med större möjlig- heter att få särskilt stöd i särskolan, kan göra föräldrar benägna att välja särskola för sina barn. Likaså nämns en viss tilltagande teoretisering av läroplanerna, förändrade arbetssätt och större undervisningsgrupper som möjliga orsaker till ökningen. Det finns en överrepresentation av elever med utländsk bakgrund i sär- skolan. Dessa elever har oftare en mer symptombaserad och vag diagnos. För dessa elever är det särskilt viktigt att följa upp särskoleplaceringen när eleven har haft möjlighet att anpassa sig till svenska förhållanden. Gymnasieutbildning för elever med svåra rörelsehinder Gymnasieutbildning för elever med svåra rörelsehinder, s.k. rh-anpassad utbildning, anordnas på fyra platser i landet. gjordes en enkät- undersökning som visade att drygt 100 svårt rörelsehindrade elever skulle söka till gymnasieskolan . antogs totalt 41 av 55 sökande elever till den rh-anpassade utbildningen. Enligt uppföljning finns tecken på att alltfler kommuner organiserar utbildningen så att eleverna inte tvingas flytta hemifrån för att genomgå gymnasieutbildning. Denna utveckling är positiv och går i linje med målsättningen om att barn och ungdomar skall kunna bo med sina föräldrar eller i deras närhet och gå i skola i närheten av hemmet. Frågan är dock komplex. En del elever söker sig till den särskilda utbild- ningen i syfte att få träffa andra med liknande förutsättningar även då kommunen presenterar ett bra hemortsalternativ. Det finns elever som i efterhand uttryckt kritik mot utbildningens särskiljande form. Komvux, vuxenutbildning för utvecklingsstörda samt folkbildning vuxenutbildning spelar en viktig roll för de kvinnor och män med funktionshinder som har en ofullständig skolbakgrund eller har behov av nya kunskaper för att möta samhällets ökade kunskapskrav. har rapporterat att rekryteringsbidraget, som skall användas för att bl.a. rekrytera kvinnor och män med funktionshinder till kom- munal vuxenutbildning, inte har haft någon större effekt för denna grupp. har det skett en liten, men successiv ökning av antalet studerande. /05 studerade närmare 5 000 i vuxen- utbildning för utvecklingsstörda. Inom folkbildningen skall verksamhet som riktar sig till deltagare med funktionshinder prioriteras. Av deltagarna vid folkhögskolornas långa kurser hade någon form av funktionsnedsättning eller språk- liga funktionshinder, vilket är oförändrat jämfört med , men en ökning med . I de korta kurserna var andelen med funktionshinder . I sitt betänkande Folkbildning i brytningstid (SOU 2004:30) bedömer Utredningen för statens utvär- dering av folkbildningen, att såväl folkhögskolorna som studieförbunden har höga ambitioner när det gäller att skapa goda förutsättningar för funktionshindrades deltagande i verksamheten och att dessa anordnare också i stor utsträckning har lyckats i sina ambitioner. Ansvarsfördel- ningen mellan folkbildningens verksamhet och de insatser som andra samhällsaktörer skall svara för skapar dock problem. Den kraftiga utbyggnaden av högskolan har även inneburit ett ökat antal studenter med funktionshinder vid lärosätena. fick ca 3 500 studenter (2 200 kvinnor och 1 300 män) med funktionshinder särskilt pedagogiskt stöd vid universitet och högskolor, vilket är en ökning . Kvinnor står för en något större ökning än männen och utgjorde kvinnorna av antalet personer med stöd. En förklaring till ökningen är att nästan dubbelt så många per- soner med dyslexi, läs- och skrivsvårigheter, har fått stöd jämfört med . Utbildningsnivån är dock fortfarande lägre bland personer med funktionshinder jämfört med befolkningen i övrigt. hade var femte genomgått en eftergymnasial utbildning jämfört med var tredje person utan funktionshinder. Det finns även betydande skillnader i utbildningsnivå mellan olika grupper av funktionshindrade. Enligt en undersökning som gjorde är benägenheten att ha avslutat en högskoleutbildning bland personer med rörelsehinder större än bland personer med sensoriskt funktionshinder. Lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan trädde i kraft . () har undersökt vilket genomslag den nya lagen fått och konstaterar att hade de flesta universitet och högskolor en likabehandlingsplan, medan s.k. en- skilda utbildningsanordnare knappt påbörjat sitt likabehandlingsarbete och inte alltid ser behovet av att arbeta planmässigt, eller ens känner till att detta är fastslaget i lag. HO framhåller att det är bekymmersamt att planarbetet ofta saknar ett uttalat funktionshinderperspektiv. menar HO att lärosätena behöver mer kunskap både om funktions- hinder och om hur man gör verksamheten tillgänglig med stöd av lika- behandlingsplaner. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola Staten skolverk sektorsansvarig myndighet I enlighet med handlingsplanen har utsetts till sektors- myndighet för förverkligandet av de handikappolitiska målen inom ut- bildningsområdet. Som sektorsmyndighet har huvudansvaret i nära samverkan med Myndigheten för skolutveckling och Specialpeda- gogiska institutet. har tagit fram en handlingsplan med etappmål för arbetet. HO konstaterar i sin bedömning av arbete att statistik inte synliggör personer med funktions- hinder. Istället tillhör de gruppen elever i behov av särskilt stöd. HO menar att detta är skolpolitikens styrka, men att det kan leda till att problem sopas under mattan. HO menar vidare att den nya diskrimi- neringslagen som införs inom skolans område sannolikt kommer att innebära att frågan om hur elever med funktionshinder skall definieras kommer att diskuteras än mer. Den nya lagen kan även föranleda revide- ring av handlingsplanen. Med Special- pedagogiska institutet samlades de olika statliga resurser som redan tidigare fanns för stöd i specialpedagogiska frågor inom till exempel i skolan och ett antal statliga resurs- center. Syftet med samordningen var att på ett kraftfullt sätt kunna stödja huvudmännen för skolan att fullt ut ta sitt ansvar för att erbjuda utbild- ning av god kvalitet anpassad efter elevernas behov och förutsättningar. Myndigheten har även fått i uppdrag att stödja huvudmännen för vuxen- utbildningen. inrättades ett läromedelsråd vid . Rådet skall ansvara för att tillgången till och tillgängligheten av läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder främjas. Vikten av att tillgången och tillgängligheten av läromedel även beaktas ur ett jämställdhetsperspektiv behöver uppmärksammas. Rådet skall se till att behovsanalyser görs och att utvecklingsarbete bedrivs inom prio- riterade områden. Man skall särskilt bevaka teknikutvecklingen och att ny teknik tas till vara i utvecklingen av läromedel för elever med funk- tionshinder. ger råd till läromedelsprodu- centerna i fråga om läromedel för funktionshindrade. Regeringen gav i regleringsbrevet för institutet i uppdrag att i samverkan med , och Specialskole- myndigheten intensifiera arbetet för att tydliggöra ansvarsfördelningen samt effektivisera samverkan mellan olika huvudmän när det gäller stödet till barn och ungdomar med funktionshinder. visades (U2005/5172/S) och en slutsats är att individuell planering i högre grad än bör ske gemensamt. Förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever I propositionen Trygghet, respekt och ansvar om förbud mot diskrimi- nering och annan kränkande behandling av barn och elever (prop. 2005/06:38), föreslår regeringen en lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever i skolan. De som föreslås skyddas av lagens bestämmelser är flickor och pojkar i förskole- verksamhet, skolbarnsomsorg, grund- och gymnasieskolan samt kvinnor och män i kommunernas vuxenutbildning. Lagen skall främja barns och elevers lika rättigheter samt motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. Dessutom skall lagen hindra och förebygga annan kränkande behandling som inte direkt kan hänföras till dessa diskrimi- neringsgrunder. Lagen skall gälla för såväl statlig och som enskilt bedriven verksamhet. Konkret innebär de nya bestämmelserna att ett målinriktat arbete skall bedrivas för att förhindra och motverka alla former av kränkande be- handling. Varje verksamhet skall ha en likabehandlingsplan och i den skall planerade åtgärder redovisas. Regeringen ser det angeläget att barnen och eleverna deltar i detta arbete. Huvudmannen eller den huvudmannen bestämmer, skall utreda och förhindra fortsatta trakasserier och annan kränkande behandling om ett barn eller en elev anmäler att hon eller han blivit utsatt för detta. Detta gäller även kränkningar mellan barn respektive elever. Tillsyn över lagen skall göras av JämO, HomO, HO och där en funktion som skall kallas barn- och elevombudet för likabehand- ling skall inrättas. Myndigheterna får rätt att föra skadeståndstalan för ett barn eller en elev. Skadestånd föreslås kunna utgå om inte ansvariga i verksamheten följer lagens skyldigheter. Lagen skall träda i kraft . Sisus uppdrag om hur barn möter barn med funktionshinder Sisus hade i regleringsbrevet för regeringens uppdrag att ta fram och sprida ett diskussionsmaterial kring hur barn bemöter barn och ung- domar med funktionshinder. Målgruppen är barn i lägre årskurser. överfördes arbetet till Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), som kommer att avrapportera uppdraget i samband med årsredovisningen för . lade fram ett förslag till en ny skollag. skickade Utbildnings- och ett utkast till lagrådsremiss till ett begränsat antal remissinstanser. I lagråds- remissen föreslås att om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de mål som minst skall uppnås enligt läroplan och kursplaner, skall rektorn . 2005/06:110 se till att elevens behov av stödåtgärder utreds. Behov av särskilt stöd skall även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i skolsituatio- nen. Samråd bör under utredningen ske med företrädare för elevhälsan. För en elev i behov av särskilt stöd skall ett åtgärdsprogram utarbetas för att eleven skall nå de mål som minst skall uppnås i läroplan och kurs- planer. Av åtgärdsprogrammet skall framgå hur behoven ser ut, vilka åtgärder som skall vidtas samt hur åtgärderna skall följas upp och utvär- deras. Om åtgärderna består av beslut om annan undervisningsgrupp eller enskilt eller anpassad studiegång skall detta framgå. När det gäller förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen skall kommunerna även fortsättningsvis vara skyldiga att erbjuda förskola och fritidshem till barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver sär- skilt stöd i sin utveckling. I lagrådsremissen föreslås vidare att dagens avgiftsbefrielse för vistelse i förskola kvarstår oför- ändrad för barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling och därför anvisats plats i förskola. Barn i familje- daghem som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall ges den omsorg som deras speciella behov kräver. Regeringen avser att lägga fram en proposition under nästa mandat- period. Regeringens satsning på personalförstärkningar och kvalitetsprogram Alla elever i landet har rätt till en likvärdig utbildning. En satsning på fler lärare och andra specialister infördes och löper till och med . Satsningen har varit mycket framgångsrik och gjort det möjligt för kommunerna att öka antal lärare och specialister i skolan med ca 15 000. Statens stora ekonomiska satsning på skolan måste följas av tydliga insatser för att uppnå nationellt likvärdig och kvalitativt god utbildning. Som en röd tråd löper visionen om en likvärdig skola för alla elever oavsett kön, kopplad till en ökad individuell anpassning. Den ekono- miska satsningen följs därför av ett kvalitetsprogram med tydliga insatser för ökad kvalitet på alla nivåer såsom införandet av individuella utveck- lingsplaner och skärpta regler för kvalitetsredovisning för skola, förskola och fritidshem. Med mer personal i förskolan kan barngruppernas storlek minska och mer tid ägnas åt barn i behov av särskilt stöd. För att möjliggöra detta har, i enlighet med beslut av propositionen Kvalitet i för- skolan (prop. 2004/05:11), ett särskilt statsbidrag införts för att öka antalet anställda med 6 000 förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan. Bidraget som riktas till kommunerna omfattar och . Därefter skall bidraget inordnas i det gene- rella bidraget till kommunerna. Utvärdering av den nya lärarutbildningen har på regeringens uppdrag utvärderat den nya lärar- utbildningen som trädde i kraft . utvär- dering presenterades och visade att lärarutbildningen behöver utvecklas och förtydligas på ett antal områden. Den special- pedagogiska kompetensen är ett kunskapsområde som skall finnas genomgående i lärarutbildningen. Regeringen har ändrat examensordningen för lärarexamen så att det blir obligatoriskt för lärar- utbildningen att ge studenterna fördjupad kunskap om grundläggande läs-, skriv- och matematikinlärning. Att lärare har god kompetens i läs- och skrivinlärning samt inom det specialpedagogiska området generellt, är viktigt för att kunna ge stöd och hjälp till eleverna i undervisnings- situationen och under skoldagen i övrigt. Förordningsändringen för- tydligade också kraven på kunskaper att förebygga och motverka diskri- minering och annan kränkande behandling av barn och elever. Hög- skoleverket avser att göra en förnyad utvärdering av lärarutbildningen . Staten, skolans huvudmän och lärarorganisationerna har alla ett ansvar för lärarförsörjningen, både kvalitativt och kvantitativt. Hjälpmedel för barn och studerande I handlingsplanen för handikappolitiken pekade regeringen på att ansvarsfördelningen mellan kommun och landsting ibland kan leda till att den som behöver hjälpmedel inte får tillgång till det. tillsattes därför LSS- och hjälpmedelsutredningen (S 2001:06). Utred- ningen lämnade sina förslag till regeringen i betänkandet Hjälpmedel (SOU 2004:83). Utredningen föreslår bl.a. en definition när det gäller personliga hjälpmedel respektive pedagogiska hjälpmedel. Dessutom uppmärksammade utredningen en lucka i bestämmelserna kring ansvar för hjälpmedel i vissa utbildningsformer. Utredningen föreslår att samma ansvar som redan finns inom övriga utbildnings- former även skall gälla i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, förskoleklass, folkhögskolan, specialskolan, kvalificerad yrkesutbildning och kompletterande utbildningar som berättigar till studiestöd eller stats- bidrag. Förslagen har remissbehandlats och bereds i . För barn med ADHD och läs- och skrivsvårigheter kan en ökad IT- användning ha stor betydelse för skolarbetet. tillsammans med och brukarorganisationer bedrivit en omfattande försöksverksamhet med uppbyggnad av Skol- Regeringens proposition Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11) I propositionen redovisas regeringens förslag och bedömningar för att öka förskolans kvalitet och stödja utvecklingen av verksamheten. propositionen konstaterar regeringen att samtliga verksamhetsformer inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall utveckla ett syste- Regeringen fattade beslut om ändringar i förordningen om kvalitetsredovisning som innebär att kommunernas förskoleverksamhet och skolbarnomsorg numera omfattas av kravet på kvalitetsredovisning. Därigenom blir huvudmannen skyldig att redovisa de stödjande insatser som riktar sig till barn i behov av särskilt stöd. Krav på enskild förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg måste avvakta förslaget till ny skollag. Regeringen återkommer till med den lagtekniska utform- ningen i propositionen om en ny skollag 2006. Statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder Statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder som uppgår till är kopplat till maxtaxan inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Den syftar till att säkra kvaliteten i verksamheterna. Uppföljningen av statsbidrag visar att användes till personalförstärkningar, användes till kompetenshöjning, av statsbidraget gick till förskoleverksamhet och fördelades till skolbarnsomsorg. Allmänna råd om kvalitet i förskolan har utarbetat allmänna råd angående kvaliteten i förskolan i syfte att stödja kvalitetsarbetet i förskolan och förtydliga verksamheten utifrån nationella krav och mål. Allmänna råd riktar sig till kommunen och den personal som arbetar i förskolan. De skall utgöra grund för be- dömning av verksamhetens kvalitet, vara stöd för beslutsfattare, personal och föräldrar, underlätta såväl uppföljnings-, utvärderings- och kvalitets- arbetet som kvalitetsredovisningsarbetet. I råden ingår kvalitetsområden som är centrala för god kvalitet i för- skolans verksamhet och kan användas för att bedöma verksamhetens kvalitet från likvärdighetssynpunkt. Ett viktigt kvalitetsområde är hur det pedagogiska arbetet genomförs i förskolan, bl.a. när det gäller flickor och pojkar i behov av särskilt stöd. Utbildnings- och har i departementsprome- (Ds 2005:33) lämnat förslag på en ny lag för vuxenutbildning. Förslaget har remissbehandlats. Regeringen kom- mer inte att lägga fram någon proposition om en vuxenutbildningslag före valet. Vuxenutbildning för utvecklingsstörda, Särvux Regeringen har i propositionen Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. (prop. 2005/06_148) föreslagit att en rätt till grundläggande särvux skall införas för den som saknar sådana kunskaper som utbildningen i den obligatoriska särskolan syftar till att ge och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Varje kommun skall aktivt verka för att nå Skr. 2005/06:110 dem som har rätt till grundläggande särvux och motivera dem att delta i Regeringen har för åren 20022005 avsatt medel för utveckling av särvux. Användningen av medlen har reglerats i förordningen (2002:82) om statligt stöd för utveckling av vuxenutbildningen för utvecklings- störda. Myndigheten för skolutveckling lämnade en redovisning av hur bidraget har använts. Myndigheten gör bedömningen att det riktade bidraget har haft en mycket positiv effekt på verk- samheten. Man bedömer vidare att inslagen av arbetslivsanknytning och utbildning av till nyanlända utvecklingsstörda bör utvecklas då insatserna inom dessa områden varit små. Det riktade statsbidraget för utbildning av vuxna som regleras i förord- ningen (2002:398) om statligt stöd för utbildning av vuxna får därför fr.o.m. , användas för vuxenutbildning för utveck- lingsstörda för att öka tillgången till denna skolform. Nationellt centrum för flexibelt lärande Regeringen gav Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) i uppdrag att, i samverkan med och även med andra organisationer, som har verksamhet som riktar sig till döva, bedriva utvecklingsarbete av läromedel för döva med teckenspråk som första språk. Regeringen har avsatt för ändamålet. inleddes sju nya utvecklingsprojekt och sex projekt avslutades och resulterade i färdiga produkter/läromedel. En myndighet för vuxnas lärande En särskild utredare har tillkallats för att föreslå hur en central myndighet för vuxnas lärande kan bildas genom en sammanslagning av vissa myn- digheter inom utbildningsområdet eller genom en omfördelning av upp- gifter mellan dem (U 2005:70). Utredaren skall i första hand överväga att föra samman myndigheten centrum för flexibelt lärande och Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning till en ny myndighet och att till denna nya myndighet föra över de uppgifter som rör vuxenutbild- ningen som och Myndigheten för skolutveckling svarar för . Utredaren skall bl.a. överväga hur kvalitetsgranskning, tillsyn och utvärdering kan ges en oberoende ställning i förhållande till myndig- hetens främjande- och utvecklingsuppdrag. Utredaren skall särskilt undersöka hur utvärderingen skall kunna lyftas fram och få en tydligare roll än . Detta ger bättre förutsättningar att uppmärksamma situa- tionen för vuxenstuderande med funktionshinder. Utredaren skall i sitt arbete utgå från att den nya myndigheten skall inrättas . infördes ett rekryteringsbidrag för vuxenstuderande. Bidraget skulle bl.a. öka rekryteringen av studerande med kort tidigare utbildning och av studerande med funktionshinder till vuxenstudier. har redovisat erfarenheterna av bidraget och då konstaterat att kommunerna endast i mindre utsträckning lyckats rekrytera personer med funktionshinder. Kommunerna har endast i låg grad samverkat med organisationer som företräder personer med funktionshinder. Regeringen fördelar för uppsökande verksamhet till olika fackliga organisationer samt till Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO). Medlen skall användas till lokala och regionala projekt samt till utbildning av förtroendevalda. HSO har för tilldelats .