prop · GT03170 · 2006-03-21 00:00:00 — och arbetsutskottets kostnader skall bäras av europakooperativet i den utsträckning som krävs för att rådet och ut- skottet skall kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag Allmänt om arbetstagarrådets kostnader Regler om europakooperativets ansvar för arbetstagarrådets kostnader finns i direktivets bilaga del 2 h. skall bära arbets- tagarrådets kostnader och förse dess ledamöter med tillräckliga ekono- miska och materiella resurser för att de skall kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. En motsvarande bestämmelse bör införas i svensk lag. Den nationella lagstiftningen får bl.a. begränsa finansieringen till att enbart gälla för en expert. I många fall finns det inte behov av mer än en expert. Det kan dock finnas situationer där det kan finnas behov av flera experter, t.ex. om arbetstagarrådet behöver företrädas av olika experter i olika delfrågor. Regeringen anser därför inte att kostnadsansvaret bör begränsas till att enbart gälla för en expert. Särskilt om antalet möten Det är möjligt att i den nationella lagstiftningen införa särskilda budget- regler för arbetstagarrådets verksamhet. har rätt till minst ett möte med företaget. Inför ett möte med företaget har arbetstagarrådet rätt att på företagets bekostnad sammanträda enskilt, bilagan till direktivet del 2 d. Ledamöterna kommer från olika kulturella bakgrunder och talar olika Prop. 2005/06:170 språk. De måste lära känna varandra för att få en chans att bygga upp en För att arbetstagarrådets verksamhet skall kunna få någon kontinuitet och bedriva sin verksamhet på ett lämpligt sätt bör det ges möjlighet att på företagets bekostnad sammanträda ytter- ligare en gång . Regeringens förslag: När ett europakooperativ bildas genom ombild- ning, skall arbetstagarna ha rätt till medverkan i samma omfattning som före ombildningen. När ett europakooperativ bildas på annat sätt än genom ombildning, skall arbetstagarnas rätt att välja, utse, föreslå eller avvisa ett antal ledamöter i europakooperativets förvaltnings- eller tillsynsorgan mot- svara den högsta andel som gällde i någon av de deltagande juridiska personerna före registreringen. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Enligt direktivet, bilagan del 3 a, skall i de fall ett europakooperativ bildas genom ombildning och regler om medverkan var tillämpliga före registreringen, arbetstagarnas med- verkan i alla avseenden fortsätta att gälla i europakooperativet. Frågan om hur alla aspekter av arbetstagarnas medverkan skall fort- sätta att gälla efter ombildning till europakooperativ har behandlats i av- snitt 5.7.2. Eftersom medverkan i kvalitativt avseende inte får försämras för arbetstagarna i ett företag när det ombildas till europakooperativ, bör en regel med detta innehåll införas i svensk lag. I de fall ett europakooperativ bildas på annat sätt än genom ombildning skall, enligt bilagan del 3 b, arbetstagarna i europakooperativet, dess dotterföretag och filialer ha rätt att välja, utse, föreslå eller avvisa ett antal ledamöter i europakooperativets förvaltnings- eller tillsynsorgan som är lika stort som den högsta andel som tillämpades för de deltagande bolagen (juridiska personerna) före registreringen av europakooperativet. En regel med detta innehåll bör införas i svensk lag. När medverkan enligt lagen om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ skall fastställas , än den när europa- kooperativet etableras, finns inte flera deltagande juridiska personer där olika andel medverkan kan förekomma. För sådana fall bör arbetstagarna ha rätt till samma andel medverkan som tidigare gällt i europakoopera- tivet. Regeringen har i avsnitt 5.2.5 föreslagit att kompletterade regler skall införas, för att regelverket skall kunna tillämpas även när den före- slagna lagen blir tillämplig på ett europakooperativ först efter att det aktuella kooperativet har registrerats. Hur arbetstagarledamöter för medverkan fördelas mellan Prop. arbetstagare från olika stater Regeringens förslag: skall besluta hur platser i europakooperativets förvaltnings- eller tillsynsorgan skall fördelas mellan ledamöter som företräder arbetstagare från olika EES-stater. Fördelningen skall ske proportionellt i förhållande till den andel arbetstagare i europakooperativet, dess dotterföretag och filialer som är anställda i varje EES-stat. Om inte arbetstagarna i samtliga stater blir representerade vid en proportionell fördelning, skall en plats undantas från sådan fördelning och fördelas på visst sätt. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Av direktivet, bilagan del 3 d, följer följande. skall besluta hur platser i förvaltnings- eller tillsynsorganet skall fördelas mellan ledamöter som företräder arbets- tagare från olika länder. Fördelningen skall ske i enlighet med den andel arbetstagare i europakooperativet som är anställda i varje medlemsstat. Om arbetstagarna från en eller flera stater inte tilldelats någon plats efter en proportionell fördelning, skall arbetstagarrådet utnämna en av leda- möterna från en sådan stat om det är lämpligt. Platsen bör ges till arbets- tagare i europakooperativets sätesland om inte dessa redan fått en plats. Enligt ordalydelsen i direktivet skall alltså fördelningen av arbets- tagarledamöter till aktuellt företagsorgan ske proportionellt med utgångspunkt i hur många arbetstagare europakooperativet har i de olika medlemsstaterna. Ett europakooperativ kan dock inte ha anställda i flera länder, såvida inte även dess filialer beaktas. Om man följer direktivets ordalydelse kan således inte någon proportionell fördelning göras. Efter- som direktivet synes innehålla en felskrivning i detta avseende får ut- gångspunkten i stället anses vara att anställda i filialer, men även i dotter- företag, skall beaktas vid den proportionella fördelningen. Samma bedömning gjordes vid genomförandet av motsvarande regel i europa- bolagsdirektivet (se prop. 2003/04:122 s. 7677). Regeringen föreslår att bestämmelsen genomförs enligt samma mönster som i lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Om en proportionell fördelning av alla tillgängliga platser i det organ där arbetstagarrepresentation skall förekomma, skulle leda till att inte arbetstagarna i var och en av de EES-stater där europakooperativet, dess dotterföretag och filialer har anställda tilldelas minst en plats, skall en plats undantas från den proportionella fördelningen. En proportionell fördelning skall i så fall göras av alla tillgängliga platser utom en. Den undantagna platsen skall tilldelas arbetstagarna i den stat där europa- kooperativet skall ha sitt säte, för det fall dessa arbetstagare inte redan fått en plats. Om dessa arbetstagare redan fått en plats, skall den undan- tagna platsen i stället tilldelas arbetstagarna i den stat som har flest anställda av dem som vid den proportionella fördelningen inte får någon. Hur arbetstagarledamöter för medverkan utses Regeringens förslag: skall utse ledamöter till de platser i förvaltnings- eller tillsynsorganet som fördelats mellan arbetstagarna i olika stater. Om en EES-stat har en nationell ordning för val av arbetstagarledamöter till förvaltnings- eller tillsynsorgan, skall i stället den ordningen tillämpas för val av ledamöter som till- delats arbetstagarna från den staten. Ledamöter till de platser i förvaltnings- eller tillsynsorganet som tilldelas arbetstagare i utses av de lokala arbetstagarorganisa- tionerna i på samma sätt som när de utser ledamöter till arbetstagarrådet. Organisationerna får enas om att överlåta sin rätt att utse ledamöter till arbetstagarrådet. Den som utser arbetstagarledamöter till förvaltnings- eller tillsyns- organet skall också bestämma mandatperiodens längd. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Varje stat får fastställa hur platser som tilldelats dess arbetstagare skall fördelas, bilagan del 3 d sista meningen. Genom denna reglering ges staterna möjlighet att i den natio- nella regleringen fördela de platser som tilldelats arbetstagare inom dess territorium mellan de olika enheterna i landet (europakooperativet, dotterföretag och filialer). Regeringen anser att denna fråga bör hanteras av dem som utser ledamöterna till de platser som tilldelats arbetstagare i svenska enheter. Det finns därför inte något behov av lagreglering i den delen. Sedan arbetstagarrådet fördelat platserna mellan arbetstagarna i de olika staterna skall ledamöter utses. Direktivet reglerar inte frågan om vem som skall välja dessa ledamöter eller vilka personer som är valbara till uppdragen. De allmänna reglerna för ledamöter i förvaltnings- respektive tillsynsorgan gäller dock även för de arbetstagarrepresentanter som utses till dessa uppdrag. T.ex. föreslås bl.a. föreningslagens obehörighetsgrunder bli tillämpliga genom en hänvisning till dessa i den associationsrättsliga regleringen. Se vidare prop. 2005/06:150 Europa- kooperativ, avsnitt 5.20 och 5.21. Regeringen anser att frågan om vem som skall välja ledamöter till de platser i förvaltnings- eller tillsynsorgan som tilldelats arbetstagare i bör regleras efter samma mönster som används i lagen om arbetstagarinflytande i europabolag (se prop. 2003/04:122 s. 7778). Det föreslås därför att arbetstagarrådet ges rätt att välja ledamöter från de stater som inte har infört nationella regler om att val skall företas i någon annan ordning. måste naturligt- vis vid dessa val utgå från den nationella fördelningen av tillgängliga platser som tidigare skett. Förslaget i denna del avser de fall europa- kooperativet skall ha sitt säte i . När det gäller val av de ledamöter som skall representera arbetstagarna i de svenska enheterna bör de svenska lokala arbetstagarorganisationerna få disponera över dessa platser om de anser att detta är lämpligt. Det föreslås därför att de lokala arbetstagarorganisationerna i första hand skall enas om vem av dem som skall välja ledamöterna. kunna enas om att överlåta valproceduren till arbetstagarrådet. fall organisationerna inte blir eniga, bör samma fördelning mellan dem Prop. 2005/06:170 gälla som föreslås för val av ledamöter för arbetstagare från de svenska enheterna till arbetstagarrådet. Denna regel är avsedd att vara tillämplig för arbetstagare i enheter i oberoende av var europakooperativet skall ha sitt säte. För de ledamöter som utses av föreningsstämman är mandattiden angiven i stadgarna, förordningen artikel 45. Även för stämmovalda styrelserepresentanter i svenska ekonomiska föreningar är mandattiden angiven i stadgarna, 6 kap. 1 § föreningslagen. Motsvarande gäller för medlemsbanker och understödsföreningar. För arbetstagarrepresentanter som utses enligt styrelserepresentationslagen bestäms mandattiden av den fackliga organisation som utsett vederbörande. Regeringen föreslår att mandatperioden för de arbetstagarrepresentanter, som utses enligt den nu föreslagna lagen, bestäms av det organ som har utsett dem, dvs. antingen arbetstagarrådet eller den lokala arbetstagarorganisationen i . 5.8.10Hur ledamöter för medverkan föreslås av arbetstagarna Regeringens förslag: När arbetstagarnas medverkan består i en rätt att föreslå eller avvisa ledamöter till förvaltnings- eller tillsynsorganet, bestämmer arbetstagarrådet vilka kandidater som skall föreslås eller avvisas. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: skall även besluta om det sätt på vilket arbetstagarna skall föreslå eller avvisa ledamöter i företagets förvaltnings- eller tillsynsorgan, i de fall denna form av med- verkan skall gälla i europakooperativet, bilagan del 3 d. Även detta bör ske med hänsyn till hur många arbetstagare i europakooperativet, dess dotterföretag och filialer som är anställda i varje EES-stat. Med hänsyn till att arbetstagarrådet som sådant skall vara sammansatt med utgångspunkt i hur många arbetstagare europakooperativskoncernen sysselsätter i olika EES-stater, bör proportionalitetskriteriet anses upp- fyllt om arbetstagarrådet ges befogenhet att fatta beslut om vilka kandi- dater som skall föreslås eller avvisas. Regeringen anser därför att arbets- tagarrådet skall föreslå kandidater eller framföra invändningar mot befintliga kandidater inför de val och utnämningar som därefter skall ske i annan ordning. 5.8.11Ledamöternas rättigheter och skyldigheter vid med- verkan Regeringens förslag: Arbetstagarrepresentanter i förvaltnings- eller tillsynsorganet skall ha samma rättigheter och skyldigheter som de ledamöter som företräder kooperativets medlemmar. Arbetstagarrepresentanterna får dock inte delta i behandlingen av frågor som rör kollektivavtal eller stridsåtgärder eller av andra frågor där arbetstagarrådet eller en arbetstagarorganisation har ett väsentligt intresse som kan strida mot europakooperativets. En av arbetstagarrepresentanterna får närvara och delta i överlägg- ningarna när ett ärende, som senare skall avgöras i europa- kooperativets förvaltnings- eller tillsynsorgan, förbereds av därtill sär- skilt utsedda ledamöter i förvaltnings- eller tillsynsorganet eller befattningshavare i företaget. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: har anfört att en registrerings- skyldighet bör införas avseende arbetstagarledamöter i förvaltnings- eller tillsynsorgan. Skälen för regeringens förslag Arbetstagarrepresentanterna skall vara fullvärdiga ledamöter med samma rättigheter och skyldigheter som de ledamöter som företräder med- lemmarna enligt bilagan del 3 e. Ledamöterna i förvaltnings- eller till- synsorgan är därutöver ansvariga för förlust eller skada som de tillfogar europakooperativet till följd av att de åsidosätter skyldigheter som är förenade med uppdraget, förordningen artikel 51. Bestämmelsen i direk- tivet bör införas i den föreslagna lagen. har anfört att en registreringsskyldighet bör införas av- seende arbetstagarledamöter i förvaltnings- eller tillsynsorgan. En sådan registreringsskyldighet har föreslagits i departementspromemorian Europakooperativ (Ds 2005:45) i 10 § i förslaget till lag om europa- kooperativ. Regeringen avser att återkomma till denna fråga i lagstift- ningsärendet om europakooperativ. I lagen om ekonomiska föreningar 6 kap. 10 § finns allmänna regler om jäv för styrelseledamöter. Dessa, och motsvarande regler för medlems- banker och understödsföreningar, föreslås bli gällande för ledamöter i europakooperativs lednings-, tillsyns- och förvaltningsorgan se prop. 2005/06:150 Europakooperativ, avsnitt 5.20 och 5.21. Tanken bakom reglerna om jäv är att en ledamot inte skall få delta i organens arbete och beslut i de fall ledamoten har ett väsentligt intresse som kan strida mot Prop. 2005/06:170 företagets intresse. Arbetstagarrepresentanter måste anses ha ett väsentligt intresse som kan strida mot företagets i frågor som gäller att ingå eller säga upp kollektivavtal mellan parterna. De måste även anses jäviga i frågor som rör upplägget av kommande löneförhandlingar i företaget och i frågor om stridsåtgärder. Samma förhållande anses gälla rättstvister som har sin grund i kollektivavtal, arbetsrättslig lagstiftning eller andra rätts- förhållanden med anknytning till förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. I 14 § styrelserepresentationslagen finns särskild jävs- reglering för arbetstagarrepresentanter enligt den lagen. Vid styrelse- representationslagstiftningens tillkomst gjorde lagstiftaren bedömningen att arbetstagarledamöterna inte kan anses ha ett sådant individuellt intresse i de omnämnda frågorna att de är förhindrade att delta i handläggningen på grund av associationsrättsliga jävsregler. Skäl ansågs därför föreligga att införa särskilda jävsregler för arbetstagar- ledamöter. En särskild jävsreglering efter detta mönster infördes för arbetstagarledamöter i europabolagens organ, se prop. 2003/04:122 s. 7980. Regeringen anser att en sådan särskild jävsregel bör införas även för arbetstagarledamöter i europakooperativens tillsyns- och förvalt- ningsorgan. Beredning av ett ärende Enligt styrelserepresentationslagen får arbetstagarrepresentanterna när- vara och delta i överläggningarna när ett ärende som senare skall avgöras av styrelsen förbereds av därtill särskilt utsedda styrelseledamöter eller befattningshavare i företaget. I de fall ett europakooperativ bildas genom ombildning och regler om medverkan var tillämpliga före registreringen, skall som tidigare nämnts, arbetstagarnas medverkan i alla avseenden fortsätta att gälla i europakooperativet. Arbetstagarrepresentanternas rätt att delta i beredningen av ärenden som senare skall beslutas i styrelsen enligt den särskilda regleringen i styrelserepresentationslagen framstår som ett betydelsefullt inslag i arbetstagarnas rätt till medverkan. Med tanke på att rätten till medverkan i alla aspekter skall fortsätta att tillämpas efter en ombildning bör arbetstagarrepresentanternas rätt, att närvara och delta i överläggningarna när ett ärende förbereds av därtill särskilt utsedda ledamöter i förvaltnings- eller tillsynsorganet eller befattningshavare i företaget, överföras till den föreslagna lagen. Regeringen föreslår därför en sådan reglering. Regeringens bedömning: Arbetstagarna bör inte ges rätt att med- verka med rösträtt vid föreningsstämmor eller andra stämmor i de fall arbetstagarinflytandet i ett europakooperativ skall regleras av svensk Regeringens förslag: Ledamöter till de platser i föreningsstämma eller annan stämma som tilldelats arbetstagare i , när inflytan- det regleras av utländsk rätt, utses av de lokala arbetstagarorganisatio- nerna i på samma sätt som när de utser ledamöter till arbets- Organisationerna får enas om att överlåta sin rätt att utse ledamöter till arbetstagarrådet. Den som utser arbetstagarledamöter till föreningsstämma eller annan stämma skall bestämma mandattidens längd, om inte något annat följer av europakooperativets stadgar. Promemoriornas bedömningar och förslag: Stämmer överens med Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i anledning av promemorians bedömning att arbetstagarna inte bör ges rätt att medverka vid stämmor när europakooperativ skall regleras av svensk rätt. organisationen i , och Kooperationens () har tillstyrkt förslaget. instanser har lämnat förslaget utan erinran eller avstått från att yttra sig. Skälen för regeringens bedömning och förslag När europakooperativ har eller skall ha sitt säte i I vissa fall när referensbestämmelserna skall reglera arbetstagarnas rätt till arbetstagarinflytande skall, enligt direktivet, artikel 9, arbetstagarna eller deras representanter ha rätt att medverka vid föreningsstämman eller sektions- eller sektorsstämman med rösträtt. För en rätt till medverkan med rösträtt gäller dock enligt artikel 9 de förbehåll och begränsningar som fastställs i förordningen artikel 59.4. Artikel 59 i förordningen innehåller regler om rösträtt vid förenings- stämmor (eller vid sektions- eller sektorsstämmor). Enligt artikel 59.4 får stadgarna föreskriva deltagande av företrädare för arbetstagarna vid föreningsstämmor eller vid sektions- eller sektorsstämmor, under förut- sättning att företrädarna för arbetstagarna tillsammans inte har mer än 15 procent av det totala antalet röster. En förutsättning för att stadgarna skall få ha ett sådant innehåll är dock att lagstiftningen i den medlemsstat där europakooperativet skall ha sitt säte, för förordningens ikraftträdande, tillät detta. Förordningen trädde i kraft Enligt svensk rätt gällde och gäller alltjämt Enligt 7 kap. 1 § föreningslagen har varje medlem en röst om inte annat anges i stadgarna. Motsvarande gäller för medlemsbanker och Lagen reglerar enbart rösträtt vid förenings- stämma, inte rösträtt i tidigare led, t.ex. vid krets- eller distriktsmöte. I de senare fallen torde enligt stadgarna varje röstberättigad medlem ha en röst. Stadgarna kan ange att vissa personer har närvaro- och yttranderätt på föreningsstämma. Genom beslut kan föreningsstämman ge vem som helst närvaro och yttranderätt; stadgarna kan dock innehålla begräns- ningar. Anställda och utomstående kan medges tillträde.15 Svensk lag tillåter dock inte att annan än medlem ges rösträtt vid föreningsstämmor (eller vid eventuella andra stämmor som kan finnas i en ekonomisk förening). Eftersom svensk rätt inte tillåter att annan än medlem i en ekonomisk förening ges rätt att medverka med rösträtt vid föreningsstämma eller vid sektions- eller sektorstämma, bör inte svensk lag ge arbetstagarna sådan rätt i de fall arbetstagarinflytandet skall regleras av referensbestämmel- serna. Motsvarande frågeställning för de fall när parterna träffar avtal om hur arbetstagarinflytandet skall regleras behandlas i avsnitt 5.7.3. När europakooperativ har eller skall ha sitt säte i någon stat där arbets- tagarmedverkan kan förekomma vid föreningsstämmor Direktivet innehåller inga regler om hur ledamöter skall väljas i de fall som arbetstagarledamöter har rätt att medverka vid föreningsstämmor eller andra stämmor i europakooperativ. När ett gränsöverskridande arbetstagarinflytande skall förekomma i ett europakooperativ bör dock ledamöter för medverkan vid stämmor, på samma sätt som ledamöter för utövande av andra former för arbetstagarinflytande enligt den föreslagna lagen och annan reglering som genomför direktivet, utses enligt rätts- ordningen i den stat där arbetsplatsen är belägen (jfr avsnitt 5.2.2). Sådana synpunkter har även framkommit i den av kommissionen in- rättade arbetsgupp som diskuterar hur direktivet bör genomföras. Det bör alltså i svensk rätt finnas regler om hur ledamöter för arbetstagare i skall utses till stämmor när sådant inflytande kan komma i fråga enligt någon annan stats rättsordning. När det gäller val av de ledamöter som skall representera arbetstagarna i de svenska enheterna bör de svenska lokala arbetstagarorganisationerna få disponera över dessa platser om de anser att detta är lämpligt. Det föreslås därför att de lokala arbetstagarorganisationerna i första hand skall enas om vem av dem som skall välja ledamöterna. De skall även kunna enas om att överlåta valproceduren till arbetstagarrådet. För det fall organisationerna inte blir eniga, bör samma fördelning mellan dem gälla som föreslås för val av arbetstagarledamöter från de svenska en- heterna till arbetstagarrådet. Regeringen föreslår alltså att valproceduren skall vara den samma som den som föreslås för att välja arbetstagar- ledamöter för arbetstagare i till europakooperativs förvaltnings- eller tillsynsorgan. Om stadgarna, i kooperativ där arbetstagarinflytande skall finnas vid föreningsstämmor eller andra stämmor, innehåller regler om vilken mandattid som skall gälla för arbetstagarledamöter vid stämmor bör 15 Jfr , Lagen om ekonomiska föreningar, En kommentar, tredje upplagan, 2002, s. 244. stadgarnas reglering tillämpas. Om det inte finns sådana regler i stad- Prop. 2005/06:170 garna bör mandattiden bestämmas av den som utser ledamöterna. Regeringens förslag: Arbetstagarnas förhandlingsdelegation och ett arbetstagarråd kan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. När ett arbetstagarråd inrättats övertar det alla rättigheter och skyl- digheter från förhandlingsdelegationen och inträder som part i ett avtal om arbetstagarinflytande i europakooperativet. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: har anfört att det är tveksamt om förhandlingsdelegationen och arbetstagarrådet bör göras till Skälen för regeringens förslag: I promemorian förslogs att förhand-