prop · GT03110 · 2006-03-22 00:00:00 — Det politiska klimatet för en sådan satsning bedöms i detta läge som fördelaktigt. Den nya kommissionen har anfört att arbetet med att bekämpa diskriminering är viktigt. framhåller det nytill- trädda vikten av att dessa frågor syns på EU:s dagordning. Handikapporganisationer på nationell och europeisk nivå arbetar med att öka samarbetet och inflytandet. kommer även att delta aktivt i EU-initiativet Europeiska året för lika möjligheter för alla, 2007 och kampanj Alla Olika Alla Lika. avser regeringen att prioritera arbetet med FN-konven- tionen för funktionshindrades åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Det är också viktigt att FN:s särskilda rapportör för handikappfrågor får fortsätta arbetet med att verka för ökad kunskap om och uppföljning av . Även arbetet för att förstärka handikapperspektivet i arbetet med existerande MR-instrument måste fortsätta. målsättning i FN är att handikappfrågorna skall beaktas inte bara i ad hoc-kommittén utan att handikapperspektivet stärks även i andra forum som t.ex. övervakningskommittéerna för redan existerande konventioner på MR-området. Två kurser är planerade inom ramen för den utbildning Sida anordnar i Human Rights and Disability för deltagare från olika delar av världen. hålls den första kursen, för deltagare från . görs satsningar för att föra ut och lansera hur arbetet rörande barn och vuxna med funktionsnedsättning, skall bedrivas utifrån det positionspapper som Sida tagit fram. Sida kommer också att följa och främja arbetet med den nya handikappkonventionen samt lyfta fram vikten av att personer med funktionsnedsättning blir delaktiga och att deras rättigheter blir belysta och tillvaratagna i utvecklingssamarbetet Socialförsäkringar och ekonomiska levnadsvillkor Sammanfattning och slutsats: Förändringarna på socialförsäkringsom- rådet inkluderar förutom bildandet av också ändringar i de stöd som särskilt berör personer med funktionshinder, t.ex. vård- bidrag, handikappersättning samt införandet av aktivitets- och sjukersätt- ning i stället för förtidspension). Antalet personer med stöd från socialförsäkringen som är riktat till funktionshindrade har successivt ökat. Risken att drabbas av ekonomiska svårigheter skiljer sig påtagligt mellan personer med funktionshinder och totalbefolkningen. är sektorsmyndighet för handikappolitiken inom sitt ansvarsområde och har en rad uppdrag, ofta i samarbete med andra myn- digheter, med syfte att öka möjligheten till återgång till arbete för perso- ner med stöd från socialförsäkringen. Det svenska socialförsäkringssystemet är en viktig del i det svenska generella välfärdssystemet. Rätt till ersättning via socialförsäkrings- systemet är alltid baserad på någon form av målgruppstillhörighet. De stöd som riktas specifikt till personer med funktionshinder har mål- grupper begränsade av olika definitioner av funktionshinder och fokuse- rar oftast på individuella behov. Drygt 100 000 personer uppbar något av socialförsäkringens riktade stöd till personer med funktionshinder. konstaterar i sin omvärldsanalys att personer med funktionshinder har en svagare förankring på arbetsmarknaden än total- befolkningen. I () undersökning bland perso- ner som beviljats något av socialförsäkringens riktade stöd (en avsevärt mer begränsad grupp) är gruppen sysselsatta . Även om skillnaden mellan personer med funktionshinder och övrig befolkning varierar kraftigt inom gruppen skiljer sig dock gruppen funk- tionshindrade som helhet från totalbefolkningen genom en svagare arbetsmarknadsförankring. RFV:s levnadsnivåundersökning bland personer som beviljats något av socialförsäkringens riktade stöd visar att sannolikheten att vara förankrad på arbetsmarknaden ökar om man har en utbildning som är högre än grundskola. Goda möjligheter till utbildning är alltså en viktig förutsättning för att målet om jämlikhet i levnadsvillkor skall kunna uppnås. Huvudinriktningen i socialförsäkringssystemet är att förmånerna skall kompensera förlorad inkomst. Nivån på de förmåner som utgår till följd av ohälsa, är relaterade till lön eller annan ersättning på arbetsmark- naden. orsakar inte funktionshindrades svagare förankring på arbetsmarknaden någon markant skillnad mellan gruppen och total- befolkningen i andel med låg disponibel inkomst. Trots detta har gruppen en svagare ekonomisk ställning. Personer med funktionshinder har avse- värt svårare att få pengarna att räcka till löpande utgifter. De saknar också tillgång till en ekonomisk buffert i högre grad än totalbefolk- ningen. Detta beror på de kraftiga merkostnader funktionshindret inne- bär. Handikappersättning är den ersättning som avser täcka merkostnader på grund av funktionshinder. Men enligt kan det vara svårt att bevisa merkostnader och avgränsa dessa från vad som kan anses som normala levnadsomkostnader. Ökade avgifter inom offentlig vård och omsorg bidrar också till problemen. Tillfällig föräldrapenning och kontaktdagar Tillfällig föräldrapenning utgår till en förälder som behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda barn (i vissa fall ). Föräldrar till barn med särskilda behov kan få ersättning för vård av sjukt barn om barnet omfattas av LSS upp till . En förälder till ett barn som inte har fyllt och som omfattas av LSS har även rätt per barn och år. togs det ut för ca 3 600 barn. Vårdbidrag syftar till att ge en förälder möjlighet att i hemmet ta hand om ett sjukt eller funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Vid bedömningen av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. omfattade vårdbidraget ca 42 700 barn och unga. Det är en ökning med ca 1 300 barn . Antalet har ökat kontinuerligt vårdbidraget funnits. beror ökningen framför allt på att den övre åldersgränsen för vårdbidraget höjdes . Ändringen, som gör att uppgifterna för åren 20032005 inte är jämför- bara med tidigare års uppgifter, väntas ge effekt på ökningen av antalet barn som beviljas vårdbidrag fram . Av de barn som fick vårdbidrag var flickor och pojkar. Pojkarna dominerade i alla åldrar. Könsskillnaderna kan till viss del förklaras av att pojkar i genomsnitt oftare har funktions- hinder än flickor. Den största skillnaden mellan könen finns i diagnos- gruppen psykiska sjukdomar och syndrom. Inga tecken har hittats på att missgynnar flickor när de tar ställning till vårdbidrag men en förklaring till könsskillnaderna kan vara att flickor med psykiska funktionshinder upptäcks och diagnostiseras i sjukvården i mindre ut- sträckning än pojkar. En person som har fått sin funktionsförmåga nedsatt och därför behöver hjälp för att klara sig i vardagen eller har merkost- nader på grund av sitt funktionshinder, har rätt till handikappersättning. Handikappersättning kan utges det år den sökande fyller . En person kan ha rätt till handikappersättning även , om behovet uppkommit tidigare. Andelen kvinnor var och andelen män . Det totala antalet mottagare har ökat . Antalet kvinnor har ökat och antalet män . Antalet män är större än antalet kvinnor i åldersgrupperna med . I åldersgrupperna är förhållandet det omvända. Tänkbara förklaringar till mönstret är att det reflekterar att typerna av funktionshinder skiljer sig åt mellan könen och att dessa inträder vid olika åldrar, samt att kvinnor lever än män. De lever därmed också längre med funktionshinder. ändrades den nedre åldersgränsen för att få rätt till ersättning från det år då den försäkrade fyller . har det sammanlagda antalet mottagare ökat marginellt. Rehabilitering är ett samlingsbegrepp för alla åtgärder av medicinsk, psykologisk, social och arbetslivsinriktad art som skall hjälpa sjuka och skadade att återvinna bästa möjliga funktionsförmåga och förutsättningar för ett normalt liv. Olika myndigheter ansvarar för olika områden. Sjuk- vården ansvarar för den medicinska behandlingen och rehabiliteringen. Arbetsgivaren eller arbetsförmedlingen har ansvaret för de arbetslivs- inriktade åtgärderna och kommunen ansvarar för de sociala åtgärderna. har ansvaret att uppmärksamma behov av rehabili- tering för att en person skall kunna återgå i arbete. skall också ta initiativ till, samordna och ha tillsyn över de åtgärder som behövs. När det finns behov av arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder skall , tillsammans med den sjukskrivne, göra en rehabili- teringsplan. Planen skall omfatta de åtgärder som behövs för att en person skall kunna gå tillbaka i arbete. har ansvar för att planera rehabilitering även för personer som inte har en anställning och som behöver rehabilitering. För finns särskilda medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetsteknis- ka hjälpmedel med mera. får av dessa medel dispo- nera högst för att tillsammans med Arbetsmarknadssty- relsen utveckla angelägna projekt inom arbetshjälpmedelsområdet. Sjukpenning, aktivitetsersättning och sjukersättning har på regeringens uppdrag följt upp lagstiftningen om att senast efter sjukanmälningsdagen skall ha utrett om det finns förutsättningar att tillerkänna den försäkrade aktivitets- eller sjukersättning istället för sjukpenning. I en första redo- visning konstaterar att socialförsäkringsadministra- tionen brustit i tillämpningen av denna bestämmelse. har också på regeringens uppdrag lämnat sin slutrapport om hur arbetet med den nya arbetsuppgiften, att anordna aktiviteter inom aktivitets- ersättningen, fortskrider. Av rapporten framgår bl.a. att av dem som beviljades aktivitetsersättning , hade , deltagit i en eller flera aktiviteter och att för var tionde skall aktiviteten ha lett till att den enskilde fått arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser. En stor andel av personer med funktionshinder har sjukersättning. Omkring hälften av de personer som deltog i RFV:s levnadsnivå- undersökning saknade arbete eller sysselsättning. Av dem hade hel förtidspension. Personer som deltar i daglig verk- samhet har nästan uteslutande förtidspension. Av de personer som har en lönebidragsanställning fick halv förtidspension. Studier tyder på att vissa förtidspensionärer själva anser att de skulle kunna arbeta (2002). Med bidrag från och har SCB genomfört en levnadsnivåundersökning om de funktionshindrade för perioden 198819991. Uppgifterna är i huvudsak insamlade 19961999. Enligt undersökningen visar det sig att i förvärvsarbetande åldrar och av pensionärerna saknar kontantmarginal (Kan ej skaffa fram inom ). Nästan alla av de funktions- hindrade i undersökningen har det betydligt svårare än så att skaffa fram pengarna. Grupper med starkt nedsatt arbetsförmåga har även problem med att skaffa fram pengar snabbt. Särskilt utsatta i förvärvsarbetande åldrar är mag/tarmsjuka, personer med psykiska besvär, rörelsehindrade och hjälpberoende. När det gäller fritidsaktiviteter är funktionshindrade överrepresenterade beträffande avsaknad av semester och fritidshus. Grupper med speciellt dålig tillgång till dessa nyttigheter är mag/- tarmsjuka, rörelsehindrade, synskadade, hjälpberoende och de med höggradigt nedsatt arbetsförmåga. Hjälpberoende pensionärer har lägre tillgång till detta än pensionären i allmänhet. RFV publicerade avseende rapporten i levnadsvillkor en jämförelse mellan vissa personer med funktionshin- der och övriga befolkningen. Undersökningen gällde personer med assi- stansersättning, handikappersättning eller bilstöd och åldrarna . Denna grupp är mer avgränsad än SCB-undersökningen. Risken att drabbas av ekonomiska svårigheter skiljer sig påtagligt mellan personer med funktionshinder och totalbefolkningen enligt RFV. Avsaknad av kontantmarginal är drygt 3 gånger så vanligt bland personer med rörelsehinder och med sensoriska funktionshinder än i totalbefolk- ningen. Mest vanligt är avsaknaden bland personer som förvärvat funktionshinder senare i livet. Personer med intellektuella funktions- hinder skilde sig inte i någon större utsträckning från totalbefolkningens situation när det gäller avsaknad av kontantmarginal. Kvinnor saknade kontantmarginal generellt i högre utsträckning än män, både i total- befolkningen och bland personer med funktionshinder. Ekonomisk kris (svårigheter att klara löpande utgifter för mat och hyra) har upplevts av 1,5 respektive 2,4 gånger så många personer med rörelsehinder (medfött respektive förvärvat) samt 2,1 respektive 3,0 gånger så många bland personer med sensoriska funktionshinder (medfött respektive förvärvat), samtliga jämfört med totalbefolkningen. 1 Rapport nr 97 i serien levnadsförhållanden, Funktionshindrade 19881999. Mest vanligt var upplevelse av ekonomisk kris även här bland personer som förvärvat funktionshinder senare i livet. Bland personer med intellektuella funktionshinder förekom ekonomisk kris i lägre omfattning än i totalbefolkningen. Kvinnor hade upplevt ekonomisk kris genom- gående i högre utsträckning än män. Detta gäller samtliga grupper i befolkningen. De förklaringar som anfördes i rapporten att personer med intellek- tuella funktionshinder har färre ekonomiska problem än totalbefolk- ningen är att denna befolkningsgrupp ofta har stöd av anhöriga och att majoriteten har god man eller förvaltare för sin privata ekonomi och är därmed i viss mån skyddad. Bland personer med rörelsehinder och sensoriska funktionshinder var risken störst för personer med förvärvade funktionshinder. Som möjlig förklaring anfördes här att en person som förvärvar ett funktionshinder i vuxen ålder kan ha skaffat sig en mer kostsam levnadsnivå (bostadslån etc.) vilken kan bli svår att bibehålla vid den form av ekonomiskt avbräck som förlorad arbetsinkomst innebär. Kvinnornas högre risk för ekonomiska problem förekom i samtliga befolkningsgrupper. Rapporten förklarar detta förhållande med att de flesta personer med funktionshinder får någon form av transferering (sjukersättning, aktivitetsersättning eller liknande) och att dessa social- försäkringar är inkomstrelaterade. Eftersom kvinnor i allmänhet har eller har haft ett lägre löneläge än män och också oftare arbetar deltid, slår detta igenom i de socialförsäkringsersättningar som de får. Som ett annat skäl för en förhöjd risk att ha ekonomiska problem hänvisar rapporten till forskning som visar att personer med funk- tionshinder även vid inkomstnivåer som motsvarar totalbefolkningen, över lag har svårare att få pengarna att räcka till. I denna rapport dras slutsatsen att de merkostnader som uppstår till följd av funktionshindret medför att personer med funktionshinder skulle behöva en högre inkomst än totalbefolkningen för att ha samma ekonomiska standard. Undersökning av vissa funktionshindrades levnadsvillkor I en undersökning som utredningsinstitutet har utfört på ett uppdrag av ett antal handikapporganisationer och med stöd av Allmänna arvsfonden visar på levnadsvillkoren för rörelsehindrade, synskadade, döva och hörselskadade personer i . Många saknar arbete och lever av sjukersättning eller aktivitetsersättning. Jämfört med Handikapp- organisationernas levnadsnivåundersökning 1996 har andelen förvärvs- arbetande sjunkit kraftigt när det gäller personer med rörelsehinder och synnedsättningar. Det finns stora skillnader mellan grupperna beroende på funktionshindrets art. Kvinnor med funktionsnedsättning har generellt lägre inkomster och sämre hälsotillstånd än männen. En högre andel personer än i befolkningen i övrigt saknar en kontaktmarginal om . Även detta gäller Det är främst kvinnorna som också har de lägsta inkomsterna. Enligt denna undersökning finns det inga större skillnader i levnadsförhållandena mellan personer som tillhör en handi- kapporganisation eller de som inte är medlemsanslutna. genomfördes en mycket stor förändring av social- försäkringsadministrationen. och de 21 allmänna försäkringskassorna ombildades till en sammanhållen statlig myndighet, . Genom sammanslagningen ökar möjligheterna för socialförsäkringsadministrationen att fullgöra de uppdrag som ges av riksdag och regering. Reformen avsåg också att åstadkomma en mer enhetlig rättstillämpning på socialförsäkringsområdet, en bättre styrning av IT-verksamheten samt en ökad flexibilitet och samsyn inom admi- nistrationen. Den nya organisationen medför också förbättrade möjlig- heter till ett enhetligt system för handläggning av ärenden. Ett gemen- samt metodstöd för ärendehandläggningen har också införts i hela myndigheten. Syftet är att få en lika och mer enhetlig bedömning inom landet. utsågs dåvarande RFV till sektorsmyndighet för handi- kappolitiken. formulerades etappmål för verkets arbete. Med anledning av bildandet av har etappmålen reviderats . () anser det vara positivt att som en följd av omorganiseringen beslutat att revidera de etappmål som tog fram . HO ser särskilt positivt på att myndigheten har utökat sektorsansvaret så att social- försäkringen även skall verka för ökad sysselsättning för personer med funktionshinder. förändrades förtidspensionssystemet som en följd av att ålderspensionssystemet reformerats och att pensionsförmånerna folk- pension och ATP upphört. Begreppen förtidspension och sjukbidrag byttes ut mot aktivitetsersättning som lämnas till personer i åldrarna och sjukersättning som utges till personer i åldrarna . Den stora ändringen var att reglerna för beräkning av dessa nya förmåner ändrades, men för de yngre personer som blir beviljade aktivitets- ersättning infördes ytterligare ett antal nya regler. Ett grundläggande syfte med aktivitetsersättningen är att den till skillnad från förtids- pensionen skall kunna stimulera till aktivitet utan att den enskildes ekonomiska trygghet påverkas. Aktivitetsersättning beviljas tidigast det år den försäkrade fyller , medan förtids- pension/sjukbidrag kunde beviljas redan . Höjningen var dels en anpassning till utvecklingen i samhället, dels för att främja aktivitet och inte ett passivt förhållningssätt. Aktivitetsersättning är alltid tidsbegränsad till längst i taget. Denna ändring följer av att det är angeläget att i möjligaste mån kunna ta till vara de ungas möjligheter till utveckling och arbete i ungdomsåren. Det är därför viktigt att kontinuer- ligt pröva rätten till fortsatt ersättning minst . Hel aktivi- tetsersättning kan även beviljas unga personer som på grund av funk- tionshinder inte har kunnat avsluta sin utbildning på grundskole- eller gymnasial nivå vid ingången av juli månad det år han eller hon fyller utan prövning av arbetsförmågans nedsättning. Syftet med denna förändring är att ekonomiskt sett möjliggöra för personer med funk- tionshinder att under hela den tid som återstår inhämta grundläggande kunskaper t.o.m. gymnasienivå, oavsett i vilken skolform dessa kunskaper inhämtas. Särskild ersättning kan utges för kostnader som uppstår för den försäkrade med anledning av deltagande i aktiviteter. Höjda åldersgränser för vårdbidrag och handikappersättning Som en följd av införandet av aktivitetsersättning höjdes den övre åldersgränsen för rätt vårdbidrag från till halvårs- skiftet det år den unge fyller . skedde en motsvarande höjning av den nedre åldersgränsen för rätt till handikappersättning. På så sätt uppstår inget tidsmässigt glapp i samhällets stöd. Samhällsutvecklingen har inneburit att åldersgränsen för rätt till vårdbidrag blivit föråldrad. En höjning av den övre åldersgränsen för vårdbidrag kan sägas bättre anknyta till det särskilda vårdnadsansvar som enligt regler åvilar föräldrarna fram till dess barnet blir myndigt . Detta skulle i sig kunna tala för att rätten till vårdbidrag upphör . Föräldrarnas underhållsskyldighet upphör dock inte utan vidare i och med 18-årsdagen utan förlängs vid viss skolgång. Kartläggning av flickor med vissa psykiska störningar, särskilt ADHD överlämnade () (nuvarande ) till Regeringen rapporten av antalet vård- bidrag perspektiv från flera myndigheter (RFV 2003:2). Rapporten har tagits fram i samarbete med på uppdrag av Regeringen. I rapporten konstaterar RFV att föräldrar till barn med psykiska sjukdomar och syndrom svarar för det största antalet nybeviljade vårdbidrag. Inom den gruppen står diagnosen ADHD/DAMP för den största ökningen. En särskild studie gjordes avseende fördelningen av beviljade vårdbidrag för flickor respektive pojkar. RFV konstaterade där att det är flest pojkar som utreds och diagnostiseras. En orsak till det ojämlika förhållandet mellan flickor och pojkar som diskuterades i rapporten är att forskningen om ADHD/DAMP i princip enbart är grundad på pojkar, vilket kan göra det svårt att upptäcka flickors symptom. RFV konstaterar också att med en utvecklad forskning kan även flickors symptom upptäckas. Regeringen ansåg med anledning av RFV:s rapport det angeläget att få veta mer om situationen för flickor med vissa psykiska störningar, främst diagnosen ADHD. uppdrog regeringen därför åt () att i samråd med Social- styrelsen analysera och kartlägga kunskaperna om flickor med vissa psykiska störningar, särskilt avseende ADHD. SBU överlämnade rapporten hos flickor En inventering av det vetenskapliga underlaget (S2005/3848/SF). I rapporten konstateras att ADHD hos flickor har uppmärksammats mer inom forskningen . finns dock stora brister i kunskapen om flickor med Rapporten har överlämnats till Utredningen om ungdomars livs- situation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan (dir. 2005:61, 2006:12). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Ändrad retroaktivitetstid inom handikappersättningen förlängdes retroaktivitetstiden inom handikappersättningen från till . Skälen till detta var att informationen om handi- kappersättning inte fungerade tillfredsställande. Förlängningen av retro- aktiviteten var ett sätt att undvika rättsförluster till följd av för sent inkomna ansökningar. Mot bakgrund av att informationen kan sägas fungera tillfredsställande förkortades retroaktivitetstiden från . Kartläggning av merutgifter inom handikappersättningen utkom med rapporten i handikappersättningen. I rapporten redovisas kart- läggning och analys av de merutgifter som täcks av handikappersätt- ningen. Sammantaget visar kartläggningen och analysen att begreppet merutgifter inom handikappersättningen är otydlig. Det behövs dels tyd- ligare riktlinjer, dels tydligare information till den försäkrade om vad handikappersättningen är och vad som kan ersättas. Resultatet av projek- tet visar också att män beviljas mer hjälp för hushållsnära tjänster än kvinnor vid ansökan om bidrag för merutgifter vilket eventuellt kan tyda på att handläggarna på ser olika på om det är en kvinna eller en man som söker. Som en följd av kartläggningen har påbörjat arbetet med normering, dvs. genomgång av vägledning, allmänna råd etc. Arbe- tet inkluderar också en genomgång av blanketter och informations- material. Avsikten är att skapa en bättre tydlighet, både för handläggare och för försäkrade. En bättre tydlighet skall också leda till en större lik- formighet i bedömningen av rätten till handikappersättning. Samlad bedömning och fortsatta insatser En rad förändringar har gjorts på socialförsäkringsområdet som påverkar människor med funktionshinder. Så har t.ex. åldersgränserna för vård- bidrag respektive handikappersättning ändrats för att anpassas till sam- hällsutvecklingen. Införandet av aktivitetsersättning är ett led i arbetet för att främja aktiva insatser för unga med funktionshinder. Försäkrings- kassan har som nämnts ovan regeringens uppdrag att följa upp lagstift- ningen om att vid längre sjukskrivningar skall ha utrett om det finns förutsättningar för att tillerkänna den försäkrade aktivitets- eller sjukersättning istället för sjukpenning. En slutlig redovis- ning, med förslag till åtgärder som uppföljningen kan ge upphov till, skall lämnas . Personer med funktionshinder har generellt en svagare arbetsmark- nadsförankring. krävs det insatser i samverkan mellan olika myndigheter för att människor skall kunna återfå arbetsförmågan och återgå i arbete. har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra samverkan inom rehabiliteringsområdet.