prop · GT031d26 · 2006-01-01 00:00:00 — De nya regelverken innehåller bestämmelser om bl.a. spårbarhet, företagens egenkontroll, registrering och godkännande av foderanläggningar. Nya bestämmelser om fodertillsatser ((EG) nr 1831/2003) tillämpas . Be- stämmelserna innebär bl.a. att de antibiotikasubstanser som är godkända som fodertillsatser blir förbjudna . Därefter kommer användning av antibiotika inom djuruppfödningen endast att godkännas för veterinärt bruk. Konsekvensändringar av förordningen om animaliska biprodukter ((EG) nr 1774/2002) har införts i den svenska lagstiftningen om foder respektive provtagning på djur och trädde i kraft . Syftet är att förhindra att eventuell smitta sprids till människor och djur, genom djurhälso- och hygienregler för hantering, transport, lagring och användning av animaliska biprodukter. -bättre möjligheter ges att ingripa mot komett förslag till nytt direktiv för kontroll och muner som brister i tillsynen. EU har, arbete, nu ett modernt regelverk för djurskydd, djurhälsa, foder, växtskydd och livsmedel (och rådets förordningar (EG) nr 882/2004, (EG) nr 852/2004, (EG) nr 853/2004, (EG) nr 854/2004) och (EG) nr 183/2005 samt rådets direktiv /29/EG). Regelverket ger en bra grund för att upprätthålla ett gott djurhälso- och djurskyddsläge. En departementspromemoria (Ds 2005:31) om anpassningen av svensk lag till dessa nya EG-bestämmelser är under remissbehandling, som förberedelse till den proposition som regeringen avser att lämna bekämpning av aviär influensa (fågelinfluensa). har deltagit aktivt i det förberedande arbetet och bl.a. framfört att regelverket för bekämpning av aviär influensa bör anpassas till nya vetenskapliga rön, t.ex. att smittan kan överföras till människa. Det nya direktivet skall ersätta nu gällande direktiv och innefattar EU:s framtida strategier avseende övervakning och åtgärder för både lågpatogena och högpatogena aviära influensavirusstammar. är ledande i när det gäller kunskap om smittvägar för campylobacter i slaktkycklingbesättningar. För att förmedla de svenska resultaten och skapa ett forum för informationsutbyte anordnade 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2004 ett seminarium för EU:s medlemsländer och övriga nordiska länder. Det svenska campylobacterprogrammet som drivs av , SVA och näringen tillsammans har som mål att minska smittan från till i slaktkycklingbesättningar. Programmet medfinansieras av EU och fortgår även . Genom intensivt påverkansarbete har aktivt bidragit till beslut om att salmonellaprovtagning av köttberedningar blir obligatorisk i hela EU. Hittas salmonella får köttberedningen inte exporteras till andra länder, vilket innebär betydligt större trygghet för alla konsumenter, inte bara för de svenska. Genomförandet av EG-rättsakterna (och rådets direktiv /99/EG om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen och och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen) pågår och kommer att ta . har deltagit i EU- kommissionens arbetsgrupp för genomförandet av s.k. baslinjestudier som skall kartlägga förekomsten av salmonella hos fjäderfä i unionen. Baserat på studiernas resultat skall kvantitativa mål för unionens salmonellabekämpning fastslås. skall också salmonella hos svin omfattas av studien. Arbetet med TSE-lagstiftningen (Transmissible Spongiform Encephalopathy) fortsatte 2004 och inriktades i första hand på att ändra och anpassa bilagorna till den s.k. TSE-förord- ningen ((EG) nr 999/2001), till BSE-utveck- lingen (Bovine Spongiform Encephalopathy, galna kosjukan) inom gemenskapen samt till nya vetenskapliga rön. De nya reglerna om sällskapsdjurspass som finns i och rådets förordning (EG) nr 998/2003 tillämpas fullt ut från . Förenklingar i resandet har därmed skett för hund- och kattägare. , som är rabiesfritt, får genom särregler fortsätta att kräva att blodprov tagits på inresande hundar och katter för att kontrollera vaccineringen. får också fortsätta att kräva avmaskning för att hindra spridning av dvärgbandmask. har drivit ett informationsprojekt för att sprida kunskap till allmänheten om de nya reglerna och deras tillämpning. An- talet smugglade hundar från de nya EU-länderna har ökat och för att komma till rätta med detta har och inlett ett utökat samarbete. Förhandlingar har pågått om ett veterinärt avtal mellan och för att underlätta handeln med levande djur samt varor och livsmedel med animaliskt ursprung. Som ett steg på vägen enades parterna om utformningen av de intyg som fr.o.m. skall användas av samtliga medlemsländer vid export till . beviljades tilläggsgarantier för vissa fisksjukdomar . Garantierna innebär att får upprätthålla särskilda djurhälsovillkor vid införsel av fisk. har arbetat vidare enligt de riktlinjer som lades fast i beredskapsprojektet (Större utbrott av smittsamma djursjukdomar). Bland annat har koordinerat flera övningar, med deltagande av länsstyrelser, länspolisen, m.fl. Även på nordiskt plan har en övning genomförts, något som är särskilt viktigt eftersom bygger på regionalisering som går över nationsgränserna. SVA har dygnet-runt-beredskap och möjlighet att påbörja analysarbete . En kvalitetssäkrad beredskapspärm med instruktioner över åtgärder vid sjukdomsutbrott finns. Det nya säkerhetslaboratoriet har stärkt den nationella beredskapen. Kriskommunikation är ett område som skall utvecklas ytterligare vid SVA. Frågan om skydd av djur under transport var föremål för intensiva förhandlingar inom EU . har agerat aktivt och därmed bidragit till att undvika ändringar som från svensk utgångspunkt hade varit försämringar i förordningen. Det gäller kontroversiella frågor som transporttider, viloperioder och utrymmeskrav vid långa transporter. arrangerade ett seminarium, med syfte att påskynda diskussionen i de nya medlemsstaterna och i EU som helhet. Vid Jordbruks- och fiskerådet nåddes en politisk överenskommelse som innebär skärpta regler om tillsyn, kontroller och utbildningskrav vid djurtransporter. Nyheter är bl.a. utbildningskrav för chaufförer, djurskötare och personal vid djurmarknader samt att fordon för långväga transporter skall vara utrustade med Detta skall enligt en översynsklausul i förordningen följas upp i ett senare skede av nya regler om transporttider och utrymmeskrav. tog i över ansvaret för djurskydd enligt djurskyddslagen. En viktig uppgift för den nya myndigheten är att samverka med olika intressenter när det gäller djuromsorg. Det gäller såväl djurskyddsorganisationer och näringsidkare som allmänheten i övrigt. har redovisat en handlingsplan med syfte att bidra till en begränsning av försöksdjursanvändningen, i enlighet med ett regeringsuppdrag. Förslagen bereds nu inom . En förordningsändring som genomfördes gav möjlighet att inrätta fler avdelningar i en djurförsöksetisk nämnd. Detta var orsakat av stor arbetsbelastning i vissa nämnder och förväntas korta prövningstiderna. Husdjursgenetiska resurser och utveckling av hästsektorn Regeringen lade fram en skrivelse till om husdjursgenetiska resurser. Variationen hos husdjuren är en del av den biologiska mångfalden och bevarandet av husdjurens variation är en del av en hållbar utveckling. Med en stor genetisk variation finns goda möjligheter att genom urval i avelsarbetet kunna utveckla husdjuren för skiftande förhållanden, vilket har betydelse för livsmedelsförsörjningen. För att konkret komma vidare i arbetet har regeringen givit i uppdrag att: -ta fram ett underlag angående husdjursgenetiska resurser inför den fördjupade översynen av arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen 2009, -tillsätta grupper för att förbättra samordning och samverkan, -kartlägga behovet av systematisk samling och lagring av genetiskt material och -dels kartlägga och analysera konsekvenserna av hur nationella raser och små populationer kan påverkas av sjukdomsutbrott och andra katastrofer, dels föreslå en beredskapsplan för hur ett bevarande kan säkerställas i dessa populationer. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 har deltagit aktivt i det nordiska samarbetet inom Nordiska genbanken för husdjur. har också levererat en landrapport till FAO (Food and of the United Nations) som ett led i organisationens arbete med att ta fram en rapport som beskriver läget för de husdjursgenetiska resurserna i världen. Regeringens skrivelse till 2003/04:54 Handlingsplan för åtgärder inom hästsektorn innehöll förslag om en fortsatt utveckling av hästsektorn i . Skrivelsen har följts upp med flera åtgärder. En samarbetsgrupp om hästfrågor med företrädare från myndigheter och organisationer tillsattes och skall fortsätta sitt arbete även . För att kartlägga hästhållningens betydelse för miljö- och jordbrukspolitiken samt den hästrelaterade näringsverksamheten på landsbygden fick i uppdrag att utreda hur den nya inriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken påverkar hästsektorn, ett uppdrag som redovisades . I skrivelsen till betonades hur viktigt det är med säkerheten inom hästsporten och vid hantering av hästar. har haft ett särskilt uppdrag att inleda arbetet med en strategi för tjänstesäkerhet med utgångspunkt i bl.a. hästrelaterade aktiviteter, vilket redovisades . Förslagen bereds nu inom . Den som jagar är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldig att betala en viltvårdsavgift på per jaktår till Viltvårdsfonden. Medlen i Viltvårdsfonden används för att främja viltvården och andra liknande syften som är förenliga med syftet med jaktlagen. Fonden finansierar bl.a. viltforskning, bidrag till olika naturvårdsorganisationer samt medel till jägarorganisationernas arbete med jakt- och viltvård. Regeringen har preciserat Svenska Jägareförbundets uppdrag att leda delar av jakten och viltvården i . I det s.k. allmänna uppdraget ingår att tillhandahålla objektiv och lätttillgänglig sakkunskap om vilt (dock ej om stora rovdjur), jakt- och viltvårdsfrågor samt viss information om viltforskning. En förändring i uppdraget gäller rovdjursinventeringen där regeringen har beslutat att det arbetet inte skall 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ingå i allmänna uppdrag. Länsstyrelserna ansvarar för inventering av rovdjur. och () bedriver inom sina respektive ansvarsområden verksamhet under verksamhetsområdet påfrestningar och samverkansområdet Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen. Samverkan om krisberedskap är god på djurhälsoområdet. SVA, , och har gemensamt formulerat mål om risk- och krishantering, vilka lämnats till (). KBM stödjer och beredskapsverksamhet. Kommunerna ansvarar för den operativa djurskyddstillsynen. Ett antal nya redskap för att ytterligare stärka djurskyddet genom förbättrad tillsyn har beslutats av (bet. 2004/05:MJU10, rskr. 2004/05:200) . Uppdragsgivarna, dvs. i första hand djurägarna, finansierar till , som i övrigt finansieras av anslag över statsbudgeten. Olika producentorganisationer finansierar en betydande del av de svenska kontroll- och bekämpningsprogrammen. Läkemedelsindustrin ger vissa bidrag till forskning om alternativ till djurförsök. En anläggning för att omhänderta animaliska biprodukter enligt gällande handlingsplan projekteras inom den privata sektorn. Målet för politikområdet är ett gott djurskydd och ett gott hälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte uppstår. Indikatorer för djurhälsa är andel hälsokontrollerade slaktsvin, andel registrerade sjukdomsanmärkningar på svin vid slakt, andel registrerade fall av juverinflammation, antibiotikaresistens i djurhållning samt antal utbrott av salmonella och smittsamma djursjukdomar (epizootier). På djurskyddssidan är bl.a. försöksdjursanvändningen och andel kommuner med tillsynsplan indikatorer som används. Könsuppdelad statistik över beviljade forskningsprojekt inom djurskydd används som en indikator på jämställdhet. De indikatorer som valts för djurhälsa visar generellt ett stabilt och i vissa avseenden förbättrat hälsoläge. Av slaktsvinen är hälsokontrollerade, vilket är en oförändrat hög nivå. Andel sjukdomsanmärkningar hos svin vid slakt är på ungefär samma nivå som 2003 (). Andel juverinflammationer har fortsatt att minska för svensk låglandsboskap (SLB) (18,2003/04) medan det för svensk röd och vit boskap (SRB) låg på samma nivå jämfört med föregående kontrollår (14,2003/04). Det är dock oroande att 15 svinbesättningar har drabbats av PMWS (Postweaning Multisystemic Wasting Syndrome) . PMWS upptäcktes i . Be- tydande resurser har satsats på diagnostik av PMWS. Detta har resulterat i att diagnostik, frånsett obduktioner, av andra sjukdomar hos svin har minskat inom SVA. Vidare har hälsoläget på hästsidan haft mindre god utveckling (ökad frekvens av kvarka och hästinfluensa). Smittskyddsläget vad gäller zoonoser och epizootier är fortsatt gott. En indikator på detta är att antalet anläggningar som har spärrats på grund av salmonellautbrott var i nivå med vad som varit vanligt den senaste femårsperioden (21 stycken 2004). Ett undantag var det stora utbrottet då totalt 51 anläggningar spärrades. har den senaste femårsperioden endast drabbats av enstaka utbrott av smittsamma sjukdomar som kan ge upphov till epidemier bland djur (epizootier). Fem utbrott konstaterades 2004 för denna indikator, vilket ligger något över snittet som var 3,8. Det är mycket positivt att efter värdering av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) fick behålla sin placering i lågriskgruppen för BSE (Bovine Spongiform Encephalopathy, galna kosjukan), mycket beroende på och Statens veterinärmedicinska anstalts (SVA) arbete med att ta fram underlag. kan därmed ha sparats för det svenska lantbruket eftersom man undviker den utökade provtagning som bedöms kunde ha blivit följden vid en mer ofördelaktig riskklassificering. I likhet med föregående år förbättrades BSE-situationen 2004 generellt inom EU med avseende på antalet nya konstaterade fall även om några nya medlemsstater avvek och noterade en ökning av antalet fall. har svarat för basorganisationen i fält för att förebygga smittsamma djursjukdomar. Vidare har man ansvarat för att djurägare dygnet runt har tillgång till djursjukvård. har man arbetat med kompetensutveckling av personalen med målet att varje station skall ha rätt kompetens för det lokala behovet. Inom har man också utvecklat tanken på epiteam, grupper av medarbetare med specialkompetens som skall kunna fungera som insatsgrupp vid större sjukdomsutbrott, vilket kommer att förbättra beredskapen. Den veterinära samarbetsgruppen avslutade sitt arbete . Gruppens arbete ledde bl.a. till beslutet att även djurägare som anlitar privatpraktiserande veterinärer skall kunna få del av den statliga ersättningen för djursjukvård till avlägset boende djurägare. Regeringen har beslutat om ett kommittédirektiv för en utredning om veterinärväsendet. Utredaren skall analysera nuvarande organisation och alternativa organisatoriska lösningar av den veterinära fältverksamheten, av den myndighetsutövning som utförs av praktiserande veterinärer och av tillsynen över veterinär yrkesutövning. SVA har av OIE (världsorganisationen för djurhälsa) utsetts att vara s.k. collaborating center och svara för den internationella expertfunktionen för molekylär diagnostik av virus (PCR-diagnostik), vilket får ses som ett mycket gott betyg på den svenska kvaliteten på 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 SVA är utvecklingsinriktad. Bland annat har kvalitetssystemet setts över och värdefulla slutsatser för vidare utveckling har dragits. Det nya säkerhetslaboratoriet har kommit i full drift. SVA och har tillsammans utrett frågan om ansvarsförhållandet för sjukdomar hos vilda djur. Ett strukturerat uppdragsförhållande mellan myndigheterna föreslås i rapporten. SVA föreslås åta sig ansvar för att följa och analysera utveckling av sjukdomstillstånd hos vilda djurpopulationer. En handlingsplan för omhändertagande av animaliska biprodukter har utvecklats i samråd mellan näringen och berörda myndigheter och färdigställdes (dnr Jo2004/1609). Målsättningen är att skall skaffa egen kapacitet att omhänderta de animaliska biprodukter som genereras i landet. Detta skall ske huvudsakligen med kostnads- och resurseffektiv ny teknik med lägre miljöpåverkan. Byggnationen av beredningsanläggningen påbörjas enligt planen . Också foderfrågorna har fortsatt stått i fokus. En ny professur i fodermedelshygien har inrättats vid SVA med avsikt att ytterligare stärka den svenska kapaciteten på området. och deltar aktivt i internationellt samarbete. SVA deltar t.ex. i Networks of Excellence inom EU:s sjätte ramprogram för forskning. Nätverken ger bra överblick över de olika institutens arbete och därmed kan dubbelarbete undvikas och kostnader sparas. Internationellt sett konstateras att utvecklingen av antibiotikaresistens samt det internationella smittläget är oroande. Många sjukdomar som är utrotade eller aldrig konstaterade i är relativt vanliga i många länder inom det utvidgade EU. Från såväl djurhälsosom folkhälsosynpunkt har det varit viktigt att bevaka utbrotten i världen av fågelinfluensa (aviär influensa). Nationellt koordineringsarbete rörande förebyggande åtgärder, kontroll och bekämpning pågår med deltagande av bl.a. , och . har inte haft något fall av aviär influensa. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Indikatorn för djurskydd, försöksdjursanvändningen (exklusive fisk i provfiske) i , uppvisar en viss ökning i absoluta tal . Den största enskilda förklaringen är att ett stort beteendeförsök rörande hönsfåglar genomfördes . Kostnadsutvecklingen för forskning inom det biomedicinska området överstiger dock kraftigt utvecklingen i försöksdjursanvändning , vilket tyder på att alternativ till försöksdjur används i ökande omfattning, något som är positivt från djurskyddssynpunkt. Som indikator för djurskydd kommer fortsättningsvis också andelen kommuner med aktuell tillsynsplan på djurskyddsområdet att användas. hade av kommunerna sådan tillsynsplan, men eftersom indikatorn är ny finns ännu inget jämförelsetal. Ansökningar om forskningsmedel inom djurskyddsområdet används som indikator för jämställdhet. Av de ansökningar som behandlats lämnades av ansökningarna av kvinnor och av ansökningarna av män. Av de beviljade ansökningarna var lika stor andel inlämnad av kvinnor som av män varför indikatorn visar en tendens till större beviljandegrad av kvinnornas ansökningar. lämnade sitt betänkande Djurens välfärd och pälsdjursnäringen (SOU 2003:86). träffade regeringen och samarbetspartierna en överenskommelse som innebär att en departementspromemoria utarbetats i . Promemorian kommer att remissbehandlas och en proposition om minknäringen planeras till . Propositionen skall innehålla förslag på skärpta djurskyddskrav. remissbehandlades slutbetänkandet Etisk prövning av djurförsök, Genteknik och bioteknik på djur (SOU 2003:107). En lagrådsremiss beslutades och en proposition om etisk prövning av djurförsök planeras . Ändringarna syftar till att förtydliga och strama upp regelverket och utgör ett led i regeringens strävan att begränsa användningen av försöksdjur till vad som är absolut nödvändigt. Av de ca 6 miljoner höns som finns i hölls 392 000 stycken i icke godkända burar utan rede, sittpinne och sandbad . En kraftig minskning har skett /04 då antalet var minst 813 500 i oinredda burar utan dispens. Burarna är förbjudna enligt djurskyddsförordningen men en liten andel svenska äggproducenter bryter mot förbudet. , länsstyrelser och kommuner har arbetat hårt för att förordningen skall slå igenom fullt ut. Den juridiska processen har tagit tid men gör bedömningen att frågan kommer att lösas . har arbete pågått med flera av konventioner på djurskyddsområdet. Inom ramen för konventionen om skydd av försöksdjur pågår ett arbete med att omarbeta den del som handlar om hållande och skötsel av försöksdjur. Arbetet beräknas kunna avslutas . När det gäller konventionen om skydd av animalieproduktionens djur antogs nya bestämmelser om skydd av svin . De trädde i kraft och ersätter tidigare bestämmelser . Inom samma konvention pågår arbete med bestämmelser om skydd av kaniner och skydd av fisk. har aktivt deltagit i en grupp som arbetat fram ett förslag till nya bestämmelser om skydd av nötkreatur och det är planerat att förhandlingarna om dessa bestämmelser inleds vid ett möte . På samma möte är det planerat att de slutliga bestämmelserna om skydd av fisk skall antas. Inom konventionen om skydd av djur under transport har arbete pågått om uppdaterade riktlinjer. Inventeringar visar att antalet lodjursföryngringar var något fler 2004 än året innan i renskötselområdet. skedde en liten ökning av antalet järvföryngringar. Vargförekomsten har ökat något och utvecklingen förväntas fortsätta kommande år. Den har, frånsett 2003, ökat i en jämn takt . beräknas att det fanns ca 100 vargar i och att 11 föryngringar i vargstammen skedde. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att de valda indikatorerna och resultaten i övrigt inom djurpolitiken visar att utvecklingen som helhet kan betecknas som tillfredsställande. De indikatorer som använts för djurhälsa och djurskydd visar på god måluppfyllelse inom politikområdet och att läget i fortsatt är stabilt och gott. Europeiska myndighetens för livsmedelssäkerhet (EFSA) beslut om att får behålla sin placering i lågriskgruppen för BSE (Bovine Spongiform Encephalopathy, galna kosjukan), en bedömning som gjorts efter en mycket grundlig värdering av externa bedömare, är ytterligare en indikation på gott djurhälsoläge. Att inte några större sjukdomsutbrott har inträffat i tyder på samma sak. Sammantaget ges en bild av att den svenska modellen fungerar. Regeringen anser att de resurser som ställts till förfogande har använts på ett ändamålsenligt sätt och avser att fortsätta på den inslagna vägen som bygger på hälsoförebyggande arbete kopplat till kontroll- och bekämpningsprogram, liksom en hög nivå av beredskap. Anslagen för djurpolitiken var sammanlagt ca högre jämfört med , till stor del beroende på ambitionshöjningen på djurskyddssidan genom inrättandet av . Det nya regelverket om djurhälsa, djurskydd, foder och livsmedel m.m. förväntas utgöra ett kraftfullt redskap i linje med den svenska modellen. Regelverket syftar bl.a. till höjd livsmedelssäkerhet och bättre djurskydd/djurhälsa genom en bättre fungerande kontroll av efterlevnaden av reglerna. Att kontrollen fungerar väl är en del i att skapa lika konkurrensvillkor för företagare i olika delar av landet och bidrar till att regelverket, som vilar på grundsynen om hållbar utveckling, efterlevs. Att kontrollerna fungerar väl och tydligt dokumenterar det goda läget är också en garant mot exempelvis tredjeländer om att det som marknadsförs som svenska mervärden upprätthålls. Internationellt är djurhälsoläget mindre tillfredsställande. () rapporterar att ansvariga inom EU anser att risken för utbrott av smittsam djursjukdom aldrig har varit större, med hänvisning till bl.a. fågelinfluensan. Globalt sett skapar antibiotikaresistens stora hälsoproblem, när tidigare 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 behandlingsbara sjukdomar nu är mycket svårbehandlade. Regeringen arbetar med en proposition i frågan då även antibiotikaanvändning på djursidan kommer att tas upp. Det finns en trend med ökande antibiotikaresistens inom svensk animalieproduktion. Antibiotikaanvändningen hos sport- och sällskapsdjur är stor men resistensläget är okänt. Riskerna för att resistens sprids från djur till människa måste studeras. Bland annat måste övervakningen av resistensläget hos bakterier i livsmedel förbättras. Det finns ett generellt behov av att förstärka samverkan mellan human- och veterinärsidan. Regeringen har därför som ambition att fortsätta att arbeta aktivt i EU och internationella fora för att bidra till en positiv utveckling och för att få gehör internationellt för den svenska modellen avseende djurskydd och djur- och folkhälsa.