prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — Flaskhalsintäkterna fördelas efter hur mycket varje stamnätsföretag investerar för att öka kapaciteten i det nordiska överföringsnätet. Intäkter i uppdragsverksamhet består bl.a. av avgifter vid bilparkeringar på affärsverkets flygplatser och uthyrning av lokaler. Statens järnvägars intäkter består i huvudsak av leasingavgifter för uthyrning av tåg och fartyg. intäkter från uppdragsverk- samhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde. Övriga myndigheter som har stora intäkter från uppdragsverksamhet är t.ex. universitet och högskolor som får avgiftsintäkter genom bl.a. uppdragsutbildning och uppdragsforskning. Intäkter avseende andra ersättningar ökade med eller . Den största ökningen avser (). De andra ersättningar som här redovisas av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen om- fattar huvudsakligen finansieringsavgifter från arbetslöshetskassor. Dessa skall enligt lagen om arbetslöshetskassor för varje medlem till staten betala en avgift för finansiering av statens kostnad för utbetalda arbetslöshetsersättningar. EKN:s andra ersättningar avser återvunna skadebelopp i form av kapital och räntor. EKN:s ökning av andra ersättningar med var större än normalt beroende på att årets återvinningar var de största i myndighetens sjuttioåriga historia. De största enskilda återvinningarna avsåg förtidsbetalningar under parisklubbsavtalen och att återbetalade hela sin utestående skuld på . Även och amorterade ner sina skulder kraftigt. andra ersättningar avser ersätt- ningar från framför allt kommunsektorn för utförda arbeten på icke statliga vägar. redovisar intäkter från kärnkraftsindustrin. De betalas för att finansiera omhändertagandet av använt kärn- bränsle och annat radioaktivt avfall. Intäkterna beräknas i förhållande till den energi som levereras. Ökningen beror främst på att , men även , levererat mer energi än året innan. Radio- och ersättningar avser koncessionsavgifter enlig radio- och TV-lagen. Ett företag som har tillstånd att i hela landet sända TV-program med analog sändningsteknik skall betala koncessionsavgift till staten om företaget har rätt att sända reklam i sådan sändning och är ensamt om denna rätt i . Andra ersättningar hos avser i huvudsak förseningsavgifter. Post- och telestyrelsernas andra ersättningar avser tillstånd för mobiltelefonnät och ersättning för att skydda elektroniska kommunikationer. Ökningen på avser främst ökad ersättning med för tillstånd att bedriva mobiltelefoni i NMT-450 bandet. Vidare har en ökning skett av avgifter för beredskapsåtgärder med . redovisar in- täkter för administration av återkrav. Bland annat uppstår återkrav om en studerande av- brutit studierna utan att meddela CSN eller har en högre inkomst än vad som meddelats i ansökan. -bidrag från regionalfonden -bidrag från socialfonden -bidrag från socialfonden Erhållna bidrag vid universitet och högskolor (exklusive EU-bidrag) Erhållna bidrag vid övriga Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidrags- intäkterna har ökat med jämfört med föregående år. Det är främst bidragen från EU som ökat med . redovisar en stor del av bidragen från EU som ökat med . Det är framför allt djur- bidragen som ökat med medan övriga stöd minskat något. Ökningen av djurbidragen kan förklaras med införandet av ett nytt mjölkbidrag. Redovisningen av bidragen från EU är periodiserade dvs. intäkten redovisas under det år som den är hänförlig till, vilket avviker från redovisningen på inkomsttitlar. redovisar intäkter avseende underhållsstöd från bidragsskyldiga samt in- täkter från kommuner för kommunernas andel av kostnaden för statlig assistansersättning. Bidragen till universitet och högskolor avser huvudsakligen forskning och lämnas från t.ex. företag inom och utom samt från olika forskningsstiftelser. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd är eliminerade. Utöver angivna belopp för universitet och högskolor utgör av övriga EU- bidrag i sammanställningen, bidrag till uni- versitet och högskolor. Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd, internationella bidrag, mottagarkategori och syfte. Transfereringar till hushåll inklusive Ersättning vid arbetsoförmåga m.m. varav aktivitets- och sjukersättning Summa socialförsäkring till hushåll Köp av arbetsmarknadsutb. Kostnad resp. återföring av reservation för förluster i utlåningsverksamheten, Bidrag till folkbildningsorganisationer, Bistånd m.m., migration och Bistånd och andra internationella bidrag (bidrag till organisationer), Summa transfereringar till hushåll Bidrag motsvarande skuld på Bidrag till , Kammarkollegiet Socialförsäkring (Hälso- och sjukvårdspolitik), Bidrag för kommuner och landsting, varav: Särskilda insatser för Energipolitik, ersättning till Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda Bostadpolitik, Räntebidrag m.m., Transportpolitik, Trafikupphandling, Bidrag till personalförstärkningar i Regionalpolitik m.m., Verket för Bidrag till personalförstärkningar i Statligt stöd för utbildning av vuxna Forskningspolitik, Verket för Summa transfereringar till företag Summa transfereringar till kommuner Allmänna bidrag till kommuner Generellt statsbidrag till kommuner, Utjämningsbidrag till kommuner, Generellt statsbidrag till landsting, Utjämningsbidrag till landsting, Utjämningsbidrag LSS, kommuner, Allmänna bidrag till kommuner, Kommun- och landstingsmoms, Avgiften till Europeiska gemenskapen BNI-baserad avgift till EU, Bistånd och andra internationella bidrag, Styrelsen för internationellt Bistånd, internationella bidrag, Summa transfereringar till utlandet Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna förmedlar till olika mottagare. I huvudsak sker transfereringar från anslag på statsbudgeten. Transfereringar kännetecknas av att staten inte erhåller någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndig- het. Mottagarkategorierna visar de sektorer som erhållit transfereringen och är hushåll, företag, kommuner, utlandet samt ålderspensions- systemet. Hushåll innefattar fysiska personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn. Med socialförsäkring avses i princip transfereringar som hanteras av Försäkrings- kassan. Utöver ålderspensioner ingår bl.a. ekonomisk familjepolitik, ersättning vid arbetsoförmåga som sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, arbetsskadeersättning och vissa stöd till funktionshindrade. Dessutom ingår bidrag till landsting för läkemedels- förmånerna som utbetalas av . De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med men i förändringen ingår både stora ökningar och minskningar. Transfereringar till hushåll har minskat med eller . Transfereringarna som redovisas här avser utbetalningar exklusive statlig ålderspensions- avgift. Statlig ålderspensionsavgift finns med i statsbudgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. dem som uppbär sjukpenning och andra sociala förmåner. Överföringarna till och från pensions- systemet nettoredovisas dock under rubriken till ålderspensionssystemet och de tas därför bort från transfereringar till hushåll. Bland transfereringar till hushåll har netto- kostnaden för studiestöd inklusive av- och ned- skrivningar minskat med jämfört med föregående år. För- ändringen beror på att återföring gjordes av reservation för lånefordringar på ca medan en ökning av reservationen gjorts föregående år på ca . Åter- föringen beror främst på lägre ränteläge som leder till att fler bedöms kunna betala sina skulder. Utöver detta finns ett antal mindre justeringar i beräkningarna som påverkat reservationens storlek. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med eller . Ökningen beror främst på den positiva inkomstutvecklingen. Inkomstutveck- lingen i samhället ligger till grund för ett index som används i ålderspensionssystemet och som styr uppräkningen av förmånerna inkomst- pension och tilläggspension. Ekonomisk äldre- politik har minskat med främst till följd av att ett lägre antal personer uppbär garantipension. Inom ohälsoområdet har de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och aktivitets- och sjukersättningar minskat. Kostnaden för sjuk- penning minskade med eller 2005, som en följd av att antalet sjukpenningdagar fortsatt sjunka. infördes den så kallade medfinansierings- reformen som innebär att arbetsgivarna står för av sjukpenningen under hela sjuk- fallet. Aktivitets- och sjukersättningen ökade Kostnaderna för handikappolitik avser främst den statliga assistansersättningen som ökade med eller . Ökningen beror på att nivån för det ersatta tim- beloppet höjts och antalet ersättningsberättigade och antalet beviljade timmar per person har fortsatt att öka. Inom området ekonomisk familjepolitik ökade kostnaderna för föräldraförsäkringen och barnbidragen med ca vardera. Inom området arbetsmarknadspolitik ligger bidragen till hushåll totalt på samma nivå som föregående år. Kostnaden för arbetsmarknads- utbildning ökade till följd av fler personer i arbetsmarknadsutbildning, medan lönegaranti- ersättning minskat något. Bland transfereringar till företag ökade kostnaderna främst till följd av ersättning på till för ute- bliven produktion vid stängningen av (se avsnitt 4.4 Redovisnings- principer och tilläggsupplysningar). Även kostnaderna för arbetsmarknadspolitik ökade, särskilda insatser för arbetshandikappade och anställningsstöd ökade båda med ca . Även kostnader för transportpolitik ökade med till följd av större transfereringar till lokaltrafik och Skånetrafik för banhållning. Transfereringarna till kommuner ökade totalt med eller . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . Här ingår den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på statsbudgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Inkomstutjämningsavgift, kostnadsutjämningsavgift och regleringsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning varför stats- bidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp på statsbudgeten. Före- gående år var de kommunala utjämnings- avgifterna . I de allmänna bidragen till kommuner ingår också mervärdes- skatt för kommuner och landsting som nettoredovisas på statsbudgetens inkomst- sida. justeras statsbidragen till kommuner ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar kommunbidragen och skatteintäkterna på statsbudgeten med 2005. I resultaträkningen i årsredovisningen för staten har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är högre än i statsbudgetens utfall . En reglering motsvarande kommunernas skuld på mervärdesskattekonto i det avskaffade kommunkontosystemet har gjorts med som redovisas som bidrag till kommunerna. Sysselsättningsstöd m.m. till kommuner och landsting har ökat med ca . Bland transfereringar till utlandet har avgiften till Europeiska unionen ökat med jämfört med . Avgiften redovisas här periodiserat till skillnad mot redovisningen på statsbudgeten. BNI-avgiftens andel ökar med medan den mervärdes- skattebaserade andelen av avgiften har fortsatt att minska i enlighet med rådets beslut av om systemet för gemen- skapernas egna medel 2000/597/EC. Kostnaden för biståndsverksamhet och inter- nationella bidrag genom Styrelsen för inter- nationellt utvecklingssamarbete och ökade med 0,6 respektive . Ökningen är bland annat en följd av att biståndsramen höjts. I posten ingår även sam- arbete med och bidrag till utlandet utöver bistånd. Överföringen av inbetalda pensionsavgifter till för placering i ålderspensionssystemets premiepensionsdel har ökat med . Ökningen för- till stor del av extra stora regleringar efter slutligt taxeringsutfall föregående år. Överföringen till AP-fonderna avser skillnaden mellan inbetalda socialavgifter och allmänna pensionsavgifter samt de statliga ålderspensionsavgifter som förs till AP-fonderna å ena sidan och de medel som rekvirerats från fonderna för utbetalda pensioner å den andra. Detta netto till AP-fonderna har ökat med ca på grund av en intäkt från AP-fonderna föregående år på . Intäkten avsåg en engångsjustering av pensionsmedel för åren 19992002 som gjorts mellan statsbudgeten och AP-fonderna. Avsättning till /upplösning av fonder Avsättning till fonder avser främst tre fonder, där förändringen är relativt stor jämfört med föregående år. är avsättningen netto negativ, dvs. det har skett en upplösning av tidigare fonderade medel i staten med . Avsättning av medel för kompetenssparande från inkomsten av energiskatt redovisades av och redovisades som en fond. har fonden upplösts i sin helhet och det tidigare avsatta beloppet återförts till inkomsttitel på statsbudgeten enligt beslut av regeringen (dnr Fi 2005/2073). Avsättningen till Kärnavfallsfonden har ökat till följd av ökade intäkter, vilket avser både realisationsvinster vid försäljning och inlösen av värdepapper och högre ränteintäkter än 2004. De ökade ränteintäkterna avser främst inflations- kompensation på reala placeringar. Avsättningen till fond är direkt kopplad till det ekonomiska resultatet i garantiverksamheten. Ökningen jämfört med föregående år beror både på högre garantiavgifter och högre ränteintäkter än föregående år. För har de tidigare all- männa försäkringskassornas fonder för den frivilliga sjukförsäkringen upplösts och medlen överförts till inkomsttitel i samband med att den nya bildades, vilket förklarar den negativa posten. Fondernas ändamål och vilka myndigheter som redovisar olika fonder, framgår i övrigt av not 40. Eliminering av premieintäkt för Lönekostnader, inklusive lagstadgade arbets- givaravgifter, ökade med eller . Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgick av lönesumman. Myndigheternas inbetalda arbets- givaravgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och således inga kostnader för staten och har därför eliminerats. Kostnaderna för statens tjänstepensioner har minskat med , varav utbetalda förmåner ökat med och förändringen av försäkringstekniska avsättningar minskat med . En mer detaljerad beskrivning av de faktorer som ingår i förändringen finns i not 42 Avsätt- ning för pensioner och liknande förpliktelser. Myndigheternas pensionskostnader utgörs främst av för statens avtalsenliga tjänste- pensioner, inklusive avgifter till Kåpan (kompletterande ålderspension inom staten) och den individuella ålderspensionen. Pensions- premierna påverkas av åldersfördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndig- het. för avtalsförsäkringar betalas till och har därför eliminerats. Några myndigheter gör egna pensions- avsättningar. Dessa ingår också i angivna kostnader och elimineras inte. lönekostnad ökade bl.a. beroende på ökat antal anställda. Försvarsmaktens lönekostnad har ökat trots att Försvarsmaktens löner har minskat . Ökningen av lönekost- naderna förklaras av att en avsättning gjorts för omstrukturering enligt den försvarspolitiska inriktningen 2004. Vid ökade lönekostnaden medan pensionskostnaden ökade med eftersom en negativ justering av pensionsavsättningen gjordes före- gående år inför övergången till statlig anställning. lönekostnad ökade bl.a. till följd av något fler rekry- teringar än avgångar. Ökningen av lönekostnaden vid förklaras av att aktiverad andel av personalkostnad avseende väganläggningar var större föregående år. lönekostnader ökade delvis på grund av ökad uppdrags- verksamhet till följd av stormen . En annan viktig faktor är att betalar lönekostnader inom ramen för ett samarbetsprojekt med AMS, "Gröna jobb", vilket dock inte avser personer som är anställda vid . Övriga personalkostnader som utgörs av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. var oförändrade jämfört med föregående år. Som kostnader för lokaler redovisas myndigheters kostnader för hyrda lokaler. Redo- visning per myndighet görs brutto och inklu- derar hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringarna utgörs av myndigheternas lokal- kostnader som betalas till och . Försvarsmaktens minskade lokalkostnader med kan främst hänföras till hyresreduceringar och försäljningar av kasern- områden. kostnadsökning för lokaler var . Av dessa är hänförliga till ökad lokalhyra varav ca är indexreglering av hyror medan övrig ökning av lokalhyra i huvudsak beror på nya förhyrda lokaler. lokalkostnader har ökat med , vilket till största delen förklaras av att övertog de fastigheter som vissa allmänna försäkringskassor ägde och därmed hyr i stället samma lokaler. Minskningen av lokalkostnader med beror dels på en minskad lokalyta jämfört med , dels på att flera hyresavtal omförhandlats vilket resulterat i lägre hyreskostnader. lokalkostnader har ökat med vilket till största delen kan hänföras till ökade kostnader för lokalhyra, uppvärmning och renhållning och städning. Summa affärsverk, övrig drift reparationer, diverse m.m. reparationer, diverse m.m. anläggningstillgångar i egen regi Summa aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Elimineringarna avser köp av varor och tjänster mellan myndigheterna. Försvarsmaktens ökade driftskostnader avse- ende tjänster beror främst på avsättningar för omstruktureringskostnader, vilket omfattar kostnader för avveckling av materiel, sanerings- övriga driftkostnader avseende tjänster redovisas nettot av förändring i avsättningar för försäkringstekniskt beräknad risk i engagemang och värdet av skadefordringar. ökade avsätt- ningarna för försäkringstekniskt beräknad risk i engagemang med medan medfört att driftkostnaderna i denna del ökat med . Som övriga driftkostnader avseende tjänster redovisas även reservering för framtida garantiförluster. Det negativa beloppet föregående år berodde på en återföring av reservationen för förluster. Varuinköpen vid har ökat med beroende på en ökad aktivitet i materielförsörjningen. Av samma anledning har också aktivering vid utveckling av anläggningstillgångar i egen regi vid Försvars- makten, via , ökat med . Minskningen av kostnaden för varuinköp vid Försvarsmakten beror huvud- sakligen på att reaförluster vid avyttring av anläggningstillgångar minskat med jämfört med . ökade kostnader för varor med beror främst på reaförluster vid försäljning av fastigheter. Försäljningen är en följd av beslutet om den försvarspolitiska inriktningen 2004. aktiveringar för investering i anläggningstillgångar i egen regi har minskat med jämfört med föregående år. Orsaken är främst stora aktiveringar då bland annat öppnades för trafik. Aktiveringen innebär att kostnaden för investeringar i främst väganläggningar och bananläggningar inte redovisas i resultaträk- ningen utan tas upp som investering i balansräkningen. Försvarsmaktens avskrivningar avser främst beredskapsinventarier som stridsfordon, själv- gående pjäser, fartyg och båtar. I ökningen mellan åren av avskrivningarna ingår ned- skrivning av beredskapsvaror med . uppgick nedskrivningarna till . och avskrivningar avser väganläggningar och järnvägsansläggningar. I av- skrivningar hos ingår en nedskrivning som består av nedlagda kostnader för projektering avseende med . Resultat från andelar i dotterföretag och intresseföretag Resultat från andelar i dotterföretag Resultat från andelar i Summa resultat från andelar i Resultat från andelar i dotter- och Resultat från andelar i dotterbolag Resultat från andelar i intressebolag avses företag där statens ägarandel överstiger . Med intresse- företag avses företag där statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultat- andelarna har ökat med . De flesta dotter- och intressebolag införde 2005 nya redovisningsprinciper i enlighet med IFRS. Som en följd av detta har även resultatandelarnas jämförelsetal 2004 justerats (se även avsnitt 4.4.5 Ändrade redovisnings- principer samt andra ändringar av jämförelsetal). Ändringen har inneburit en minskning med och avser främst . har förbättrat sitt resultat med främst på grund av högre elmarknadspriser, ökad vattenkraftproduktion och ett förbättrat utfall från terminsaffärer avseende elproduktion. Överenskommelsen om kompensation för stängningen av innebär en nettointäkt på som ingår i årets resultat. Förbättringen av resultatet för uppgår till , vilket till största delen kan hänföras till omvärderingar av fastighetsinnehavet. Resultatet har ökat med för . Huvudorsak till den förbättrade lönsamheten är stora prisökningar på järnmalm, men även ökade leveransvolymer har påverkat resultatet positivt. har förbättrat sitt resultat med , vilket främst förklaras av förändrad värdering av fastighetstillgångar. Resultatförbättringen för uppgår till . En positiv engångseffekt på har redovisats avseende minskad skattekostnad till följd av utnyttjande av tidigare ackumulerade förlustavdrag. Resultatet från har försämrats med . Det är resultatet för mobilverksamheten i och fast telefoni i som har försämrats. Ränteintäkter avseende upplåning i Ränteintäkter avseende upplåning i Överkurs vid emission (netto) Realiserade valutavinster (netto) Orealiserade valutavinster (netto) Summa finansiella intäkter för upplåning i svenska kronor upplåning i utländsk valuta Realiserade kursförluster (netto) Realiserade valutaförluster (netto) Orealiserade valutaförluster (netto) Provisioner till banker m.fl. Summa finansiella kostnader för Nettokostnad för förvaltning av Finansiella intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden innefattar även intäkter respektive kostnader för skuld- skötselåtgärder. uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutaförändringar m.m.) till , en ökning med . realiserade staten valutavinster på , jämfört med förluster 2004 på . vinster beror bland annat på ett par stora förfall av lån i dollar, vilka togs upp till betydligt högre dollarkurser än då de återbetalades. Realiserade kursförluster minskade med från ca 14 till ca . Det beror på att har gjort färre återköp av obligationer i samband med byten mellan obligationer. De orealiserade valutakursförändringarna medförde i stället högre nettokostnad för statsskulden. uppgick de orealiserade valutaförlusterna till som innebär en förändring med då staten redovisade i orealiserade valutavinster . finansiella intäkter har ökat med och avser reavinst vid försäljning av aktier, båda i samband med TeliaSonera AB:s respektive Nordea AB:s åter- köp av aktier samt utdelning från aktier i . finansiella in- täkter omfattar bl.a räntor på studielån. har ökat sina finansiella intäkter främst på grund av reali- sationsvinster vid försäljning och inlösen av värdepapper. redovisar räntor i skattekonto- systemet. ökning på beror i huvudsak på kurs- vinster på . De finansiella intäkterna hos utgörs bl.a. av ränteintäkter på långfristiga värdepappersinnehav samt på leasingtillgångar avseende lok och vagnar. Finansiella kostnader i verksamheten Omvärdering av lån med kreditrisk Aktivering av finansiella kostnader redovisar sammantaget en kostnadsreduktion eftersom tidigare gjorda avsättningar för garantiförluster återförts. finansiella kostnader avser främst räntekostnader för lån till infastrukturella inve- steringar.