prop · GT0370d2 · 2006-01-18 00:00:00 — Försöksledaren måste göra sig förtrogen med de slutsatser som har dragits av de farmakologiska och toxikologiska undersökningarna och därför måste den sökande förse honom åtminstone med en försöksledarbroschyr som består av alla uppgifter av betydelse som är kända innan den kliniska prövningen inleds och som innefattar kemiska, farmaceutiska och biologiska uppgifter, toxikologiska, farmakokinetiska och farmakodynamiska uppgifter för djur och resultat av tidigare kliniska prövningar tillsammans med de uppgifter som behövs för att motivera den föreslagna prövningens art, omfattning och längd. Fullständiga farmakologiska och toxikologiska rapporter skall finnas tillgängliga vid anfordran. Beträffande material av animaliskt ursprung eller från människa skall alla tillgängliga medel utnyttjas för att säkerställa att materialet skyddas mot smittämnen innan prövningen inleds. 1.1Alla skeden i den kliniska undersökningen, inklusive studier av biotillgänglighet och bioekvivalens, skall utformas, genomföras och rapporteras enligt god klinisk sed. 1.2Alla kliniska prövningar skall utföras enligt de etiska principer som har fastlagts i den gällande, reviderade upplagan av . I princip skall varje försöksperson lämna sitt medgivande av fri vilja och med full kännedom om förhållandena vid prövningen och detta skall dokumenteras. Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 311/115 Den som bekostar prövningen och/eller försöksledaren skall lämna prövningsplan, (inklusive statistisk uppläggning) uppgift om metoder och dokumentation till den etiska kommitté som är närmast ansvarig för yttrande. Prövningen får inte inledas innan ett skriftligt yttrande från denna kommitté har mottagits. 1.3I förväg upprättade förfaranden, som skall presenteras skriftligt i systematisk form, skall krävas för organisation, genomförande, insamling av uppgifter, dokumentation och verifikation vid den kliniska prövningen. 1.4I fråga om radioaktiva läkemedel skall kliniska prövningar utföras med en läkare som har behörighet att använda radionuklider i medicinskt syfte som ansvarig för prövningen. Innehavaren av godkännandet för försäljning skall vidta åtgärder för arkivering av dokumentationen. a)Försöksledaren skall se till att koderna för identifiering av patienterna bevaras under efter det att prövningen har slutförts eller avbrutits. b)Patientjournaler och andra källuppgifter skall bevaras under den längsta tid som tillåts av sjukhuset, institutionen eller den privata praktiken. c)Den som bekostar prövningen eller annan person som är i besittning av uppgifterna skall bevara all annan dokumentation som rör prövningen under hela den tid som läkemedlet är godkänt. I denna information skall följande ingå: Försöksplan, inklusive resonerande förklaring, mål och statistisk uppläggning och metod som gäller prövningen, tillsammans med de betingelser under vilka den genomfördes och leddes och uppgifter om det läkemedel som undersöktes, referensläkemedlet och/eller det placebopreparat som användes. Standardförfaranden vid genomförandet. Alla skriftliga yttranden om försöksplan och metoder. Formulär med fallstudier för varje försöksperson. Granskningsintyg, om sådant (eller sådana) finns. d)Den som bekostar prövningen eller den följande ägaren skall bevara slutrapporten efter det att läkemedlet har upphört att vara godkänt. Varje förändring av äganderätten till uppgifterna skall dokumenteras skriftligt. Samtliga uppgifter och dokument skall på begäran göras tillgängliga för ansvariga myndigheter. 1.Uppgifterna om varje klinisk prövning måste vara tillräckligt detaljerade för att möjliggöra en objektiv bedömning: Försöksplan, inklusive resonerande förklaring, mål och statistisk uppläggning och metod som gäller prövningen, tillsammans med de betingelser under vilka den genomfördes och leddes och uppgifter om det läkemedel som användes vid undersökningen. Granskningsintyg, om sådant (eller sådana) finns. En förteckning över försöksledarna som samtliga skall uppge namn, adress, uppdrag, kvalifikationer och kliniska uppgifter samt ange var prövningen utfördes och sammanställa uppgifter individuellt för varje patient inklusive formulär för fallbeskrivning för varje försöksperson. Slutrapporten, undertecknad av försöksledaren och, vid prövning på flera centra, av samtliga försöksledare eller den samordnande (ansvarige) försöksledaren. 2.De uppgifter om de kliniska prövningarna som avses ovan skall lämnas till de behöriga myndigheterna. Den sökande kan dock efter överenskommelse med de behöriga myndigheterna utelämna en del av dessa upplysningar. På begäran skall fullständig dokumentation lämnas utan dröjsmål. L 311/116 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3.De kliniska observationerna skall sammanfattas för varje prövning med uppgift om följande: a)Antal patienter som har behandlats med uppgift om kön. b)Urvalsprinciper och åldersfördelning för de patientgrupper som har undersökts och för kontrollgrupperna de jämförande prövningarna. c)Antal patienter som har skilts från prövningarna och orsakerna till detta. d)Om kontrollerade prövningar utfördes under ovannämnda betingelser, uppgift om kontrollgruppen inte fick någon behandling, fick ett placebopreparat, fick ett annat läkemedel med känd verkan, fick en annan behandling än läkemedelsterapi. e)De iakttagna biverkningarnas frekvens. f)Uppgifter om patienter som kan vara utsatta för ökad risk, t.ex. äldre, barn, kvinnor som är havande eller har menstruation, eller patienter vilkas fysiologiska eller patologiska tillstånd kräver särskild uppmärksamhet. g)Parametrar eller utvärderingskriterier för effekten och resultaten uttryckta med dessa parametrar. h)En statistisk utvärdering av resultaten om detta är befogat med hänsyn till prövningarnas utformning och de variabler som ingår. 4.Den för prövningen ansvarige klinikern skall i de allmänna slutsatserna, som kan dras av de experimentella data, avge ett utlåtande om läkemedlets säkerhet under normala användningsbetingelser, dess kompatibilitet tolerans och effekt samt all information av värde vad beträffar indikationer och kontraindikationer, dosering och behandlingens genomsnittliga varaktighet tillsammans med eventuella särskilda försiktighetsmått som bör iakttas under behandlingen och de kliniska symptomen vid överdosering. Vid rapportering av resultat av en studie som har utförts vid flera centra skall den ansvarige försöksledaren i sin sammanfattning ge ett utlåtande om det undersökta läkemedlets säkerhet och effekt på samtliga centras vägnar. 5.Dessutom skall den för prövningen ansvarige klinikern alltid meddela sina iakttagelser i fråga om a)tecken på vanebildning, tillvänjning eller svårigheter vid utsättande, b)eventuella interaktioner som har observerats med andra läkemedel som har givits , c)vilka kriterier som har legat till grund för att utesluta patienter från prövningen, d)eventuella dödsfall som har inträffat under prövningen eller uppföljningsperioden. 6.Uppgifter om en ny kombination av läkemedelssubstanser måste vara identiska med dem som krävs för ett nytt läkemedel och måste styrka kombinationens säkerhet och effekt. 7.Om uppgifter utelämnas helt eller delvis måste detta förklaras. Om oväntade resultat uppträder under prövningarna måste ytterligare prekliniska toxikologiska och farmakologiska undersökningar företas och granskas. Om läkemedlet är avsett för långvarig användning skall uppgifter ges om eventuella förändringar av den farmakologiska verkan efter upprepad administrering som en dosering vid långvarigt bruk upprättas. Den farmakodynamiska verkan som har samband med effekten skall visas med uppgift om förhållandet dos-respons och tidsförloppet för detta, motivering av doseringen och administreringsbetingelserna, om möjligt, verkningsmekanism. Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 311/117 Den farmakodynamiska verkan som inte har samband med effekten skall beskrivas. Att farmakodynamiska effekter påvisats hos människa skall inte i sig vara tillräckligt för att motivera slutsatser om någon särskild potentiell terapeutisk effekt. Följande farmakokinetiska egenskaper skall beskrivas: Absorption (hastighet och omfattning). Kliniskt betydelsefulla egenskaper skall beskrivas, däribland även de kinetiska uppgifternas samband med doseringsregimen särskilt för riskutsatta patienter och skillnader mellan människa och de djurarter som har använts i de prekliniska studierna. Om läkemedlet normalt skall ges med andra läkemedel skall uppgifter lämnas om undersökningar med samtidig administrering som har utförts för att påvisa en eventuell förändring av läkemedlets farmakologiska verkan. Om det finns farmakodynamiska eller farmakokinetiska interaktioner mellan substansen och andra läkemedel eller ämnen som alkohol, koffein, tobak eller nikotin som kan komma att intas , eller om sådana interaktioner är sannolika, skall de beskrivas och diskuteras med särskild hänsyn till deras kliniska relevans och deras överensstämmelse med den uppgift om interaktioner som ingår i den sammanfattning av produktens egenskaper som skall inges enligt artikel 11.5.6. En bedömning av biotillgängligheten måste göras i alla de fall då det är nödvändigt, t.ex. om den terapeutiska dosen ligger nära den toxiska dosen eller när tidigare undersökningar har visat på anomalier som kan sättas i samband med farmakodynamiska egenskaper som t.ex. varierande absorption. Dessutom skall en bedömning av biotillgängligheten göras om det är nödvändigt för att påvisa bioekvivalens för de läkemedel som avses i artikel 10.1 a. F.Klinisk effekt och säkerhet 1.I allmänhet skall kliniska prövningar utföras som kontrollerade kliniska prövningar och om möjligt göras slumpmässigt. För varje annan uppläggning skall en motivering lämnas. Behandlingen av kontrollgruppen varierar från fall till fall och är också avhängigt av etiska överväganden. Därför kan det i vissa fall vara lämpligare att jämföra ett nytt läkemedels effekt med den som ett etablerat läkemedel med visat terapeutiskt värde har än med en placeboeffekt. Så långt som det är möjligt, och särskilt i prövningar där läkemedlets effekt är föremål för subjektiv uppskattning, skall åtgärder vidtas för att undvika en partisk bedömning bland annat genom slumpmässighet och blindtester. 2.I planen för prövningen måste en grundlig beskrivning av de statistiska metoder som skall användas ingå samt antalet patienter och grunderna för urvalet (inklusive beräkning av prövningens statistiska värde), den signifikansnivå som skall tillämpas och en beskrivning av den statistiska enheten. Åtgärderna för att undvika en partisk bedömning, i synnerhet randomiseringsmetoder, skall dokumenteras. Att ett stort antal försökspersoner medtas i en prövning skall inte betraktas som en tillfredsställande ersättning för en korrekt kontrollerad prövning. 3.Kliniska uppgifter som inte är vetenskapligt underbyggda om ett läkemedels effekt eller säkerhet vid normala användningsbetingelser kan inte godtas som tillfredsställande bevisning. L 311/118 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4.Värdet av uppgifter om ett läkemedels effekt och säkerhet vid normala användningsbetingelser ökar i betydande utsträckning om dessa uppgifter kommer från flera kompetenta kliniker som arbetar oberoende av varandra. 5.För vacciner och sera är försökspopulationens immunologiska status och ålder samt den lokala epidemiologin av avgörande betydelse och skall kontrolleras under prövningen och beskrivas fullständigt. För levande försvagade vacciner skall de kliniska prövningarna utformas så att en potentiell överföring av immuniseringsämnet från vaccinerade till icke-vaccinerade personer kan upptäckas. Om överföring är möjlig skall immuniseringsämnets genotypiska och fenotypiska stabilitet undersökas. För vacciner och immunologiska läkemedel skall uppföljningsstudierna även omfatta lämpliga immunologiska undersökningar och i tillämpliga fall analys av antikroppar. 6.De olika prövningarnas relevans för fastställandet av säkerheten och utvärderingsmetodernas giltighet skall diskuteras i expertrapporten. 7.Alla onormala händelser, även onormala kliniskt biologiska värden, skall redovisas separat och diskuteras, särskilt på ett övergripande sätt, i förhållande till verkningarnas art, allvarlighetsgrad och kausalitet. 8.En kritisk bedömning av den relativa säkerheten med beaktande av biverkningarna skall göras med hänsyn tagen till den sjukdom som skall behandlas, andra terapeutiska metoder, särskilda egenskaper hos undergrupper av patienter, prekliniska uppgifter om toxikologi och farmakologi. 9.Rekommendationer skall utformas för användningsbetingelserna i syfte att minska biverkningarnas frekvens. G.Dokumentation vid ansökningar i speciella fall Om den sökande kan visa att han, då det gäller särskilda terapeutiska indikationer, inte har möjlighet att lämna fullständiga uppgifter om effekt och säkerhet vid normala användningsbetingelser, på grund av att de indikationer för vilka produkten i fråga är avsedd uppträder så sällan att den sökande inte rimligen kan förväntas kunna tillhandahålla fullständig bevisning, den vetenskapliga kunskap som har uppnåtts vid ansökningstillfället inte medger fullständiga upplysningar, eller det skulle strida mot allmänt vedertagna medicinskt-etiska principer att insamla sådana uppgifter kan godkännande för försäljning beviljas på följande villkor: a)Den sökande fullgör en fastställd undersökningsserie som har fastställts av den behöriga myndigheten och resultaten av dessa studier ligger till grund för en förnyad bedömning av förhållandet mellan värdet av och riskerna med läkemedlet. b)Läkemedlet i fråga kan göras receptbelagt och i vissa fall endast få administreras under sträng medicinsk kontroll, eventuellt på sjukhus och beträffande radioaktiva läkemedel av en behörig person. c)Bipacksedeln och eventuell annan medicinsk information skall fästa den praktiserande läkarens uppmärksamhet på att uppgifterna om läkemedlet i fråga ännu är otillräckliga i vissa angivna avseenden. Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 311/119 Erfarenheter efter att läkemedlet börjat saluföras Om läkemedlet redan är godkänt i andra länder skall upplysningar lämnas beträffande biverkningar för läkemedlet i fråga och för läkemedel som innehåller samma aktiva substans(er), om möjligt med hänsyn till doseringsmäng- Uppgifter från världsomspännande studier som är av betydelse för bedömningen av läkemedlets säkerhet skall I detta sammanhang avses med biverkning av läkemedel en verkning som är skadlig och oavsedd och som inträffar vid doser som normalt används på människa för profylax, diagnos eller sjukdomsbehandling eller för att förändra fysiologiska funktioner. 2.I fråga om vacciner som redan är godkända i andra länder skall upplysningar om kontrollen av vaccinerade personer i syfte att utvärdera sjukdomens utbredning hos dem i jämförelse med icke-vaccinerade personer lämnas om sådana finns tillgängliga. 3.För allergener skall responsen vid perioder av ökad exponering för antigener fastställas. Följande särskilda regler skall tillämpas när man i enlighet med artikel 10.1 a ii vill styrka att användningen av beståndsdelarna i en medicinsk produkt är väletablerad med erkänd effekt: a)Indikatorer på att den medicinska användningen av beståndsdelarna i en medicinsk produkt är väletablerad är den tid under vilken de olika beståndsdelarna har använts, kvantitativa uppgifter om deras användning, graden av vetenskapligt intresse för deras användning (såsom den återspeglas i publicerad vetenskaplig litteratur) och den vetenskapliga bedömningens samstämmighet. Det kan därför krävas olika tidsperioder för att styrka att det rör sig om beståndsdelar med väletablerad användning. Under alla omständigheter får den tidsperiod som krävs för att användningen av en beståndsdel i en medicinsk produkt skall anses vara väletablerad inte vara kortare än från och med att den första systematiska användningen av beståndsdelen inom gemenskapen dokumenterats. b)De upplysningar som den sökande lämnar bör täcka alla frågor rörande effektbedömningen och måste omfatta eller hänvisa till en artikel i den relevanta litteraturen, med hänsyn tagen till undersökningar som genomförs innan och efter det att produkten släppts ut på marknaden, och publicerad vetenskaplig litteratur om de erfarenheter som gjorts i form av epidemiologiska undersökningar, framför allt jämförande epidemiologiska undersökningar. Alla upplysningar bör lämnas, oberoende av om de gagnar ansökan eller ej. c)Om vissa uppgifter saknas, måste detta påpekas särskilt. Dessutom måste man motivera varför man anser sig kunna styrka effekten trots att vissa undersökningar saknas. d)I expertrapporten måste det finnas en förklaring om att inlämnade uppgifter som rör en annan produkt än den som skall släppas ut på marknaden är relevanta. Det måste göras en bedömning av huruvida den undersökta produkten trots förekommande skillnader kan anses likna den produkt som kommer att beviljas försäljningstillstånd. e)Erfarenheterna av sådana produkter som redan släppts ut på marknaden och som innehåller samma beståndsdelar har stor betydelse, varför de sökande bör ägna detta särskild uppmärksamhet. L 311/120 Europeiska gemenskapernas officiella tidning Upphävda direktiv och senare ändringar (hänvisningar i artikel 128) Rådets direktiv /65/EEG (EGT 22, , s. 369/65). Rådets direktiv /454/EEG (EGT 144, , s. 2658/66). Rådets direktiv /319/EEG (EGT L 147, , s. 13). Rådets direktiv /570/EEG (EGT L 332, 28.11.1983, s. 1). Rådets direktiv /21/EEG (EGT L 15, , s. 36). Rådets direktiv /341/EEG (EGT L 142, 25.5.1989, s. 11). Rådets direktiv /27/EEG (EGT L 113, 30.4.1992, s. 8). Rådets direktiv /39/EEG (EGT L 214, 24.8.1993, s. 22). Rådets direktiv /318/EEG (EGT L 147, , s. 1). Rådets direktiv /570/EEG. Rådets direktiv /19/EEG (EGT L 15, , s. 31). Rådets direktiv /341/EEG. Kommissionens direktiv /507/EEG (EGT L 270, 26.9.1991, s. 32). Rådets direktiv /39/EEG. Kommissionens direktiv /82/EG (EGT L 243, , s. 7) Kommissionens direktiv /83/EG (EGT L 243, , s. 9) Rådets direktiv /319/EEG. Rådets direktiv /420/EEG (EGT L 123, , s. 26). Rådets direktiv /570/EEG. Rådets direktiv /341/EEG. Rådets direktiv /27/EEG. Rådets direktiv /39/EEG. Kommissionens direktiv /38/EG (EGT L 139, 10.6.2000, s. 28) Rådets direktiv /342/EEG (EGT L 142, 25.5.1989, s. 14). Rådets direktiv /343/EEG (EGT L 142, 25.5.1989, s. 16). Rådets direktiv /381/EEG (EGT L 181, 28.6.1989, s. 44). Rådets direktiv /25/EEG (EGT L 113, 30.4.1992, s. 1). Rådets direktiv /26/EEG (EGT L 113, 30.4.1992, s. 5). Rådets direktiv /27/EEG. Rådets direktiv /28/EEG (EGT L 113, 30.4.1992, s. 13). Rådets direktiv /73/EEG (EGT L 297, 13.10.1992, s. 8). Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 311/121 Tidsgränser för genomförande i nationell lagstiftning (hänvisningar i artikel 128) Direktiv /65/EEG Direktiv /454/EEG Direktiv /318/EEG Direktiv /319/EEG Direktiv /420/EEG Direktiv /570/EEG Direktiv /19/EEG Direktiv /21/EEG Direktiv /341/EEG Direktiv /342/EEG Direktiv /343/EEG Direktiv /381/EEG Direktiv /507/EEG Direktiv /25/EEG Direktiv /26/EEG Direktiv /27/EEG Direktiv /28/EEG Direktiv /73/EEG Direktiv /39/EEG Direktiv /82/EG Direktiv /83/EG Direktiv /38/EG Tidsgräns för genomförande i , och . Med undantag av del 2 avsnitt 2A punkt 3.3 i bilagan. Tidsgräns för genomförande av del 2 avsnitt 2A punkt 3.3 i bilagan. Med undantag av artikel 1.6. Tidsgräns för genomförande av artikel 1.7. 65/65/EEG 75/318/EEG 75/319/EEG 89/342/EEG 89/343/EEG 89/381/EEG 92/25/EEG 92/26/EEG 92/27/EEG 92/28/EEG 92/73/EEG art 1.1 och 1.2 art 29b st 1 art 8 st 1 311/122 L tidning officiella gemenskapernas Europeiska art 3 st 2 art 3 st 1 art 4 st 12 art 8.3 a8.3 e) art 4 st 3 punkt art 1 st 1 art 8.3 f8.3 i) art 4 st 3 punkt art 8.3 j8.3 l) art 4 st 911 art 4 st 3 punkt art 1 st 2 tidning officiella gemenskapernas Europeiska 311/123 L 65/65/EEG 75/318/EEG 75/319/EEG 89/342/EEG 89/343/EEG 89/381/EEG 92/25/EEG 92/26/EEG 92/27/EEG 92/28/EEG 92/73/EEG art 12.2 och 3 art 6.1 och 2 art 7.1 och 7.4 art 4 st 2 art 5.1 och art 65/65/EEG 75/318/EEG 75/319/EEG 89/342/EEG 89/343/EEG 89/381/EEG 92/25/EEG 92/26/EEG 92/27/EEG 92/28/EEG 92/73/EEG art 29b st 2 art 26 st 1 och art 26 st 3 65/65/EEG 75/318/EEG 75/319/EEG 89/342/EEG 89/343/EEG 89/381/EEG 92/25/EEG 92/26/EEG 92/27/EEG 92/28/EEG 92/73/EEG art 4 st 1 art 2a st 1 art 126 st 1 art 126 st 2 Europeiska unionens officiella tidning L 136/85 OCH RÅDETS DIREKTIV 2004/24/EG om ändring, avseende traditionella växtbaserade läkemedel, av direktiv /83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 251 i fördraget (3), och av följande skäl: (1)Enligt och rådets direktiv /83/EG (4) skall ansökningar om godkännande för försäljning av ett läkemedel åtföljas av handlingar med uppgifter och dokumentation om resultaten av i synnerhet fysikalisk-kemiska, biologiska eller mikrobiologiska undersökningar, farmakologiska och toxikologiska undersökningar samt kliniska prövningar av produkten som styrker dess kvalitet, säkerhet och effekt. (2)Om sökanden genom detaljerade hänvisningar till publicerad vetenskaplig litteratur kan styrka att beståndsdelen eller beståndsdelarna i läkemedlet har en väletablerad medicinsk användning med erkänd effekt och godtagbar säkerhetsnivå i den mening som avses i definitionen i direktiv /83/EG, bör tillhandahållande av resultat av prekliniska undersökningar eller kliniska prövningar inte krävas. (3)Ett stort antal läkemedel uppfyller inte kraven på väletablerad medicinsk användning med erkänd effekt och (1) EGT C 126 E, 28.5.2002, s. 263. (2) EUT C 61, , s. 9. (3) yttrande av (EUT C 25 E, 29.1.2004, s. 222), rådets gemensamma ståndpunkt av (EUT C 305 E, 16.12.2003, s. 52), ståndpunkt av (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av . (4) EGT L 311, 28.11.2001, s. 67. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv /63/EG (EUT L 159, 27.6.2003, s. 46). godtagbar säkerhetsnivå, trots att de har en lång tradition, och kan därför inte erhålla ett godkännande för försäljning. Medlemsstaterna har antagit olika förfaranden och bestämmelser för att behålla dessa produkter på marknaden. De nuvarande skillnaderna mellan medlemsstaternas bestämmelser kan utgöra ett hinder för handeln med traditionella läkemedel i gemenskapen och leda till diskriminering och snedvridning av konkurrensen mellan tillverkare av dessa produkter. Dessa skillnader kan också påverka skyddet av folkhälsan eftersom det inte alltid ges erforderliga garantier beträffande kvalitet, säkerhet och effekt. (4)Med tanke på dessa läkemedels särskilda egenskaper, i synnerhet deras långa tradition, är det önskvärt att ett särskilt, förenklat registreringsförfarande inrättas för vissa traditionella läkemedel. Detta förenklade förfarande bör emellertid endast få användas när ett godkännande för försäljning inte kan erhållas enligt direktiv /83/EG, i synnerhet därför att det saknas tillräcklig publicerad vetenskaplig litteratur som styrker en väletablerad medicinsk användning med erkänd effekt och godtagbar säkerhetsnivå. Förfarandet bör inte heller tilllämpas på homeopatiska läkemedel som kan beviljas försäljningstillstånd eller registreras enligt direktiv /83/EG. (5)Läkemedlens långa tradition gör att behovet av kliniska prövningar kan minskas, under förutsättning att läkemedlets effekt förefaller rimlig på grundval av långvarig användning och erfarenhet. Det förefaller inte nödvändigt att utföra prekliniska undersökningar om det utifrån uppgifter om läkemedlets traditionella användning går att fastställa att det inte är skadligt när det används på angivet sätt.