prop · GT03133 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:133 Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redovisar regeringen en strategi för samhällets säkerhet. Strategin syftar till att bilda ett ramverk för samhällets samlade arbete med att stärka säkerheten. För det fortsatta arbetet redovisar regeringen en inriktning för säkerhetsarbetet som löpande kommer att följas upp och redovisas till . En redogörelse lämnas över ansvarsfördelningen mellan aktörer inom krishantering i samhället och behovet av en samlad nationell lägesbild tydliggörs för regeringen och samt för myndigheter. Vidare redogör regeringen för hur strukturen för krishantering bör förstärkas genom bl.a. att en myndighet föreslås få det tvärsektoriella krisledande ansvaret. I propositionen beskrivs regeringens syn på en utvecklad strategi på informationssäkerhetsområdet och ett nationellt program för säkerhets- forskning. Dessutom beskrivs behovet av en utökad användarkrets för radiokommunikationssystemet för att stärka samhällets arbete med ordning, säkerhet och krisberedskap. I propositionen föreslås en ändring av lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Lagändringen innebär att kravet på inbjudningsförfarande inför beslut om att meddela tillstånd att använda radiosändare vid frekvensbrist inte skall gälla sådan radioanvändning som behövs för verksamhet som bedrivs i syfte att tillgodose allmän ordning, säkerhet eller hälsa. I propositionen föreslås vidare en lag om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd bered- skap. Bestämmelserna i lagen syftar till att kommuner och landsting skall minska sårbarheten i sin verksamhet och ha en god förmåga att hantera krissituationer i fred. Därigenom uppnås också en grundläggande för- måga för civilt försvar. Den nya lagen ersätter lagen (2002:833) om extraordinära händelser i fredstid hos kommuner och landsting samt vissa delar av lagen (1994:1720) om civilt försvar som upphävs. Regleringen av verkskydd, hemskydd, mörkläggning och varning i den sistnämnda lagen avskaffas helt. Bestämmelserna om skyddsrum förs samman i en lag om skyddsrum. Även bestämmelserna om utrymning och inkvartering under höjd bered- skap samlas i en egen lag. Vidare föreslås vissa ändringar i sekretesslagen (1980:100) och (1987:10) samt ett antal andra lagar som en följd av de nya lagar som föreslås. Lagändringarna föreslås i huvudsak träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap .............................................. Förslag till lag om skyddsrum 2.3Förslag till lag om utrymning och inkvartering m.m. under höjd beredskap............................................... 2.4Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)......................................................................... 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100)................................................. 2.6Förslag till lag om ändring i (1987:10)........................................................................... 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor ...................................................... 2.8Förslag till lag om ändring i elberedskapslagen (1997:288)......................................................................... 2.9Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900)......................................................................... 2.10Förslag till lag om ändring i begravningslagen (1990:1144)....................................................................... 2.11Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)................................................ 2.12Förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om Ärendet och dess beredning.............................................. En strategi för säkerhet ..................................................... En samlad syn på säkerhet ................................................ Ett förändrat sätt att arbeta med säkerhet.......................... Ett stärkt system för krishantering................................................... Utgångspunkter för samhällets krishantering ................... Den lokala krishanteringsförmågan .................................. Den regionala krishanteringsförmågan............................. Den nationella krishanteringsförmågan ............................ Samverkan och beredskap vid myndigheter ..................... Utbildning och övning ...................................................... Samarbete med andra länder för att hantera kriser ........... Bistånd från andra länder .................................................. Effektiv användning av samhällets resurser.................................... Resursförstärkning genom samverkan och bistånd........... Frivillig medverkan i säkerhetsarbetet.............................. Robusthet i samhällsviktig verksamhet........................................... Beredskap för dricksvattenhanteringen .......... Inriktning av nationell strategi för Nationellt program för säkerhetsforskning...................................... Förändringar på central myndighetsnivå......................................... Förslag till ny lagstiftning för krishantering och civilt försvar i kommuner och landsting m.m........................................... Bakgrund och utgångspunkter .......................................... 11.2Kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd Ny överenskommelse mellan staten kommunernas uppgifter och ersättning i det nya krishanteringssystemet Förslag till ny lag om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extra - ordinära händelser i fredstid och höjd Lag om skyddsrum.......................................................... Förslag till lag om skyddsrum Utrymning ............................................och inkvartering Förslag till lag om utrymning och Sekretess och .............................................tystnadsplikt Lag om ändring ..........i (1987:10) Ikraftträdande ....................och övergångsbestämmelser 12 Det gemensamma radiokommunikationssystemet .............. 12.2En utökad användarkrets behövs för att stärka 12.3Förslag till ändring av lagen om elektronisk 13 Ekonomiska konsekvenser ............................................................ 14.1Förslaget till lag om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap .......................................... Förslaget till lag om skyddsrum...................................... 14.3Förslaget till lag om utrymning och inkvartering m.m. under höjd beredskap............................................. 14.4Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)....................................................................... 14.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100)............................................... 14.6Förslaget till lag om ändring i (1987:10)......................................................................... 14.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor .................................................... 14.8Förslaget till lag om ändring i elberedskapslagen (1997:288)....................................................................... 14.9Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900)....................................................................... 14.10Förslaget till lag om ändring i begravningslagen (1990:1144)..................................................................... 14.11Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763).............................................. 14.12Förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser ........................................ Bilaga 2 Sammanfattning av betänkandet SOU 2004:134................. Bilaga 3 Lagförslagen i betänkandet SOU 2004:134......................... Bilaga 4 Förteckning över remissinstanser SOU 2004:134............... Lagförslag i rapport från arbetsgruppen för utredning om utökad användarkrets i radiokommunikations- Förkortningar och benämningar .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordi- nära händelser i fredstid och höjd beredskap, 2.lag om skyddsrum, 3.lag om utrymning och inkvartering m.m. under höjd beredskap, 4.lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 5.lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100), 6.lag om ändring i (1987:10), 7.lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, 8.lag om ändring i elberedskapslagen (1997:288), 9.lag om ändring i kommunallagen (1991:900), 10.lag om ändring i begravningslagen (1990:1144), 11.lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och 12.lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. 2.1Förslag till lag om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap Härigenom föreskrivs följande. 1 § Bestämmelserna i denna lag syftar till att kommuner och landsting skall minska sårbarheten i sin verksamhet och ha en god förmåga att hantera krissituationer i fred. Kommuner och landsting skall därigenom också uppnå en grundläggande förmåga till civilt försvar. 2 § Vad som sägs i denna lag om landsting gäller också kommuner som inte ingår i något landsting. 3 § Vad som sägs i denna lag gäller inte om annat följer av elberedskaps- lagen (1997:288). 4 § Med extraordinär händelse avses i denna lag en sådan händelse som avviker från det normala, innebär en allvarlig störning eller över- hängande risk för en allvarlig störning i viktiga samhällsfunktioner och kräver skyndsamma insatser av en kommun eller ett landsting. Förberedelser för och verksamhet under extraordinära händelser i fredstid 1 § Kommuner och landsting skall analysera vilka extraordinära händelser i fredstid som kan inträffa i kommunen respektive och hur dessa händelser kan påverka den egna verksamheten. Resultatet av arbetet skall värderas och sammanställas i en risk- och sårbarhets- analys. Kommuner och landsting skall vidare, med beaktande av risk- och sårbarhetsanalysen, för varje ny mandatperiod fastställa en plan för hur de skall hantera extraordinära händelser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela närmare föreskrifter om risk- och sårbarhetsanalyser samt planer för hanteringen av extraordinära händelser. 2 § I kommuner och landsting skall det finnas en fullgöra uppgifter under extraordinära händelser i fredstid (krisledningsnämnd). Närmare bestämmelser om krisledningsnämnden finns i detta kapitel. I övrigt tillämpas kommunallagens (1991:900) bestämmelser. 3 § Ordföranden i krisledningsnämnden bedömer när en extraordinär händelse medför att nämnden skall träda i funktion och beslutar i sådana fall att så skall ske. Ordföranden får besluta på nämndens vägnar i ärenden som är så brådskande att nämndens avgörande inte kan avvaktas. Sådana beslut skall därefter anmälas till nämnden. Har ordföranden i krisledningsnämnden förhinder träder vice ordföran- den i dennes ställe. 4 § får fatta beslut om att överta hela eller delar av verksamhetsområden från övriga nämnder i kommunen eller i den utsträckning som är nödvändig med hänsyn till den extraordinära händelsens art och omfattning. När förhållandena medger det skall krisledningsnämnden besluta att de uppgifter som nämnden har övertagit från andra nämnder skall återgå till ordinarie nämnd. 5 § beslut skall anmälas vid närmast följande full- mäktigesammanträde. Fullmäktige beslutar om omfattningen av redo- visningen och formerna för denna. 6 § Kommun- respektive får, när krislednings- nämndens verksamhet som är föranledd av den extraordinära händelsen inte längre behövs, besluta att verksamheten skall upphöra. Om styrelsen fattar ett sådant beslut återgår de verksamhetsområden som krisled- ningsnämnden har övertagit till ordinarie nämnd. Ett sådant beslut om att krisledningsnämndens verksamhet skall upphöra kan även fattas av fullmäktige. 7 § Kommuner skall inom sitt geografiska område i fråga om extraordi- nära händelser i fredstid verka för att 1.olika aktörer i kommunen samverkar och uppnår samordning i planerings- och förberedelsearbetet, 2.de krishanteringsåtgärder som vidtas av olika aktörer under en sådan händelse samordnas, och 3.informationen till allmänheten under sådana förhållanden samord- 8 § Kommuner och landsting skall ansvara för att förtroendevalda och anställd personal får den utbildning och övning som behövs för att de skall kunna lösa sina uppgifter vid extraordinära händelser i fredstid. 9 § Kommuner och landsting skall hålla den myndighet som regeringen bestämmer informerad om vilka åtgärder som vidtagits enligt detta kapitel och hur åtgärderna påverkat krisberedskapsläget. Kommunen och skall vid en extraordinär händelse i fredstid ge den myndighet som regeringen bestämmer lägesrapporter och information om händelseutvecklingen, tillståndet och den förväntade utvecklingen samt om vidtagna och planerade åtgärder. Förberedelser för och verksamhet under höjd beredskap 1 § Kommuner och landsting skall vidta de förberedelser som behövs för verksamheten under höjd beredskap (beredskapsförberedelser). 2 § Under höjd beredskap ansvarar kommunstyrelsen för ledningen av den del av det civila försvaret som kommunen skall bedriva. Under höjd beredskap ansvarar för ledningen av den civila hälso- och sjukvården samt den övriga verksamhet för det civila försvaret som skall bedriva. 3 § Kommunen skall under höjd beredskap eller när ransoneringslagen (1978:268) i annat fall tillämpas, i den omfattning som regeringen i särskilda fall beslutar, 1.vidta de åtgärder som behövs för försörjningen med nödvändiga varor, 2.medverka vid allmän prisreglering och ransonering, och 3.medverka i övrigt vid genomförandet av åtgärder som är viktiga för landets försörjning. 4 § Kommunstyrelsen skall under höjd beredskap verka för att den verksamhet som bedrivs i kommunen av olika aktörer samordnas och för att samverkan kommer till stånd mellan dem som bedriver verksamheten. 5 § Kommuner och landsting skall under höjd beredskap hålla den myndighet som regeringen bestämmer informerad om beredskapsläget och de övriga förhållanden som har betydelse för det civila försvaret i kommunen respektive . Bistånd mellan kommuner och landsting samt stöd till enskilda Bistånd mellan kommuner och landsting 1 § Kommuner och landsting får på begäran lämna hjälp till andra kommuner och landsting som drabbats av en extraordinär händelse i fredstid. Om hjälp har lämnats har kommunen eller rätt till skälig ersättning av den andra kommunen eller . Bestämmelser om kommuners och landstings möjlighet att hjälpa annan kommun eller annat landsting med hälso- och sjukvårdsresurser vid extraordinär händelse finns i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). När en enskild persons vistelse i en kommun är föranledd av en extraordinär händelse i fredstid, har vistelsekommunen rätt till ersättning från den kommun som drabbats av den extraordinära händelsen. 2 § Om en kommun eller ett landsting har en för totalförsvaret viktig uppgift och denna blir oskäligt betungande till följd av krigsskada eller andra utomordentliga förhållanden som orsakats av krig eller krigsfara, är andra kommuner och landsting skyldiga att lämna hjälp. Omfattningen av hjälpen beslutas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 3 § Kommuner och landsting får under en extraordinär händelse i fredstid lämna begränsat ekonomiskt stöd till en enskild som drabbats av händelsen. 1 § Kommunerna och landstingen skall få ersättning av staten för kostnader för förberedande uppgifter som de utför enligt 2 och 3 kap. Uppgifter som rör extraordinära händelser i fredstid berättigar till ersättning endast i den mån verksamheten är till nytta för hanteringen av sådana mycket omfattande och svåra extraordinära händelser som allvarligt kan påverka kommunens respektive verksamhet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om ersättningens storlek. 6 kap. Skyldighet att lämna upplysningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer 1 § Enligt rörande skydd för offren i internationella väpnade konflikter och tilläggsprotokollen till konventionerna skall uppgifter om identitet, vistelseort, hälsotillstånd och liknande förhållanden som avser krigsfångar och andra skyddade perso- ner som är i våld lämnas till en officiell nationell upplysnings- byrå. Varje kommun och landsting som har sådana uppgifter skall, under tid när den nationella upplysningsbyrån är upprättad, lämna dessa uppgifter i fråga om krigsfångar till och i fråga om andra skyddade personer till . och skall vidarebefordra uppgifterna till den nationella upplysningsbyrån. Varje kommun och landsting skall också till respektive lämna uppsamlade värdeföremål och hand- lingar, som kvarlämnats av skyddade personer eller som efterlämnats av avlidna skyddade personer, om värdeföremålen eller handlingarna är av vikt för de närmast anhöriga. Uppgift skall även lämnas om var avlidna skyddade personers gravar är belägna. och skall lämna vidare uppsamlade värdeföremål och handlingar samt vidarebefordra uppgifter om gravars belägenhet till den nationella upplysningsbyrån. 2 § På begäran av Svenska Röda Korset skall varje kommun och landsting, som i krig eller under neutralitet kan få sådan information som avses i 1 §, i fred hjälpa Svenska Röda Korset med att förbereda den nationella upplysningsbyråns verksamhet. 1 § Den som deltar eller har deltagit i en kommuns eller ett landstings verksamhet med beredskap för eller åtgärder under extraordinära händel- ser i fredstid och höjd beredskap får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon därigenom har fått veta om 1.förhållanden av betydelse för att förebygga och hantera fredstida kriser, 2.förhållanden av betydelse för totalförsvaret eller rikets säkerhet i övrigt, 3.en enskild persons ekonomiska förhållanden, eller 4.ett företags affärs- eller driftsförhållanden. 2 § Den som deltar eller har deltagit i verksamhet hos den nationella upplysningsbyrå som avses i 6 kap. 1 § får inte obehörigen röja vad han eller hon i sin verksamhet har fått veta om en krigsfånge eller annan skyddad person som avses i rörande skydd för offren i internationella väpnade konflikter och tilläggs- protokollen till konventionerna, såvitt gäller vistelseort, hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Trots tystnadsplikten får den som deltar i verksamhet hos den natio- nella upplysningsbyrån till vid Internationella rödakorskommittén i vidarebefordra sådana uppgifter som avses i 6 kap. 1 § och motsvarande uppgifter som lämnats till den nationella upplysningsbyrån av statliga myndigheter. 1 § En statlig myndighets beslut om ersättning enligt 5 kap. 1 § får överklagas hos regeringen. 2 § Beslut som meddelats i frågor enligt 3 kap. 3 § får inte överklagas. Bestämmelserna i 2 kap. 1, 79 §§ och 5 kap. träder i kraft . Lagens övriga bestämmelser träder i kraft . lagen (1994:1720) om civilt försvar lagen (2002:833) om extraordinära händelser i fredstid hos kommu- ner och landsting. Förslag till lag om skyddsrum Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag finns det bestämmelser om hur skyddsrum skall byggas, utrustas och underhållas. I lagen finns det också bestämmelser om ersättning. 2 § Skyddsrum är utrymmen för skydd av befolkningen i krig. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om behovet av skyddsrum och inom vilka områden inom landets kommuner som skyddsrummen skall vara belägna. 2 kap. Utformning och placering av skyddsrum 1 § Skyddsrum skall vara utformade och utrustade för att stå emot verk- ningarna av sådana stridsmedel som kan antas komma till användning i krig. Om det krävs skyndsamma åtgärder för skydd av befolkningen i krig får skyddsrummen utformas och utrustas så att de i största möjliga utsträckning står emot sådana verkningar. 2 § Skyddsrum skall vara placerade och utformade med hänsyn till de skyddsbehövandes möjligheter att efter varning hinna fram till dem och att uppehålla sig där som behövs. 3 § Skyddsrum skall vara utformade så att de under fredstid kan användas för andra ändamål. 4 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter eller i särskilda fall besluta om skydds- rums placering, utformning och utrustning samt inom vilken tid de skall kunna iordningställas. Byggande och kontroll av skyddsrum 1 § Den myndighet som regeringen bestämmer skall, i den omfattning staten ställer medel till förfogande, besluta i enskilda fall om byggande av skyddsrum samt kontrollera att inrättade skyddsrum har avsedd skyddsförmåga och att skyltning skett i enlighet med lagen. Kommunen skall på begäran av den myndighet som avses i första stycket lämna upplysningar om planer för byggverksamhet i kommunen och om andra förhållanden av betydelse för myndighetens beslut i frågor om byggande av skyddsrum. Skyddsrum i befintlig byggnad eller anläggning 2 § Skall ett skyddsrum byggas utan att frågan uppkommit i samband med att någon sådan byggnadsåtgärd skall utföras som anges i 9 kap. 2 § 1 och 3 (1987:10) och som kräver bygganmälan, skall den myndighet som enligt 1 § fattat beslutet ombesörja att skyddsrummet byggs och utrustas. Skyddsrum i samband med nybyggnation 3 § Den som inom ett område där skyddsrum skall byggas avser att utföra sådana byggnadsåtgärder som anges i 9 kap. 2 § 1 och 3 (1987:10) och som kräver bygganmälan skall underrätta den myndighet som avses i 1 § om sin avsikt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från underrättelseskyldigheten enligt första stycket. 4 § Den som har lämnat en underrättelse enligt 3 § har rätt att få ett beslut i skyddsrumsfrågan enligt 1 §. Innebär beslutet att ett skyddsrum skall byggas skall beslutet även innehålla uppgift om det antal personer som skall kunna få plats i utrymmet. I samband med att ett beslut enligt första stycket delges, får den som lämnat underrättelsen föreläggas att vidta åtgärder i enlighet med beslutet. Ett beslut enligt första stycket gäller eller, om bygganmälan enligt 9 kap. 2 § (1987:10) har gjorts, för bygganmälan. Ett sådant beslut får ändras endast om den som beslutet gäller godtar ändringen. 5 § Vid byggsamråd enligt 9 kap. 7 § (1987:10) skall en genomgång göras av de åtgärder för besiktning, tillsyn och övrig kontroll som är nödvändiga för att ett skyddsrum skall kunna antas komma att uppfylla de krav som ställs i 2 kap. 3 § och med stöd av 2 kap. 4 § denna lag. Bestämmelserna i 9 kap. 9 och 10 §§ om kontroll m.m. och om slutbevis skall tillämpas på arbetet med att bygga ett skyddsrum. 6 § En byggherre som utför sådana byggnadsåtgärder som avses i 3 § skall bygga och utrusta sådant skyddsrum som enligt ett föreläggande skall finnas i byggnaden eller anläggningen. Byggherren skall se till att utrymmet stämmer överens med givet föreläggande enligt 4 § andra stycket samt med det som anges i 2 kap. 3 § och det som bestämts med stöd av 2 kap. 4 §. 4 kap. Fastighetsägares och nyttjanderättshavares skyldigheter Ansvaret för att underhålla skyddsrum 1 § Ägaren till en byggnad eller annan anläggning där det finns ett skyddsrum är skyldig att underhålla skyddsrummet och den utrustning som hör till skyddsrummet.