prop · GU031d11 · 2006-10-16 00:00:00 — Alla människor har kunskaper, förmågor och erfarenheter som är viktiga för samhället. Att förbättra tillgängligheten, att skapa bättre möjligheter för kvinnor och män med funktionshinder att arbeta samt att bekämpa diskriminering av funktionshindrade är ytterligare sätt att långsiktigt säkra ett högre arbetskraftsutbud. Taket i lönebidraget höjdes från till . Syftet var att skapa fler jobbmöjligheter för funktionshindrade. Från sker också en ökning av antalet platser med lönebidrag. infördes även s.k. utvecklings- och trygghetsanställningar för att bredda utbudet av arbetsgivare för funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga. Skärpta krav på vallokaler Genom den nya vallagen (2005:837), som gäller fr.o.m. , skärpte kraven på tillgängliga vallokaler ytterligare (prop. 2004/05:163, bet. 2005/06:KU9, rskr. 2005/06:33). Lagen innebär att kommunerna ska se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och röstningslokaler. Lokalerna ska ge väljarna goda möjligheter att rösta på valdagen. ska redovisa insatser och erfarenheter. Tillgängliga lokaler för politiskt deltagande Handisam har fått i uppdrag att sammanställa kunskap om tillgängligheten till kommunala lokaler för politisk verksamhet och hur människor med funktionshinder bemöts i det politiska livet i kommunerna. Handisam ska även där det behövs lämna förslag till åtgärder så att funktionshindrade kan delta i det politiska livet på samma villkor som andra. Uppdraget ska redovisas . Insatser som ska motverka våld Kunskapen om våld och sexuella övergrepp mot kvinnor och män med funktionshinder är otillräckliga. Beroendet av stöd från andra människor kan leda till kränkningar och övergrepp av personer som utnyttjar människors utsatthet. finns svårigheter att bli trodd och vid vissa funktionshinder även att kunna beskriva vad som har hänt. För att öka kunskapen har fått i uppdrag att i samråd med HO och Handisam kartlägga våld mot funktionshindrade. Uppdraget ska redovisas . Målen för handikappolitiken är -en samhällsgemenskap med mångfald som grund, -att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken har följts upp och en skrivelse lades fram för . 2005/06:110, bet. 2005/06:SoU24, rskr. 2005/06:341). I skrivelsen redogörs för hur arbetet med att genomföra handlingsplanen har fortskridit när den första uppföljningen genomfördes (Skr. 2002/03:25). Uppföljningen visar att det har skapats en ändamålsenlig ansvarsfördelning, vilket har gett handikapperspektivet ökat utrymme inom olika samhällssektorer. Sektorsmyndigheterna har här visat sig vara viktiga verktyg till förändring. Arbetet med att göra samhället tillgängligare för personer med funktionshinder har inom vissa områden gett effekter. Inom andra områden är 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 det svårt att uttala sig om resultat. Sammantaget går tillgänglighetsarbetet dock för långsamt. Målet är att kollektivtrafiken bör vara tillgänglig för personer med funktionshinder 2010. De utvärderingar som trafikverken har gjort visar att förbättringar har skett men att arbetet måste gå snabbare för att målet ska nås. föreskrifter med krav på undanröjande av enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser (BFS 2003:19 HIN 1) började gälla . har lämnat en uppföljning av hur arbetet har gått . Man konstaterar att tillgänglighetsfrågorna generellt har fått ökad uppmärksamhet och att alltfler insatser görs. Men påpekar att fler insatser behöver göras. De statliga myndigheternas arbete med att ta fram handlingsplaner för tillgänglighet har påbörjats men behöver intensifieras. har haft i uppdrag att genomföra årliga uppföljningar. Vid den senaste uppföljningen som genomfördes hade 77 av 363 myndigheter svarat att de hade tagit fram en handlingsplan. Tillgängligheten till film och video har ökat. filmavtal infördes stöd till film och video för syntolkning och textning på svenska. Stödet har använts till bl.a. svensktextning av svensk film på biograf, video och dvd, syntolkade filmvisningar på biograf, utgivning av syntolkad svensk film på video och dvd samt olika tekniska utvecklingsprojekt. Arbetsmarknadssituationen för människor med funktionshinder har försämrats. Färre kvinnor och män med funktionshinder är i arbete. Arbetskraftsdeltagandet var 2004 lägre för kvinnor än för män. Dessa könsskillnader återfinns såväl bland personer med funktionshinder som bland personer utan funktionshinder. I lägesrapporten om handikappomsorgen för en diskussion om eventuella skillnader mellan könen. En slutsats är att män i högre grad tycks ha aktiverande insatser inriktade på arbetslivet. Kvinnor har i sin tur oftare insatser som ersätter olika former av sysselsättning och arbete. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Insatser enligt LSS och SoL LSS har betytt mycket för att ge personer med omfattande funktionshinder det stöd och den service de behöver för att kunna leva som alla andra. Självbestämmandet och delaktigheten har ökat och generellt sett har funktionshindrades ställning i samhället stärkts. Insatsen personlig assistans har varit mest betydelsefull för denna utveckling. Antalet insatser liksom antal personer som beviljas insatser fortsätter att öka. Det innebär att alltfler människor får del av det stöd och den service som LSS erbjuder. Men de brister och tendenser som bl.a. observerats i tillsynen har medfört att det är osäkert om kvinnor och män, flickor och pojkar alltid får just det stöd de behöver för att uppnå full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor. Kommunernas kostnader för LSS har ökat med sett Enligt ökade kostnaderna för personlig assistans mest, med . Både antalet personer som får insatser och antalet insatser har ökat i stor omfattning . till ökade antalet människor som fick insatser med cirka 8 800 och antalet insatser med cirka 14 700 eller . Särskilt stor var ökningen av insatser 2003 jämfört med . Insatser enligt LSS ges i högre utsträckning till män och pojkar än till kvinnor och flickor och skillnaden har ökat. I åldern dominerar de unga männen mer markant än för vuxna, pojkar mot flickor. Jämför man vuxna är skillnaden män mot kvinnor. Ökningstakten är vidare högre för pojkar än för flickor. Enligt går det inte att bedöma om detta är ett uttryck för diskriminering av flickor eller om behoven faktiskt är olika. Tabell 6.2 Kostnader för kommunala insatser, antal med LSS-insatser och andel kvinnor och män som har insatser samt kommunala LSS-insatser totalt och fördelade på kvinnor och män till kvinnor, % till män, % priser (mdkr) Källa: Kostnader kommer från . Antalet med insatser och antalet insatser kommer från officiella statistik som mätt förhållandena en särskilt datum . Statistiken anger enbart beslut som fattas av kommunerna. Därför ingår inte uppgifter om råd och stöd eller uppgifter om assistansersättning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.3 Antal kommunala LSS-insatser fördelade per insats Bostad med särskild service, Särskilt boende för barn Källa: årliga statistik som mätt förhållandena en särskilt datum . Statistiken anger enbart beslut som fattats av kommunerna. Därför ingår inte uppgifter om råd och stöd eller uppgifter om assistansersättning. Siffrorna har avrundats till närmaste 100-tal Korttidstillsyn för skolungdom har ökat procentuellt mest 2005. Det är oftast pojkar i åldern som får denna insats. Insatsen har ökat stadigt men ökningen blir särskilt tydlig . Andra insatser som ökat mer än genomsnittet är ledsagarservice, daglig verksamhet, bostad med särskild service för vuxna och kontaktperson. till antal insatser så är det daglig verksamhet och bostad med särskild service för vuxna som ökat mest med 4 500 respektive 3 400 insatser. av alla insatser enligt LSS gavs 2005 till barn och unga som var , gällde personer som var i åldrarna t.o.m. samt gavs till personer som var eller äldre. Jämfört med 2000 har andelen barn och ungdomar som beviljats stöd ökat sin andel med medan vuxna minskat sin andel. Antal kvinnor och män som får insatser enligt socialtjänstlagen ökar också. Ökningen är markant och högre än för LSS. Cirka 23 700 personer fick stöd enligt SoL 2005 mot 21 700 året innan. Det kan jämföras med att 54 300 fick stöd enligt LSS 2005 mot 52 900 året innan. Insatser enligt socialtjänstlagen till personer , dvs. hemtjänst eller permanent boende i särskilda boendeformer, ges till män och kvinnor. Fler kvinnor än män får däremot hemtjänst, mot . Kostnaderna för insatser enligt socialtjänstlagen var ca 6 miljarder (inklusive insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen) 2004 och 26,4 mil- jarder för LSS. Men det är stora variationer mellan landets kommuner i kostnader för stöd och service. Räknat per person för både daglig verksamhet och särskilt boende har kostnaderna minskat med . Enligt kan det förklaras av personalminskning och av större deltagargrupper inom daglig verksamhet. Kostnaderna för stöd och service till personer med funktionshinder varierar dock stort mellan landets kommuner. I lägesrapporten konstaterar även att förändringar i kostnader per person mellan åren ser olika ut i kommunerna: de ökar, minskar eller är oförändrade. Det finns inget svar på hur detta påverkar livsvillkoren för dem som behöver stödet. Men minskade resurser kan enligt signalera ett hårdare ekonomisk läge för handikappomsorgen. 14 av 21 länsstyrelser anger att verksamheter för personer med funktionshinder påverkats negativt av kommunernas bristande resurser inom området. Detta visar sig bl.a. genom att vissa kommuner infört riktlinjer som begränsar de rättigheter som LSS ger den enskilde. Det kan också visa sig genom minskad personaltäthet, minskad fortbildning av personal och att verksamheter slås ihop till större enheter. Insatsen personlig assistans har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många kvinnor och män, flickor och pojkar med omfattande funktionshinder. Assistansreformen främjar därigenom jämlikhet i levnadsvillkor och delaktighet i samhällslivet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.5 Kostnader för assistansersättning, antal personer som har assistans och andel kvinnor och män som har assistans samt beviljade timmar varav stat (mdkr med insatser, % vecka/ person i Antalet personer med assistansersättning har ökat kraftigt. Mellan har antalet ökat med . Sedan reformen infördes har antalet mer än fördubblats. Även antalet beviljade timmar per person har ökat kraftigt. Som en följd av denna utveckling har även kostnaderna för insatsen mer än fördubblats och utgifterna för assistansersättningen är väsentligt högre än beräknat. Ökningen av antalet personer beror delvis på att personer som är får behålla den personliga assistans som de beviljats innan de fyllde . Det är också den åldersgrupp som ökat mest . Även åldersgruppen har ökat kraftigt. Antalet nybeviljade personer i denna grupp har ökat med sedan införandet av de nya reglerna 2001. Assistansersättning utgår till fler män än kvinnor. över tiden är skillnaderna oförändrade. I den utvärdering som genomförde konstaterades att skillnaderna mellan andelen kvinnor och män som får assistansersättning samt skillnaderna i antal beviljade timmar inte är stora men systematiskt återkommande (RFV Analyserar, 2004:11). Skillnaderna minskar om man tar hänsyn till ålder. Yngre personer beviljas mer assistans än äldre och andelen män är fler i de yngre åldersgrupperna medan kvinnorna är fler i de äldre. Jämför man ensamstående med assistansersättning framkommer att ensamstående män får mer assistans än ensamstående kvinnor. Det omvända gäller för sammanboende där kvinnor får mer assistans än män. Det kan tolkas som att handläggarna generellt anser att kvinnor kan ta mer ansvar för sin partner som har funktions- hinder än vad män kan göra. I undersökningen framkommer också att män och kvinnor tenderar att betona sina behov olika och att handläggaren också kan uppfatta att personerna lägger fram sina behov på olika sätt. Men handläggarna i undersökningen anser också att kvinnor och män i viss utsträckning har olika behov. Antalet barn och ungdomar i åldern med statlig assistansersättning uppgick till drygt 2 900 personer . Det motsvarar en andel på av samtliga mottagare. Andelen har varit i princip oförändrad . Antalet personer som beviljats assistansersättning är flest bland personer som har varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som inte beror på normalt åldrande (personkretsgrupp 3). Personer som har betydande och bestående begåvningsmässiga funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder som orsakats av yttre våld eller kroppslig sjukdom (personkretsgrupp 2) är den minsta gruppen men personerna har flest timmar. Det beror på att funktionshindren inom denna personkretsgrupp ofta leder till ett omfattande behov av stöd och service. De flesta mottagare av assistansersättning anlitar kommunen som arbetsgivare för sina assistenter (), även om andelen har minskat. De privata bolagen har ökat sin andel och anlitas av . Brukarkooperativens andel har minskat något till . är själva arbetsgivare till sina egna assistenter. konstaterar i sitt delbetänkande På den assistansberättigades uppdrag (SOU 2005:100) att den personliga assistansen verkar fungera väl för de allra flesta. Men det finns betydande skillnader som beror på vem som ordnar assistansen. Av de svarande i kommitténs enkätundersökning som hade kommunen som anordnare angav att deras assistansanordnare i stor utsträckning kan erbjuda den personliga assistans som de vill ha. Motsvarande andel för brukarkooperativ och privata företag var . Tabell 6.4 Andel som uppger att assistansanordnaren kan erbjuda den personliga assistans som den assistansberättigade vill ha (procent) Ja, i stor Ja, i viss Källa: SOU 2005:100 (Enkätundersökning med 915 personer) I princip samma andelar i de olika grupperna går igen i svaren som gällde hur många som har kunnat välja assistenter och hur många som får bestämma över assistenternas arbetsuppgifter. För de svarande som hade brukarkooperativ eller privata företag som anordnare var möjligheten att få stor bestämmanderätt över sin personliga assistans också en viktig orsak till valet av assistansanordnare. Utvärderingar av verksamhet med personliga ombud visar att personer med psykiska funktionshinder har blivit mer delaktiga i samhället. Personernas psykosociala situation har förbättrats och deras ställning i samhället har stärkts. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Reformen har dessutom gett positiva samhällsekonomiska effekter genom ekonomiska besparingar hos framför allt landstingen. Verksamheterna har dessutom blivit ett tillgängligt och välkänt komplement till övrig social verksamhet i kommunerna. Verksamheten skapar förutsättningar för enskilda att kunna påverka sina liv och minskar behovet av vård från samhället. Det bidrar till att skapa både jämlikhet i levnadsvillkor och en samhällsgemenskap med mångfald. Antalet personliga ombud och antalet människor som har ett personligt ombud har successivt ökat under uppbyggnadsfasen. Fler kvinnor än män har personligt ombud och andelen kvinnor har ökat. Det finns ingen skyldighet för kommuner att inrätta en verksamhet med personliga ombud. Trots detta har av landets kommuner valt att etablera verksamheten. Det finns enligt även en efterfrågan på fler ombud. har följt upp och utvärderat ombudsverksamheten. Några slutsatser som dras i rapporten 20002004 är att ombuden fyller ett vakuum i det samhälleliga stödsystemet, en fristående instans till vilken personer som har psykiska funktionshinder och stora behov av stödinsatser kan vända sig. Ombudens stöd i personernas kontakter med bl.a. myndigheter och organisationer har varit ett särskilt betydelsefullt inslag. Enligt efterfrågas ytterligare ombud. Det finns knappt 60 kommuner som saknar ombud, huvudsakligen i och . En del av dessa kommuner vill starta upp verksamheter. Tabell 6.6 Utveckling av personliga ombud () med PO, % med PO, % 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 6.1 Kostnader för och antal beviljade bilstöd under beviljades 2 550 bilstöd vilket är en ökning med 320 bilstöd jämfört med . Att antalet blev så högt beror till stor del på att medlen räckte ut. har medlen tagit slut vilket resulterat i att beslut och utbetalningar har skjutits fram till nästföljande år. Anslaget tillfördes därför ytterligare 123 mil- joner kronor och uppgick därmed till . Det utbetalade stödet påverkas inte enbart av antalet stödberättigade utan även av vad stödet ska ersätta. Hälften av bilstödet går till inköp av motorfordon även om andelen minskat så att en allt större del av bilstödet () går till anpassningen av motorfordon. Genomsnittskostnaden för anpassning av motorfordon ligger strax per fordon och grundbidraget, som är en schabloniserad ersättning för införskaffande av motorfordon, uppgår till per fordon. Vuxna som har ett funktionshinder och behöver motorfordon för att arbeta eller för att delta i arbetslivsinriktad utbildning eller rehabilitering får bilstöd i störst utsträckning. Jämfört med 2000 har de minskat sin andel av stödet. Föräldrar till barn med funktionshinder har, efter en årlig ökning , också minskat sin andel av stödet. Andelen män som får del av bilstöd är högre än andelen kvinnor. Skillnaderna varierar inom de olika bidragsgrupperna. Tabell 6.7 Antal som har bilstöd, fördelning av bilstöd mellan kvinnor och män samt fördelning av bilstöd mellan olika grupper Grupp 1, % Grupp 2, % Grupp 3, % Grupp 4, % Grupp 5, % Grupp 1: Funktionshindrad person som behöver ett fordon för att kunna försörja sig, genomgå arbetslivsinriktad utbildning eller rehabilitering. Grupp 2: Funktionshindrad person som tidigare beviljats bidrag enligt grupp 1 och som beviljats sjuk- eller aktivitetsersättning. Grupp 3: Annan funktionshindrad person än tillhörande grupperna 1 och 2, som fyllt 18 men inte . Grupp 4: Funktionshindrad förälder med barn , om föräldern sammanbor med barnet. Grupp 5: Förälder till funktionshindrat barn, om föräldern sammanbor med barnet. Det särskilda utbildningsstödet främjar studiemöjligheterna för personer med funktionshinder inom folkhögskolor, universitet och högskolor samt inom riksgymnasier som är avsedda för ungdomar med svåra rörelsehinder. Att alltfler får del av stödet leder till att levnadsvillkoren för flickor och pojkar, män och kvinnor med funktionshinder blir mer jämlika. Tabell 6.8 Kostnader för särskilt utbildningsstöd fördelat på olika utbildningsformer stöd/assistans vid folkhögskola (mnkr) riksgymnasium (mnkr) Kostnaderna för särskilt utbildningsstöd till assistans vid universitet och i högskola ökade med 2004 och med 2005. Mot bakgrund av att antalet studenter ökat i stor omfattning båda åren, bedöms kostnadsökningen som förhållandevis liten. Antalet elever som utbildar sig vid landets riksgymnasier är i stort sett oförändrat, bortsett från en viss nedgång /05. Det gäller även kostnaderna. Enligt det betalningssystem som infördes bidrar även kommuner och landsting till kostnaderna. Jämfört med andra utbildningsformer har folkhögskolan en hög andel studerande med funktionshinder. Kursdeltagare som behöver assistans ökar stadigt år , liksom utbildningsvolymen som mäts i deltagarveckor. Antalet deltagarveckor har ökat cirka 41 700 /04, cirka 48 500 /05 och cirka 51 000 /06. Antalet studenter vid universitet och högskolor med assistans genom särskilt utbildningsstöd fortsätter också att öka. Antalet fördubblades 2005 jämfört med . Försöksverksamheten med assistans till studenter med psykiska och neuropsykiatriska funktionshinder har stått för den ojämförligt största uppgången sedan starten , när 37 personer beviljades stöd. Det kan jämföras med 146 studenter , dvs. cirka hälften av samtliga. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.9 Antal elever med särskilt utbildningsstöd fördelat på olika utbildningsformer utb.stöd vid univ. Andelen kvinnor dominerar när särskilt utbildningsstöd fördelas till funktionshindrade som läser på universitet eller högskola. Andelen kvinnor respektive män med särskilt utbildningsstöd stämmer överens med fördelningen mellan kvinnor och män med funktionshinder inom högskolan totalt. De unga kvinnorna dominerar även vid landets riksgymnasier och deras andel har ökat. Fler elever som antagits vid riksgymnasierna har ett mer omfattande omvårdnadsbehov . Även personer med neuropsykiatriska och psykiska funktionshinder har ökat i riksgymnasierna liksom i skolan i övrigt. Förändringarna har resulterat i att den assistansstab som finns inte alltid täcker de omvårdnadsbehov som enskilda elever har. För att kunna mäta graden av måluppfyllelse av genomförda insatser kommer dessa bl.a. att följas upp. Skillnader mellan kvinnor och män Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2005/06:155, bet. 2005/06:AU11, rskr. 2005/06:257). Målet gäller för alla människor i olika livssituationer och skeden i livet, oberoende av ålder, etnicitet, sexuell läggning, funktionshinder eller var i landet man bor. När stöd och service beviljas människor som har funktionshinder skiljer det sig åt i vilken utsträckning stödet går till kvinnor respektive 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 män, till flickor respektive pojkar och till barn respektive vuxna. Män får som regel fler stödinsatser än kvinnor. Undantag gäller för personligt ombud samt särskilt utbildningsstöd till universitet, högskola och riksgymnasium. I vilken utsträckning detta beror på kön eller på antal män i förhållande till antal kvinnor som har ett visst funktionshinder är inte känt. Det är däremot sannolikt att kvinnor och män bedöms olika p.g.a. sitt kön när stöd beviljas, dvs. att samma ordning gäller på detta område som i samhället i stort. Det innebär att kvinnor och män inte är delaktiga på samma villkor och att möjligheterna till inflytande inte är desamma för båda könen. För att kunskapen om de skillnader som finns mellan kvinnor och män, flickor och pojkar, ska öka behöver det statistiska underlaget förbättras. Anpassade insatser efter behov Personer med psykiska funktionshinder I bl.a. och länsstyrelsernas rapport tillsyn 2005 resultat av länsstyrelsernas tillsyn, framkommer att personer med psykiska funktionshinder är en grupp som har särskilt svårt att få den hjälp och det stöd de behöver. I rapporten anger över hälften av länsstyrelserna att det råder brist på bostäder för funktionshindrade, framförallt för personer med psykiska funktionshinder men det pågår också en utbyggnad av bostäder som i första hand riktar sig till dessa personer. En uppföljning av den tillsynssatsning som länsstyrelserna tillsammans med har genomfört har enligt tillsynsrapporten haft tydliga effekter på kommunernas verksamhet för personer med psykiska funktionshinder. En verksamhetsutveckling har inletts och förändringar har gjorts som ligger i linje med lagstiftningens bestämmelser och psykiatrireformens intentioner. Exempel på positiva tendenser är enligt rapporten att kommunerna öppnar boenden, startar särskilda boendestödsgrupper och sysselsättningsverksamheter, också med individuellt anpassade lösningar för yngre personer. Några länsstyrelser uppger dock att det kan saknas sysselsättningsverksamheter som riktar sig till psykiskt funktionshindrade, eller att sysselsättningen är dåligt anpassad till målgruppen, i synnerhet yngre personer. Enligt tillsynsrapporten har förutom tillsynssatsningen även statsbidraget till och utvecklingen av verksamheten med personliga ombud haft betydelse för att målgruppen har uppmärksammats i kommunerna och dess ledning. Barn med funktionshinder, ofta med neuropsykiatriska diagnoser, som behöver insatser enligt både SoL och LSS är enligt tillsynsrapporten också en grupp som inte alltid får den hjälp de behöver.