prop · GT03204 · 2006-05-24 00:00:00 — Dessa genomfördes tillsammans med ett växande nätverk av aktörer, slutligen 85 stycken, bland en- skilda organisationer, institut, myndigheter och företag. Projektet drivs vidare av UNDP:s svenska kontor och . -Eurobarometern 2005 handlade om millenniemålen och hur pass väl målen var kända i . På frågan om man kände till millenniemå- len (utan definition) var europagenomsnittet 12 procents kännedom. De länder som haft längre kampanjer om målen låg betydligt högre, högst och . 4 Inriktning på det framtida arbetet För att effektivt kunna bidra till en rättvis och hållbar global utveckling krävs ett helhetsgrepp där grundläggande värden, hållbar utveckling och säkerhet hanteras samstämmigt på alla nivåer. Den svenska politiken för global utveckling är unik genom att ta just detta helhetsgrepp. Grunden för en samstämmig svensk politik som bidrar till en rättvis och hållbar global utveckling har lagts. Arbetsformer som syftar till att stärka samverkan såväl inom som mellan och andra statliga myndigheter börjar finna sin form liksom samverkan mellan statliga och icke statliga aktörer. EU-samarbetet har också fått ett tydligare fokus mot ökad samstämmighet, något aktivt bidragit till. Redogörelsen i denna skrivelse visar att politiken för global utveckling får ett allt starkare genomslag i den samlade svenska politiken. Analysen av förutsättningarna för utveckling som sätter fattiga männi- skors problemformuleringar och prioriteringar i fokus kan skärpas. På samma sätt kan förståelsen bland politikens aktörer för innebörden av målet om att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling, liksom av rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv på utveckling stärkas. Det finns utrymme för effektivare samordning och tydligare fo- kus. Därför prioriterar regeringen förstärkt och kontinuerlig kompetens- utveckling inom liksom att bidra till detta bland övriga nyckelaktörer. Samverkan med aktörer utanför den statliga kretsen har ökat . En rad enskilda organisationer och företag har på eget initiativ en- gagerat sig genom seminarier och direkt dialog om politiken med reger- ingen. Enskilda organisationer har dessutom engagerat sig i att etablera ett forum för dialog och debatt om politiken för global utveckling. regeringens initiativ har utredningar genomförts för att undersöka möj- Skr. 2005/06:204 ligheterna att stärka det svenska näringslivets aktiva medverkan i den Under utredningarnas gång fördes en in- tensiv dialog mellan och företrädare för det svenska näringslivet. Det finns nu goda förutsättningar för att gå vidare på dessa områden. Samstämmighet för global utveckling är en profilfråga för in- ternationellt och för det svenska EU-arbetet. Det ökade intresset i EU, såväl från kommissionens sida som från medlemsstaterna, för ökad sam- stämmighet lägger en god grund för den svenska ambitionen att på ett tydligare sätt arbeta med politiken för global utveckling inom ramen för EU-samarbetet. kommer den internationella arbets- gruppen för globala gemensamma nyttigheter (International Task Force on Global Public Goods) att lägga fram sin slutrapport. Denna innehåller bland annat konkreta rekommendationer när det gäller såväl finansiering av som institutionella lösningar för globala gemensamma nyttigheter. Det är en prioriterad fråga för att ta ställning till dessa och driva på för en förbättrad hantering av globala gemensamma nyttigheter i det in- ternationella samarbetet. ingår också, genom utrikesrådet för utvecklingsfrågor, i den högnivåpanel som FN:s generalsekreterare till- satt som en uppföljning av toppmöte för att granska styrning, samordning och effektivitet i FN:s operativa verksamhet. Panelen leds av tre statsministrar och dess tretton medlemmar är på den högsta nivån i FN:s historia. Förväntningarna är höga på att panelen lägger fram visionära förslag till förändringar av FN-systemet. har särskilt uppmärksammat jämställdhetsfrågor i tillägg till ett aktivt engagemang i panelens samlade arbete. Att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling ställer stora krav på den analys som ligger till grund för beslut. Utgångspunkten för denna analys är fattiga människors prioriteringar och förutsättningar för sin egen utveckling. För att leva upp till detta arbetar lö- pande med att utveckla och fördjupa tänkandet kring hur politiken för global utveckling skall få genomslag inom ramen för de olika politikom- rådena. Utöver analysarbete inom ramen för pågående processer har re- geringens expertgrupp för utvecklingsstudier (EGDI) publicerat rapporter om bland annat sambanden mellan migration och utveckling, säkerhet och utveckling, liksom om utvecklingsfinansiering och handels- och vat- tenrelaterade frågor. stödjer dessutom internationell forskning för att utröna utvecklingseffekterna av rikare länders politik, såväl för enskilda utvecklingsländer som inom olika politikområden, liksom pro- duktionen av ett internationellt index som bedömer och rankar OECD- ländernas samlade politik för utveckling (Committment to Development Index). Därutöver inhämtar regeringen kontinuerligt kunskap från inter- nationella institut och kunskapscentra. För att ge en tydligare röst åt fat- tiga människor och inhämta deras perspektiv på utveckling finns en an- ledning att ytterligare förstärka analysen, genom att vidga basen för kun- skapsinhämtning till att omfatta en bredare krets aktörer, inklusive det Skr. 2005/06:204 civila samhället samt analys genomförd av forskare och policyskapare i Ett område för kunskapsinhämtning handlar om att analysera samban- den mellan olika politikområden, liksom utvecklingseffekterna av förd politik. Regeringen arbetar för att hitta tydligare kopplingar mellan den förda politiken, resultat och effekter i syfte att tydligare kunna redovisa hur politiken bidrar till att målen för politiken för global utveckling nås. I dessa sammanhang är det av stor vikt att särskilt lyssna till röster från utvecklingsländer. Ett annat område där det råder behov av fördjupad analys gäller sam- bandet mellan länders behov av handlingsutrymme och globalt överens- komna avtal. Nationellt ägarskap är helt centralt för den svenska politi- ken för global utveckling. Att varje land skall ha tillräckligt med politiskt handlingsutrymme för att kunna skapa och driva egna prioriteringar kan tyckas självklart. är det rimligt med vissa begränsningar i handlingsutrymmet; exempelvis om det ökar respekten för demokrati eller mänskliga rättigheter, eller där globala välfärdsvinster genereras av ett multilateralt regelsystem, som gäller på exempelvis handels-, och mil- jöområdet. Det finns anledning att titta närmare på de tänkbara konflikter som kan uppstå i detta spänningsfält. Ett tredje område handlar om jordbrukets roll i utvecklingsprocessen. Utvecklingen på landsbygden och jordbruket spelar en viktig roll för sys- selsättning, ekonomisk utveckling, fattigdomsbekämpning och tryggad livsmedelsförsörjning i utvecklingsländerna. Även möjligheterna att för- bättra villkoren för kvinnor är direkt avhängigt av förhållandena på landsbygden inklusive inom jordbruket i de flesta utvecklingsländer. En fördjupad förståelse av förutsättningarna för landsbygdsutveckling och jordbruk, samt av de utvecklingspolitiska konsekvenserna av den jord- brukspolitik vi för i rikare länder är således avgörande i kampen mot fat- tigdom och hunger. Ett fjärde område handlar om att stärka kunskapen kring kopplingarna mellan fred och säkerhet och andra områden. Det handlar bland annat om att uppmärksamma ungdomars situation. Exempelvis är arbetslöshet bland unga ett växande säkerhetsproblem då arbetslösa ungdomar är lätt- rekryterade till väpnade konflikter. Ett femte område där ytterligare kunskap behövs handlar om samban- det mellan klimat, energi och utveckling. Det handlar om energiförsörj- ning i fattigare länder , om hälsopåverkan av klimat- förändringarna, liksom om effekter av dessa på jordbruk, skogsbruk och infrastruktur, samt om vad utmaningarna betyder för behovet av teknik- överföring. I resultatskrivelse 2005/06:161 angav regeringen att extra vikt skulle läg- gas vid politikområden där den globala påverkan är av särskild betydelse och där konkreta resultat kan uppnås. Områdena handel, jordbruk, migra- tion, miljö och säkerhet identifierades. I årets skrivelse förs i avsnitt 2 ett resonemang kring hur dessa områden verkar för en ökad samstämmighet och vilka utmaningar som politiken ställs inför. Ur detta och inom ramen för de resultat som uppnåtts och som redovisas i avsnitt 3 kan följande prioriteringar identifieras: Regeringen kommer även fortsatt att driva på för att det europeiska ut- släppshandelssystemet och Kyotoprotokollets flexibla mekanismer skall kopplas samman. bidrar genom de flexibla mekanismerna till modernisering av energisystem i utvecklingsländer och främjar därmed en hållbar utveckling i dessa länder. driver också på inom ramen för EU och i globala fora för att få till stånd en klimatregim efter 2012, då Kyotoprotokollet löper ut, och för att förhandla nya åtaganden för Kyotoprotokollets parter inför den andra åtagandeperioden. En förbättrad kemikaliehantering kommer att ha hög prioritet då en växande del av användning och produktion av farliga kemikalier sker i fattiga länder med bristfällig kemikaliekontroll. Fortsatt kapacitetsuppbyggnad i olika former är särskilt angeläget, där bland an- nat Kemikalieinspektionen har en viktig roll. Svenska erfarenheter och kunskaper om hållbar utveckling, miljöan- passad teknik, systemtänkande med mera och kunskap avseende infra- struktur och stadsutveckling kommer även fortsättningsvis att förmedlas internationellt genom EU, FN och inom utvecklingssamarbetet. Exempel är arbetet inom ramen för projektet samt insatser inom utvecklingssamarbetet för bättre planering av boende och vägar, bland annat i områden med kraftig urbanisering, luftföroreningar och problem med avfallshantering. avser föra en dialog med samarbetsländerna och arbeta med exempelvis och för att internationella miljökonven- tioner, vilka behandlar frågor av fundamental betydelse för fattigdoms- bekämpning, skall integreras i utvecklingsländernas nationella utveck- lingsstrategier. avser arbeta intensivt för att världshandelsförhandlingarna inom WTO:s Doharunda skall resultera i den ambitiösa utvecklingsrunda med- lemsländerna enades om då förhandlingarna startade . I förhand- lingarna har det växt fram en förståelse för att marknadsöppningar är en nödvändig, men inte tillräcklig, förutsättning för att utvecklingsländer skall kunna öka sin handel. Många utvecklingsländer behöver stöd för att kunna dra nytta av en friare världshandel, bland annat genom kapacitets- höjande insatser och stöd för strukturella reformer och handelsrelaterad infrastruktur. Regeringen avser att inom handels- och jordbrukspolitiken arbeta för att våra nationella och skall utformas på ett sätt som främjar handel med utvecklingsländer, med beaktande av våra nationella krav om exempelvis säkra livsmedel och djurskydd, för att resultatet av såväl WTO-förhandlingarna som EU:s bilaterala handelsförhandlingar med utvecklingsländer skall bli så utvecklingsfrämjande som möjligt och för ett stärkt handelsrelaterat stöd skall utvecklas som komplement till ambitiösa förhandlingsresultat. Inom jordbrukspolitiken avser regeringen att fortsatt driva på för en re- formering av EU:s jordbrukspolitik i riktning mot minskade kostnader, ökad marknadsanpassning och minskade negativa effekter för handel med tredje land och för att regler kring exempelvis säkra livsmedel skall harmoniseras internationellt. På så vis ökar möjligheterna för utveck- lingsländer att konkurrera på lika villkor, liksom deras förutsättningar att ta tillvara sina komparativa fördelar och att skapa miljömässigt, ekono- miskt och socialt hållbar utveckling och sysselsättning på landsbygden och inom de areella näringarna. Av samma anledning prioriterar reger- ingen landsbygdsutveckling i fattiga länder högt och arbetar i relevanta fora inom det multilaterala samarbetet för att den utvecklingspolitiska vikten av ett miljömässigt hållbart jordbruk, skogsbruk och fiske samt hållbar utveckling på landsbygden skall framhållas. Regeringen avser arbeta för en ökad samstämmighet mellan migration och utveckling både nationellt och inom EU, samt på det internationella planet. Detta inkluderar att skapa nationella strukturer, inklusive mellan och myndigheter, för att öka samstämmigheten mellan de två politikområdena. Detta kommer bland annat till uttryck i ett tydligt engagemang i EU för att öka utvecklingseffekterna av remitteringar, kompletterat med fortsatta insatser i för att sänka avgifter och skapa säkrare kanaler för överföringar, att stödja analys inom detta område, samt genom att studera hur diasporan bäst kan involveras för att bidra till positiv utveckling i ursprungslandet. avser fortsätta sitt engagemang, i EU och inter- nationella fora, för att föra fram och stödja en internationell dialog om migration och utveckling, även efter () högnivå- dialog . Vidare avser regeringen följa upp arbetet för en ökad arbetskraftsrör- lighet som har positiva effekter för såväl migranter som ursprungsländer. Det förutsätts att anställningsvillkoren skall vara i nivå med dem som gäller för arbetstagare som redan finns i landet. Den svenska kommittén för arbetskraftsinvandring, KAKI, fick i uppdrag att föreslå ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU och det europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Regeringen kom- mer att arbeta för att det regelverket utgår från behoven på den svenska arbetsmarknaden som det bidrar till utveckling. Regeringen avser att bidra till att utveckla formerna för multifunktionella insatser, bättre samverkan i fält mellan civila och militära aktörer samt bättre övergång från mer akut fredsfrämjande till fredsbyggande och långsiktig utveckling. Den nyinrättade fredsbyggande kommissionen blir här särskilt viktig. Regeringen avser vidare fortsätta sitt aktiva engagemang för att för- Skr. 2005/06:204 bättra och stärka bland annat FN:s och EU:s konflikthanteringsförmåga. Detta inkluderar dels att aktivt bidra till instrumentutveckling, som EU:s civila och militära snabbinsatsgrupper och att FN inrättar civila observa- törer som en kategori, dels personellt och annat stöd till och deltagande i insatser. Regeringen arbetar för att utveckla insatser för säkerhetsreform och in- satser för avväpning, demobilisering och integrering av före detta solda- ter och barnsoldater i samhället, med särskild betoning på uppföljning och genomförande av det så kallade Stockholmsinitiativets förslag. Re- geringen avser också arbeta för att skall bidra till att utveckla riktade skräddarsydda insatser i syfte att hantera det säkerhetsvakuum som ofta uppstår i sviktande stater. Ambitionen är att insatsernas praktis- ka riktlinjer skall betona ett förbättrat och konsoliderat arbete mellan de discipliner som verkar inom ramen för det breda säkerhetsbegreppet. Regeringens ambition är att fortsatt skall ha en aktiv roll i ge- nomförandet av 1325, bland annat för att öka kvinnors deltagande i internationella insatser, fredsprocesser och annan fredsfrämjande verksamhet. Särskild uppmärksamhet ägnas delta- gande på nationell och lokal nivå i konfliktområden. Erfarenheter avse- ende kvinnors deltagande och roll i fredsarbetet bör bättre tas tillvara och ligga till grund för utveckling av konkreta riktlinjer och metoder. Regeringen verkar för att säkerhets- och utvecklingsfrågor skall kopp- las närmare samman och avser att föra en dialog med intresserade parter om förutsättningarna och möjligheterna att länka säkerhetsaspekter till millennieutvecklingsmålen. Förklaring till förekommande förkortningar EU:s militära insats i 78 länder i , och Konventionen om biologisk mångfald FN:s kommission för hållbar utveckling Disarmament, demobilisation and reintegration Regeringens expertgrupp för utvecklingsstudier Europeiska säkerhets- och försvarspolitiken FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation Stats- och regeringschefer från G7 (, , , , , och ) och Rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser /för frågor om samhällsstyrning Tungt skuldsatta fattiga länder Internationella nätverket för kulturministrar Regional enhet för säkerhet och återuppbyggnad inom ra- Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Trade Related Aspects of Intellectual Property Rights för handel och utveckling för utbildning, vetenskap och kulturs United Nations Mission in Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden, , , , Y. , , , , Ny- kvist, Andnor, Nuder, M. , , , , , , Orback Regeringen beslutar skrivelse 2005/06:204 politik för global utveckling