prop · GT031d23 · 2006-01-01 00:00:00 — Enligt miljömålsrådets rapport råder en viss osäkerhet kring huruvida delmålet om svavelhalter kan uppnås fullständigt. Orsakerna är bl.a. ökade utsläpp från produktion av elektricitet och värme. Utsläppen från den internationella sjöfarten ökar också och beräknas överstiga utsläppen från samlade landbaserade källor 2020. Regeringen anger i miljömålspropositionen att det internationella luftvårdsarbetet även fortsättningsvis bör vara högt prioriterat. Regeringen föreslår också en skärpning av delmålet om utsläpp av svaveldioxid till luft under Bara naturlig försurning. Se vidare under Bara naturlig försurning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Åtgärder inom EU som helhet förväntas enligt rådet bidra till att tillfällen med höga halter av ozon minskar. Delmålet kommer dock troligen inte att kunna uppfyllas varma somrar, eftersom bildning av marknära ozon då sker i större omfattning. Utsläppen av VOC har enligt rådet inte minskat tillräckligt för att målet om säkert skall kunna nås till 2010. Orsaken anges vara att utsläppen från stationär förbränning och från hushållen ökat. Trots att kvaliteten på utomhusluften blivit väsentligt bättre vållar luftföroreningar från trafik och uppvärmning fortfarande betydande hälsoproblem. Det är enligt viktigt att minska exponeringen så att inte fler människor blir sjuka och att de som redan är astmatiker och allergiker inte drabbas av symptom. Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet och föreslår ett antal åtgärder inom strategin för effektivare energianvändning och transporter som inriktas mot att uppnå bl.a. delmålen under luft. Inom trafiksektorn aviserar regeringen bl.a. en miljöinriktad skatteomläggning för tunga fordon och att upphandlingskrav skall utvecklas för entreprenadmaskintjänster och transporttjänster med tunga fordon med särskilt låga utsläpp. Regeringen beslutade om åtgärdsprogram för att uppfylla miljökvalitetsnormerna för kvävedioxid och partiklar för samt för kvävedioxid för . beslutade regeringen att sådana åtgärdsprogram skall upprättas även för , , , och (för partiklar). För att minska de lokala störningarna av utsläpp till luft från småskalig fastbränsleeldning avser regeringen att utöka kommunernas möjligheter att meddela lokala föreskrifter i särskilda områden. I miljömålspropositionen föreslår regeringen vidare nya delmål för partiklar och för det cancerframkallande ämnet benso(a)pyren. Ett delmål för partiklar ger incitament till åtgärder för att minska de höga halterna orsakade av bl.a. direkta emissioner av vägbaneslitage till följd av dubbdäcksanvändning och avgaser från dieselfordon. Regeringen avser att införa en ny miljökvalitetsnorm för benso(a)pyren. skall uppfyllas 2010 så att åtgärder hinner vidtas och få effekt. Benso(a)pyren omfattas av EU:s nya 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 luftkvalitetsdirektiv, det s.k. fjärde dotterdirektivet (2004/107/EG). Miljökvalitetsmålet är att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning skall underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen skall heller inte öka korrosionshastigheten i tekniskt material eller kulturföremål och byggnader. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller minskad försurning av sjöar, rinnande vatten och skogsmark samt minskning av utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider till luft. För att miljökvalitetsmålet skall nås krävs att utsläppen av försurande ämnen fortsätter att minska i och övriga . Enligt var av sjöarna försurade enligt nuvarande bedömningsgrunder för miljökvalitet. En studie av Miljöövervakningens referenssjöar (försurningskänsliga sjöar) visar att endast ett fåtal av sjöarna är påverkade av försurning i norra och att andelen inte förändrats . I sydvästra , som har en stor andel försurade sjöar, har andelen referenssjöar klassade som försurningspåverkade minskat markant. Delmålet för försurning av skogsmarken är enligt uppnått om man beaktar den genomsnittliga utvecklingen. Andelen skogsmark med hög och mycket hög surhetsgrad har minskat från , till . Förändringen indikerar en förbättring, som kan relateras till minskad försurningspåverkan. Utsläppen av svaveldioxid har enligt rådet minskat med . Räknat har utsläppen halverats. var utsläppen (exkl. utsläpp från internationell sjö- och luftfart) och delmålet har därmed redan nåtts. Utsläppen av kväveoxider i har minskat . Enligt rådet beräknas, med nu fattade beslut, utsläppen av kväveoxider minska till ca för . 3.6.3.2 Analys och slutsatser Enligt krävs betydande ytterligare åtgärder i för att miljökvalitetsmålet skall nås, särskilt inom områdena energiproduktion, vägtrafik, sjöfart, jordbruk och klimatpolitik. Även nationellt bör enligt rådet ytterligare åtgärder vidtas, främst för att minska utsläppen av kväveoxider och för att minska skogsbrukets försurande påverkan. Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet. Regeringen anger att det internationella luftvårdsarbetet även fortsättningsvis bör vara högt prioriterat. Det gäller främst arbetet inom luftvårdskonventionen (CLRTAP) och for Europe (CAFE). CAFE syftar till att minska luftföroreningarna och förbättra luftkvaliteten i . Inom CLRTAP och CAFE pågår ett arbete med att ta fram underlag för revidering av bl.a. Göteborgsprotokollet och olika EG-direktiv om utsläpp till luft. Det gäller även att inom ramen för CAFE driva frågan om en hög ambitionsnivå för att få till stånd utsläppsminskningar i och därmed minska nedfallet av försurande ämnen i . Det är vidare viktigt att EU-länderna får gehör i IMO () för att svavelhalterna i fartygsbränslen sänks och att begränsningar av utsläppen av kväveoxider skärps. Regeringen föreslår i miljömålspropositionen ett antal åtgärder inom strategin för effektivare energianvändning och transporter som inriktas mot att minska utsläppen av luftföroreningar. Se vidare under luft. Regeringen föreslår också en skärpning av delmålet om utsläpp av svaveldioxid till luft. Regeringen avser bl.a. att uppdra åt att utarbeta förslag till kompletterande åtgärder som behövs för att nå delmålet om försurning av sjöar och rinnande vatten samt delmålet om utsläpp av kväveoxider. Vidare skall verket utarbeta nya riktlinjer för kalkningsverksamheten för sjöar och vattendrag samt utvärdera behovet av en förändrad miljöövervak- ning för att bättre följa upp och avrapportera miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning. I övrigt bidrar åtgärderna som redovisats under luft även till att uppfylla delmålen under Bara naturlig försurning. Miljökvalitetsmålet är att miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper, miljö- och hälsoinformation om varor, utfasning av särskilt farliga ämnen, fortlöpande minskning av hälso- och miljöriskerna med kemikalier, riktvärden för miljökvalitet för kemiska ämnen samt sanering och efterbehandling av förorenade områden. Enligt kommer utfallet av förhandlingarna om en ny kemikalielagstiftning inom EU (REACH) att få stor betydelse för möjligheterna att nå målet. REACH kommer enligt rådet att innebära en betydande förbättring av kunskapen om kemiska ämnens egenskaper. De föreslagna testkraven för ämnen som tillverkas och importeras i mindre volymer () är dock fortfarande alldeles för låga och tidtabellen för införandet är långsam. Enligt rådet behöver informationskrav om farliga ämnen i varor införas i form av regelverk på EU-nivå och internationellt för att delmålet om miljö- och hälsoinformation om varor skall kunna nås. Det tillståndsystem för särskilt farliga ämnen som finns i REACH-förslaget förbättrar enligt rådet sannolikt förutsättningarna för att nå delmålet om utfasning av farliga ämnen. Det föreslagna systemet väntas bl.a. ha en preventiv effekt. Parallellt med utvecklingen av REACH fortgår arbetet under nuvarande lagstiftning. Ytterligare ett fyrtiotal ämnen har klassificerats som cancerframkallande, arvsmassepåverkande eller fortplantningsstörande i kategori 1 eller 2 under 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 existerande ämnesdirektivet (67/548/EEG). Därmed har ca 250 ämnen, utöver ett större antal komplexa kolväten, denna klassificering. De förslag som regeringen lagt om ett förbud mot cancerframkallande s.k. HA-oljor i bildäck resulterade i att ett förbud på antogs av rådet och parlamentet . Enligt pekar flertalet indikatorer inte på någon tydlig trend i utvecklingen av delmålet om fortlöpande minskning av hälso- och miljöriskerna med kemikalier. Tillverkare och importörer skall enligt REACH ge kemikalieanvändande företag tillgång till data i form av riskbedömningar, information om användningar och skyddsåtgärder. Detta kommer sannolikt att förbättra förutsättningarna för att nå målet. I det pågående EU-programmet för existerande ämnen, har beslutats om rekommendationer för riskbegränsning för 23 ämnen (bl.a. akrylamid och kortkedjiga klorparaffiner). Rapportörerna har riskbedömt 118 av totalt 141 ämnen. På EU-nivå är riskbedömningarna klara för 67 ämnen, varav riskminskning har föreslagits för 54. Materialet är ett viktigt underlag för fortsatt riskminskningsarbete inom flera regelverk i EU. För att underlätta företagens identifiering av farliga ämnen och underlätta riskminskning har KemI tagit fram ett webbaserat prioriteringsverktyg (PRIO). Polismyndigheterna gör drygt 6 000 kontroller av vägtransporter med farligt gods. På var fjärde transport görs en eller flera anmärkningar, men antalet felaktiga transporter har minskat . Enligt är delmålet om riktvärden för miljökvalitet uppnått genom att KemI har fastställt och publicerat riktvärden för 100 växtskyddsmedelssubstanser. har också publicerat en vägledning för hur riktvärdena kan tillämpas. I pågående genomgång av aktiva ämnen eller organismer i växtskyddsmedel som finns på marknaden inom EU har beslut tagits om totalt 582 ämnen. Av dessa har 35 ämnen förbjudits på grund av oacceptabla risker. I 430 fall försvinner ämnena från marknaden därför att industrin inte längre stöder ett godkännande. har bidragit genom att producera 11 riskbedömningsrapporter för växtskyddsmedel samt en rapport i det nystartade programmet för biocidprodukter. har verkat för att förhindra godkännande av flera reproduktions- och hormonstörande ämnen i växtskyddsmedel. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Detta har resulterat i att kommissionen föreslagit att dessa ämnen inte skall godkännas. har beslut fattats för ca 70 produkter i prövningen av nya växtskyddsmedels- och biocidprodukter på EU-nivå, varav en tredjedel avslagits. Samtliga län räknar med att vara klara med identifieringen i enlighet med det nationella delmålet om sanering och efterbehandling av förorenade områden. Ungefär hälften av de områden som delmålet anger kommer då att ha åtgärdats. Antalet län som fått statliga bidrag för sanering har ökat från nio till tretton. Vid ingången av befann sig 219 objekt i olika skeden av undersökning, helt eller delvis med statligt bidrag. Därutöver var 18 objekt i åtgärdsfas och 35 stycken slutförda. Därutöver har 67 objekt undersökts men inte åtgärdats vidare. Kunskapen om objekt som efterbehandlas med annan finansiering än statliga bidrag har ökat . 3.6.4.2 Analys och slutsatser bedömer att det är möjligt att genom ytterligare nationella och internationella insatser begränsa tillförseln av nya farliga ämnen till miljön. Det är svårare att komma till rätta med långlivade ämnen som redan är spridda i varor, byggnader och miljö. Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet. Regeringen anför att Giftfri miljö är ett av de miljökvalitetsmål där framgången beträffande delmålen om kemikalier är mest beroende av ett framgångsrikt samarbete inom EU och internationellt. Arbetet med REACH har stor betydelse för att nå målen. En kraftfull europeisk kemikalielagstiftning är enligt regeringen en grundläggande förutsättning för att förbättra kontrollen av farliga kemikalier. pågår arbetet med en global kemikaliestrategi som bör få stor betydelse för det internationella arbetet med kemikaliesäkerhet, inte minst i . Sammanfattningsvis är det regeringens bedömning att det långsiktiga arbetet med att utforma regelverk och att begränsa användningen av farliga ämnen ger positiva resultat. kan det konstateras att kemikaliesäkerhetsarbetet gått långsamt framåt med tanke på mängden kända farliga ämnen som används och att mängden ämnen där det saknas kunskap är ännu För av de 2 500 kemikalier som finns på marknaden och hanteras i volymer över /år saknas uppgifter motsvarande de baskrav som ställs på nya kemikalier som släpps ut på EU-marknaden. Kunskapen om kemikalier som hanteras i lägre volymer är ännu sämre. Regeringen föreslår i miljömålspropositionen ett antal åtgärder som inriktas mot att nå bl.a. delmålen om kemikalier under Giftfri miljö. Åt- gärderna gäller bl.a. prioriterad aktivitet för att påverka utformningen av REACH och annat EU-arbete inom kemikalieområdet som t.ex. växtskyddsmedel och kvicksilver. Regeringen prioriterar också arbete med den globala kemikaliestrategin inom FN:s miljöprogram, genomförandet av om långlivade organiska föreningar och Rotterdamkonventionen om farliga kemikalier i internationell handel samt det globala arbetet med tungmetaller. Vidare anför regeringen att möjligheten att gå före och införa begränsningar av särskilt farliga ämnen bör utnyttjas när det är motiverat från hälso- och miljösynpunkt i enlighet med försiktighets- och produktvalsprinciperna. För att öka miljöorganisationernas medverkan i kemikaliearbetet både internationellt och inom EU stöder regeringen det internationella kemikaliesekretariatet. Regeringen bedömer att kapacitetsuppbyggnad och biståndsinsatser är en viktig del av arbetet med att förbättra kemikaliekontrollen internationellt. Sådana insatser görs och förväntas kunna öka ytterligare, bl.a. inom ramen för den globala kemikaliestrategin och genom ett stärkt samarbete mellan KemI och Sida. Regeringen föreslår en förstärkning av Kemikalieinspektionens förvaltningsanslag i syfte att stärka arbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Sanering och efterbehandling av förorenade områden är ett långsiktigt arbete där kunskap och kommunikation är viktiga instrument. En stor del av arbete har syftat till att sprida kunskap och att få igång projekt på de allra mest förorenade platserna. Antalet identifierade förorenade områden har ökat och beräknas nu vara drygt 50 000. Antalet områden som tillhör de två högsta riskklasserna ligger dock på samma nivå som i tidigare beräkningar. Det innebär att kännedomen är god om vilka objekt som måste undersökas vidare och eventuellt åtgärdas. Orsaker till att målet om antalet åtgärdade objekt inte helt kommer att uppnås inom utsatt tid är dels att de utredningar som behövs för att åtgärda stora och komplicerade objekt är omfattande och tidskrävande, dels att den nödvändiga uppbyggnaden av en organisation som kan hantera den kraftiga ökningen av resurser för saneringsarbetet har tagit tid, såväl i den offentliga som i den privata sektorn. Objekten som prioriterats för sanering är de som tillhör riskklass 1 och som därmed innebär mycket stora risker för hälsa och miljö. Regeringen föreslår i miljömålspropositionen två nya delmål om efterbehandling av förorenade områden, som ersätter det tidigare, vars tidsgräns passeras 2005. De nya delmålen innebär att samtliga förorenade områden som innebär akuta risker vid direktexponering och sådana förorenade områden som , eller , hotar betydelsefulla vattentäkter eller värdefulla naturområden skall vara utredda och vid behov åtgärdade vid utgången av . Vidare skall åtgärder ha genomförts vid så stor andel av de prioriterade förorenade områdena att miljöproblemet i sin helhet i huvudsak kan vara löst allra . Regeringen avser att ge SGU ansvar för att inventera och genomföra ansvarsutredningar och nödvändiga undersökningar för objekt som förorenats av statliga organisationer som inte finns kvar. För detta ändamål avser regeringen att anvisa medel till SGU:s disposition. Miljökvalitetsmålet är att ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Ett delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålet gäller minskning av utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Den negativa påverkan på ozonskiktet av ozonnedbrytande ämnen har enligt fortsatt att minska. Mätningar av ozonskiktets tjocklek över visar att ozonskiktet inte längre tunnas ut. Dock observerades ett mycket tunt ozonskikt över 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 blev ozonhålet över ett av de största sedan det upptäcktes . Forskare bedömer att en återhämtning av ozonskiktet över kan ske först och att det kan vara återställt . Det internationella samarbetet för att skydda ozonskiktet har varit framgångsrikt. De globala utsläppen av ozonnedbrytande ämnen har minskat med sedan Montrealprotokollet undertecknades 1987. Halterna av CFC (klorfluorkarboner) i stratosfären har troligen nått sin kulmen och minskar . Dock ökar produktion och konsumtion av HCFC (väteklorfluorkarboner) vilket resulterar i högre halter i stratosfären. Den globala utfasningen av metylbromid har avstannat till följd av förhandlingar om undantag från tidigare gjorda åtagandena om utfasning. 3.6.5.2 Analys och slutsatser Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet. Regeringen bedömer att fortsatt kraftfulla insatser i det internationella arbetet är nödvändiga för att nå målet. För att ozonskiktet skall fortsätta återhämta sig gäller att alla länder följer ingångna överenskommelser och fler länder blir parter till Montrealprotokollet och dess tillägg. Det är viktigt att de industrialiserade länderna fasar ut ozonnedbrytande substanser i den takt som beslutats. Genom att dessa länder visar vilja till utfasning finns det en möjlighet att utfasningen i övriga länder kan ske snabbare än beslutat. Det gäller framför allt metylbromid. Utvecklingsländernas tidsplan för utfasning av ozonnedbrytande substanser ligger efter industriländerna. Stödet till utvecklingsländerna när det gäller lagstiftning och tillsyn samt bidrag till kunskapsöverföring av teknik bör öka. Det är också viktigt att vidta åtgärder för att förhindra olaglig handel med ozonnedbrytande substanser. Den snabba ökningen av produktion och konsumtion av HCFC, som ersätter CFC i utvecklingsländerna, är ett problem. Mekanismen för ren utveckling (CDM) inom Kyotoprotokollet riskerar att ge incitament till ytterligare ökning av HCFC-produktionen. och EU arbetar inom protokollet för att minimera denna risk. Regeringen arbetar fortsatt inom EU och Montrealprotokollet för att utfasningen av ozonnedbrytande substanser skall ske enligt 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 fastlagda tidplaner, att utfasningen av vissa ämnen skall gå snabbare än planerat och för att få till en förenklad och snabbare procedur för tillägg av nya ämnen till Montrealprotokollet. a. inom EU frågan om strängare regler för utfasning av HCFC inom Montrealprotokollet. Regeringen har i miljömålspropositionen föreslagit ytterligare åtgärder på nationell nivå för att nå målet bl.a. att införa ett användningsförbud för HCFC och vidta åtgärder för att förhindra utförsel av utrangerade kylmöbler som innehåller ozonnedbrytande ämnen. har inlett ett arbete för att kasserade kylmöbler skall tas omhand på ett bättre sätt. Miljökvalitetsmålet är att människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. Tre delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller utsläpp av radioaktiva ämnen, hudcancer orsakad av solen samt risker med elektromagnetiska fält. Regeringen bedömer att det fortsatt råder ett gott strålskydd och god kärnsäkerhet i och vårt närområde bl.a. till följd av den verksamhet och de åtgärder som vidtagits av () och () inom verksamhetsområdet. I myndigheternas årliga rapport om säkerhets- och strålskyddsläget vid de svenska kärnkraftverken redovisas att inga allvarliga händelser inträffade som utmanat säkerheten vid de svenska kärnkraftverken. Vidare rapporteras att utsläppen från kärnkraftverken ligger under 0,01 mSv till individer ur allmänheten. Strålskyddet vid de svenska kärntekniska anläggningarna är bra och ingen person har fått stråldoser över fastställd gräns. Dock inträffade ett missöde i Studsvik då ett laboratorium blev kontaminerat med Ir-192 i samband med tillverkning av strålkällor. Viss aktivitet kom även ut i omgivningen. Kontrollen av kärnämnen är betryggande vid de svenska kärntekniska anlägg- Inom sjukvård, forskning och industri fungerar strålskyddet tillfredsställande. pekar i sin rapport på att en ökning av antalet nya fall av hudcancer fortfarande kan ses. I takt med att antalet tillämpningar av radio- och mikrovågor i samhället blir större ökar allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (EMF) även om gällande referensvärden normalt sett inte överskrids. Kunskapen om effekten av elektromagnetiska fält ökar. 3.6.6.2 Analys och slutsatser Enligt krävs det fortlöpande insatser för att miljökvalitetsmålet skall nås. Det behövs en bättre helhetsbild över strålmiljön i samhället och av hur människor och miljön påverkas av olika strålkällor. Ytterligare kunskap, miljöövervakning och information behövs. Fortsatta mätningar är nödvändiga för att övervaka och kartlägga allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält. Informationsinsatser behöver göras på regional och lokal nivå för att minska exponeringen för UV-strålning. Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet. Regeringen anger att utvecklandet av strålskyddskriterier för miljön bör fortsätta. Regeringen avser att återkomma till med en proposition bl.a. om ett system för omhändertagande av icke kärnkraftanknutet avfall. Myndigheternas granskning av arbetet med att finna ett säkert slutförvar för det använda kärnbränslet skall fortsätta. Avvecklingen av kärnkraften kommer att innebära nya frågor av betydelse för miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. Rivning av kärnkraftverk innebär att stora mängder radioaktivt avfall måste tas om hand . Rivning, hantering och slutförvaring måste ske på ett från strålskyddssynpunkt säkert sätt så att möjligheten att nå miljökvalitetsmålet inte försämras. Regeringen anser att tillsynsmyndigheterna måste anpassa sin verksamhet så att de kan bemöta dessa ökade krav. Med övervakning av UV-strålningen och större kunskap om människors solvanor kan vi bättre förstå hur den framtida utvecklingen av antalet hudcancerfall kommer att se ut. Föräldrar och personal som ansvarar för små barn är en viktig målgrupp i arbetet med att förebygga uppkomsten av hudcancer. Regeringen anger i miljömålspropositionen att fortsatta riktade insatser för att ändra solvanor behövs. Det kommer dock att ta tiotals år innan vi kan se effekten av beteendeförändringar i cancerstatistiken. Det behövs fortfarande mer kunskap om eventuella biologiska effekter vid exponering för elektromagnetiska fält (EMF). för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har regeringens uppdrag att bevaka forskning om elöverkänslighet. I den forskningspolitiska propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) anger regeringen att risker med EMF är ett angeläget forskningsområde för FAS. Fortsatta mätningar av EMF är nödvändiga i syfte att övervaka och kartlägga allmänhetens exponering.