prop · GU031d16 · 2006-10-16 00:00:00 — Vidare har den tidigare regeringen givit AMV i uppdrag att utveckla och kvalitetssäkra sina metoder i kontrollen av arbetslöshetsförsäkringen. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) som har till uppgift att granska hur AMV hanterar sin roll inom arbetslöshetsförsäkringen har publicerat ett antal rapporter. Några av de viktiga slutsatser som IAF drar är att det finns brister och skillnader mellan hur arbetsförmedlingarna tillämpar regelverket, samt hur de använder de olika verktygen som är kopplade till arbetslöshetsförsäkringen t.ex. de individuella handlingsplanerna och anvisning till arbete. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Dessa granskningar tillsammans med andra utredningar, t.ex. från , har varit en viktig del i den kontinuerliga uppföljning som inletts av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. AMV har bedrivit ett omfattande utvecklingsarbete för att främja enhetlighet och rättsäkerhet i arbetsförmedlingens verksamhet. Arbetet har lett till bl.a. att riktlinjer och rutiner för uppföljning har setts över, uppdatering av handläggarstöd för t.ex. handlingsplanerna samt omfattande utbildningsinsatser av personalen genomförts. I två län har AMV prövat ett nytt arbetssätt. Beslutet om underrättelser till arbetslöshetskassa om ifrågasatt rätt till arbetslöshetsersättning har exempelvis flyttats till kontorschefen eller annan beslutsfattare. Detta bl.a. utifrån den tidigare regeringens uppdrag till myndigheten och rekommendationer. Försöket visar, enligt AMS, att de flesta beslutsfattarna i försökslänen upplevde mindre tveksamhet hos medarbetarna att skriva underrättelser. De upplevde också att de kunde verka för en ökad enhetlighet. Handläggare i försökslänen var mindre tveksamma än i jämförda län att lämna underrättelse främst beroende på att de genom utbildning fått ökad kunskap inom området. Ungefär hälften av handläggarna i försökslänen såg en ökad trygghet i att en särskild utsedd beslutsfattare fanns. Drygt hälften av personalen upplevde dock inte att det skett någon förändring när det gällde i vilken utsträckning de själva tar initiativ till underrättelse. AMS har haft den tidigare regeringens uppdrag att ta fram rutiner för hur arbetsförmedlingen skall följa upp personer som fått en förlängd ersättningsperiod. AMS skall se till att det finns metoder och rutiner för arbetsförmedlingen, särskilt i de fall en ersättningsperiod föreslås förlängas. Den arbetssökande som förbrukat och som av arbetsförmedlingen inte placerats i aktivitetsgarantin kan av sin arbetslöshetskassa beviljas en förlängning med ytterligare . Skälet till att arbetsförmedlingen beslutar att inte anvisa till aktivitetsgarantin skall vara att den sökande bedöms ha goda förutsättningar att få arbete även utan det extra stöd som en placering i aktivitetsgarantin skulle innebära. infördes en rutin i förmedlingssystemet, som innebär att arbetsförmedlingen får en påminnelse om att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 följa upp situationen för den arbetssökande. har antalet förlängningar ökat som andelen som avaktualiseras eller fått arbete efter ett förlängningsbeslut har minskat. Det kvarstår stora skillnader mellan länen i inställningen till förlängning. Även en översyn inom AMV om hur aktivitetsgarantin handläggs pågår. AMS har valt att avvakta denna översyn till innan ställning tas till nya rutiner för förlängningsbesluten. AMS har också utvecklat rutiner och metoder för handlingsplanerna, som bl.a. lett till en utveckling i handläggningssystemet. Problemet är dock att detta stöd uppfattas av både handläggare och i vissa fall av sökande som allt för omständligt och mer styrande än stödjande. Därför har en förenklad handlingsplan införts och en översyn initierats. skall översynen vara klar och leda till beslut om hur den nya handlingsplanen skall se ut. Andelen av de arbetssökande som fått en handlingsplan från inskrivningstillfället har uppgått till i genomsnitt . Andelen som uppfattar den som ett bra stöd är . Andelarna har legat på dessa nivåer . Det är ingen större skillnad mellan kvinnor och män. Ambitionen om att ungdomar skall ha en handlingsplan har inte uppnåtts. AMS har undersökt om det finns något samband mellan frekvensen underrättelser om ifrågasatt ersättning till arbetslöshetskassorna och andelen sökande som uppger att de inte sökt något arbete. Inget entydigt samband har kunnat utläsas. Andelen som inte sökt arbete är dock högre i län med svag arbetsmarknad. uppgav att de inte sökt något arbete och har andelen sjunkit till . Antalet underrättelser från arbetsförmedlingarna till arbetslöshetskassorna har ökat markant. gjordes 9 600 underrättelser. En underrättelse skickas till arbetslöshetskassan då arbetsförmedlingen gör ett ifrågasättande t.ex. om en person står till arbetsmarknadens förfogande. Året före uppgick antalet till 6 900 och åren till mellan 2 000 till 3 000. Antalet underrättelser varierar mellan länen men det är en generell ökning i hela landet. fram ökade antalet underrättelser. har denna utveckling brutits. Enligt uppgift från IAF (Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring) lämnade arbetsförmedlingarna 9 624 underrättelser om ifrågasatt ersättningsrätt jämfört med 6 859 . Sanktionsgraden ligger på . lämnade arbetsförmedlingarna 4 771 underrättelser till arbetslöshetskassorna, att jämföra med 5 209 . Skillnaderna mellan länen är fortfarande stor. Frekvensen underrättelser är en indikator på hur aktivt arbetsförmedlingen arbetar med sin uppgift att kontrollera att de arbetssökande följer regelverket för arbetslöshetsförsäkringen. Det har kunnat konstateras att det finns avsevärda skillnader mellan innehållet i regelverket på området och hur det i praktiken tillämpas av arbetsförmedlingarna. Även stora regionala variationer i tillämpningen har kunnat konstateras. Detta strider mot principerna om rättssäkerhet och likabehandling. Regeringen avser att tillse att arbetsförmedlingarna tillämpar regelverket korrekt. Regeringen skall även se till att AMV i högre grad prioriterar den s.k. kontrollfunktionen i arbetslöshetsförsäkringen i syfte att korta arbetslöshetstiderna men också för att minska fusket och felaktiga utbetalningar i försäkringen. Antalet öppet deltidsarbetslösa kvinnor och män har minskat något jämfört med föregående år men antalet timanställda fortsätter att öka. Un- der 2005 var nästan 71 000 individer registrerade som deltidsarbetslösa varav kvinnor och män. I jämförelse med 2004 är det en minskning med 2 600 individer. Antalet timanställda har ökat med 4 000 personer till 95 000 varav kvinnor och män. AMS har målet om att minska deltidsarbetslösheten för dem som varit deltidsarbetslösa mer än 12 månader. Genom denna ändring fokuserar AMS sitt arbete på dem som fastnat i långvarig deltidsarbetslöshet. har också en minskning skett för den målgruppen från drygt 22 000 till drygt 20 000 varav kvinnor och män. Andelen långvarigt deltidsarbetslösa i förhållande till öppet antal deltidsarbetslösa var . Enligt SCB:s statistik över undersysselsatta, dvs. personer som både vill och kan jobba mer, där deltidsarbetslösa, timanställda och säsongsanställda ingår, fanns 248 000 indivi- der varav kvinnor och män. Det är en minskning med 16 000 individer vilket i det närmaste enbart gällde kvinnor. som syftade till att påverka de omständigheter som hindrar dem som vill arbeta mer än deltid att få önskad arbetstid avslutade sin fyraåriga satsning . Närmare 20 000 anställda omfattades av projektet. En av slutsatserna i redovisningen av projektet är att de anställdas arbetstidsönskemål kan tillgodoses utan att det behöver leda till ökade kostnader för arbetsgivaren. En effektutvärdering som gjorts av () visar på att deltagarna i HELA har fått ökad sysselsättningsgrad, dock inte upp till önskad arbetstid vilket var syftet med projektet. Utvärderingen genomfördes i direkt anslutning till att projektet avslutades. Genom att nya arbetstidsmodeller tar tid att införa menar forskarna att utvärderingen kan ha kommit för tidigt för att märka av effekterna av satsningen, eftersom den genomfördes i direkt anslutning till projektets slut. AMS har utvecklat en metod, ARENA-modellen, delvis med bistånd från . ARENA innebär att arbetsförmedlingen, arbetsgivaren och de fackliga organisationerna samarbetar i kontakt med de arbetssökande i syfte att minska deltidsarbetslösheten. I det arbetet har arbetsförmedlingen infört en intygsrutin som innebär att arbetsgivaren får ange hur mycket arbetstid som kan erbjudas den arbetssökande. Intygsrutinen ger underlag för arbetsförmedlingen att använda i överläggningar med fackliga organisationer och arbetsgivare om vilka behov av anställningar arbetsgivaren har. Effekterna av samarbetet har visat sig vara goda. Vid en uppföljning som gjorts framkom att hos de arbetsgivare där intygsrutinen använts har antalet deltidsarbetslösa och timanställda minskat . I insatser för att minska deltidsarbetslösheten (RiR 2006:1) kritiseras den tidigare regeringen för att vara otydlig i styrningen av AMV när det gäller frågor om att minska deltidsarbetslösheten. menar att det saknas en tydlig koppling till de övergripande målen om arbetslöshet och sysselsättning i de uppdrag som finns i AMV:s regleringsbrev om att minska deltidsarbetslösheten. Vidare menar att den tidigare regeringen brustit i sin rap- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 portering till om deltidsarbetslöshet genom att enbart redovisa AMS statistik och inte den officiella arbetsmarknadsstatistiken (). menar att otydligheten i mål och uppdrag till AMV gör att myndigheten i liten utsträckning prioriterar arbetet med att minska deltidsarbetslöshet och ofrivillig timanställning. Det visar sig bland annat i att deltidsarbetslösa i förhållande till helt arbetslösa får färre platsanvisningar och att arbetsförmedlingarna har färre kontakter med de deltidsarbetslösa. Den öppna arbetslösheten bland ungdomar mellan uppgick till 69 900 individer 2005 enligt . Andelen kvinnor var och var män. Därutöver var 106 000 ungdomar latent arbetssökande, varav 50 200 var heltidsstuderande. Cirka 45 900 ungdomar var arbetslösa enligt statistik från register, som omfattar åldersintervallet 18 till . Kvinnors andel var och männens andel var . Enligt statistik var den harmoniserade arbetslösheten för ungdomar . Detta rankar som ett av de västeuropeiska länder med den högsta ungdomsarbetslösheten. I våra nordiska grannländer låg den harmoniserade arbetslösheten på mellan . Omkring 21 000 ungdomar deltog i program i genomsnitt . Det betyder att en tredjedel av de arbetslösa ungdomarna i åldern deltog i en arbetsmarknadspolitisk insats. Kvinnornas andel av programmen var och männens var . Den nya regeringens breda jobbprogram öppnar nya möjligheter för ungdomar att göra sig gällande på arbetsmarknaden. Den tid som den unge går arbetslös är ofta kortvarig. Trots att antalet ungdomar som är öppet arbetslösa är högt hittar många ungdomar arbete eller påbörjar en utbildning snabbt. Mediantiden i öppen arbetslöshet för ungdomar mellan var , enligt AMS. Den genomsnittliga tid som ungdomar var inskrivna vid arbetsförmedlingen var 2005. Unga kvinnor hade något kortare inskrivningstid än de unga männen. Långtidsarbetslösheten bland ungdomar, det vill säga antal ungdomar som har varit öppet arbetslösa vid arbetsförmedlingen i minst var låg . Cirka 3 500 ungdomar var öppet långtidsarbetslösa i genomsnitt per 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Det är en minskning med drygt 1 000 personer jämfört med föregående år. Unga kvinnors andel av de långtidsarbetslösa var och männens var . Om- kring av de öppet arbetslösa ungdomarna var långtidsarbetslösa. AMS hade formulerat målet om att antalet långtidsarbetslösa ungdomar inte fick överstiga 3 000 individer. Målet nåddes inte men medförde enligt AMS en tydligare prioritering av ungdomar. I IFAU:s effektutvärdering (Hur) hjälps ungdomar av arbetsmarknadspolitiska program för unga? (Rapport 2006:5), jämförs ungdomsinsatser i regi och vid arbetsförmedlingen. Resultaten tyder på att arbetsmarknadspolitiska insatser för ungdomar leder till kortare arbetslöshetstid, men att det endast gäller tidigt i arbetslöshetsperioden. Kommunalt tillhandahållna ungdomsprogram fungerar sämre än AMS ordinarie program vad gäller sysselsättning på både kort och lång sikt. Kommunalt ungdomsprogram och ungdomsgarantin leder dock till fler övergångar till reguljär utbildning. IFAU menar att de positiva effekterna beror på intensifierat jobbsökande innan programmen sätts in. Det kan även bero på att ungdomar mellan är prioriterade på arbetsförmedlingarna eller på att de söker arbete mer intensivt för att undvika att placeras i program. Både svensk och internationell forskning tyder på att ungdomar är i behov av gedigna vägledningsinsatser i såväl skolan som på arbetsförmedlingen samt att jobbsökaraktiviteter har positiva sysselsättningseffekter. studie, Arbetsförmedlingen och de kommunala ungdomsprogrammen (RiR 2006:14), av arbetsförmedlingens insatser visar att den tidigare regeringens ambitioner om intensifierade jobbsökaraktiviteter inte implementerats till fullo, men att det fanns stora variationer mellan arbetsförmedlingarna. Personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga Den senaste arbetskraftundersökningen () med syfte att kartlägga situationen för funktionshindrade på arbetsmarknaden avser och visar att cirka en miljon personer uppger att de har ett funktionshinder. Av dessa anser 630 000 personer eller att funktionshindret också medför nedsatt arbetsförmåga. 280 000 män och 350 000 kvinnor. Mer än hälften av dem var . Av befolkningen utgjorde de med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga en andel på . Personer med funktionshinder har inte alltid inte större svårigheter på arbetsmarknaden än andra arbetssökande. De vars funktionshinder också medför nedsatt arbetsförmåga har däremot ofta behov av stöd och stimulans i sitt arbetssökande. kan det räcka med mycket små insatser för att underlätta ett inträde på arbetsmarknaden. För andra är det nödvändigt med ett kompensatoriskt stöd av mer omfattande art t.ex. genom en subvention till arbetsgivaren. Anställning med lönebidrag har inneburit en möjlighet till arbete för många. hade i genomsnitt cirka 61 800 personer anställning med lönebidrag eller skyddad anställning hos offentlig arbetsgivare (), varav 23 000 kvinnor och 38 800 män. Av dessa var 56 400 anställda med lönebidrag 21 700 var kvinnor och 34 800 var män. Av dem i anställning med lönebidrag var utrikes födda (inga större skillnader mellan könen). An- delen är anmärkningsvärt låg eftersom andelen arbetslösa utrikes födda med funktionshinder uppgick till . Den utvidgade samverkan mellan med syftet att fler sjukskrivna skall kunna återgå till ett jobb har också inneburit att fler personer med funktionsnedsättning har fått jobb eller andra insatser för att kunna närma sig arbetsmarknaden. I gruppen ingår ett relativt stort antal personer som har ett funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Detsamma gäller för deltagarna i aktivitetsgarantin där cirka en fjärdedel har en funktionsnedsättning enligt AMS. Den genomsnittliga bidragsnivån för alla anställningar med lönebidrag var och exklusive allmännyttiga organisationer var den . Bidragsnivån var högre för kvinnor, , än för män, . Bidragsnivån till enskilda företag ökade något; från i genomsnitt 2005. Inom enskilda företag uppgick kvinnornas bidragsnivå till och männens till . Bidragsprocenten har minskat efter omprövning för samtliga arbetsgivarkategorier och för båda könen. Skillnaderna i fördelningen av alla lönebidrag mellan olika arbetsgivarkategorier har sin bak- grund bl.a. i att möjligheterna till övergång till osubventionerad anställning varit större i enskilda företag. fanns av alla anställningar med lönebidrag i enskilda företag, i allmännyttiga organisationer och i kommuner. Andelen kvinnor var högre inom allmännyttan och kommunerna medan män hade högre andel i enskilda företag. Bi- dragsnivåerna till de olika arbetsgivarekategorierna varierar kraftigt. Allmännyttiga organisationer hade en bidragsnivå som uppgick till i genomsnitt. har cirka 4 000 personer fått stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen, var kvinnor och var män. Det är 251 fler än föregående år. Stöd till personligt biträde på arbetsplatsen lämnades till 4 700 personer varav kvinnor och män. Det var cirka 1 000 personer fler än föregående år. Av programmet särskilt stöd för introduktion och uppföljning () fick 2 300 personer del, kvinnor, män. Antalet personer som fick särskilt stöd till start av näringsverksamhet uppgick till 500 personer varav var kvinnor och män. Den tidigare regeringen gav AMV målet att andelen övergångar från lönebidrag till osubventionerat arbete skulle öka både för kvinnor och män jämfört med föregående år. Övergångar från lönebidrag till arbete var , 5,3 för män och 4,9 för kvinnor. Detta är en svag förbättring i jämförelse med 2004 då övergick till osubventionerat arbete. AMS är sektorsansvarig myndighet för genomförandet av den tidigare handikappolitiken och har bl.a satt som mål att sysselsättningsgraden för funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga skall närma sig befolkningens som helhet, att andelen personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga av alla arbetssökande i förberedande utbildning och arbetsmarknadsutbildning skall överstiga deras andel av samtliga arbetslösa och att andelen långtidsinskrivna arbetssökande med funktionshinder på arbetsförmedlingen skall utvecklas bättre än för övriga långtidsinskrivna. Den tidigare regeringens mål för prioriteringen av funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga är uppfyllt. Däremot har inte målet för långtidsinskrivning uppfyllts ännu, även om antalet funktionshindrade med nedsatt 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 arbetsförmåga har minskat i omfattning. Vad gäller sysselsättningsgraden för funktionshindrade kommer den att redovisas i SCB:s rapport situation på arbetsmarknaden . har uppnått samtliga verksamhetsmål som den tidigare regeringen fastställt för budgetåret och även uppnått ett positivt ekonomiskt resultat. Målet var att skulle ge arbete till anställda med funktionshinder motsvarande minst . sysselsatte personer med funktionshinder under . fanns det 20 700 anställda med funktionshinder varav var kvinnor och män. Enligt det av den tidigare regeringen uppsatta målet skulle av dem som rekryterades till komma från de prioriterade grupperna. rekryterade från prioriterade grupper . hade också målet 2005 att av de anställda med funktionshinder skulle övergå till en anställning utanför . Så blev också fallet då av de anställda med funktionshinder övergick till reguljärt arbete utanför . Kvinnor är underrepresenterade bland övergångarna. av övergångarna gjordes av kvinnor vilket kan jämföras med att av de anställda med funktionshinder i bolaget är kvinnor. Bolaget har vidtagit en rad åtgärder som utbildning, samt har gett särskilt uppmärksamhet till att hitta arbetstillfällen med lämpliga villkor och utformning för kvinnor för att på så sätt få fler kvinnor att övergå till anställningar utanför . AMV har ett uppdrag att erbjuda arbetslivsinriktad rehabilitering. Detta uppdrag skall åtskiljas från det särskilda uppdrag som AMV har haft av den tidigare regeringen att tillsammans med bedriva arbetslivsinriktad rehabilitering som finansieras via det under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppförda anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering mm. AMS har arbetat fram riktlinjer och strategi för verksamheten i avsikt att tydliggöra uppdra- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 get och betona vikten av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Dokumentet fokuserar främst på att målet skall vara arbete men betonar också vikten av arbetsgivarkontakter, samverkan med andra rehabiliteringspartner, effektiv användning av och säkerställandet av personalresurser etc. AMS har bedömt att en ändrad arbetsorganisation, där den lokala arbetsförmedlingen erbjuder tjänster och specialistkompetens, främjar tillgängligheten och ökar effektiviteten för sökande som behöver arbetslivsinriktad rehabilitering. Det betyder att specialförmedlingar enbart för arbetssökande med funktionshinder försvinner i många län och i stället läggs uppdraget ut på de lokala arbetsförmedlingarna. Samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet AMS har upprättat en nationell handlingsplan tillsammans med . Den dominerande målgruppen för handlingsplanen är arbetslösa sjukskrivna. För den grupp arbetslösa sjukskrivna som står långt från arbetsmarknaden, och som har behov av förberedande åtgärder innan de kan skrivas in hos arbetsförmedlingen, finns det på flera håll särskilda aktiviteter. I dessa fall sker samverkan även med kommun och primärvård, eftersom denna grupp oftast har en mer komplex problembild. En heltäckande redovisning av antalet personer som omfattas av samverkan och finansiell samordning samt resultaten av vidtagna åtgärder saknas . har det sektorsövergripande systemet för uppföljning av resultaten av samverkan och finansiell samordning () börjat tas i bruk. Systemet är ett myndighetsgemensamt uppföljningssystem för kommuner, landsting, arbetsförmedlingar och . Starten av har försenats och systemet beräknas tas i full drift först . avser att redovisa resultat i årsredovisningen . Nationell handlingsplan med för arbetslivsinriktad rehabilitering Handlingsplanen avsåg insatser för arbetslösa sjukskrivna och personer med sjuk- eller aktivitetsersättning och omfattade totalt 10 240 personer. I handlingsplanen har målgrupperna utökats med anställda sjukskrivna som inte kan återgå till sin anställning samt personer som inte längre har rätt till ersättning från sjukförsäkringen men bedöms behöva arbetsrehabiliterande insatser för att kunna återgå i arbete. beräknas 12 000 personer omfattas av verksamheten. har drygt 35 000 personer omfattats av insatser. Av dessa har 12 698 personer () fått arbete eller påbörjat utbildning. Re- sultaten och visar att av dem som omfattats av insatser har fått arbete eller börjat en utbildning. Fortsatt verksamhet med arbetslivsinriktad rehabilitering för sjukskrivna med en anställning som de inte kan återgå till har och haft ett kompletterande uppdrag att pröva och utveckla en samordnad organisation för arbetslivsinriktad rehabilitering för sjukskrivna med en anställning som de inte kan återgå till. För att underlätta byte av arbetsgivare har ett anställningsstöd för långtidssjukskrivna prövats. Verksamheten har omfattat totalt 350 personer. Vid försöksperiodens slut hade av dessa fått arbete. An- ställningsstödet för långtidssjukskrivna har använts i mycket begränsad omfattning. Verksamheten har permanentats och bedrivs numera inom ramen för myndigheternas nationella handlingsplan för arbetslivsinriktad rehabilitering. Pilotverksamhet med förstärkta insatser för långtidssjukskrivna Uppdraget till och att bedriva förstärkta insatser för långtidssjukskrivna (det s.k. ) har inletts i och . Enligt uppdraget skall samtliga långtidssjukskrivna och personer som har aktivitetsersättning eller tidsbegränsad sjukersättning i landet, 155 000 personer, omfattas av insatser senast vid utgången av 2007. I den rapport över , som myndigheterna lämnade till regeringen, framgår att cirka 2 000 personer, kvinnor och män, deltog i projektet . av dem som lämnar långtidssjukskrivning har ett funktionshinder, som medför nedsatt arbetsförmåga. AMS har bedömt att möjligheterna att kunna erbjuda arbetsgivaren lönesubvention ofta är avgörande för om en anställning skall kunna komma till stånd. Av alla som fick arbete 2005 inom handlingsplanssamverkan fick av männen ett sådant med subvention till arbetsgivaren medan motsvarande andel för kvinnor var . Det har framför allt handlat om lönebidrag. Kostnaderna för lönebidrag har delvis belastat arbetsmarknadspolitiken under anslag 22:4, delvis de på sjukpenninganslaget.