prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — Det gäller t.ex. frågor om konflikter mellan lokala, regionala och globala miljömål samt den s.k. NIMBY-problematiken (not in my back yard). TorvForsk framhåller att det här finns erfarenheter att hämta från torvområdet. anser att behöver ha en bättre och fördjupad kunskap om energibehov och energiomvandling och deras politiska och ekonomiska konsekvenser globalt. föreslår därför att det förs in en punkt Analys av det globala systemet avseende energiomvandling och energibehov och att dessa studier bör innefatta analyser av pågående och potentiell energiproduktion i andra delar av världen samt dess effekter på global säkerhet och geopolitik. Verket för näringslivsutveckling () anser att målen i högre utsträckning bör specificeras, tidsättas och göras mätbara. Bakgrund: har i rapporten introducerat ett sjätte temaområde, Energisystemstudier, och har genom det arbete som redovisats i rapporten formulerat visioner och mål för detta tema- område. Den strategiska forskningsplanen för området har formulerats med hjälp av utvecklingsplattformen för Energisystemstudier, UPSystem. Verksamheten inom temaområdet struktureras inom utvecklings- områdena a) Allmänna energisystemstudier och b) Klimatrelaterade energisystemstudier. Den övergripande visionen för området är en framtid där kunskapen om det svenska energisystemet, hur det utvecklas och kan formas, präglas av en helhetssyn, och där kunskapen om energisystemet skapar förutsättningar för en omställning som bidrar till en hållbar tillväxt. Visionen har av konkretiserats i ett antal punktsatser: -Omställningen av energisystemet i en hållbar riktning kan genomföras med god kunskap om alternativa utvecklingsvägar för energisystemet samt de huvudsakliga konsekvenser som val av utvecklingsvägar kan få. -Omställningen sker med god beredskap för variationer i viktiga omvärldsparametrar. -Energisystemet styrs med hjälp av kraftfulla och kostnads- effektiva mixar av policy mot en effektivare energi- och resurs- användning samt ett ökande inslag av förnybar energi. -Energisystemets omställning sker med god kunskap om energisystemets dynamik samt om aktörernas roller och relationer och samspelet mellan dessa. bidrag till minskad klimatpåverkan sker genom en ändamålsenlig kombination av styrmedel och åtgärder på nationell nivå och användning av internationella marknadsbaserade policyinstrument. -Svensk energisystemforskning och relaterad forskning inom det klimatpolitiska området ger väsentliga bidrag till den nationella och internationella kunskapsutvecklingen. De insatser som föreslår skall prioriteras inom utvecklingsområdet Allmänna energisystemstudier är analys av energi- politiska styrmedel och deras konsekvenser, analys av energimarknader- nas funktion, beteende- och acceptansfrågor, implementeringsfrågor, samt modellutveckling för analys och prognoser. Inom utvecklingsområdet Klimatrelaterade energisystemstudier behövs enligt forskning om framtida åtaganden att minska växthusgasutsläppen, konsekvenser av åtagandens omfattning samt fördelning av dessa åtaganden mellan nationer och sektorer. Till detta hör behovet av fördjupad kunskap om Kyotoprotokollets flexibla mekanis- mer, deras effektivitet, roll och utformning, om förutsättningar för ett breddat deltagande i den internationella klimatprocessen och olika möjligheter till utformning av framtida klimatprotokoll. Skälen för regeringens bedömning: Forskning kring energisystemet utgör en viktig grund för analys och strategiarbete och är enligt regeringens bedömning av stor betydelse för omställningen av energi- systemet. har inom temaområdet Energisystemstudier formulerat vision och mål för insatser på området. föreslår att analys av energipolitiska styrmedel och deras konsekvenser samt analys av energimarknadernas funktion skall vara särskilt prioriterat. Regeringen välkomnar tillskapandet av temaområdet Energisystem- studier och den ökade tyngd som området därmed får. noterar regeringen att systemfrågor även ingår i de fem andra temaområdena och betonar vikten av att verksamheten i de olika temaområdena samverkar kring systemfrågor och övergripande analyser, samt betydelsen av en ökad samverkan med övriga forskningsråd och forskningsstiftelser som Prop. 2005/06:127 till exempel Mistra och . Enligt regeringens syn är det också angeläget att eftersträva en balanserad verksamhet där såväl tekniska frågor som mjukare frågor kring exempelvis beteende och acceptansfrågor, implementeringsfrågor samt analys av energipolitiska styrmedel ges rimliga förutsättningar. Enligt regeringens bedömning utgör de av föreslagna visionerna och målen liksom de prioriterade områdena en ändamålsenlig grund för att genom ökade insatser kring forskning kring energisystemet främja omställningen av detsamma. Regeringen förutsätter att det fortsatta arbetet inom Energimyndig- hetens utvecklingsplattform sker i en kontinuerlig process mot bakgrund av de synpunkter som framförts av remissinstanserna och i dialog med forskare, näringsliv och samhälle. 5.11 Indikatorer för uppföljning av insatserna Regeringens bedömning: Uppföljning av genomförda insatser är en väsentlig del av det analys- och strategiarbete som krävs för genom- förandet av långsiktiga energipolitiska insatser. Den uppsättning indikatorer och resultatmått som utarbetats är väl ägnad för uppföljning och redovisning av insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet och bör ligga till grund för återrapportering, tillsammans med regelbundna synteser av uppnådda resultat och oberoende utvärderingar av verksam- hetens kvalitet och relevans. förslag: Regeringen bör ta ytterligare initiativ till att med hjälp av berörda myndigheter utveckla de tekniska systemen för uppföljning så att relevanta uppgifter om antalet finansierade projekt kan erhållas och så att korrekt klassificering av demonstrationsverksamheter Utredningen konstaterar också att kunskapen är alltför dålig bland de ansvariga myndigheterna om var de forskarstudenter som engagerats i energiforskningsprogrammet tar vägen efter avslutad utbildning, och föreslår att något organ ges i uppgift att systematiskt följa upp detta. Remissinstanserna: Kungl. Tekniska högskolan instämmer i utred- ningens förslag att förbättra möjligheterna till uppföljning, så länge detta inte ökar den administrativa bördan för forskarna. anser det viktigt att veta vilka krav på uppföljning som kommer att ställas i mitten av programmet för att underlätta uppföljningen och få en korrekt bild av vad som uppnåtts. stöder utredningens förslag om att följa upp vart disputerade forskare tar Svensk Fjärrvärme meddelar att man har god överblick av vart examinerade doktorer från fjärrvärmeforskningen har tagit vägen. förslag (FOKUS II): Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: är starkt positiv till de ambitiösa program som redovisas för att följa upp och utvärdera de satsningar som avses bli genomförda i EFUD-verksamheten. Statskontoret stödjer att uppföljning av EFUD-insatser sker enligt rapportens beskrivna modell och indikatorer. Tekniska högskolan (KTH) anser att avsikten att införa indikatorer för uppföljning är bra. KTH anser vidare att aspekter som att ny kunskap förmedlas i undervisningen bör kunna prioriteras högre, och kvantifieras, som en del av indikatorerna. Detta gäller i synnerhet inom grundutbildningen på civil- och högskoleingenjörsnivå samt inom fort- och vidareutbildning. menar att de indikatorer som presenteras överensstämmer med dem som används och anser detta vara bra. Elforsk instämmer i allt väsentligt med förslaget resultatet men vill framhålla att indikatorerna kan komma att behöva modifieras när man vinner mer erfarenhet av deras tillämpning på olika projekt- och programtyper. Elforsk vill särskilt betona vikten av att värdering av verksamheten sker utifrån perspektivet av hur energisystemet kan bidra till en hållbar samhällsutveckling. Elforsk tror att indikatorer är ett väsentligt hjälpmedel i alla led av verksamheten dvs. innan projekt och program startas, som uppföljningsinstrument medan de pågår och vid utvärderingar i efterhand. Elforsk menar att behovet av syntesverksamhet för olika målgrupper är stort eftersom svensk energiforskning pågått länge, inom vissa av de aktuella områdena närmare . Elforsk anser att synteser bör göras regelbundet, inbegripa bedömningar av det internationella forskningsläget och utgöra en viktig del av Energi- myndighetens insatser för informationsspridning. Elforsk noterar med tillfredsställelse att framför liknande förslag och avser att öka sina insatser kring detta. Syntesarbete kräver, enligt Elforsk, både vetenskaplig kompetens, förmåga att bedöma industriell och energipolitisk relevans och kännedom om internationell forskning, parat med en rimlig grad av opartiskhet. betonar vikten av att relevanta och robusta indikatorer och resultatmått utvecklas för uppföljning av EFUD-insatser, liksom vikten av uppföljning, syntesarbete och förmedling av resultat från program och projekt för att förbättra möjligheten till styrning av de insatser som görs. poängterar att det är svårt att få rättvisande mått för uppföljning av insatser och deras samspel med övriga faktorer i samhället. Därför bör indikatorerna testas grundligt och vidareutvecklas så att de fungerar på tillfredsställande sätt för olika temaområden och insatser. Enligt () kan effektinformation sällan utvinnas direkt ur en indikator utan förutsätter ofta någon form av analys som ställer frågan hur tillståndet skulle ha sett ut om åtgärderna inte hade vidtagits. För att vara användbar måste indikatorn, enligt ESV, ingå i någon typ av uppläggning, såsom före- och eftermätning i både försöks- och kontrollgrupp. ESV ser dock inget fel i att använda indikatorer för att mäta målens uppfyllelse, dvs. för att avläsa tillståndens utveckling. Enligt ESV är det normalt också det enda man kan begära av indikatorer, i synnerhet när de används för löpande uppföljning. har lång erfarenhet av utvärdering av mål bl.a. med hjälp av indikatorer och ser ett samarbete myndigheterna emellan kring utbyte av erfarenheter av utvärderingsarbetet som naturligt. anser att indikatorerna är bra, men att för många är av karaktären ja/nej, vilket, enligt , inte är ett relevant sätt att besvara komplexa frågor. saknar en koppling mellan indikatorerna och miljökvalitetsmålen och menar att en sådan koppling borde finnas. framför vidare att det skulle kunna vara lämpligt med indikatorer som specifikt har bäring på vart och ett av delområdena. har egentligen inga invändningar mot förslagen till indikatorer. Möjligen är antalet indikatorer alltför stort. förutser också att det i vissa fall kommer att bli problem med exakta definitioner och tolkningar av resultaten. Svensk Fjärrvärme anser att det, som uppföljningskriterierna är utformade, finns en risk att slutanvändarperspektivet försvinner från energiforskningsprogrammet och menar att det finns behov av att forska om hur konsumenters beteende kan påverka eller påverkas för att lyckas med energiomställningen. () menar att en möjlig indikator kan vara att starka forskningsmiljöer har en balanserad blandning av långsiktiga och tillämpade forskningsprojekt. Enligt SP är det snarare utvecklingsområdets sammantagna industrideltagande än deltagandet i ett enskilt projekt som skall vara indikator. påpekar att bedömning av vetenskaplig kvalitet är en viktig och svår uppgift som inte kan delas upp i ett antal enkla indikatorer såsom antal examinerade, vetenskapliga publikationer och konferenser. Dessa värdemätare ingår i värderingen av forskningen, men god forskning innehåller flera andra ingredienser såsom innovativitet och metodutveckling. anser att antalet doktors- och licentiatexamina inte bör vara en fristående indikator utan en uppföljning måste också göras av vart doktorerna och licentiaterna tar vägen. anser vidare att kunskapsindikatorn antalet vetenskapliga artiklar i referee- granskade tidskrifter, när det gäller tillämpad forskning, bör kopplas till t.ex. publicering i branschtidningar eller seminarier för drifts- eller branschfolk. Annars är risken att indikatorer som antalet doktorer/ licentiater och vetenskapliga artiklar skapar forskning för sin egen skull, vilket inte är målet med energiforskningen. Verket för näringslivsutveckling () anser att en indikator för typ av mottagare bör införas, t.ex. soloföretag, mikroföretag, småföretag, medelstort företag eller storföretag. Det bör även ingå huruvida företaget som kommersialiserar produkten är svenskt samt hur framgångsrik kommersialiseringen är. anser vidare att indikatorn Utbetalt stöd för att pröva marknadsmässiga förutsättningar av projekt med kommersiell potential bör läggas till samt att indikatorn för hur mycket riskkapital som har investerats bör delas upp i privat respektive offentligt kapital. Bakgrund: I regeringens proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143) konstateras ett behov av en systematisk uppföljning av de energipolitiska målen med hjälp av indikatorer. gavs uppdraget att ta fram dessa indikatorer. En första redovisning gjordes 2002 genom rapporten indikatorer 2002 för uppföljning av energipolitiska mål (Statens energimyndighet 24:2002). Energiindikatorernas har därefter redo- visats med en fördjupning i olika områdens indikatorer olika år. Med utgångspunkt i de energipolitiska målen formulerade Energi- myndigheten en uppsättning grundindikatorer. Bland dessa kan nämnas Andel energi från förnybara källor, Användningen av fossila bränslen i förhållande till totalt använd energi i olika sektorer, Industrins energi- användning per förädlingsvärde i olika branscher, samt Energianvänd- ningen för uppvärmning samt hushållsel/fastighetsel/driftel per ytenhet. Indikatorerna är avsedda för uppföljning inom energipolitikens samtliga verksamhetsområden. När det gäller verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem belyses målet att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar exempelvis av indikatorer som beskriver användningen av kraftvärme, industrins energianvändning, industrins elanvändning och energianvändningen för uppvärmning av småhus, flerbostadhus och lokaler. Målet om att användningen av förnybar el skall öka kan följas genom grundindikatorn för Andel energi från förnybara källor i förhållande till olika typer av användning. När det gäller insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering inom det långsiktiga energipolitiska programmet motsvarar de visioner som formulerats för tema- och utvecklingsområden detaljerade delmål som kan följas upp med ett system av områdes- specifika indikatorer av liknande slag som energiindikatorerna för uppföljning av energipolitiken. På samma sätt kan indikatorer formuleras för uppföljning av hur verksamheten bidrar till kommersialisering, samt hur verksamheten bidrar till att bygga upp kunskap och kompetens. Utvärdering och uppföljning av långsiktiga program baserades på den Plan för uppföljning och utvärdering av energipolitiska program (Ds 2000:14) som på uppdrag av Närings- och utarbetades av arbetsgrupp med företrädare för departement och myndigheter. Arbetsgruppen föreslog att de långsiktiga insatserna skulle redovisas utifrån uppföljning och utvärdering av kvalitet och relevans, samt att en ny metodik för teknikorienterad redovisning skulle utvecklas. Det senare förslaget ligger till grund för den redovisning i termer av utvecklings- områden som använt . Uppföljning och redovisning av insatserna har därmed bestått av flera olika slag av återrapportering. Till en del har redovisningen avsett prestationsrelaterade mått såsom antalet beslut, beviljade program- och projektmedel, andelen sam- finansiering från olika forskningsfinansiärer, samt fördelningen av projektmedel mellan grupper av bidragstagare. En viktig del av uppföljningen har även baserats på regelbundet genomförda oberoende utvärderingar av s.k. peer review-modell av stödet till forskning, utveckling och demonstration med avseende på kvalitet och relevans. En tredje viktig del av uppföljning och utvärdering har varit den analys enligt de s.k. ATLAS-modellen av konkurrensförutsättningar, produk- tionsutveckling, efterfrågeutveckling och den kommersiella mognaden för de prioriterade utvecklingsområdena. Myndigheten föreslår att EFUD-insatserna skall följas upp med hjälp Prop. 2005/06:127 av resultatmått och indikatorer. Myndighetens förslag till struktur för uppföljningen bygger på 1) uppföljning av specifika EFUD-mål per tema- och utvecklingsområde med hjälp av resultatmått, 2) uppföljning av verksamhetens bidrag till omställningen av energisystemet genom områdesspecifika indikatorer, samt 3) uppföljning av generella kunskaps- och kompetensmål och av generella kommersialiseringsmål med hjälp av indikatorer. föreslår att uppföljning av verksamheten per tema- och utvecklingsområde skall ske gentemot i förväg uppsatta EFUD-mål för respektive område. För uppföljning av kunskap och kompetens respektive kommersialisering föreslår två uppsätt- ningar indikatorer. Myndigheten avser att testa de föreslagna indikatorer- na och successivt vidareutveckla dessa. skall även vidareutveckla arbetet med utvärderingar och syntesrapporter, i vilka insatser och resultat sätts i ett större sammanhang. Strukturen för uppföljning av insatserna i enlighet med Energi- myndighetens förslag innehåller därmed ett antal olika mått, indikatorer Beslutade medel, fördelning per område och kategori, mottagare m.m. Uppföljning av uppställda s.k. EFUD- Uppföljning av de konkretiserade visionerna (effektmålen), exempelvis antal TWh vindkraft eller kraftvärme, eller antal procent minskat behov av T.ex. antal doktors- och licentiat- examina , antal verksamma forskare med energiinriktning, antal publicerade vetenskapliga artiklar i T.ex. antal patent och licenser, mängd reviews av program, utvecklingsområden, centra m.m.. Resultatspridning, underlag för En utförligare sammanställning återfinns i bilaga 4. Skälen för regeringens bedömning: Uppgiften att enligt en övergripande strategi prioritera långsiktiga insatser för utvecklingen av ett hållbart energisystem innebär enligt regeringens bedömning ett omfattande och dynamiskt arbete. Strategi och verksamhetsplan måste kontinuerligt uppdateras och revideras i ljuset av utvecklingen inom forskning, näringsliv och energipolitik. En ambitiös omvärldsbevakning och ett adekvat program för analys och forskning kring energisystemet är väsentliga utgångspunkter för ett sådant arbete. En annan viktig komponent är uppföljningen av den verksamhet som finansieras inom programmet, både administrativt och i termer av att infoga resultaten av enskilda forskningsprojekt i en växande kunskapsbas om energiteknik för ett hållbart samhälle. Det av redovisade förslaget till indikatorer för uppföljning bygger på den teknikorienterade redovisningen som föreslogs i planen för uppföljning , och som utvecklats till en struktur för planering, genomförande och uppföljning av insatserna inom sex temaområden, indelade i ett antal utvecklingsområden. Myndigheten föreslår att uppföljningen sker i termer av tre olika återrapporteringar - Resultatmått, Områdesspecifika indikatorer och Generella indikatorer. Med resultatmått avses uppföljning av de s.k. EFUD-mål som föreslagits för tema- och utvecklingsområden. Dessa är konkreta och s.k. SMART:a mål (Specifika, Mätbara, Accepterade, Realistiska och Tidsatta) som till del motsvarar tidigare använda prestationsrelaterade mått såsom antalet beslut, beviljade program- och projektmedel, men som även utgörs av uppföljningen av sådana specifika EFUD-mål som demonstrerade och utvärderade koncept, utveckling av viss teknik till i förväg bestämda prestanda, utveckling som lett till minskade kostnader för viss teknik etc. De områdesspecifika indikatorerna är formulerade för att följa upp de konkretiserade visioner som formulerats per tema- och utvecklings- område, eller per program. Den övergripande visionen för arbetet inom temaområdet Byggnaden som energisystem är exempelvis att all energi- användning i bebyggelsen skall vara effektiv och långsiktigt hållbar. Denna vision har sedan konkretiserats ytterligare, t.ex. i visionen att majoriteten av bostäder och lokaler utformas med utgångspunkt från ett livscykelkostnadperspektiv (LCC), eller att av oljeförbrukningen är ersatt med långsiktigt hållbar energi. Sådana konkretiserade visioner, eller effektmål, sätter upp en önskvärd utveckling som forskning, utveckling, demonstration och kommersi- alisering förväntas bidra till att uppfylla, men som inte är det direkt mätbara resultatet av enbart en specifik forskningsinsats. Indikatorer av detta slag kan dock illustrera visar hur verksamheten bidrar till möjlig- göra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i i enlighet med det övergripande målet. har även föreslagit generella indikatorer avsedda för uppföljning av hur verksamheten bidrar till att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras, samt hur verksamheten bidrar till att bygga upp kunskap och kompetens. Bland indikatorer för kommersialisering kan nämnas antal patent och licenser och antal nya företag och/eller nya arbetstillfällen, om nya metoder eller lösningar inom energiområdet är klara för tillämpning eller börjar tillämpas, eller huruvida riskkapital har investerats etc. För uppföljning av verksamhetens bidrag till uppbyggnad av kunskap och kompetens föreslås exempelvis kvantitativa indikatorer som antal examina (doktor och licentiat), antal aktiva seniora forskare med energi- inriktning, antal vetenskapliga publikationer i s.k. referee-granskade tidskrifter, liksom indikatorer som visar i vilken utsträckning det före- kommer samverkan och samfinansiering, deltagande i internationella nätverk och tvärvetenskaplig verksamhet. Enligt regeringens bedömning (se avsnitt 5.3) utgör den övergripande strukturen med tema- och utvecklingsområden en ändamålsenlig grund för arbetet med prioritering, uppföljning och utvärdering utan att hindra att andra områden av betydelse för framtidens energisystem beaktas. Ett system med områdesvisa indikatorer ger enligt regeringens bedömning goda möjligheter till uppföljning av hur verksamheten inom det långsiktiga energipolitiska programmet bidrar till omställningen av energisystemet och kopplar på ett åskådligt sätt ihop det övergripande målet med de finansierade insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering. Generella indikatorer enligt förslag är enligt regeringens bedömning ett lämpligt sätt att följa upp och redovisa hur verksamheten bidrar till kunskap och kompetensutveckling och närings- livets utveckling. bör enligt regeringens bedömning även fortsätt- ningsvis genomföra regelbundna oberoende utvärderingar av verksam- hetens kvalitet och relevans. Utredaren av det långsiktiga energipolitiska programmet har i sitt betänkande noterat att de databaser som används för registrering av de projekt som bedrivs inom ramen långsiktiga energipolitiska program inte i tillräcklig grad möjliggör uppföljning av verksamheten. Till viss del kan detta bero på att det inte har funnits någon samlad databas utan varje myndighet som ansvarat för finansiering inom programmet har haft sin egen. Problemet med bristande samordning mellan myndigheterna borde dock kunna lösas i samband med att ges det samlade ansvaret för administrationen av det långsiktiga programmet (se avsnitt 7.1). Utredaren pekar även på brister i bl.a. databas som har gjort det svårt för t.ex. RRV att vid sitt underlagsarbete för utredningen kring samverkan och kommersialisering inom den långsiktiga energipolitiken identifiera demonstrationsprojekt.