prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — Nedskrivning avseende negativa resultatandelar i dotter- och intressebolag har minskat den balanserade kapitalförändringen med och givit motsvarande ökning av resultatandelar. Försäljning av andelar i har ökat den balanserade kapitalförändringen med och minskat andelar ovan. Försvarsmakten har invärderat varor till bered- skapsvarulagret och därmed ökat balanserad kapitalförändring med . Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper har medfört en utjämningspost på som redovisas som balan- serad kapitalminskning. Kupongränta på de bostadsobligationer som tidigare överförts från AP-fonderna uppgår till och redovisas som en balanserad kapitalökning. I samband med överföring av fastigheter från till har uppskrivning skett till marknadsvärde, vilket medfört en balanserad kapitalökning med (se även not 19 Byggnader, mark och annan fast egendom). konton för hantering av TV-avgiften, rundradiokontot m.fl., rapporteras som en del av statsverket, vilket har inneburit en minskning av nettoförmögenheten med . Saldot vid avräkning av inomstatliga betal- ningar avseende anslag och inkomsttitlar upp- gick till och redovisas som en ökning av nettoförmögen- heten. Förändring av statens nettoförmögenhet Justering för ny princip vid redovisning av förskott från EU Justering för nya redovisningsprinciper enligt IFRS hos dotter- och Utdelning från dotter- och Förändring av eget kapital hos dotter- Årets över-/underskott Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) - Fonder för frivillig sjukförsäkring Medel från vattendomar m.m., Som fonder i staten redovisas medel som reserverats för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte bestäms av en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fonder. redovisar Kärn- avfallsfonden som består av avgifter från kärn- kraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna skall täcka alla kost- nader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden står numera för mer än hälften av det kapital som redovisas som Fonder i staten. fond förvaltas enligt riktlinjer som beslutas av . Fonden utgörs av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek, som baseras på institutens kapitaltäck- ningsgrad, används till att bygga upp en fond varifrån ersättning betalas ut till institut som försatts i konkurs och som omfattas av garantin. Insättningsgarantin gäller för såväl privat- personer som företag och andra juridiska personer. redovisade medel som enligt regeringens beslut avsattes från inkomsterna av energiskatt för individuellt kompetenssparande. har denna fond upplösts och medlen återförts till statsbudgeten. redovisar medel i en garantireserv för främst s.k. Äldre garantier. Garantireserven byggdes till sin huvuddel upp , genom överföring av anslagsmedel. redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. De största är Trafiklivräntefonden, Frivilliga yrkesskadefonden och Affärsverks- fonden. Försäkringskassornas fonder för den frivilliga sjukförsäkringen förvaltades fram till ombild- ningen till den nya av respektive försäkringskassa, och användes för utbetalningar från den frivilliga sjukpenning- försäkringen. har dessa fonder avvecklats och medlen har överförts till statsbudgeten. Utbetalningarna för den frivilliga sjukförsäkringen finansieras med anslag. Bilskrotningsfonden redovisas av och används till bilskrotningspremier. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder. Batterifonden redovisas av och används för bl.a. omhändertagande av miljöfarliga batterier. Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Det stora flertalet myndigheter betalar pensions- till (). SPV ansvarar och gör avsättningar för merparten av statens pensionsåtagande i den statliga för- säkringsrörelsen. Undantag från denna för- säkringslösning är de myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, främst affärsverken utom . Den av SPV redovisade pensionsskulden har ökat med att jämföra med föregående år, beroende på ett flertal faktorer. Den viktigaste enskilda händelsen detta år, var att SPV övertog ansvaret för den pensionsavsättning som tidigare fanns hos de allmänna försäkringskassorna i samband med att dessa överfördes till den nya statliga myndigheten . Detta påverkade pensionsskulden hos SPV med dels en post på ca för nyanslutningen till försäkringsrörelsen, dels en post på ytterligare som avser ansvaret för förmåner som härrör sig till anställning som upphörde och som försäkringskassorna tidigare svarade för. Ny- intjänad pension uppgår brutto till , uppräkning av skulden med ränta i enlighet med de försäkringstekniska riktlinjerna har gjorts med och indexering av förmåner med . Utbetalade förmåner som minskar skulden har varit . Den avsättning på som fanns hos de tidigare allmänna försäkrings- kassorna har avvecklats i samband med att SPV övertog ansvaret. Endast ett mindre belopp kvarstår hos . Hos Försvarsmakten har avsättningen liksom minskat med ca beroende på att nyintjänade pensioner varit lägre än årets utbetalningar. Hos är årets kostnad för intjänade pensioner något högre än pensionsutbetalningarna, men i sam- band med bildandet av den nya myndigheten , som inte är ett affärsverk, har ansvaret för en del av åtagandet överförts till SPV vilket gör att totala avsätt- ning uppvisar endast en liten förändring. Övriga avsättningar består huvudsakligen av avsätt- ningar för risker i garantiengagemang. Reser- veringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna och för riskkoncentration i portföljen. Den totala reserveringen vid utgången av 2005 uppgår till , vilket motsvarar av den samlade garantiportföljen. Avsättningarna har ökat med . Reser- vering för förväntad förlust har ökat med vilket hänger ihop med att andelen lågpresterande fordringar, dvs. sådana med låg återbetalningsgrad, ökat i verksamheten. Reservering för s.k. oförväntade förluster p.g.a riskkoncentration har däremot minskat med , som följd av att garanti- portföljen blivit mer balanserad . har Försvarsmakten avsatt för framtida utgifter för omstrukturering enligt beslutet om den försvarspolitiska inriktningen 2004. Därav avser huvuddelen avveckling av materiel. Andra delar är bl.a. kostnader för uppsagd personal, och sanering, . () reserverar medel för framtida garantiförluster i garantiverksamhet enligt den s.k. nya garantimodellen. Reserve- ringen för förluster avseende kreditgarantier har minskat med som följd av ändrade riskbedömningar. Totalt garantiåtagande i den del reservering gjorts är . Därav avser Öresundsförbindelsen, ett åtagande som delas med danska staten. avsättning avser främst den frivilliga pensionsförsäkringen enligt äldre lagstiftning på . Nyteckning till försäkringen upphörde och avsättningen minskar numera successivt eftersom inga inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pensionsutbetal- ningar. redovisar dessutom en avsättning med för åter- betalning av ränta på återkravsfordringar som följd av en dom i Regeringsrätten. Sida:s avsättningar för risker i engagemang avser exportkrediter där Sida garanterar och sub- ventionerar krediten (U-krediter). U-krediterna ges f.n. till 26 länder för export som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i länder som inte själva kan bära kostnaden för normal finansiering på kommersiella villkor. Den kraftiga minskning av garantier och garanti- utfästelser vid Sida som skett avtog och minskningen var nu måttliga eller av engagemanget. Reserveringen uppgick vid utgången av 2005 till av totalt engagemang. har en avsättning på för förväntade utbetalningar i ett pågående fall inom investerar- skyddet. Statens järnvägars avsättningar har minskat i samband med att tidigare avsättning för inlösen av operationell leasing kunnat upplösas. Eliminering, myndigheters innehav I definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som kontoret använder, och har använt sig av i sin finansiering av statens lånebehov (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Lån i redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med avseende på förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används Riks- gäldskontorets definition av statsskulden minskat med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer och statsskuldväxlar. Det är endast ett fåtal myndigheter som innehar statsobligationer och/eller statsskuld- växlar. Kärnavfallsfondens innehav var och Insätt- ningsgarantinämndens innehav uppgick till . Övriga myndigheters innehav avser främst eget innehav av premieobligationer. Lån utomlands upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. den räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen. De redovisade lånen i utländsk valuta ökade med . De utländska lånens marknadsvärde uppgick till . Leverantörsskulder avser skulder som upp- kommer vid köp av varor och tjänster. Leveran- törsskulderna kan visa stora variationer mellan åren på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Not 46 Övriga skulder Obligationer som förfallit, vinster, skuld till Premiepensions- myndigheten avser huvudsakligen inbetalda ålderspensionsavgifter som övergångsvis placeras på konto i för finansiering av framtida pensioner. Medel för EU-avgiften uppgår till och avser medel som har skuldförts på konto i , men ännu inte betalats från statens checkräkning. tar upp lån i svenska kronor och genom skuldbytesavtal omvandlas lånen till skuld i utländsk valuta. Genom dessa transaktioner uppstår en kreditrisk och för att hantera denna risk ingår man s.k. . Dessa uppgår till . skuld avseende kontoöverskott på skattekonto utgörs huvudsakligen av skatt- skyldigas kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . Till viss del utgörs överskotten också av oreglerade skulder avseende över- skjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit effektueras på balansdagen. Statens åtagande i samband med överens- kommelsen om stängning av kärnkraftreaktorn , redovisas som en skuld till (se avsnitt 4.4 Redovisnings- principer och tilläggsupplysningar). Minskningen av övriga skulder beror till största delen på en minskning av skuld till AP-fonderna. övriga skulder består till största delen av förskotteringar från kommuner och en betalningsutfästelse till . Minskningen på avser främst över- föring av lån från och till . övriga skulder består till största delen av betalningsutfästelser till av- seende villkorat aktieägartillskott. Av den totala ökningen på avser betalningsutfästelser till . Ökningen hänförs även till en ökad nettoupplåning för järnvägsinvesteringar hos och en större nyupplåning för prioriterade järnvägsinvesteringar bl.a. City- banan i . Statens pensionsverks övriga skulder hänförs huvudsakligen till innehållen preliminär skatt avseende tjänstepensioner. Ökningen av övriga skulder med beror dels på att antalet beslut om inteckningar och lagfarter på fastigheter har ökat, med därtill hörande beslut om stämpelskatt, dels på ökade fastighets- priser och inteckningsbelopp. övriga skulder har ökat med . Ökningen är i huvudsak hänförlig till ökad skuld för personalens källskatt till följd av ökade löner samt utbetalning av retroaktiva löner . ökning med beror på att beslutade ännu ej utbetalade garantiåtaganden har ökat . Ökningen av övriga skulder hos affärsverket utgörs till största delen av en ökad inlåning från avseende förskotts- betalning av leasing. ökning av övriga skulder med avser förskott från en hyresgäst för att iordningsställa lokaler på . - Medel enligt förlikningsavtal och Depositioner kan t.ex. utgöras av indrivna medel hos kronofogdemyndigheterna som redovisas av och av hyror som deponerats av privatpersoner hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. Förskott från uppdragsgivare och kunder Förskott från uppdragsgivare och kunder består av medel som erhålls för finansiering av större projekt, t.ex. byggnader och forsknings- och utvecklingsprojekt, som pågår och där arbetet ej har avslutats eller slutavräknats. erhåller förskott från utrikes samarbetspartners i samband med pågående projekt. Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infra- struktur för tele- och datakommunikation. Avtalstiden varierar och förskotten intäktsförs . upplupna kostnader avser räntekostnader för upplåning i svenska kronor, utländsk valuta och för skuldskötselåtgärder. Statens jordbruksverks upplupna kostnader avser i huvudsak periodisering av gårdsstöd (arealersättning) med flera ersättningar, dvs. stöd som är hänförliga till 2005 men ännu ej betalts ut. Minskningen från föregående år beror på att andelen stöd där utbetalning senarelagts, minskat jämfört med . Som upplupna kostnader redovisas i övrigt bl.a. myndigheternas skuld till personalen för sparad och outtagen semester. Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål. De oförbrukade bidragen har ökat med och det kan i huvudsak förklaras med att redovisar bidrag från avseende förberedande arbete gällande . Periodavgränsningsposter övriga förutbetalda intäkter Förutbetalda avgifter för utfärdande Förutbetalda överkurser vid upplåning Förutbetalda överkurser vid upplåning Förutbetalda underkurser, uppköp Som övriga förutbetalda intäkter redovisas avgiftsintäkter etc. som betalats , men som är hänförliga till kommande år. Garantier för vilka avsättning ej görs Garantier om tillförsel av kapital , m.fl., RGK, Sida Garantier för vilka avsättning görs Garantier om tillförsel av kapital Internationella åtaganden, RGK De statliga garantiåtagandena hanteras av fem myndigheter, , Riks- gäldskontoret, , och . Garantiverksamheten beskrivs närmare i kapitel 6, Statliga garantier och krediter. I noten har garantiåtagandena delats upp i garantier för vilka ingen avsättning för förluster görs och garantier för vilka avsättning görs. Inom linjen tas de åtaganden för vilka ingen avsättning görs upp (se även avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar samt kapitel 6, Statliga garantier och krediter). Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balansräk- ningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga för- pliktelser, dvs. det är osäkert om det före- kommer en förpliktelse eller ej. Som Övriga ansvarsförbindelser redovisas de ansvarsför- bindelser som ej är garantiförbindelser. redovisar åtaganden gente- mot internationella utvecklingsbanker och utvecklingsfonder. och redovisar antastbara för- måner. belopp har minskat från till avseende det pensionsåtagande ifråga om antastbara förmåner som övertagits av . har värderat åtagandet till av det belopp som föregående år tog upp. Här föreligger dock viss oklarhet om värdet av åtagandet och SPV har därför regeringens uppdrag att redovisa en fördjupad bedömning av vilket värde för- pliktelsen skall åsättas. post utgörs av antastbara pensionsförpliktelser. har tecknat borgen för lån avseende förvärv av fastig- het och belopp avser i huvudsak pensionsåtaganden rörande dotter- och intresseföretag. Tillkommer/avgår: Förändring av skulder och fordringar tar upp skattefordringar och skatteskulder i redovisningen. Dessa fordringar och skulder påverkar redovisade skatter i resultaträkningen men har inte i sig medfört några betalningar. har skulderna i form av främst överskott på skattekonton ökat, vilket innebär att medel som ännu inte tagits upp i resultaträkningen betalats in till staten. Avgifter och andra ersättningar Dotter- och intresseföretag värderas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden vilket innebär att utdelningar inte redovisas i resultaträkningen. Det innebär att utdelningar från dotter- och intresseföretag måste läggas till för att komma fram till statens nettoupplåning. Statens ut- delningar redovisas i huvudsak av . har bl.a. lämnat utdelning med och med . Nedskrivning av lån, CSN m.fl. Nedskrivning av fordran på kommuner Förändring av fordringar, Kapitaltillskott för förlusttäckning i Avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån medför inte några betalningar och dessa kostnader tas därför bort. Återföringen av nedskrivningar av lån hos CSN förklaras med att föregående år gjordes en stor nedskrivning till följd av metodförändringar, medan reserveringen minskat bl.a. som följd av lägre ränta som ger högre grad av återbetalning. Nedskrivningen av fordran på kommuner för moms i det s.k. kommunkontosystemet har redovisats som transferering, men inte medfört någon betalning. Statens ersättning till i samband med överenskommelsen om stängning av , har redovisats som transfereringskostnad men inte medfört någon betalning. Dessa belopp dras därför av. Till transfereringar hänförs även förändringar i återkravsfordringar m.m. inom social- försäkringsområdet. och har tillskjutit kapital för att täcka förluster i . Dessa medel, som redovisas under årets resultatandelar i resultaträkningen, har tillförts raden transfereringar. Avsättningar (se not 42 och 43) Nedskrivning av lån RGK Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betalningar och tas därför bort. skrev ned lån till , och med totalt . har endast en mindre justering av nedskrivet belopp gjorts. Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. har gjort en realisationsförlust vid försäljning av Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa, bank Förändringar av långfristiga fordringar har medfört att statens nettoupplåning har minskat med . Till en del beror det på att bostadsobligationer till ett bokfört värde av har sålts . Förändringar av omsättningstillgångar har medfört att statens nettoupplåning har ökat med . Den viktigaste faktorn är kortfristiga placeringar. Behållningen på kassa, bank har ökat med vilket medför att statens nettoupplåning ökar. Förändringar av skulder har medfört att statens nettoupplåning har ökat med . Främst är det Riksgälds- kontorets skulder avseende som minskat (ca ). Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. lämnat ett ovillkorat aktieägartillskott till med . har investerat i lång- fristiga valutadepositioner på . Materiella investeringar uppgick till vilket är en ökning med från föregående år. Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till , vilket är en liten ökning med från föregående år. Av investeringarna i beredskapstillgångar var hänförbara till det militära försvaret. Investeringar i väganläggningar uppgick till , vilket är en minskning med från föregående år. Bland större väginvesteringar kan nämnas utökning av motorvägen mellan och med ett körfält i vardera riktningen, öpp- nande av Svinesundsförbindelsen på och en delsträcka i objektet Torp-Håby samt ännu ej öppnade Götaleden i , E4:n förbi samt arbetet på E4:n mellan och Mehedeby. Investeringar i järnvägsanläggningar uppgick till , vilket är en ökning med från föregående år. har gjort investeringar enligt den nya banhållningsplanen med . I banhållningsplanen ingår bl.a. investeringar i där bangårdsombyggnaden i är färdig samt i där dubbelspårsutbyggnaden färdig- ställts. I har utbyggnaden mellan södra och färdigställts och i har byggandet av påbörjats . Investeringar i maskiner och inventarier upp- gick till , vilket är lika mycket som föregående år och fördelar sig på de flesta myndigheter. Bland de största kan nämnas att har gjort investeringar i maskiner och inventarier med vilket är en ökning med 0,1 miljarder. Försvarsmakten, och Krimi- nalvårdsstyrelsen har investerat vardera. Investeringar i fastigheter och markanlägg- ningar uppgick till , vilket är en liten ökning på från föregående år. Den största posten avser med vilket är en ökning jämfört med . Fortifi- kationsverkets investeringar i fastigheter och markanläggningar till Försvarsmakten uppgick till , vilket är samma nivå som föregående år. har investerat i ett stort antal markområden. minskning i förhållande till föregående år. Investeringar i immateriella tillgångar som i , vilket är en minskning med från föregående år. De största investeringarna i immateriella tillgångar finns hos som investerat . Därutöver kan nämnas , och som investerat vardera. Centrala nyutlåning, som till största delen består av studielån, uppgick till , vilket är en minskning från föregående år med . Amorteringarna hos CSN uppgick till , en ökning från föregående år med . nyutlåning var , vilket är en marginell ök- ning. har ökat sina lån i Riksgälds- kontoret med och står där- med för huvuddelen av nyutlåningen (se även not 28, Utlåning). Amorteringarna av lån i uppgick till , vilket är samma nivå som 2004. Amorteringen avser i huvudsak lån till . Finansiellt netto för statens upplåning Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning har förbättrats med . Kostnader som är hänförbara till orealiserade valutakursdifferenser uppgick till beroende på kronans försvagning. Orea- liserade poster påverkar inte statens netto- upplåning. Kapitaliserade räntor på utlåning Avgår reavinst vid försäljning av aktier Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldförvaltningen. tar upp ränte- intäkter för sin utlåning i resultaträkningen. En stor del av denna ränteintäkt betalas inte in till staten utan bokförs i balansräkningen som en ökning av fordran. Denna s.k. kapitaliserade ränta har inte betalats in till staten och påverkar således inte statens nettoupplåning. har redovisat realisationsvinster i samband med TeliaSonera AB:s återköp av aktier med . Förändringar av tillgångar hänförbara Förändringar av skulder hänförbara Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. För- ändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har påverkat statens nettoupplåning med 1,2 respektive . ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av statsbud- getens utfall . I detta kapitel lämnar rege- ringen en utförligare redovisning av stats- budgetens slutliga utfall , som också jämförs med de beräknade inkomsterna och budgeterade utgifterna på statsbudgeten. Med statsbudgeten avses i det följande den ursprungliga statsbud- geten antagen av , exklusive tilläggsbudget. I bilaga 5 och 6 redo- visas det slutliga utfallet för samtliga inkomst- titlar och anslag på statsbudgeten. Statsbudgeten skall omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov enligt 16 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Statsbudgetens saldo är därmed detsamma som statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna. Budgetsaldot uppgick till (tabell 5.1). I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till -38,. Skillnaden mellan utfallet och statsbudgeten blev därmed . Inkomsterna beräknades i statsbudgeten uppgå till . Det slutliga utfallet blev , vilket är högre än beräknat (se vidare avsnitt 5.2 Statsbudgetens inkomster ). Utfallet för Skatter m.m. blev högre än beräknat, varav avser Juridiska personers inkomstskatt och avser Betalningsdifferenser, skattekonto. Utfallet för Mervärdesskatt blev högre än beräknat i statsbudgeten. Inkomster av försåld egendom beräknades i statsbudgeten schablonmässigt uppgå till . Tabell 5.1 Statsbudgetens utfall (UO 26)