prop · GT03205 · 2006-05-30 00:00:00 — Länsstyrelserna har fördelat medel för lokala naturvårdsprojekt och beslutat om statsbidrag till när- mare tusen olika projekt. Drygt 400 av dessa har anknytning till friluftsliv. - Medel till friluftslivet Naturvård, friluftsliv, fysisk aktivitet och hälsa hör nära samman. Fri- luftslivet har potentialen att locka nya grupper. fördelades till landets friluftsorganisationer. Härutöver fördelar ekonomiska resurser till länsstyrelserna för skötsel och tillgängliggörande av skyddade naturområden. Cirka en tredjedel av dessa insatser rör friluftslivet. skall tillsammans med de många fri- luftsorganisationerna på olika sätt stärka och utveckla friluftslivet och samordna friluftsfrågor, naturvård och hälsofrämjande insatser. Priorite- rade projekt är bl.a. sådana som innehåller tydliga folkhälsoaspekter och riktar sig till barn och unga. Ideella friluftsorganisationer kan även ha betydelse för att uppmuntra äldre kvinnor och män att bli mer aktiva utomhus. Folkhälsoforskningen har visat att interventioner för att öka fysisk akti- vitet i befolkningen är effektiva om de inriktas på att skapa en stödjande fysisk miljö. anslogs ytterligare till fri- luftsorganisationerna. Med stödet skapas goda möjligheter för att ännu fler människor kan utveckla ett livslångt intresse för hälsa, friluftsliv och naturvård. Natur- och friluftsupplevelser och en rik varierad natur är en del av väl- färden för alla. Regeringen har beslutat om en satsning på lokal och kom- munal naturvård genom ett program , som omfattar . Den kommunala översiktliga planeringen är till sin karaktär framåtsyftande, sektorsövergripande och skall se till helheten. Friluftsplaneringen behöver på ett uttalat sätt ha människors behov och upplevelser i fokus, vilket understryker dess betydelse i folkhälsoarbetet. Regeringen genomför en särskild satsning på idrot- ten, Handslaget mellan staten, kommunerna och idrottsrörelsen. Hand- slaget innebär att regeringen tillför idrottsrörelsen under förutsättning att idrottsrörelsen fortsätter och intensifierar sitt arbete för att nå nya grupper av främst barn och ungdomar, att hålla till- baka avgifterna, att förbättra möjligheterna för flickors deltagande, att motverka droger samt att vidareutveckla samarbetet med skolorna. uppgår regeringens bidrag till idrottsrörelsen inom ramen för Handslaget till . Medel har även destinerats till akti- viteter under temat speciella insatser. Bland annat nämns aktiviteter som syftar till att få med fler barn och ungdomar med funktionshinder i Skr. 2005/06:205 motions- och idrottsverksamhet. har regeringen ändrat läroplanerna så att skolan skall sträva efter att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet inom ramen för den samlade skoldagen. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att rapportera hur skolorna lyckas förverkliga målet om regel- bunden fysisk aktivitet för varje elev. Myndigheten för skolutveckling vill även framhålla, inom ramen för remissomgången avseende den folkhälso- politiska rapporten, att fysisk aktivitet bör vara integrerat i flera olika ämnen, där varje lärare inom sitt ämne tar ansvar för att eleverna skall röra sig och vara fysiskt aktiva. - Att främja fysisk aktivitet i skola och närmiljö för barn och unga Regeringen inrättade ett nationellt resurscentrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och unga vid . Från , benämns det Nationellt centrum för främjande av god hälsa hos barn och ungdom (NCFF). beslutade regeringen att utöka centrets verksamhet till att även avse frågor om god kosthållning. Centru- mets främsta uppgift är att stödja skolorna i deras arbete med att stimulera till ökad fysisk aktivitet, god kosthållning och andra hälsofrämjande akti- viteter. fick centrumet i uppdrag att främja och utveckla dans i skolan. Centrumet skall också sprida erfarenheter och goda exempel från arbetet inom ämnena idrott och hälsa, hem- och konsumentkunskap och från andra insatser samt stödja och sprida forskning och utveckling. Regeringen har gett FHI i uppdrag att påbörja ett tvärsektoriellt och långsiktigt utvecklingsarbete om den bebyggda miljöns betydelse för fysisk aktivitet. I den bebyggda miljön ingår både allmänna inomhus- miljöer och utemiljöer i närheten av bostadsområden såsom skol- och för- skolegårdar, trafikmiljön och anläggningar för rekreation och idrott. I upp- draget ingår bl.a. att undersöka vilka faktorer i närmiljön som främjar fysisk aktivitet hos barn, vuxna och äldre samt identifiera effektiva inter- ventioner och informera om forskning och utvecklingsprojekt. - Barns och ungas utemiljöer Barnsäkerhetsdelegationen har i sitt betänkande Från barnolycksfall till barns rätt till säkerhet och utveckling (SOU 2003:127) pekat på vikten av ett utvecklingsarbete för att höja kunskapen om lekbara miljöer och skapa en insikt i och förståelse för hur goda miljöer för lek kan skapas och för- valtas. Mot bakgrund av detta har regeringen tilldelat Movium, som är en centrumbildning inom , det nationella sam- ordningsansvaret för kunskapsutveckling och kunskapsspridning rörande barns och ungas utemiljöer. tillförs för detta samordningsansvar. Regeringen framhöll i propositionen Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre (prop. 2005/06:115) att det behövs medel för att stimulera kommunernas förebyggande insatser för äldre t.ex. i form av förebyggande hembesök. Det är en viktig metod för att nå ut även till grupper som annars är svåra att nå med information om hälsa och livsstil, exempelvis om betydelsen av fysisk aktivitet. Den enskilde kan då få information om vilka möjligheter som finns i kommunen, som t.ex. seniorgymnastik, promenadgrupper etc. - Fysisk aktivitet på recept Inom hälso- och sjukvården har intresset ökat för fysisk aktivitet, mycket tack vare arbetet med fysisk aktivitet på recept (FaR) och fysisk aktivitet i sjukdomsprevention och sjukdomsbehandling (FYSS) men det finns stora regionala skillnader. Utvärderingar av FaR är under publicering, resultaten är mycket positiva bl.a. när det gäller deltagarnas följsamhet och att vård- centralerna ger alltfler recept på fysisk aktivitet. FaR är ett konkret exem- pel på en ny arbetsmodell för hur hälso- och sjukvården kan främja fysisk aktivitet. FHI har i samverkan med Yrkesföreningar för fysisk aktivitet (YFA) tagit fram FYSS som innehåller rekommendationer för fysisk akti- vitet kopplat till ett stort antal vanliga sjukdomstillstånd. FYSS är tänkt både som en allmän kunskapsbank med den senaste forskningen inom ämnesområdet, men också som ett stöd för vårdpersonal för att på ett bättre sätt än tidigare kunna förskriva FaR. För att FaR skall vara fram- gångsrikt behöver det finnas ett lokalt utbud av aktiviteter för människor i olika åldrar och med olika förutsättningar. - Att utbilda ledare för fysisk aktivitet på recept () arbetar med en systematisk kunskapsöversikt om metoder för att främja fysisk aktivitet, där bl.a. FaR ingår. Många landsting har tagit politiska beslut, startat utbildningar och satt upp särskilda organisationer för samarbetet mellan patient, hälso- och sjukvård och föreningslivet. Idrottsutbildarna () har tagit fram ett utbildningskoncept för idrottens organisationer. () och genomför nu utbildningar för aktivi- tetsledarna, som skall ta emot personer med FaR. Föreningslivet har stor potential att bidra till genomförandet av FaR-program tack vare sin för- ankring i lokalsamhället och stora ledarresurser, men behovet av utbild- ning för att ta hand om vanligtvis stillasittande samhällsgrupper är stort. - Idrottens roll i folkhälsoarbetet Idrotten som folkrörelse är en annan viktig samhällsaktör och tillgång för () har bildat , med ansvar för barn- och ungdomsidrott samt bredd- och motionsidrott. Idrotten är med sina ca tre miljoner medlemmar inklusive 500 000 ideella ledare och tränare, en viktig samhällsaktör och en tillgång för folkhälso- menar, inom ramen för remiss- omgången avseende FHI:s Folkhälsopolitiska rapport , att Riksidrotts- förbundets breddidrott behöver öka sitt engagemang för äldre och utveckla för målgruppen lämpliga verksamheter. samma remissomgång, att den enskildes ansvar när det gäller fysisk akti- Skr. 2005/06:205 vitet också behöver tydliggöras. () får del av det statliga lokala aktivitetsstödet (LOK-stödet) som inom idrottsrörelsen fördelas till före- ningarnas barn- och ungdomsverksamhet. LOK-stödet till handikapp- idrotten har ingen åldersgräns på grund av att de flesta aktiva i förbundets verksamheter kommer in föreningslivet i senare ålder då individens funk- tionshinder uppstår. Bidrag ges till ca 30 000 aktiviteter . - Skogens roll för hälsan Skogen kan ha en betydelse för att bidra till ökad hälsa. Eftersom skogen är lättillgänglig tack vare allemansrätten och täcker större delen av vårt lands yta kan skogen exempelvis användas vid rehabilitering av långtids- sjukskrivna. har genomfört flera projekt med denna inrikt- ning. Ett sådant exempel är pilotprojekt . Projektet inne- bar att långtidssjukskrivna erbjöds att i organiserad form delta i olika aktiviteter ute i skog och mark. genomfördes i tillsammans med , Arbetsmiljöutveckling i och . - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa Fem av de tio största riskfaktorerna för sjuklighet och död i i-länder är direkt relaterade till matvanor: högt blodtryck, högt serumkolesterol, över- vikt, lågt intag av frukt och grönt samt järnbrist. Ohälsosamma matvanor bidrar till hjärt-kärlsjukdom, cancer och typ 2-diabetes, övervikt och fetma. Typ 2-diabetes, högt blodtryck, blodfettsrubbningar, insulinresi- stens, bukfetma, hjärtinfarkt och stroke förekommer ofta tillsammans i det s.k. metabola syndromet. Att äta mycket mättat fett och salt, för lite fibrer, frukt och grönsaker samt dricka mycket alkohol bidrar till hjärt- kärlsjukdom. Riskfaktorer för cancer är att äta lite frukt och grönsaker, dricka mycket alkohol, få i sig mögelgifter samt mycket salt. Av (WHO:s) rapport 2002. Reducing Risks, Promoting Healthy Life framgår att låg konsumtion av frukt och grönt kan förklara följande andelar av sjukdoms- bördan i : ischemisk hjärtsjukdom , slaganfall 18 pro- cent, matstrupscancer , mag-tarmcancer och cancer i luftstrupe/bronker/lungor . EU:s jordbrukspolitik, CAP, påverkar både produktion, pris och till viss del marknadsföringen av mat, dvs. både utbud och efterfrågan, som alla är viktiga bestämningsfaktorer för matvanor. Jordbrukspolitik är således ett centralt politikområde för kostfrågor. Tillgänglighet är en viktig bestäm- ningsfaktor för matvanor, som i sin tur är starkt beroende av jordbruks- politik. Nordiska näringsrekommendationer utfärdas av efter utarbetande av nordiska forskare och företrädare för myndigheter. - Angelägna förändringar av matvanor De viktigaste förändringarna av matvanorna från folkhälsosynpunkt är att: -fördubbla konsumtionen av frukt och grönsaker. -fördubbla konsumtionen av bröd, främst fullkorn. -byta till flytande matfetter och olja i matlagning. -välja nyckelhålsmärkta mejeri- och charkuteriprodukter. -fördubbla konsumtionen av fisk. -halvera intaget av salt. -halvera konsumtionen av sötade drycker, godis, glass, snacks, bakverk och alkoholhaltiga drycker. (Ur FHI:s och SLV:s Underlag till handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen [dnr S2005/1274/FH]). Avseende målet att öka konsumtionen av nyckelhålsmärkt mat tar nyckel- hålet, SLV:s symbol för magert och fiberrikt, sikte på att hjälpa konsu- menterna att finna de livsmedelsprodukter som bidrar till att förbättra matvanorna i den önskvärda riktningen mindre fett, salt och socker och mer fibrer. Nya kriterier för nyckelhålsmärkningen började gälla . De nya kriterierna gör det möjligt att också märka naturligt magra och fiberrika produkter som t.ex. frukt, bär, grönsaker, kött och fisk. SLV kommer att på olika sätt göra det nya nyckelhålet känt bland konsumenterna, både i hushållen, i den offentliga konsumtionen och i stor- kök. Enligt propositionen Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsumentpolitikens mål och inriktning (prop. (2005/06:105) avser rege- ringen att undersöka formerna för hur valet av nyckelhålsmärkta luncher kan stimuleras. -Näringsvärdesdeklarationer om fettinnehåll underlättar för konsumenten Enligt Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets (EFSA:s) utvärde- ring av transfetters effekter på hälsan konstaterades att vi äter tio gånger mer av de mättade fetterna än transfetter. I har användningen av härdade fetter minskat . anser att andelen mättat fett och transfett i kosten bör fortsätta att minska, vilket är i enlig- het med de svenska näringsrekommendationerna. Av den energi som finns i maten, står transfetter för 1 energiprocent och mättat fett energiprocent. Transfetter, liksom mättat fett, höjer det kolesterol som ökar risken för hjärt-kärlsjukdom. Det är alltså det mättade fettet som är det huvudsakliga hälsoproblemet och vars totalmängd bör minska i den dagliga kosten. Man bör alltså välja fettråvaror med en hög andel omättat fett eller minska på intaget av det mättade fettet eftersom det är ohälso- samt. Dock har slutligen varje konsument ett ansvar att försöka hålla intaget av fett på en lämplig nivå. Med tydliga näringsvärdesdeklarationer kan konsumenten göra välgrundade val. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Utvecklingen av bestämningsfaktorn följs genom två indikatorer: andelen av den vuxna befolkningen som intar frukt och/eller grön- saker per dag samt konsumtion av bakverk, läsk, choklad och konfektyr. Trots att konsumtionen av frukt och/eller grönsaker har ökat något rapporterar av kvinnorna och av männen i åldern att de äter motsvarande frukt/grönt per dag (2004). Kvinnorna har bättre frukt- och grönsaksvanor än männen i alla åldersgrupper. Att äta väldigt litet frukt och grönsaker är vanligast i åldern (figur 4.10). årliga statistik över hushållens direktkonsumtion av vissa livsmedelsgrupper visar att energiinnehållet i kosten ökade från (12,3 MJ) till (12,9 MJ) per person och dag . En allt mindre andel av energin kom från fett och en ökande andel från protein och kolhydrater. Vi konsumerar mycket mer bakverk, läskedrycker, choklad och konfektyrvaror, men mindre rent socker och sirap. Statistiken är inte individbaserad och därför inte möjlig att använda för att spegla skillnader mellan individer eller grupper. Bland mål finns bl.a. bra matvanor och god nutri- tionsstatus i hela befolkningen särskilt hos barn och ungdomar. Verket gör även utredningar och vetenskapliga studier om livsmedel och matvanor samt utbildar och informerar konsumenter, intressenter i livsmedelskedjan och professionella. utarbetar näringsrekommendationer i samarbete med nordiska kolleger. Kvinnor och män med kort utbildning utgör riskgrupper för lågt intag av frukt/grönt (figur 4.11). Även lågavlönade män och kvinnor samt barn och ungdomar är riskgrupper. Figur 4.10 Den fjärdedel av befolkningen som äter minst frukt och grönsaker, fördelad på kön och åldersgrupper Ålder (år) Källa: Nationella folkhälsoenkäten, . Figur 4.11 Den fjärdedel av befolkningen som äter minst frukt och grönsaker, fördelad efter utbildningens längd . Källa: Nationella folkhälsoenkäten, . Män har sämre matvanor än kvinnor. I FHI:s rapport folkhälso- enkäten framkom det att av kvinnorna jämfört av männen åt frukt och/eller grönsaker minst . Intaget av frukt och grönsaker ökar med åldern hos både kvinnor och män. Det finns en tydlig klassgradient, tjänstemän på mellannivå eller högre äter betydligt mer frukt och grönsaker än lägre tjänstemän och arbetare. Män födda i (utom i ) och utanför äter betydligt mer grönsaker än de som är födda i . - Tidsanvändning, prevention och utbildning relaterat till kostvanor Det ojämlikt fördelade hemarbetet mellan kvinnor och män medför att kvinnor i genomsnitt lagar mat oftare än män. () har i sin senaste tidsanvändningsstudie visat att kvinnor i genom- snitt använder per dag åt matlagning, jämfört bland män. Bland sammanboende är könsskillnaderna störst. Samman- boende kvinnor i åldersgruppen ägnar mest tid åt matlagning (per dag). Det är vanligare att arbetare och personer med kort utbildning äter lite frukt och grönsaker. Skillnaderna blir tydligast när inkomst och yrke kombineras (figur 4.12). Drygt hälften av de manliga arbetarna med låg inkomst äter lite frukt och grönsaker () vilket kan jämföras av de kvinnliga tjänstemännen på mellannivå eller högre nivå med hög inkomst. Figur 4.12 Andel personer som äter lite frukt och grönsaker, uppdelade efter socioekonomi och inkomst Anm: Arb=arbetare och M+h tjm=tjänstemän på mellan och hög nivå Kvinnor, m+h tjm med låg inkomst Män, m+h tjm med hög inkomst Män, arb med hög inkomst Män, arb med låg inkomst Källa: Nationella folkhälsoenkäten, . Tydliga samband finns mellan matvanor och region, kön, ålder, utbild- ningsnivå och yrke. och undersökning Riks- maten 19971998 och i FHI:s rapport folkhälsoenkäten visar att i norra äter man mindre frukt och grönt men mera fett, gröt och potatis. Skillnaderna i livsmedelskonsumtion beroende på boenderegion är relativt små men systematiska. Kvinnor äter generellt sett mer hälsosamt än män. De äldre äter mer kostfiber och de yngre mer socker. Lågutbildade har sämre matvanor än högskoleutbildade, särskilt män. Problem med ätande, vikt och kropp tar sig även andra uttryck än övervikt och fetma, t.ex. i form av bulimi och anorexi. Ätstörningar drabbar fram- förallt flickor och kvinnor, och finns . Specifika former av ätstörningar finns hos av unga svenska kvinnor medan ospecifika ätstörningar troligen är tre till fyra gånger vanligare. WHO- studien hälsovanor visar att drygt hälften av flickorna i årskurs nio i bantar eller tycker att de borde gå ner i vikt, jämfört med knappt var femte pojke. Andelen flickor som tyckte att de var för tjocka ökade från till . Motsvarande värden för pojkar var . Folk- hälsoarbetet måste nå ut med budskapet om att förebygga övervikt genom bl.a. fettsnål diet utan att spä på samhällets smalhetsideal och utan att stimulera smala och normalviktiga kvinnor att banta. - Kost och fysisk aktivitet i förskola och skola Maten som serveras i förskolan och i skolan spelar en viktig roll i utveck- lingen av goda matvanor bland barn. Måltidernas innehåll och utformning kan tjäna som goda exempel för hur man skall äta för att må bra. Rege- ringen gav i uppdrag åt SLV att utarbeta råd för maten i för- skolan och i skolan samt att arbeta för att dessa råd kommer till använd- ning. I uppdraget ingår också att ta fram råd som ger stöd vid upphandling av måltidsverksamhet. Råden är avsedda att fungera som stöd för olika personalkategorier, och även för föräldrar, när det gäller vad som skall serveras och saluföras i verksamheterna. En delrapportering skall över- lämnas till regeringen och slutredovisning . Flera mindre studier visar att de flesta kostchefer på kom- munnivå, liksom entreprenörer, känner till gällande riktlinjer. Däremot verkar riktlinjerna vara mindre kända bland måltidspersonal i skolorna, skolledare och tjänstemän i kommunerna. - Samverkan mellan flera aktörer Nationellt centrum för främjande av god hälsa vid () har fått ett utvidgat mandat av regeringen att även arbeta med kostfrågor. I och med det utökade uppdraget får NCFF sitt anslag höjt med (se ovan Fysisk aktivitet). MSU har fått i uppdrag att stärka förskolans arbete med goda matvanor. I sitt arbete skall myndig- heten samverka med SLV och NCFF. Uppdraget skall redovisas . - Mat på arbetsplatser Förvärvsarbetande tillbringar en stor del av sin vakna tid på arbetsplatsen, vilket innebär att de flesta äter en huvudmåltid och ett eller flera mellanmål där. Matintaget är viktigt för hälsan men också av stor vikt för arbetspresta- tionen. Regeringen har därför gett SLV i uppdrag att utarbeta råd för den mat som serveras på arbetsplatser. Råden skall möjliggöra för arbetsgivaren att verka för goda matvanor och förebygga ohälsa. Råden skall även ge stöd vid upphandlingen av måltidsverksamheten. I SLV:s arbete skall också ingå att arbeta för att råden kommer till användning. Uppdraget skall redovisas till regeringen . har fått i uppdrag att i samråd med SLV, FHI och Kommuner och Landsting komma med förslag till insatser om en förbätt- rad måltidssituation inom äldreomsorgen. Bland annat skall Socialstyrel- sen överväga om utvecklingen av kvalitet och säkerhet i mathållningen behöver stödjas genom föreskrifter för exempelvis kost och näring inom vård och omsorg för äldre. Uppdraget skall vara slutfört . Forskning har i flera undersökningar visat att det ofta finns närings- problem hos vissa grupper av äldre, att näringsproblemen riskerar att leda till ökad ohälsa men också att problemen kan motverkas genom väl- strukturerade och individanpassade åtgärdsprogram. drag till syftar till att erbjuda kommunerna stöd i kost-, närings- och måltidsfrågor. För att förebygga att näringsbrist uppkommer bland äldre är det viktigt att kommunerna i sin organisation förfogar över tillräcklig kompetens i nutritionsfrågor. Regeringen framhöll i proposi- Skr. 2005/06:205 tionen Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre 2005/06:115) att utveckling av bättre rutiner och tydlig ansvars- fördelning är nödvändig för att näringsbehovet hos allt fler sköra personer i mycket hög ålder skall kunna tillgodoses på ett bra sätt. I den nämnda propositionen framhöll vidare regeringen att resurserna till kom- munerna behöver förstärktas för att förbättra vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. Medlen skall bl.a. användas till nutritionsarbete. För att förbättra vården av de mest sjuka äldre satsar regeringen och 2007 respektive 2008. Denna resurs förstärkning skall bl.a. användas till nutritionsarbete (Regeringens vårproposition [prop. 2005/06:100]) - Livsmedelstillgänglighet och hälsokonsekvensbedömningar Regeringen har gett FHI i uppdrag att utreda förutsättningarna för att kart- lägga livsmedelstillgängligheten i kommuner. Bland annat behöver kon- struktionen av ett samlat index utredas, de tekniska och ekonomiska för- utsättningarna för insamling av data och redovisning av resultat under- sökas samt vilka livsmedel som skall ingå i kartläggningen definieras. Uppdraget skall vara slutfört . Regeringen har gett FHI i uppdrag att även utveckla metoder för hälsokonsekvensbedömningar (HKB), bl.a. med inriktning på matvanor och fysisk aktivitet, och redovisa vidtagna åtgärder samt följa upp hur HKB tillämpas på lokal, regional, nationell och internationell nivå samt bedöma behovet av metodutveckling (se även avsnitt 6.1). Efterfrågan efter hälsoinformation om mat är stor bland olika vidare- informatörer, såsom lärare i hem- och konsumentkunskap, skolsköterskor, sköterskor inom barnhälsovården, lärare i idrott och hälsa, dietister an- svariga för skol- och fritidsmåltider, journalister och nutritionister. SLV har omfattande hälsoinformation om goda matvanor i tryckta publika- tioner och på sin webbplats. Materialet är dock varken heltäckande eller tillräckligt. Regeringen avser därför att ge SLV i uppdrag att utveckla hälsoinformationen om goda matvanor (Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsumentpolitikens mål och inriktning [prop.2005/06:105]). - Barn och reklam Det finns en risk för att den växande kommersiella pressen på barn och unga har en skadlig inverkan på deras hälsa. Reklam för sötsaker, söta frukostflingor och snabbmat står för en stor del av den reklam som riktar sig till barn och unga. Studier visar att barn, efter att ha sett på mat- reklam, är mer benägna att välja mat med högt innehåll av fett, salt eller socker än mer hälsosamma alternativ. Regeringen har vid flera möten med näringslivet verkat för att striktare etiska riktlinjer tas fram för livsmedels- reklam som når unga. Om branschens egenåtgärder inte ger tillräcklig effekt avser regeringen enligt propositionen Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsumentpolitikens mål och inriktning (prop. 2005/06:105) att låta utreda möjligheten att införa en regel i marknadsföringslagen som