prop · GU031d15 · 2006-10-16 00:00:00 — för familjer och barn 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn trygghet för familjer med barnUT .......................................................... viktig för barnfamiljernaUT ...................................... av verksamhetsmål inom föräldraförsäkringenUT av verksamhetsmål inom underhållsstödetUT Bidrag till kostnader för internationella adoptioner UT Barnpension och efterlevandestöd till barn UT Vårdbidrag för funktionshindrade barn UT Pensionsrätt för barnår UT 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet................................................................ 2.2Härledning av ramnivån 20072009. trygghet för familjer med barn ............................................................................ 2.3Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelade. trygghet för familjer med barn ............................................................................ Utgiftsutveckling inom politikområdet.............................................................. Skatteutgifter inom politikområdet Ekonomisk familjepolitik, netto.............. 3.3De ekonomiska familjestödens betydelse för inkomstojämlikheten. Samtliga individer 2006 ........................................................................................ Anslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag .................................................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 21:1 Allmänna barnbidrag ........... Anslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkring ........................................................ Härledning av anslagsnivån 20072009, för 21:2 Föräldraförsäkring ............... Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd.............................................................. Härledning av anslagsnivån 20072009, för 21:3 Underhållsstöd..................... Anslagsutveckling 21;4 Bidrag till kostnader för internationella Härledning av anslagsnivån 20072009, för 212:4 Bidrag till kostnader för Anslagsutveckling 21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn................. Härledning av anslagsnivån 20072009, för 21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn ..................................................................................... Anslagsutveckling 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ...................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 21:6 Vårdbidrag för Anslagsutveckling 21:7 Pensionsrätt för barnår................................................. Härledning av anslagsnivån 20072009, för 21:7 Pensionsrätt för barnår ........ 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.1En jämförelse av ekonomisk standard mellan hushåll med och utan barn. Disponibel inkomst per konsumtionsenhet, median (priser).......................................................................... 3.2Utvecklingen av ekonomisk standard för hushåll med och utan barn (priser) ....................................................... 3.4 Antal födda barn under 19812005...................................................................... 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt följande uppställning: Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Barnpensioner och efterlevandestöd för barn Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2 Ekonomisk trygghet för familjer med barn Det budgetförslag som lämnas till har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik inte har varit möjlig. Regeringen kan därför på tilläggsbudgeten behöva återkomma till med ytterligare förslag som påverkar . Inom utgiftsområdet finns politikområdet Ekonomisk familjepolitik. -bidrag till kostnader för internationella adoptioner -barnpension och efterlevandestöd till barn -vårdbidrag för funktionshindrade barn -pensionsrätt för barnår. I politikområdet ingår, förutom anslagen i utgiftsområde 12, anslaget 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Utgifterna inom utgiftsområdet blev lägre än anvisade medel. beräknas utgifterna för området bli lägre än anvisade medel. Or- saken är främst att utgifterna för föräldrapenning beräknas bli lägre än anvisat. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 12 1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2P P Inklusive anslaget 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20072009. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer med barn Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 2.3 Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelade. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer med barn Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1P P Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2P P Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster direkt motprestation 3P P Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3 Politikområdet Ekonomisk familjepolitik Politikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattar anslagen i utgiftsområde 12 samt anslag 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. beräknas statens utgifter inom politikområdet uppgå till . Politikområdet är indelat i tre verksamhetsområden: -barnpension och efterlevandestöd till barn -pensionsrätt för barnår -vårdbidrag för funktionshindrade barn -bidrag till kostnader för internationella adoptioner Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljer är studiebidragen under utgiftsområde 15 Studiestöd samt maxtaxan i förskoleverksamheten och skolbarnomsorgen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. beräknas utgifterna för politikområdet öka med ca , vilket är en ökning med . Sammanlagt uppgick utgifterna inom politikområdet till ca , vilket är lägre än anvisade medel. Kostnaden för att administrera verksamheten uppgick till . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 21:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för Utgifftsområde 12 Anslag inom utgiftsområde 18 Totalt för utgiftsområde 18 Totalt för politikområde Ekonomisk familjepolitik 1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Samhällets stöd till hushåll och företag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Många av skatteutgifterna har införts som medel inom specifika politikområden. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. Här redovisar vi de nettoberäknade skatteutgifterna med politikområdesanknytning som hör till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom politikområdet Ekonomisk familjepolitik, netto Totalt för politikområde Ekonomisk Den skatteutgift som redovisas här är den nedsatta mervärdesskattesatsen för livsmedel. En viktig mottagare av denna nedsättning är familjer med barn, vilket är anledningen till att den Mervärdesskattesatsen för livsmedel är av fördelningspolitiska skäl nedsatt från . Som livsmedel räknas inte vatten från vattenverk, spritdrycker, vin, starköl samt tobaksvaror. Målet för den ekonomiska familjepolitiken är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. Ovanstående mål är beslutat av (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU10, rskr. 2002/03:93). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . 3.4.1Samhällsekonomin viktig för barnfamiljerna Utöver de ekonomiska stöd som redovisas i detta avsnitt har även andra offentliga system i form av transfereringar, skatter och subventioner utanför politikområdet stor påverkan på barnfamiljernas ekonomi. Av avgörande betydelse för hushållens ekonomiska välfärd är det Barnfamiljernas inkomster kommer i huvudsak från förvärvsarbete vilket innebär att arbetslöshet, låg utbildning eller brist på heltidsarbete kan vara orsak till bristande ekonomi. Konsekvenserna av låga inkomster blir mer kännbara ju större försörjningsbördan är. Lösningen på dessa problem återfinns inte inom den ekonomiska familjepolitiken utan inom andra områden som arbetsmarknads- och utbildningspolitik samt samhällsekonomin i stort. Konjunkturläget har i hög grad betydelse för hushållens försörjningsmöjligheter. Den ekonomiska familjepolitiken bör därför ses i ett större sammanhang i vilket olika politikområden tillsammans ger möjligheter att förbättra barnfamiljernas ekonomiska välfärd. Det ekonomiska utbytet av att arbeta har betydelse för barnfamiljernas möjligheter att själva påverka sin ekonomiska situation. De förmåner med störst utjämnande effekt på inkomstskillnaderna är av naturliga skäl de inkomstprövade bidragen vilka per definition går till familjer med låga inkomster och/eller relativt stor försörjningsbörda. Ett problem med de inkomstprövade bidragen är att de skapar marginaleffekter som riskerar att hålla kvar individer och hushåll i ett bidragsberoende. Bostadsbidragen står för en stor del av marginaleffekterna för familjer med låga eller medelhöga inkomster. Målet för politikområdet Ekonomisk familjepolitik är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. Ovanstående mål är beslutat av (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU10, rskr. 2002/03:93). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.5.2Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Utgifterna inom politikområdet har ökat från till , vilket motsvarar en ökning . Ökningen förklaras till viss del av reformer på det familjepolitiska området som har påverkat hushållens disponibla inkomst positivt, bl.a. har föräldraförsäkringen förlängts och barnbidragen höjts . har reallönerna ökat för de flesta grupper i samhället och det gäller även barnfamiljerna. Löneökningarna har medfört att vissa av de familjeekonomiska stöden har ökat medan andra minskat. När lönerna stiger ökar exempelvis utgifterna för föräldraförsäkring medan utgifterna för bostadsbidrag och underhållsstöd minskar. Målet att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn bedöms vara uppfyllt. Resultatredovisningen visar att den ekonomiska standarden för sammanboende med barn har närmat sig den ekonomiska standarden för hushåll utan barn . De ensamstående med barn har också fått en ökning i ekonomisk standard men inte i samma utsträckning som andra. 3.5.3Hur mäts måluppfyllelsen? För att mäta måluppfyllelsen inom området används ett eller flera mått som på olika sätt beskriver hur familjepolitiken utjämnar de ekonomiska skillnaderna mellan familjer med och utan barn. I vilken utsträckning respektive verksamhetsområde verkar för att utjämna de ekonomiska skillnaderna mellan dessa grupper redovisas också. Beräkningarna är baserade uppgifter men framskrivna till ekonomiska och demografiska förhållanden. En beskrivning av metoderna och definitionerna finns i bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse ekonomiska vårproposition.TF1FT 1T T Dock används här en annan konsumtionsenhetsskala som användas bl.a. i Välfärdsbokslutet (SOU 2000:40). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.5.4Familjepolitikens omfördelande bidragen uppgick till 21,5 miljarder I detta avsnitt är syftet att beskriva hur familjepolitiken och dess förmåner indelade i verksamhetsområden påverkar omfördelningen av inkomster i befolkningen. Det mått som används anger bl.a. hur mycket respektive verksamhetsområde inom familjepolitiken minskar den totala skillnaden i disponibel inkomst per konsumtionsenhet, (ke). Måttet är beräknat som ett bidrag till Gini-koefficienten. Ett negativt bidrag till den betyder att bidragen i fråga gynnar individer i de lägre inkomstdecilerna mer än individer i de högre decilerna. och för de behovsprövade bidragen till . I diagram 3.1 redovisas barnfamiljers relativa ekonomiska standard i förhållande till hushåll utan barn. Där framgår att under hela den redovisade perioden så har hushåll utan barn haft den högsta inkomststandarden. Den ekonomiska skillnaden mellan sammanboende med barn och hushåll utan barn har minskat något , medan skillnaden mellan ensamstående med barn och hushåll utan barn har ökat något. Skillnaden mellan sammanboende med barn och ensamstående med barn har ökat . Tabell 3.3 De ekonomiska familjestödens betydelse för inkomstojämlikheten. Källa: beräkningar, HEK 2004 framskrivet till 2006. Sammantaget minskar den ekonomiska familjepolitiken inkomstskillnaderna i samhället , vilket framgår av tabell 3.3. De behovsprövade bidragen utjämnar inkomstskillnaderna mycket vilket kan förklaras av att dessa till stor del är inkomstprövade. Merparten av den utjämnande effekten åstadkoms genom bostadsbidraget eftersom det är riktat till dem med de lägsta inkomsterna. Den ekonomiska familjepolitiken kan i detta avseende sägas vara träffsäker och betydelsefull för ekonomiskt utsatta barnfamiljer. De generella bidragen har en lika stor betydelse som de behovsprövade och utjämnar därmed inkomstskillnaderna lika mycket. Den generella välfärdspolitiken omfattar alla, inte bara de mest utsatta. Den utjämnar ekonomiska resurser och levnadsförhållanden och ger goda fördelningseffekter. Skillnaden mellan t.ex. bostadsbidraget och barnbidraget är att bostadsbidraget är koncentrerat till de ekonomiskt utsatta barnfamiljerna, medan barnbidraget fördelas på alla barnfamiljer. Kostnaden för att uppnå den utjämnande effekten är emellertid betydligt högre för de generella bidragen eftersom dessa utbetalas till alla barnfamiljer. Kostnaden för de generella Diagram 3.1 En jämförelse av ekonomisk standard mellan hushåll med och utan barn. Disponibel inkomst per kon- sumtionsenhet, median (priser) Källa: beräkningar, HEK 2004 framskrivet till 2006 Inkomsterna för ensamstående med barn visar en svag men relativt jämn ökning , för att därefter öka betydligt mer. Denna inkomstförstärkning sammanfaller med uppgången i konjunkturen som barnbidraget, underhållsstödet och bostadsbidraget höjdes under periodens slut. Den ekonomiska standarden för sammanboende med barn uppgår till av standarden för hushåll utan barn 2005. För sammanboende med barn är detta högre än vad som gällde , dvs. skillnaden mellan hushåll utan barn och sammanboende med barn har minskat . Sammanboende med barn uppvisar med andra ord en bättre inkomstutveckling än hushåll utan barn . Skillnaden i ekonomisk standard mellan hushåll utan barn och ensamstående med barn har var den ekonomiska standarden för ensamstående med barn av standarden för hushåll utan barn och en procentenhet lägre jämfört med . Ensamstående med barn har alltså haft en sämre inkomstutveckling än hushåll utan barn även om familjepolitiken bidrar till att lyfta den ekonomiska standarden för dem. Skillnaden i ekonomisk standard mellan sammanboende och ensamstående med barn 2005 är vilket främst förklaras av att de sammanboende delar på två hushållsinkomster. För att vidga analysen kan också samma utveckling beskrivas som utvecklingen av ekonomisk standard . Diagram 3.2 Utvecklingen av ekonomisk standard mellan för hushåll med och utan barn (2005 års Källa: beräkningar, HEK 2004 framskrivet till 2006 Diagrammet 3.2 visar en rejäl uppgång i inkomststandarden för samtliga hushållsstyper i fasta priser. Sammanboende med barn har ökat sin ekonomiska standard och ensamstående med barn . Ut- vecklingen av ekonomisk standard för ensamstående med barn och hushåll utan barn följer i stort varandra. Samtliga hushåll uppvisar en kraftig real ökning av den ekonomiska standarden. Konjunkturuppgången med ökad tillgång på arbete och växande löner samt reformer inom t.ex. den ekonomiska familjepolitiken är förklaringar till ökningarna. Barnafödandet är en viktig välfärdsfråga. Ut- vecklingen av antalet födda barn är ett mått på 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 hur väl samhället förmår ge förutsättningar för kvinnor och män att få det antal barn de önskar. Den ekonomiska familjepolitiken har betydelse för barnafödandet. Familjepolitiken bidrar till att ge föräldrar möjlighet att förena arbetsliv med familjeliv. Den svenska familjepolitiken ger i internationell jämförelse mycket omfattande stöd till barnfamiljer och har därmed en positiv effekt på de materiella förutsättningarna för att skaffa barn, både genom direkta bidrag och genom att underlätta för föräldrarna att kombinera arbete och familj. Förutom en stödjande familjepolitik och en barnomsorg av god kvalitet är hög sysselsättning en viktig faktor för barnafödandet. Genom att stöden till barnfamiljerna utformats med utgångspunkt i den s.k. arbetslinjen kommer merparten av barnfamiljernas inkomster från egna arbetsinkomster. Förutsättningarna att kunna försörja en familj är därför ytterst beroende av sysselsättningsutvecklingen. Föräldraförsäkringen bidrar genom sin utformning att förstärka sambandet mellan inkomst och barnafödande. Barnafödandet påverkar befolkningsutvecklingen och är därmed av central betydelse för tillväxten . senare hälft har det skett en nedgång i antalet födda barn i . sjönk antalet födda från 124 000 till 88 000. Det blev en mycket brant nedgång av barnafödandet efter det att vid 1980- talets slut haft en av högsta nivåer. Trots den stora minskningen ligger det svenska barnafödandet fortfarande över genomsnittet för EU-länderna. Barnafödandet är generellt högre i länder där föräldraskapet kan kombineras med förvärvsarbete. I de europeiska länder där kvinnorna ofta måste välja mellan att skaffa barn och förvärvsarbeta är barnafödandet lågt. Fruktsamheten i var 1,75 barn per kvinna . För att uppnå reproduktion i befolkningen krävs en fruktsamhet på 2,1 barn per kvinna. Antalet födda barn fortsätter att öka och uppgick till strax över 101 300 barn. Detta motsvarar en fruktsamhet på cirka 1,77 barn per kvinna. beräknas fruktsamheten uppgå till 1,81. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 3.4 Antal födda barn under 19812005 3.5.6Resultat av verksamhetsmål inom föräldraförsäkringen Den förra regeringens mål 2005 för verksamhetsområdet försäkring var att skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska. Utfallet visar att målet har uppfyllts. De reserverade månaderna har bidragit till att betydligt fler pappor har tagit del i vården av sina barn jämfört med tidigare och effekterna av den införda mamma- och pappamånaden är tydliga. Kvinnorna använder dock fler dagar än männen även om skillnaderna successivt har minskat. Exempelvis har kvinnorna, för tvååringar födda , tagit ut fler än männen medan det för tvååringar födda är en skillnad . till alla uttagna dagar med föräldrapenning har männen tagit ut av dagarna . Det är en svag ökning jämfört med då andelen var . 3.5.7Resultat av verksamhetsmål inom underhållsstödet Under verksamhetsområdet behovsprövade bidrag finns målet avseende underhållsstödet att barnets försörjning i ökad utsträckning skall regleras direkt mellan föräldrarna. Målet är beslutat av den förra regeringen. Följande resultatbeskrivning görs i förhållande till detta mål. Utfallet visar att målet har uppfyllts. Andelen barn vars föräldrar reglerar underhållet direkt mellan sig har ökat . att vid utgången av 2005 betalades fullt underhållsstöd ut för cirka 239 000 barn i åldern . fanns det cirka 510 000 barn i samma åldersintervall som inte bodde med båda sina föräldrar. Om de föräldrar som inte har ekonomisk möjlighet att bidra till sina barns underhåll räknas bort eftersom de då enklast sköter underhållet med hjälp av underhållsstödet innebär det att föräldrarna för av alla barn till separerade föräldrar, löser underhållsfrågan själva. var andelen och var andelen . Med målsättningen om en ökad direktreglering som grund arbetar med att öka kunskapen hos separerade föräldrar om att barnets underhåll kan bestämmas genom ett avtal om underhållsbidrag, eller att underhållsstödet i stället kan bestå av ett utfyllnadsbidrag som fyller upp till det maximala beloppet om . För att föräldrar skall få en helhetsbild över hur de kan lösa underhållsfrågan efter en separation, finns det ett behov av att även lämnar information om reglerna för underhållsbidrag. Föräldrarnas bristande kunskaper om möjigheten till att träffa avtal om underhållsbidrag kan leda till att ett barn går miste om det bidrag det har rätt till, i de fall storleken på underhållsbidraget överstiger underhållsstödets belopp. har sådan information tillgänglig på sin webbsida. har inte lämnat någon effektivitetsrapport eller revisionsberättelse med invändningar inom detta område. har beslutat om höjda barnbidrag. Reglerna om de höjda barnbidragen gäller och innebär att barnbidraget har höjts med till 1 050 kronor per barn och månad. Vidare har flerbarnstillägg med för det andra barnet införts och flerbarnstillägget från och med det tredje barnet höjts med . Den förra regeringen har också till lämnat en proposition om delat barnbidrag vid växelvis boende. beslutade att barnbidraget, vid gemensam vårdnad, skall betalas till den förälder som av föräldrarna gemensamt anmäls till som mottagare av barnbidraget. Vidare skall barnbidraget kunna delas vid växelvis boende om föräldrarna är överens om det. Inkomsttaket vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst har höjts från sju och en halv till tio gånger prisbasbeloppet fr.o.m. (prop. 2005/06:142, bet. 2005/06:SfU15, rskr. 2005/06:206). Det höjda inkomsttaket har bl.a. tillämpats vid beräkning av havandeskapspenning, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Beloppet för hel föräldrapenning på lägstanivån har fr.o.m. höjts från per dag till per dag och gäller för barn födda fr.o.m. (prop. 2005/06:142, bet. 2005/06:SfU15, rskr. 2005/06:206). Den tillfälliga föräldrapenningen har utvidgats vid vård av ett allvarligt sjukt barn . För dessa barn kan tillfällig föräldrapenning betalas under ett obegränsat antal dagar när barnet genomgår behandling mot sitt sjukdomstillstånd och att det utan behandlingen är fara för barnets liv (prop. 2005/06:159, bet. 2005/06:SfU16, rskr. 2005/06:267). Den förra regeringen har uppdragit åt att utreda och föreslå möjliga åtgärder för att förhindra fusk med tillfällig föräldrapenning. Se vidare i avsnittet administration under utgiftsområde 10 och i finansplanen i denna proposition.