prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — De största förändringarna på inkomstsidan är att prognosen för såväl fysiska som juridiska personers inkomstskatt har ökat med 7 respektive samt att prognosen för försåld egendom minskat med i förhållande till vårpropositionen. beräknas ett budgetöverskott på , vilket är en ökning med jämfört med prognosen i vår- propositionen. Även har prognosen för statsbudgetens saldo förstärkts och beräknas nu till . prognostiseras ett budgetöverskott på . De relativt stora överskotten jämfört med prognosen i vårpropositionen förklaras till stor del av planerade utförsäljningar av statligt aktie- innehav. Prognosen avseende försäljnings- inkomster har höjts med jämfört med före- gående prognos och beräknas till . Utöver detta har utgifterna reviderats ned med och inkomst- prognosen (utöver försäljningsinkomster) har ökat med . Av dessa är hänförliga till att regeringen bemyndigas överta Venantius AB:s obligationslån och kompenseras med mot- svarande belopp från Venantius. Inkomsten redovisas på statsbudgetens inkomstsida (se nedan). har utgifterna reviderats ned med medan inkomster utöver försäljningsinkomster har minskat med . Prognosen avseende utgiftssidan har reviderats ned med och inkomstsidan totalt har minskat med (prognosen för försäljnings- inkomster har ökat med och samtliga övriga prognoser på inkomstsidan har minskat med ). Dessa förändringar beror främst på regeringens förslag och aviseringar i denna proposition. bemyndigas regeringen att, som ett led i avveckling, ge RGK i uppdrag att överta gäldenärsansvaret för obligationslån jämte bolagets samtliga utestående åtagande på derivat- marknaden (utgiftsområde 2, avsnitt 15.6). Åtagandet uppgår till . Det exakta beloppet kommer att motsvara marknadsvärdet på åtagandet per dagen för övertagandet. Övertagandet har inga nettoeffekter på stats- skulden. Skulden ökar med ett belopp motsvarande övertagandet och minskar sedan med samma belopp genom betalningen från . Övertagandet påverkar däremot statsbudgetens saldo positivt med då betalningen från redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. På RGK:s garantireserv finns inbetalda garantiavgifter motsvarande avseende Venantius garantier. Som en följd av övertagandet överförs detta belopp till statsbudgeten. Beloppet redovisas både på inkomsttitel och under nettoutlåning och påverkar därför inte stats- budgetens saldo (lånebehovet). För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov redovisas även RGK:s nettoutlåning och en kassamässig korri- gering på statsbudgeten. RGK:s nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs av förändringar av myndigheternas räntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedel samt Centrala () netto- upplåning för finansiering av studielån. Inbetalningar av premiepensionsmedel place- ras tillfälligt på ett konto i RGK fram till dess att de definitiva pensionsrätterna fastställts och läses in på pensionsspararnas konton hos PPM. beräknas de årliga inbetalningarna successivt öka . har processen för att fastställa pensionsrätterna och betala ut till pensionsspararnas konton tagit , dvs. pensionsrätter (inklusive ränta) avseende betalades ut från RGK till pensionsspararnas konton . Processen för detta kommer ske snabbare och pensionsrätterna kommer att betalas ut året efter det att pensionsrätten tjänats in. Pensionsrätter kommer således att betalas ut till PPM - en gång (avseende 2004) och en gång (avseende 2005). Det innebär att belastningen på statsbudgeten 2006 jämfört med prognosen ekonomiska vår- proposition ökar med det belopp som betalas ut . Ingen motsvarande minskning sker eftersom utbetalningen även då tidigareläggs 2007. RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till och 6,5-7,. Finansiering av infrastruktursatsningar kommer att innebära en nettoutlåning på . För minskar utlåningen från 5,1 till 3,4 miljarder, vilket främst beror lägre utlåning till för . Utlåningen sker till , och . En kassamässig korrigering kan uppstå om betal- ningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår. Det kan också förekomma transak- tioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. beräknas den kassamässiga korri- geringen uppgå till . Det förklaras av förskjutningar av EU-stöd inom jordbruksområdet. Prognosen avseende den kassamässiga korrigeringen för åren framöver är behäftad med stor osäkerhet. För görs därför ingen prognos utan den kassamässiga korrigeringen antas uppgå till noll kronor. Tabell 4.14 Statsbudgetens saldo 20052009 varav In-/utlåning från myndigheter (räntekonto)P Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta -25,2 -27,1 -28,2 -28,5 -29,7 -5,6 -6,6 -1,3 -3,3 -8,5 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Inklusive minskning av anslagsbehållningar. Avser utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Normalt görs inga prognoser på in-/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. Avser lån från och . Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov och därmed statsskulden. Det finansiella sparandet definieras av ett internationellt regelverk för national- räkenskaper (ENS-95) och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar statens finansiella förmögenhet. Värdeförändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Dessa skillnader innebär att förändringar av statsbudgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande förändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som påverkar statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av statligt aktieinnehav. En sådan försäljning förbättrar statsbudgetens saldo, medan statens finansiella sparande förblir oförändrat eftersom statens förmögenhet inte förändras av att en typ av finansiell tillgång (värdepapper) byts mot en annan (likvida medel). Förutom denna principiella skillnad avviker redovisningen i statsbudgeten i flera avseenden från redovisningen i nationalräkenskaperna. Budgetsaldot redovisas kassamässigt medan nationalräkenskaperna tillämpar periodiserad redovisning. Denna skillnad påverkar framför allt redovisningen av skatter och ränteutgifter. I tabell 4.15 redovisas de viktigaste skillnaderna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. En permanent skillnad mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av CSN:s årliga nettoupplåning i RGK för finansiering av studielån. Denna utlåning belastar stats- budgetens saldo , medan statens finansiella sparande inte påverkas eftersom varje nytt lån motsvaras av en lika stor fordran. Tabell 4.15 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande -8,5 -7,8 -3,6 -3,0 -12,2 -9,3 -6,7 -50,0 -50,0 -50,0 -4,5 -4,0 -7,6 -3,7 -4,1 -2,1 CSN utlåning, netto -8,0 -0,3 -4,1 -18,8 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Av tabell 4.15 framgår även att det förväntas ett underskott med i statens finansiella sparande. prognostiseras ett överskott med . De stora överskotten i de offentliga finanserna uppkommer i stället främst i ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (se tabell 4.19). Detta är en konsekvens av att ålderspensionsreformen omfördelar det offentliga sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Med nuvarande prognoser förväntas över- skottet i statens finansiella sparande 2008 och 2009 uppgå till 20 respektive . Statsbudgetens saldo justerat för större engångs- effekter Av tabell 4.16 framgår att det för större extraordinära inkomster och utgifter justerade budgetsaldot uppvisar ett underskott på . Den största enskilda förklaringen är den tidigarelagda utbetalningen från () på som belastar årets saldo, vilket räknas bort när statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter beräknas. Skillnaderna mellan statsbudgetens saldo och saldot justerat för större engångseffekter 2007-2009 beror till största del på de försäljningsinkomster som antas för perioden och som sammantaget beräknas uppgå till . Tabell 4.16 Statsbudgetens saldo samt justering för större -8,5 -18,7 -57,6 -53,7 -53,0 -25,0 -4,6 -3,1 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. P P Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. 2P P Övrigt kapitaltillskott m.m.. StatsskuldenTF41FTP uppkommerP genom statens upp- låning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera invester- ingar och kreditgivning. Statsskuldens utveck- ling bestäms framför allt av statsbudgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakurs- förändringar eftersom cirka en fjärdedel av skulden inklusive skuldskötselåtgärder (derivat- instrument och swappar) är upptagen i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. 41T T I redovisningen av statsskulden används begreppet konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort eller konsolideras. Diagram 4.2 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP 1990-2009 Som framgår av diagram 4.2 stabiliserades skulden som andel av BNP (skuldkvoten) på en nivå på . Därefter har skuldkvoten minskat och uppgick vid utgången av av BNP. Vid utgången av uppgick statsskulden till . Trots ett budgetöver- skott 2005 på ökade stats- skulden med . Det förklaras framför allt av att en svagare krona ökade värdet på statsskulden samt på att RGK:s kortfristiga placeringar var ovanligt stora vid utgången av året. Statsskulden beräknas minska till vid utgången av 2006, främst till följd av omvärdering av valutaskulden och kortfristiga placeringar som beräknas minska kraftigt jämfört med utgången av 2005. Från utgången av 2006 fram till utgången av 2009 prognostiseras statsskulden minska med sammanlagt , varav försäljningsantagandet förklarar . Som andel av BNP beräknas skulden minska från /2009. Tabell 4.17 Statsskuldens förändring 2005-2009 -8,5 -33,1 -1,7 -0,5 -0,1 -25,6 -65,9 -63,7 -90,9 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1P P Utgörs normalt av orealiserade värdeförändringar på valutaskulden. 2P P I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3P P Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. 4P P Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Den kommunala sektorns finansiella sparande och ekonomiska resultat har successivt för- bättrats . uppgick det finan- siella sparandet och det ekonomiska resultatet före extraordinära poster till respektive . Inkomsterna av skatter och statsbidrag uppgick till av BNP och den kommunala konsumtionen till av BNP. Tabell 4.18 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor, om annat ej anges Källor: och . Statsbidragen ökar 2006 med medan inkomstskatterna väntas öka med , vilket bidrar till att det finansiella sparandet beräknas till . Slutregleringar av skatteunderlaget av- seende 2005 förstärker tillfälligt det ekonomiska resultatet med . Totalt be- räknas resultatet bli 2006. Den kommunala konsumtionen 2006 väntas öka i volym. infördes ett nytt pensionsavtal. Det är ännu osäkert hur detta avtal kommer att påverka kommunernas kostnader. Till följd av osäkerheten har inte effekter av avtalet tagits med i beräkningarna. ökar statsbidragen med 6 mil- jarder kronor medan skatteintäkterna väntas öka Den underliggande kommunala sysselsättningen och konsumtionen bedöms fortsätta växa stabilt . Detta motverkar avtrappningen av de sysselsättnings- åtgärder som riktats mot den kommunala sektorn. Konsumtionsvolymen väntas öka . De beräknade överskotten för sektorn som helhet minskar 2007, men ligger kvar på en hög nivå. väntas statsbidragen ut- vecklas i en måttligare takt, medan inkomsterna från skatter ökar . Konsumtionsökningen väntas successivt avta till , bl.a. som en följd av att ytterligare sysselsättningsåtgärder då trappas ner. Sammantaget innebär detta att det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet succes- sivt minskar, men fortfarande hamnar på histo- riskt höga nivåer. Ålderspensionssystemet består av en fördel- ningsdel och en premiereservdel. Under upp- byggnadsfasen av det reformerade pensions- systemet är inkomsterna större än utbetalda pen- sioner. Därigenom uppstår ett sparande i såväl fördelnings- som i premiereservdelen av pen- sionssystemet. I fördelningsdelen fungerar AP- fonderna som en buffert. Vid sidan av AP- fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premie- pensionsrätt och placeras först i Riksgälds- kontoret (RGK) och placeras sedan hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Under den tillfälliga förvaltningen i RGK ingår avsättningarna i statens sparande och reducerar därmed statsskulden. överfördes medel motsvarande premiepensionsrätten till Premiepensions- myndigheten (PPM) andra året efter inkomst- året. överförs medlen redan året efter inkomståret, vilket medför att inne- varande års överföringar inkluderar intjänade pensionsrätter. Räntor, utdelningar m.m. 1P P Med AP-fonderna avses fördelningsdelen av ålderspensionssystemet. Källor: , och . uppgick det finansiella sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och PPM, till motsvarande av BNP. Därtill ökade placeringstillgångarna i pensionssystemet med till följd av värdeökningar på aktier, som svarar för större delen av tillgångarna både i AP-fonderna och i de fonder som förvaltas av PPM. Värde- förändringar påverkar inte det finansiella sparan- det. Där inräknas endast direktavkastningen i form av räntor och utdelningar. Den ovan nämnda dubbla överföringen av intjänade pensionsrätter medför att ett tillfälligt högt sparande redovisas i PPM-fonder och hela pensionssystemets sparande beräknas till mot- svarande av BNP . Ökade pensionsutbetalningar medför att AP-fondernas sparande minskar och trots en viss ökning i premiepensionssystemet minskar överskottet i hela pensionssystemet. beslutade att hela det reformerade svenska pensions- systemet skulle klassificeras till den offentliga sektorn. Beslutet motiverades bl.a. med att del- tagandet är obligatoriskt och att staten kontrollerar regelverket för både avgifter och förmåner. Detta beslut har ändrats av till att avgiftsbestämda fonderade pensionssystem inte skall klassificeras till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. För medlemsländer som klassificerar sådana allmänna pensionssystem i den offentliga sektorn har medgett en övergångstid att ändra redovisningen till . För svensk del innebär det att den offentliga sektorns finansiella sparande kommer att reduceras med av BNP i nationalräkenskapernas redovisning. 4.7Den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till av BNP 2005 enligt preliminära nationalräkenskaper. Vid utgången av 2005 översteg de finansiella tillgångarna skulderna med eller av BNP. Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdel- ningar överstiger också ränteutgifterna. Den positiva nettoförmögenheten kan ses mot bakgrund av att tillgångarna i pensionssystemet uppgick till . Den konsoliderade bruttoskulden uppgick till av BNP, vilket med god marginal under- stiger referensvärdet inom EMU på av BNP. minskar inkomsterna som andel av BNP, delvis till följd av att intäkterna var tillfälligt höga 2005 beroende på extraordinära skatteintäkter från upplösningen av periodiseringsfonderna. Även utgifterna ökar långsammare än BNP och den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas även till av BNP. Den ovan nämnda dubbla överföringen av intjänade premiepensionsrätter från till reducerar statens och ökar pensionssystemets sparande med . Exklusive denna extra över- föring visar samtliga delsektorer i den offentliga sektorn överskott . beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande till av BNP. Skatteinkomsterna minskar kraftigt uttryckt som andel av BNP, huvudsakligen till följd av de nu föreslagna skattesänkningarna. Men också genom att hushållens realiserade kapitalvinster väntas återgå till en historiskt mer normal nivå efter de höga nivåer som rått och beräknas . De nu föreslagna utgifts- minskningarna bidrar till att även utgifterna minskar i relation till BNP. fortsätter såväl inkomster som utgifter att minska som andel av BNP och det finansiella sparandet förstärks. Överskottet i den offentliga sektorns finan- siella sparande medför att den finansiella netto- ställningen fortsätter att förstärkas och bidrar till att den konsoliderade bruttoskulden minskar . Därtill kommer den reducering av bruttoskulden som följer av de planerade försäljningarna av statens aktieinnehav (se tabell 4.20). Tabell 4.20 Den offentliga sektorns finanser -12,4 -15,4 -16,9 -18,7 -20,8 Källor: och . Jämfört med beräkningarna ekono- miska vårproposition har det finansiella sparan- det reviderats upp med av BNP. Revideringen fördelas lika på högre inkomster och lägre utgifter. De nu föreslagna skattesänkningarna medför lägre inkomster än i vårpropositionen. Men efter- som utgifterna reviderats ned i motsvarande grad är det finansiella sparandet i stort sett oförändrat jämfört med vårpropositionen. 4.8Utvärdering av effekterna av omläggningen 2002 av budgetprocessen beslutade att den budgetprocess som använt skulle ändras . Syftet med ändringen var att minska dubbelarbete under vår och höst med budgeten. Budgetberedningen borde koncentreras . För att undvika dubbel- arbete skulle inte ta ställning till en preliminär fördelning av utgifterna på ut- giftsområden eller till utgiftstaket för staten. Riksdagsbehandlingen borde i stället ägnas åt makroekonomiska bedömningar av den ekonomiska utvecklingen samt åt en övergri- pande ideologisk diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den eko- nomiska politiken på medellång och lång sikt. beslutade också att ge regeringen till känna att en utvärdering av reformen borde genomföras . Denna skulle belysa vilka effekter som omläggningen haft vad gäller budgetprocessens innehåll och budgetmässiga resultat samt de arbetsmässiga konsekvenserna för (bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:274). Mot denna bakgrund beslutade regeringen att inrätta en arbetsgrupp i med uppgift att utvärdera omläggningen av budgetprocessen. I arbetsgruppen ingick tjänstemän från och . De sistnämnda hade nominerats av riksdagsför- valtningen. Arbetsgruppen har avlämnat sin rapport (Dnr Fi2001/2694). I rapporten behandlar arbetsgruppen frågor om 1) dubbelarbete i under vår och höst med budgeten, 2) uppföljning och utvärde- ring av riksdagsbeslut, 3) fastheten i regeringens budgetarbete och 4) innehållet i den ekonomiska vårpropositionen. De två första frågorna avser arbete och i dessa gör arbetsgruppen följande samlade bedömningar. Fackutskottens och deras kansliers arbete med beredningen av den ekonomiska vårpropo- sitionen har minskat sedan budgetprocessen lades om 2002. Även finansutskottets och dess kanslis arbete har minskat. I dessa avseenden förefaller därför den önskade minskningen av budgetrelaterade arbete att ha förverkligats. Däremot bedömer arbets- gruppen att partikansliernas arbete med anled- ning av den ekonomiska vårpropositionen inte har minskat i någon större utsträckning som en följd av omläggningen av budgetprocessen. En del av den tid som kunde sparas när dubb- elarbetet med budgeten upphörde avsåg att använda för upp- följning och utvärdering av riksdagsbeslut. Arbetsgruppens bedömning är att utskotts samlade underlag för arbetet med upp- följning och utvärdering har ökat. Någon entydig bild av att utskotten ägnar sig mer åt uppföljning och utvärdering än vad man gjorde tidigare framträder inte. Omfattningen av riks- dagens arbete med uppföljning och utvärdering synes inte ha något direkt samband med om- läggningen 2002 av budgetprocessen. De två frågorna om fastheten i budgetproces- sen och innehållet i den ekonomiska vår- proposition berör regeringens angelägenheter. I dessa avseenden avser regeringen att redovisa sina bedömningar . Regeringen redovisar här ett antal åtgärder på skatteområdet med effekter för och framåt. Några av dessa åtgärder kommer att föreslås i särskilda propositioner , och och redovisas därför i denna proposition som bedömningar. Vid beskattningen av förvärvsinkomster föreslås en skattereduktion för aktiva förvärvs- inkomster (jobbskatteavdrag) och en höjning av de icke-avdragsgilla beloppen för resor till och från arbetet och för övriga utgifter. Vidare föreslås att skattereduktionerna för fackföre- ningsavgifter och avgifter till arbetslöshetskassa slopas samt att det förhöjda grundavdraget i stödområde A avskaffas. En ändring föreslås av skattereglerna för lånedatorer. Övergångs- bestämmelserna vid beskattningen av nordiska sjömän föreslås förlängda. Vidare aviseras skattereduktion för hushållstjänster. På socialavgiftsområdet föreslås slopad sär- skild löneskatt för anställda och egenföretagare som fyllt och omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet. Vidare aviseras avgifts- lättnader för personer och för tjänstesektorn. Regeringen föreslår också ett slopande av nedsättningen av arbetsgivaravgifter för enmansföretag som anställer, förändringar i det särskilda avdraget vid beräkning av social- avgifter samt en höjning av sjukförsäkrings- avgiften på grund av slopad medfinansiering. På området för kapital- och egendomsskatter föreslås frysta underlag för fastighetsskatt för småhus och hyreshus, begränsning av fastighets- skatten på markvärden, sänkt skattesats för flerbostadshus och slopad beskattning av schablonintäkt för bostadsrättsföreningar. På förmögenhetsskatteområdet föreslås fryst underlag för förmögenhetsskatt. Förmögenhets- skatten föreslås avvecklas inom innevarande mandatperiod. Vidare aviseras förslag om för- ändrade uppskovsregler vid beskattning av kapitalvinst på privatbostäder. För beskattningen av företagare föreslås och aviseras förändringar i de s.k. 3:12-reglerna. Kommande förslag om fortsatt genomförande av ändringar i EU:s fusionsdirektiv aviseras. Vidare redovisas vissa överväganden om kapital- vinstbeskattningen av onoterade andelar. Regeringen har ambitionen att under mandat- perioden utreda frågan om donationer till forskning och ideell verksamhet. På energi- och miljöbeskattningsområdet redovisas bedömningar kring koldioxidskatten i den handlande sektorn och om indexeringen av koldioxid- och energiskatterna. Vidare lämnas förslag om energiskatteavdraget för vindkraft, om upphävande av flygskatten och aviseras kommande förslag om anpassningar till EU:s energiskattedirektiv och en sänkning av energi- skatten på el i norra delen av . För övriga punktskatter redovisas förslag om höjningar av skatterna på olika tobaksprodukter. Ett förslag om premieskatt på trafikförsäkringar aviseras liksom en bedömning i frågan om trängselskatt. På mervärdesskatteområdet föreslås en sänk- ning av skattesatsen för transport i skidliftar. På det skatteadministrativa området aviseras förslag om förbindelse att lämna kontroll- uppgifter för vissa företag inom EES-området. Förslag om förändringar i vissa krediteringar på skattekonton presenteras liksom om förläng- ning av skattereduktionen för s.k. bredbands- anslutningar. I ett avslutande avsnitt redovisas de finansiella effekterna av de skatte- och avgiftsförslag som lämnas i denna proposition och dessutom av kommande förslag som lämnas i propositioner senare , 2007 och . Ärendet och dess beredning m.m. Lagförslag i de olika ärendena finns i kapitel 3.