prop · GT03145 · 2006-03-22 00:00:00 — redovisade uppdraget i rapporten kvenserna av ett förbud mot direktverkande elvärme i nya byggnader (dnr M2003/2147/Bo). Rapporterna har remissbehand- lats (dnr M2002/4219/Bo och M2003/2147/Bo). En remissammanställning finns tillgänglig i Miljö- och samhällsbyggnads- departementet (M2003/2830/Bo). Regeringen gav , Fortifikations- verket, och och i uppdrag att redo- visa förutsättningarna för en effektivare energianvändning samt bedöma möjligheterna att minska användningen av fossila bränslen. redovisade (dnr M/2004/2146/Bo), (M2004/2145/Bo), (M2004/2144/Bo), (M2004/1943/Bo) och (M2004/1743/Bo) sina uppdrag till regeringen. överlämnade Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) sin promemoria 2004:2 Strategi för energieffektiv bebyggelse till regeringen (dnr M/2004/4222/Bo). Regeringen gav i uppdrag (M2004/ 4246/Kb) att lämna förslag avseende en ökad energieffektivisering i be- byggelsen. redovisade uppdraget (Re- geringskansliets dnr M2005/5069/Bo) En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 10. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 11. En remissammanställning finns tillgänglig i Miljö- och samhällsbyggnads- departementet (M2006/5069/Bo). redovisade Miljö- och samhällsbyggnadsdepartemen- tet departementspromemorian Energieffektivisering och energismart byg- gande (Ds 2005:51), där ett nytt mål för energieffektivisering i bebygg- elsen föreslås. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 8. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. anledning av departementspromemorian ägde rum . 2005/06:145 En remissammanställning finns tillgänglig i Miljö- och samhällsbyggnads- departementet (M2006/6105/Bo). Förslagen i denna proposition bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 12. Lagrådets yttrande finns i bilaga 13. Regeringen har delvis följt Lagrådets förslag, se avsnitten 10, 19 och 20. Med anledning av Lagrådets yttrande har ett förslag om kronofogde- myndighetens roll vid tillsynen tagits fram. Förslaget har beretts med . 4Bakgrund avseende program för energieffektivitet och energismart byggande Regeringen har tidigare till lämnat en proposition om energi- effektivisering i elintensiv industri (prop. 2003/04:170, bet. 2004/05:NU7, rskr. 2004/05:90) som innehöll ett antal förslag för en ökad energieffekti- visering i industrin. Regeringen har också till lämnat förslag avseende energianvändning i bebyggelsen såsom investeringsstödet för energibesparande åtgärder i och konvertering till förnybar energi i lokaler med offentlig verksamhet (prop. 2004/05:1, prop. 2004/05:1, utg.omr. 21, bet. 2004/05:NU3, rskr. 2004/05:120) samt investeringsstödet för konver- tering från direktverkande elvärme i bostadshus (prop. 2005/06:1, utg.omr. 21, bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34) och stödet för konvertering av olje- uppvärmningssystem i bostadshus (prop. 2005/06:32, bet. 2005/06:NU8, rskr. 2005/06:133). De åtgärder som presenteras i denna proposition komp- letterar de tidigare förslagen. Vikten av energieffektivisering uppmärksammas allt mer både i och inom EU. Genom att använda våra energiresurser än mer effektivt än skapas det förutsättningar för att trygga tillgången på el och andra energislag till konkurrenskraftiga priser. En ökad energieffektivisering som leder till att energianvändningen kan minska är också en förutsättning för att minska beroendet av fossila bränslen och ställa om energisystemet i en mer hållbar riktning. En ökad effektivisering skapar också en god grund för internationella agerande i de förestående förhandlingarna om nya åtaganden för att minska utsläppen av växthus- gaser. Vidare innebär en effektivare energianvändning att resurser frigörs för andra ändamål. Härigenom kan en ekonomisk och social utveckling och en fortsatt utveckling av välfärden främjas. bildades ett nytt Miljö- och samhällsbyggnadsdepar- tement i syfte att förverkliga regeringens vision om det hållbara sam- hället. Uppdraget som det nya departementet fick var att med ny teknik, byggande och en aktiv energi- och miljöpolitik driva omställningen och moderniseringen av till gagn för hållbar utveckling, nya jobb, tillväxt och välfärd. Som ett led i arbetet med att förverkliga det hållbara samhället presen- Prop. 2005/06:145 terade regeringen regeringsförklaring ett nytt energipolitiskt mål om att skapa förutsättningar för att bryta beroende av fossila bränslen till 2020 samt aviserade ett nationellt program för energieffekti- visering och energismart byggande. Arbete för energieffektivisering har emellertid pågått kontinuerligt på många områden, och regeringen har tagit ett flertal initiativ, som presen- teras i det följande. I propositionen presenteras redan pågående åtgärder samt kommande insatser, vilka gemensamt utgör ett nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande. I propositionen pre- senteras även ett nytt mål för energieffektivisering i bebyggelsen, vilket ska ersätta det befintliga delmålet om energianvändning m.m. i byggna- der under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:38). 5Program för energieffektivisering i energiintensiv industri lämnade regeringen en proposition till med förslag till ett program för energieffektivisering i energiintensiv industri (PFE). Detta program har varit i kraft (prop. 2003/04:170, bet. 2004/05:NU7, rskr. 2004/05:90). som i sina industriella verksamheter använder el i tillverkningsprocessen har en möjlighet att delta i femåriga program för energieffektivisering. Ett deltagande i ett sådant program är indelat i två perioder. skall företagen införa och certifiera ett standardiserat energiledningssystem, göra fördjupade kartläggningar och analyser av sin energianvändning, införa energieffek- tiviserande rutiner för projekteringar, ändringar och renoveringar av sina anläggningar och för inköp av elkrävande utrustning till dessa anlägg- ningar. De skall också åta sig att genomföra eleffektiviserande åtgärder. Efter denna första periods utgång skall företagen till lämna en redovisning av programtidens första och ge förslag på eleffektiviserande åtgärder. Om fastställer företagens redovisning skall de, , genomföra de eleffektiviserande åt- gärderna och tillämpa införda rutiner och ledningssystem. Efter program- tidens utgång skall företagen, till lämna en slutlig redovisning och myndigheten skall pröva om företagen uppnått en ökad effektivisering av elanvändningen. De företag som så önskar kan därefter påbörja en ny femårig programperiod. Propositionen innehöll också förslag om ändringar i lagen (1994:1776) om skatt på energi. är all elektrisk kraft befriad från energiskatt, om den förbrukas i sådan industriell verksamhet i till- verkningsprocessen som omfattas av ett godkännande att delta i program- met. Företag som deltar i PFE befrias således i gengäld från skatt på den el som berörs av deltagandet i programmet. Om ett företag inte fullgör åtagandena enligt programmet, blir företaget däremot skattskyldigt och därigenom skyldigt att betala tillbaka de skattebelopp som tidigare dra- Prop. 2005/06:145 gits av. hade 137 företag ansökt om deltagande i PFE, varav 131 företag har godkänts för deltagande. Dessa står tillsammans inom ramen för programmet för en årlig elanvändning på . Eftersom programmet endast har varit i kraft , är det ännu inte möjligt att bedöma resultatet i form av uppnådda energieffek- tiviseringar. 6Program för energieffektivisering i bebyggelsen och energismart byggande Sektorn bostäder och service består av bostäder, lokaler exklusive indust- rins lokaler, fritidshus och övrig service vilket inkluderar byggsektorn, gatu- och vägbelysning, avlopps- och reningsverk samt el- och vattenverk. Energianvändningen i denna sektor uppgick till 153,8 tera- wattimmar vilket motsvarade av totala slutliga , eller , av ener- gianvändningen i sektorn bostäder och service utgörs av användning i bostäder och lokaler. En stor del av energianvändningen kan hänföras till uppvärmning och varmvatten, ca . mar användes som hushållsel och ca användes som De areella näringarnas energianvändning motsvarar av sektorns totala användning, fritidshusen står för och övrig ser- Användningen av energi för uppvärmning varierar mellan åren främst p.g.a. variationer i temperaturförhållanden, vilket ger variationer i energi- efterfrågan mellan olika år. För att ge en bild av utvecklingen med jäm- förbara värden kan energianvändningen korrigeras för temperaturskillna- der, vilket kallas normalårskorrigering. värdena har den totala energianvändningen, dvs. användning av energi i användarsektorerna bostad och service, industri och transport, samt för- luster, utrikes sjöfart och användning för icke-energiändamål, inom sek- torn varit relativt . lingen ligger bl.a. att uppnådda effektiviseringar till stor del har balanse- rats av en ökning av den totala bostads- och lokalytan och ett ökande antal Trenden med en minskad energianvändning per kvadratmeter har dock avstannat och energianvändningen per kvadrat- meter uppvärmd yta i nya byggnader har i det närmaste varit oförändrad Detta beror bl.a. på att kraven på energianvändningen i byggnader har varit oförändrade och att acceptansen för energieffektivi- sering hos fastighetsägare har varit låg till följd av bristande drivkrafter att minska energianvändningen. Stora förändringar i uppvärmningssätt har däremot skett under de Enligt statistik från använder i dag av byggnaderna el som uppvärmningskälla, gas, olja, förnybara energikällor och fjärrvärme. Totalt sett har andelen fossila bränslen minskat med unge- fär . Fjärrvärmen har byggts ut och till stor del ersatt använd- ningen av fossila bränslen, främst oljepannor. Fjärrvärmeproduktionen har också förändrats med en övergång från fossila bränslen till biobräns- len men även till mer spillvärme och värmeåtervinning från avfall. Denna positiva trend är en följd både av den allmänna prisutvecklingen på olja och av de ekonomiska styrmedel som har använts inom energipolitiken, såsom koldioxidskatten. Den totala uppvärmda ytan 2002 var . Småhus stod för eller 39 pro- cent av den totala uppvärmda ytan i bebyggelsen. I flerbostadshus uppgick den totala uppvärmda ytan eller . Lokaler och industrifastigheter hade en total uppvärmd yta på 153 mil- joner kvadratmeter () respektive () (SCB, EN 16 ). I propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) bedömde regeringen att det med lämpligt utformade stimu- lanser är möjligt att uppnå en väsentlig energieffektivisering och andra miljöförbättringar i både nyproduktion och den existerande bebyggelsen. Bedömningen styrks av ett flertal studier. Utredningen om byggnaders energiprestanda konstaterade i sitt betän- kande Energideklarering av byggnader För effektivare energianvändning (SOU 2004:109) att det finns outnyttjade energibesparingspotentialer i bebyggelsen, men att bristfällig statistik gör att storleken på denna poten- tial är svårbedömd. Vissa åtgärder uppges ge omedelbar lönsamhet utan omfattande investeringar medan andra uppges bli lönsamma först på med en återbetalningstid . Utredningen anger ener- gieffektiviseringspotentialen med hjälp av konventionell teknik och god drift till mellan av energianvändningen beroende på byggnadstyp. Ytterligare besparingspotentialer på upp- ges kunna realiseras genom åtgärder som endast blir lönsamma i sam- band med renoveringar. Vidare har ett antal statliga fastighetsägare (, Forti- fikationsverket, , och ) i sitt regerings- uppdrag (M2003/599/Hs) om energianvändning redovisat stora effektivi- seringspotentialer. Av redovisningen framgår att en väsentlig energibe- sparing kan uppnås genom relativt enkla åtgärder och flera av de identi- fierade åtgärderna uppges vara lönsamma på kort, respektive medellång sikt. Enskilda exempel på genomförda besparingsfinansierade energitjäns- ter, s.k. performance contracting, som kan vara ett viktigt hjälpmedel för att realisera delar av dessa effektiviseringspotentialer, tyder på att mellan årliga kostnader kan uppnås på kort sikt genom att realisera outnyttjade energieffektiviseringspotentialer i byggnaders driftskede. Det finns olika slags energitjänsteföretag som agerar på den svenska marknaden; dels finns företag som är inriktade på att erbjuda besparingsfinansierade energitjänstelösningar till olika offentliga och pri- vata aktörer, dels finns kommunala och privata energileverantörer som erbjuder energitjänster i form av att leverera en funktion till kund som exempelvis färdig värme och ett gott inomhusklimat i stället för att endast Prop. 2005/06:145 sälja kilowattimmar, s.k. klimatavtal är exempel på sådana tjänster. har i en underlagsrapport till regeringsuppdrag Piska och Morot (dnr M2005/5069/Bo) beräknat potentialen för effektivisering av energi för uppvärmning till förutsatt att den teknisk-ekono- miska potentialen utnyttjas fullt ut, figur 1. Också potentialen för energi- effektivisering av hushållsel och driftel beräknas uppgå till ca. förutsatt att den teknisk-ekonomiska potentialen utnyttjas fullt ut, figur 2. Långsiktiga möjligheter till effektivisering av energi för uppvärmning (källa , rapport för ökad energieffektivisering i bebyggelsen). Långsiktiga möjligheter för effektivisering av hushållsel och driftel i lokaler (källa: , rapport för ökad energieffektivisering i bebyggelsen). Regeringen anser att åtgärder för energieffektivisering måste väljas och utformas med omsorg där man beaktar kostnadseffektivitet och väljer de lösningar som mest främjar miljömålen och försörjningstryggheten i ett helhetsperspektiv. Därför bör åtgärder som minskar användningen av el och fossila bränslen prioriteras. Från resurseffektivitetssynpunkt är det dock viktigt att en kraftfull energieffektivisering i byggnadsbeståndet ge- Prop. 2005/06:145 nomförs oavsett uppvärmningsform. I stort sett all energiomvandling ger upphov till någon form av miljöbelastning eller andra olägenheter och även förnyelsebara bränslen är begränsade resurser som det kommer att råda konkurrens om . På bör därför all energian- vändning vara så effektiv som är tekniskt möjligt och samhällsekono- miskt rimligt. En ytterligare aspekt som bör beaktas är att en livslängd är mycket lång och större ombyggnader är mycket kostsamma och därmed sker med långa tidsintervall. Det är därför angeläget att redan från början bygga så energieffektivt som möjligt samt att effektiviseringsåtgärder vidtas när större ombyggnationer genomförs. Vid bedömning av energieffektiviseringsåtgärder är det viktigt att vä- sentliga tekniska egenskapskrav på byggnadsverk tillgodoses, att en god inomhusmiljö erhålls och att kulturmiljövärden beaktas. uppger att det totala antalet hushåll i uppgick till 4 449 000 med en genomsnittlig storlek av två personer per hushåll. Antalet småhus inklusive antalet permanentbebodda fritidshus och småhus där byggnadsvärdet understiger uppgick till 1 773 000 medan det totala antalet flerbostadshus uppgick till 135 000. Antalet lägenheter i flerbostadshus uppgick till 2 365 747. Ägandet av flerbostadshus fördelar sig relativt jämt mellan bostadsrättsföreningar, privata fastighetsägare samt allmännyttan som äger ca en tredjedel var. Antalet lokaler uppgick till ca 84 000 fördelade på ca 55 000 fastigheter. De största ägarna av lokaler är kommuner och landsting som tillsammans äger av den totala lokalarean och privata fastighetsägare (aktiebolag, fysiska personer och övriga ägare) som äger . ägs av staten. (SCB, Energistatistik för lokaler, EN 16 , 2003). Av det totala byggnadsbeståndet uppfördes , , , efter 1990. bedömer att det påbörja- des ca 23 100 bostäder genom nybyggnad. 6.2Mål för energieffektivisering i bebyggelsen Regeringens förslag: Den totala energianvändningen per uppvärmd areaenhet i bostäder och lokaler minskar. Minskningen bör vara i förhållande till an- vändningen 1995. skall beroendet av fossila bränslen för energianvändningen i bebyggelsesektorn vara brutet, som andelen förnybar energi ökar kontinuerligt. Målet kommer att regelbundet följas upp och prövas mot bakgrund av dess konsekvenser för miljön, ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft och kostnader för såväl den offentliga sektorn som enskilda. Departementspromemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna har tillstyrkt förslaget om att införa ett mål om energieffektivisering i bebyggelsen samt att viktningsfaktorer som tar hänsyn till energikällornas faktiska miljö- effekter används vid uppföljningen av målet. har menat att den verkliga energianvändningen och miljöeffekterna av denna bör följas upp separat. , , samt har efterlyst en kvantifiering av formuleringen andelen energi från förnybara energi- källor ökar kontinuerligt. har ansett att det vore önsk- värt om takten för energieffektivisering kunde vara snabbare än vad målet indikerar samt att även hälsoaspekter ingår i uppföljningen av målet. Formas har uttryckt sitt stöd för att ett nytt långsiktigt mål för energi- effektivisering i bebyggelsen anges. Målet bör dock tydliggöras och pre- ciseras med avseende på bl.a. vilken form av energi och vilken typ av be- byggelse som avses. Företagarna har föreslagit att målet inte sätts i för- hållande till användningen av energi utan till användningen av energi från inte förnybara energikällor . har ansett att ett mål för energieffektivisering per uppvärmd yta riskerar att motverka energieffektiviseringsåtgärder i form av att se över areabehovet och har därför efterlyst även ett övergripande energimål för hur den totala energi- användningen skall hanteras. har avstyrkt förslaget om ett specifikt mål för minskad energianvändning i bostäder och lokaler och vill peka på vikten av att anlägga ett systemperspektiv i syfte att verka för en ökad resurseffektivitet på energiområdet. har ansett att det är olämpligt att blanda ihop byggnaders energianvändning och energieffektivitet med tillförselsystemens utformning och har därför motsatt sig en användning av viktningsfaktorer. Bakgrund: Delmål 7 om energianvändning m.m. i byggnader under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö i Miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:38) anger att miljöbe- lastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala ener- gianvändningen effektiviseras för att minska samt att andelen energi från förnybara energikällor ökar. Flera utredningar har presenterat förslag till ett nationellt mål för energieffektivisering i bebyggelsen. Miljövårdsberedningen har i sin pro- memoria Strategi för energieffektiv bebyggelse (dnr M2005/4222/Bo) föreslagit ett nationellt mål för energieffektivisering i bebyggelsen eller . I betänkan- det Hållbara Laster konsumtion för en ljusare framtid (SOU 2004:119) föreslås en halvering av den totala energianvändningen i bostäder till 2030. På EU-nivå föreslås inom ramen för förslaget till och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och energi- tjänster (KOM/2003/0739 slutlig, COD 2003/0300) ett bindande mål för varje medlemsstat om energieffektivisering för slut- användning av energi (med undantag för energiintensiv industri). För den offentliga sektorn ska enligt förslaget varje medlemsstat tillse att sektorn tar en ledande roll men kvantifierade mål för sektorn anges inte. get till direktiv avser den totala energianvändningen med undantag för Prop. 2005/06:145 industrisektorn och är inte specifikt kopplat till bebyggelsen. ByggaBo-dialogen har antagit ett mål att användningen av köpt energi i bebyggelsesektorn minskar med jämfört med . har som målsättning att den genomsnittliga användningen av köpt energi per kvadratmeter i bostäder och lokaler är lägre än . Skälen för regeringens förslag Ett sektorsspecifikt mål för energieffektivisering i bostäder och lokaler behövs för ett mer effektivt, fokuserat och bättre koordinerat arbete med energieffektivisering i bebyggelsen. Industrins lokaler föreslås exklude- ras från den föreslagna målformuleringen. Det föreslagna målet är ett led i arbetet med att till 2020 bryta beroende av fossila bränslen för transporter och uppvärmning. Föreslagen målformulering ligger i linje med vad flera utredningar har presenterat samt sektorns egna mål. Uppföljningen av målet bör enligt regeringens bedömning utgå från mängden levererad energi. Därmed inkluderas hushållsel, verksamhetsel och driftel i uppföljningen av målet. Den slutliga miljöeffekten av en effektiviserad slutanvändning av energi är olika för olika energibärare och primärenergikällor. Den verkliga miljö- effekten i ett helhetsperspektiv kan inte beskrivas med ett förenklat mått som t.ex. antalet kilowattimmar som passerar genom byggnaden. Skillna- den exempelvis i utsläpp av klimatpåverkande ämnen är betydande mellan el, fossila bränslen, biobränslen och spillvärme eller lokal solvärme. Mot denna bakgrund anser regeringen att viktningsfaktorer för de olika formerna av energi som har inbesparats skall användas vid uppföljningen av målet. Dessa viktningsfaktorer skall på ett relevant sätt beakta olika energibärares omvandlingförluster för energin i hela kedjan från energi- omvandling till slutlig användning liksom deras miljöprestanda. De bör också harmoniseras med utformningen av viktningsfaktorerna i energi- tjänstdirektivet. Det kommer att ingå i uppdraget för den utredning som skall tillsättas inför genomförandet av EG:s direktiv om energitjänster i att ta fram en modell för uppföljning av målet samt komma med förslag till viktningsfaktorer som tar hänsyn till olika energiformers om- vandlingsförluster och miljöprestanda ur ett livscykelperspektiv. 6.3Pågående insatser inom och EU 6.3.1Pågående åtgärder på nationell nivå Verksamheten inom området politik för ett uthålligt energisystem har som övergripande mål att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik. Insatser av betydelse för energieffektivisering i bebyggelsen och ener- gismart byggande görs såväl inom 2002 års energipolitiska program som inom programmet kring forskning, utveckling och demonstration på ener- giområdet. Åtgärder för energieffektivisering inom 2002 års energipolitiska program En viktig del av energipolitiska beslut (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317) utgörs av insatser för informations- spridning genom bl.a. kunskapssammanställningar, utveckling och sprid- ning av verktyg och metoder för utbildning samt för provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning. Vidare ingår i programmet resurser till energirådgivning och stöd till regionala energi- kontor. Slutligen ingår insatser för teknikupphandling och marknadsin- troduktion av energieffektiv teknik. Samtliga dessa insatser har till syfte att främja energieffektivisering inom olika sektorer. Under avsattes totalt för detta ändamål. I vilken utsträckning dessa medel berör bygg- och fastighetssektorn varierar. avser insatser för provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning. Detta berör bygg- och fastighetssektorn i samband med fastighetsägares och boendes inköp av energikrävande utrustning. Resultatet från den verk- samhet som bedrivits skall spridas till hushåll och leverantörer och kan då stimulera till inköp som minimerar energianvändningen. I verksamhe- ten ingår också att utveckla metoder i syfte att underlätta för konsumen- ter att installera tekniskt komplicerad energieffektiv utrustning. avser energirådgivning och tjugonio avser information och utbildning. Av Statens energimyndighets årsrapport framgår att de tre största målgrupperna för rådgivningen har varit hushåll, bostadsrättsför- eningar eller villaföreningar samt små- och medelstora företag.