prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — Remissinstanserna: anser att delar av EFUD- verksamheten med nödvändighet måste vara långsiktig eftersom det tar decennier att ändra energisystem, samt att långsiktighet är en förutsättning för att resultat från grundläggande forskning skall kunna komma energiforskningen till godo så att den i sin tur kan bidra till omställningen. () instämmer i att det krävs en planlagd och långsiktig finansiering för att bygga upp eller upprätthålla forskargrupper med hög internationell kompetens. menar att de senare årens fluktuationer i finansiering och den osäkerhet som detta skapat har drabbat energiforskningen mycket hårt. () framhåller att forskning måste bedrivas på lång sikt, att kontinuiteten mycket viktig och att planeringen av ett nytt EFUD- program måste ta avstamp i de befintliga forskningsresurser som har byggts upp i tidigare program. i (LO) framhåller vikten av stabilitet i forskningsvillkoren och anser att dagens nivå på forskningsanslagen är viktig att bibehålla, men ser behov av viss flexibilitet för omprövningar, bl.a. mot bakgrund av förslag från . menar att en långsiktig och trovärdig energipolitik är nödvändig för näringslivets samfinansiering av EFUD. Svenska framhåller behovet att säkerställa tillräcklig finansiering för slutförande av pågående pilotprojekt. Skälen för regeringens förslag: Som anförts ovan (se avsnitt 4.1) är de insatser och uppgifter som är förknippade med uppbyggande av kunskap och utveckling av teknik för framtidens energisystem av långsiktig karaktär. För att aktörerna skall kunna arbeta på ett konstruktivt sätt med dessa uppgifter och verktyg krävs enligt regeringens bedömning därför även att förutsättningarna för programmet är stabila och uthålliga under förhållandevis långa tidsperioder. Med alltför korta programperioder skapas inte möjligheter för ett konstruktivt planerande och genomförande av prioriterade insatser och inte heller ges utrymme för tillräckligt attraktiva arbetsförhållanden för forskare och forskarstuderande. Med alltför korta programperioder blir det också svårt att inom programperioden se resultaten av insatserna och få en tillräcklig bedömningsgrund för fortsatta insatser. På ett mer övergripande plan är det viktigt att göra klart för sig de tidshorisonter som är relevanta. Vi kan se flera områden där resultaten från insatser kring forskning och utveckling från energi- forskningsprogrammens begynnelse nu omsätts i praktiken och vinner insteg på marknaden. Svenska forskningsfinansierande myndigheter har stor del i den framgång som värmepumpsbranschen nu uppnått. Initiativ till insatser kring värmepumpar togs 1974 av () och , och mot bakgrund av det höga oljepriset vann frågan stort gehör. har flera forskningsfinansiärer genom en kontinuerlig serie forsknings- och utvecklingsprogram bidragit till att ett målmedvetet samarbete byggts upp mellan branschen och högskolan. Arbetet har rönt stort internationellt intresse och bl.a. lett till betydande insatser från internationellt etablerade kylföretag med verksamhet i . Svensk industri är världsledande på flera områden relaterade till värmepumpande tekniker, t.ex. kylar och frysar för hushåll och butiker samt villavärme- pumpar. Forskning kring alternativa drivmedel har pågått i sedan 1970- talet. Insatserna kring framställning av etanol tog sin början 1980 och omfattningen har ökat . I och med energipolitiska program infördes ett särskilt program för utveckling av ny teknik för etanolproduktion från skogsråvara. Programmet anvisades för sjuårsperioden 19982004. Målet var att före program- periodens slut demonstrera etanolframställning från cellulosaråvara i pilotskala. invigdes en pilotanläggning i för studier av etanolproduktion från skogsråvara. Pilotanläggningen ger möjlighet att driva processen med såväl svagsyrahydrolys som enzyma- tisk hydrolys och resultaten läggs nu till grund för utformningen av planer på investeringar i fullstora anläggningar. En annan bild av de relevanta tidsperioderna ges av Energiframsyn i , inom vilket scenarier studerats med två olika tidshorisonter, dels 2020 och dels 2050. Den av regeringen tillsatta uppdrag är att bistå regeringen i arbetet med att peka ut vägar som påtagligt minskar beroende av olja. Såväl erfarenheterna från tidigare insatser som scenarier och visioner för framtiden pekar på att långsiktiga insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet kommer att vara relevanta och angelägna . Det är enligt regeringens bedömning mot denna bakgrund inte ändamålsenligt att utforma dessa insatser som separata program med korta etapper på sex eller . finns självfallet behov av att göra avstämningar och omprövningar av verksamheten och att med jämna mellanrum revidera omfattning och inriktning av de långsiktiga energipolitiska insatserna, inte minst beroende på förändringar i omvärlden och uppnådda resultat. När det gäller miljöpolitiken är det övergripande målet att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är långsiktigt lösta. De av antagna miljökvalitetsmålen utgör grunden för den nationella miljöpolitiken. Enligt propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) avser regeringen lämna en fördjupad utvärdering av arbetet med miljökvalitetsmålen till . Regeringen gör bedömningen att ett liknande angreppssätt kan användas för energiområdet. De långsiktiga insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet bör ses som fortvariga insatser mot ett långsiktigt övergripande mål, inom vilket regelbundna uppföljningar och utvärderingar bör ske för att möjliggöra successiva revideringar av omfattning, inriktning och delmål. Den övergripande inriktningen, liksom de övergripande målen, bör enligt regeringens mening läggas fast på lång sikt, som det är lämpligt att följa upp verksamheten genom en oberoende utvärdering av kvalitet och relevans . Utvärderingen bör även avse programmets administration och genomförande samt hur samverkan med andra forskningsfinansiärer och aktörer inom innovationssystemet utvecklas. Med längre tidsintervall skulle en mera genomgripande utvärdering av verksamhetens inriktning och utformning kunna genom- Då långsiktiga program löpte ut i och med 2004 bör nästa Prop. 2005/06:127 oberoende utvärdering göras för att ge underlag för fortsatta insatser efter har haft ett statligt energiforskningsprogram . Det energipolitiska beslutet innebar en ökad ambition för dessa insatser. gör bedömningen att nivån inom 1997 års program är rimlig. lämnade även i sin utvärdering av svensk energipolitik 2004 rekommendationen att förnya finansieringen av forsknings- och utvecklingsprogrammet på jämförbar nivå. Genom beslut om budget (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:NU3, rskr. 2005/06:95) har budgeten för forskning, utveckling och demonstra- tion på energiområdet fastställts till för , och beräknas till sammanlagt för perioden 2008. Enligt regeringens bedömning innebär detta en rimlig nivå för att verksamheten skall kunna bidra till utvecklingen och omställningen av energisystemet och svara upp mot kravet på ökade ambitioner kring kommersialisering och fokusering. Regeringens bedömning är att anslagsnivån 2008 är väl anpassad till behoven på området även . Regeringen anser att energiforskningen bör bedrivas på ett sätt som liknar övrig forskningspolitik vilket innebär en uppföljning då en bedömning kan göras. Det är mot bakgrund av verksamhetens långsiktighet viktigt att verksamheten ges förutsägbara och stabila förutsättningar med så god framförhållning som möjligt med hänsyn till den statliga budget- processen. De periodiska oberoende utvärderingarna bör ge underlag för justeringar i nivå och inriktning, som det är viktigt att ge rimliga förutsättningar så att påbörjade långsiktiga satsningar kan genomföras på ett konstruktivt sätt. 5.2 Övergripande mål och konkretisering av dessa Regeringens förslag: Tydliga och uppföljningsbara mål skall säkerställa att resurserna för de statliga insatserna för att främja utvecklingen av teknik för framtidens energisystem används på bästa sätt. De övergripande målen för insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet skall kompletteras med visioner, operativa mål och delmål. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrkte utredningens förslag. Vikten av tydligare målformuleringar betonas av bl.a. , , , Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, Elforsk, , , och . anser att det är angeläget att de övergripande energipolitiska målen och målen för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet kompletteras med konkreta och kvantitativa mål innan den nya programperioden inleds . och betonar att det kommande programmet för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet bör ha tydliga mål kring tillväxt och export. Statskontoret påpekar att det kan vara svårt att formulera mätbara mål för långsiktig forskning och inte minst för kommersialisering. varnar för att mer konkreta mål kan innebära att målen inte blir heltäckande för verksamheten utan fokuserade på vad som går att följa upp. menar att ett av målen för den framtida satsningen på forskning, utveckling och demonstration på energiområdet bör vara att minska sårbarheten i energiförsörjningssystemet och att detta bör avspeglas redan på forskningsstadiet. Miljövänner för Kärnkraft anser att målen måste vara realistiska och trovärdiga. Föreningen anser att utredningen visat att målen förändrats alltför ofta, vilket man menar varit förödande för energipolitiken. förslag (FOKUS II): arbetar mot de mätbara mål och operativa delmål för verksamheten som tagits fram per temaområde. Myndigheten följer upp målen fortlöpande. Remissinstanserna: Statskontorets bedömning är att de forsknings- områden som lyfts fram som prioriterade är helt i linje med tidigare beslut om energiforskningens inriktning, relevanta satsningsområden för svensk forskning och näringsliv, och att likartade teman prioriteras i nordiska grannländer. Elforsk anser att gjort en förtjänstfull analys av hur de övergripande nationella energipolitiska målen stegvis kan överföras till mål för energiforskningen som helhet och i följande steg till mål för dess sex temaområden samt deras utvecklings- och delområden. Elforsk anser att det i det fortsatta arbetet behövs en plan, t.ex. i form av s.k. road maps som beskriver när satsning på olika tekniker och verksamheter behöver ske. () anser att slutredovisningen är ett steg i rätt riktning när det gäller att konkretisera mål och mäta måluppfyllelse för energipolitiska insatser. De tidigare målen inom energiområdet har, enligt , varit vagt formulerade och därmed svåra att följa upp. anser att det är nödvändigt med en fortlöpande utvärdering och vidareutveckling av såväl mål och kriterier som indikatorer. Svenska anser att det är viktigt att tidsätta målen samt att de är konkreta och mätbara. Verket för näringslivsutveckling () anser att de specifika mål som tas upp per temaområde bör kompletteras med tillväxtmål för svenska företag samt att målen i högre utsträckning bör specificeras, tidsättas och göras mätbara. Skälen för regeringens förslag: Energipolitiken har som mål att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor, och att skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. En stor del av insatserna för att uppnå dessa mål har utgjorts av det långsiktiga energipolitiska programmet som enligt energipolitiska beslut har som övergripande mål att sänka kostnaderna för och kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energi- källor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Regeringen konstaterar att denna uppgift är en stor utmaning. Tänkbara insatser spänner över ett mycket brett område av olika teknik, användningsområden och vetenskapliga discipliner. Både uppgiften och de styrmedel som står till buds är av långsiktig karaktär. Medan det är uppenbart att ny teknik och nya tjänster är nödvändiga beståndsdelar i ett framtida hållbart energisystem är det svårt att i detalj förutsäga vilka forsknings- och utvecklingsinsatser som kan komma att leda till teknik och produkter av stor framtida betydelse. Det finns enligt regeringens bedömning starka skäl för staten och samhället att främja utvecklingen av energisystemet mot långsiktig hållbarhet och att bidra till näringslivets konkurrenskraft på energiteknikområdet. vilar ansvaret på näringslivet att identifiera och vidareutveckla de forskningsresultat som har potential att kunna bli konkurrenskraftiga alternativ på marknaden. Regeringen anser att genomförandet av statliga insatser för att främja utvecklingen av teknik för framtidens energisystem mot denna bakgrund behöver tydliga och uppföljningsbara mål som säkerställer att resurserna används på bästa sätt. finns ett behov av flexibilitet i genomförandet som möjliggör att insatserna fördelas i enlighet med aktuella analyser av olika energitekniska lösningars potential och i samverkan med forskningens och näringslivets utveckling. Det finns dessutom ett stort behov av indikatorer och etappmål som möjliggör en fullgod uppföljning av verksamheten och en ändamålsenlig styrning. Genom beslut om statsbudgeten för introducerades ett nytt övergripande mål för insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet i form av två övergripande, separata men samverkande uppgifter. -att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndig- heterna och i näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt -att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. I beslutet om statsbudgeten angavs även att de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna skall inriktas på att sänka kostnader för, och främja introduktionen av, ny energiteknik baserad på förnybara energislag eller teknik och metoder för effektiv och säker tillförsel, distri- bution och användning av energi, samt att genom internationellt samarbete och omvärldsbevakning bygga upp en bild av utvecklingen och forskningsfronten vad gäller teknik, metoder och tjänster på energiområdet så att relevanta lösningar kan införas i det svenska energisystemet. Verksamheten skall även inriktas på att inom energi- området skapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv, inklusive producenter av förnybar energi, och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin samt att forskning, utveckling och demonstration skall prioriteras och genomföras så att nyttiggörandet av resultaten för kommersialisering och marknadsintroduktion underlättas. Det övergripande målet för verksamheten är därmed enligt regeringens bedömning tydligt angivet. Arbetet med att utveckla och konkretisera målet bygger i linje med utredarens förslag på förslag från myndighets- nivån. har i rapporten redovisat förslag till kriterier för prioritering av de långsiktiga energipolitiska insatserna, samt en arbetsmetodik för kriteriebaserad prioritering med bibehållen flexibilitet (se avsnitt 5.3). En struktur för planering, genomförande och uppföljning av insatserna inom sex temaområden, indelade i ett antal utvecklingsområden, föreslås. För vart och ett av dessa temaområden etableras visioner, delmål och indikatorer för uppföljning. Resultatet blir ett system för genomförande av insatserna kring forsk- ning, utveckling och demonstration på energiområdet som schematiskt kan beskrivas som i figuren på nästa sida. I avsnitt 5.3 beskrivs de kriterier som används för att översätta visioner och övergripande mål till konkreta mål och delmål för forskning, utveckling och demonstration. I termer av figuren nedan är kriterierna den metodik som används för att komma från visionen i bildens överkant till förutsättningarna för strategin i nivån som betecknats med stort A. Avsnitt 5.3 beskriver även metodiken för den flexibla, kriteriebaserade prioriteringen medan kapitel 5.4 beskriver strukturen med de sex tema- områdena i figurens nivå B, medan avsnitt 5.55.10 behandlar under- liggande visioner, mål och inriktning för vart och ett av temaområdena. Avsnitt 5.11, slutligen, behandlar indikatorer och analyser för upp- följning av verksamheten och återkoppling av resultaten (figurens nivå C). Visionen om det uthålliga energisystemet Långsiktig utveckling av energisystemet Övergripande mål för EFUD: Utveckling av energisystemet, Kunskap & Kompetens, Behovsanalys sker bl a i (t.ex. portföljtänkande, utvecklingsplattformar) Utvärderingar, synteser, etc. Nyttiggörande av resultaten bland energisystemets aktörer Strukturen för prioritering, genomförande och uppföljning av insatser kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering inom energiområdet. 5.3 Kriteriebaserad prioritering med bibehållen flexibilitet Regeringens bedömning: har ansvaret att utifrån de övergripande målen för energipolitiken och de långsiktiga energipolitiska insatserna utforma verksamheten genom kriteriebaserad prioritering. Verksamheten bör byggas upp med utgångspunkt i programmets övergripande mål och inte vara låst till enskilda utpekade tekniker. Alla insatser kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering som kan ha relevans för omställningen av energisystemet bör kunna övervägas. En god balans bör eftersträvas mellan insatser för tillförsel och effektivare energianvändning. förslag: Utredningen föreslår att kriterier skall användas för prioritering av insatserna och bör satsa på EFUD- områden -där har eller kan förväntas bygga upp komparativa fördelar i kunskapsskapande, -där har tillräcklig kritisk massa för kunskapsskapande, -där har eller kan förväntas bygga upp fungerande industriella kluster, -där har potential för nationella konkurrensfördelar, och -som kan ge ett bidrag till att uppnå de energipolitiska målen. Utredaren föreslår även att ges i uppdrag att utreda hur en tydligare fokusering av programmet konkret bör ske. I uppdraget bör ingå att analysera hur prioriteringskriterierna mer i detalj bör utformas, vilka områden som bör prioriteras, vem som är bäst skickad att göra prioriteringarna, etc. Mer detaljerade överväganden om satsningarna inom enskilda teknikområden bör enligt utredaren så långt möjligt överlåtas till myndighetsnivån enligt utredningens mening. Dessa överväganden bör strikt ske med utgångspunkt i programmets syfte (att bidra till omställning av energisystemet), och inte à priori vara låsta vid vissa enskilda tekniker. Istället bör alla tänkbara alternativ (även sådana som inte ingår i EFUD-programmet) kunna värderas mot varandra utifrån deras förutsättningar att bidra till omställning. Remissinstanserna: Statskontoret, , , Skogen och Kemin, Gruvorna och Stålet (SKGS) och , , , , Formas, Elforsk, , Kungl. Tekniska högskolan, Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, och tillstyrker utredningens förslag om prioritering av insatsområden. Elforsk, , och stöder utredningens förslag om att ges i uppdrag att utveckla kriterier för koncentration och prioritering. Universiteten och högskolorna instämmer delvis i förslaget om tydligare prioritering och koncentration men varnar för en alltför hård prioritering och poängterar vikten av flexibilitet och mångfald i satsningarna. Branschanknutna organisationer och aktörer förespråkar prioritering Prop. 2005/06:127 och koncentration inom sina respektive områden. Skogs- och Lantbruksakademien önskar en starkare prioritering av grundforskning. , och tillstyrker förslaget om bredd- respektive djupforskning medan menar att önskemålet om att upprätthålla en tillräcklig kompetens för att ta hem intressanta idéer i praktiken innebär höga krav på vetenskaplig/teknisk insikt och att utredningen eventuellt har en ytlig syn på hur vetenskaplig information överförs. framför att den behöver genomföra ytterligare utvecklingsarbete i form av omvärldsanalyser, kunskapsinsamling och systemanalyser och att ytterligare instrument för prioritering behöver utarbetas. poängterar därtill vikten av att bibehålla bredden inom svensk energiforskning. instämmer i att det är en god idé att koncentrera satsningarna, men framhåller att sådana beslut är svåra att fatta och därför på basis av underlag från bör beslutas på politisk nivå. bedömning är att även områden där de nationella förutsättningarna för energislaget är svagt, men där den internationella marknaden är stor (exempelvis solceller), bör få en tydligare plats i kommande energi- forskningsprogram. föreslår också att ökade medel satsas på energieffektivisering. Formas delar utredningens uppfattning att det svenska energi- forskningsprogrammet är för fragmenterat vilket delvis återfaller på som samordnande organ. Formas har den bestämda uppfattningen att det går att skapa fastare samarbetsformer för såväl inriktning som administration av programmet. betonar vikten av samråd med de övriga tre myndigheterna (, och Formas) i prioriteringsarbetet. Avseende starkare forskargrupper och vikten av kritisk massa anför remissinstanserna varierade synpunkter. , BIL och Svensk Fjärrvärme tillstyrker utredningens förslag. påpekar att det finns stora skillnader mellan olika forskningsområden med avseende på vad som utgör en kritisk massa. Tillämpade områden som kräver dyrbar utrustning och är resurskrävande kan må bra av koncentration och kritisk massa. Inom andra områden, exempelvis modellering och systemanalys, som är mindre resurs- krävande i den meningen, kan koncentration få negativa effekter på mångfald och kunskapsutveckling och bör sålunda undvikas. vill framhålla att även mindre forskargrupper med specifik relevant kompetens är attraktiva partners i grupperingar som leds från annat land. Även när man anlägger ett europeiskt perspektiv finns det alltså anledning att ha en pluralistisk syn på vad som kan vara meningsfulla satsningar och vad som kan utgöra kritisk massa. anser att kompetenscentra definitivt bör kunna inkludera forskare och verksamhet med olika geografisk placering. anser att som de ser ut allvarligt minskat det generella samarbetet och mobiliteten inom och resulterat i oönskade barriärer mellan högskolorna. menar tvärtom att den tillämpade forskningen bör bedrivas fokuserat inom kärnområden och att behovet av samlad kompetens är uppenbar. Tillämpad forskning bör ha en klar geografisk placering. framhåller kompetenscentra som en ändamålsenlig arbetsform för utveckling av starka miljöer, men även konsortier, samverkansprogram och centrumbildningar bör kunna komma ifråga. Utveckling bedrivs med fördel i närhet till den tillämpade forskningen och den geografiska placeringen av insatsområdena är av avgörande betydelse. Vidare anför att en ökad satsning på post doc-forskning skulle kunna skapa bättre förutsättningar för att ta hem viktiga forskningsresultat och tillföra tvärvetenskapliga forskningsområden disciplinär kompetens samt att det kan upprätthålla bevakningsforskning inom relevanta områden där inte satsar stort. () anför att fokus ständigt flyttats från senior forskning mot doktorandprojekt och fram till . Detta har haft positiva effekter för utbildning och långsiktig kunskapsutveckling, men färdigutbildade forskare måste också beredas möjligheter att finnas kvar i systemet. Forskningsmedel bör inte i så stor utsträckning fokusera på forskarutbildning. Detta är enligt SP oerhört viktigt för att effektivt utnyttja den FoU-kompetens som byggs upp. Formas delar SP:s uppfattning om svagheterna med alltför stort fokus på doktorandforskningen.