prop · GT031d26 · 2006-01-01 00:00:00 — De större variationerna i utgiftsutvecklingen som framgår av diagram 3.2 har förorsakats av olika val av tidpunkt för utbetalning av arealstöden och motsvaras således inte av några faktiska förändringar i verksamheten. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 23 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Diagram 3.2 Utgiftsutveckling 20002005 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20062008. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 3.3 Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten t.ex. hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetskostnader avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. Totalt för utgiftsområde 23 Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I det följande, under respektive politikområde, redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna med politikområdesanknytning som är att hänföra till utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Området Skogspolitik omfattar den skogspolitik som beslutades av (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:352). Inom politikområdet ryms de flesta statliga ekonomiska medel som har beslutats för att nå de skogspolitiska målen. I budgetpropositionen behandlas särskilt skogsvårdsorganisationen som består av och skogsvårdsstyrelserna. är central förvaltningsmyndighet med ansvar för frågor som rör skogsbruket och chefsmyndighet för de tio regionala skogsvårdsstyrelserna. Regeringens föreslår i denna proposition att och skogsvårdsstyrelserna sammanförs till en sammanhållen nationell myndighet från . De anslag som finns inom politikområdet avser i huvudsak skogsvårdsorganisationens förvaltningsanslag och anslag till miljöinriktade insatser inom skogsbruket. Därtill kommer ett mindre anslag för vissa svenska åtgärder på det internationella skogsområdet. bedriver även uppdragsverksamhet som inte finansieras över statsbudgeten. Ett fåtal åtgärder på skogsområdet medfinansieras av EU inom ramen för Jordbruksfonden i strukturfondsprogrammet och miljö- och landsbygdsprogram. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Skogspolitik 41:2 Insatser för skogsbruket 41:4 Från EG-budgeten finansierade Totalt för politikområde skogspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Begreppet skatteutgifter förklaras närmare under avsnitt 3.3. Skatteutgifterna som hänförs till skogspolitiken redovisas i nedanstående tabell. Tabell 4.2 Skatteutgifter inom politikområdet Skogspolitik Anläggning av ny skog m.m. för dieselbränsle till arbetsmaski- Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffats. Enligt gällande lagstiftning tillämpas dock i detta fall kontantprincipen, vilket innebär att beskattningen skjuts upp, varför en räntefri kredit uppstår i näringsverksamhet. Räntan på krediten borde utgöra underlag för skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Vid avyttring av skog får fysisk person avdrag med högst av anskaffningsvärdet, medan avdraget för juridiska personer är begränsat till . Vid taxeringen för ett visst beskattningsår får avdrag göras med högst halva den avdragsgrundande skogsintäkten. Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Å andra sidan saknas anledning att ge avdrag när värdeökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteutgiften uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Anläggning av ny skog m.m. Utgifter för anläggning av ny skog och dikning som främjar skogsbruk skall kostnadsföras. Utgifter för inköp av och plantering av träd och buskar för frukt och bärodling får dras av . Skatteutgiften utgörs av ränteeffekten på den omedelbara avskrivningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Tillfällig koldioxidskattebefrielse för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom skogsbruksnäringen Befrielse medges från koldioxidskatt för diesel som förbrukas i skogsverksamhet i fr.o.m. t.o.m. utgången av 2006. Detta för att underlätta omhändertagandet av stormfälld skog efter den svåra stormen . utgörs av skattesatsen för diesel till arbetsmaskiner inom skogsbruket. Tillfällig energiskattebefrielse för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom skogsbruksnäringen Befrielse medges från energiskatt för diesel som förbrukas i skogsverksamhet i från och med de till och med utgången av 2006. Detta för att underlätta omhändertagandet av stormfälld skog efter den svåra stormen . utgörs av full skattesats på dieselolja. Skattereduktion för stormskadad skog Med anledning av de skador på skogsbeståndet, som uppstått i samband med den svåra stormen , ges en skattereduktion . Inriktningen är att reduktionen skall ges i förhållande till den mängd stormskadat virke som forslas ut ur den stormskadade skogen. Reduktionen utgör ett statligt stöd som måste notifieras och godkännas av Europeiska kommissionen innan den kan träda i kraft. Till den del skattereduktionen beviljas privatpersoner (fysiker) avser skatteutgiften skatt på inkomst av tjänst. Till den del skattereduktionen beviljas företag (juridiker) avser skatteutgiften skatt på inkomst av näringsverksamhet. Skogen är en nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som biologisk mångfald bibehålls. Vid skötseln skall hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Målet för politikområdet är långsiktigt och gäller således . Skogspolitiken kännetecknas av att den har två jämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål. Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken skall utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning skall ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. Miljömålet innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga skall bevaras. Biologisk mångfald och genetisk variation i skogen skall säkras. Skogen skall brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden skall värnas. Skogspolitiken utvärderas regelbundet och en första utvärdering redovisades för (prop. 1997/98:158, bet. 1998/99:MJU3, rskr. 1998/99:32). Regeringen gjorde då bedömningen att skogspolitikens mål skulle ligga fast. hade ingen erinran mot detta. Den andra utvärderingen av skogspolitikens effekter redovisades till regeringen av och regeringen har i skrivelsen Uppföljning av skogspolitiken 2003/04:39) redovisat utvärderingen för . Regeringen anser med stöd av utvärderingen att skogspolitikens mål bör ligga fast. När det gäller möjligheten att nå målen pekar redovisningen på att det krävs förbättringar på flera delområden. I skrivelsen anger regeringen områden som bör prioriteras för att fortsatt förbättra genomförandet av den nationella skogspolitiken. Regeringen anser att skogens sociala värden behöver lyftas fram tydligare. Skogen har stora värden för rekreation och friluftsliv och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 därmed för folkhälsan. Det är viktigt att stimulera barn och ungdomar med olika bakgrund att uppleva skog och natur, vilket inte alltid sker naturligt längre i vårt alltmer urbaniserade samhälle. Den tätortsnära skogen har i detta sammanhang särskild betydelse. Statens insatser inom politikområdet utgörs av de medel som har beslutats för att nå skogspolitikens mål. Merparten av dessa administreras av skogsvårdsorganisationen. Dess grundläggande uppgift är att göra en avvägning mellan de två jämställda skogspolitiska målen, produktionsmålet och miljömålet. Viktiga insatser är rådgivning, tillsyn, information och utbildning. Dessa insatser har fått ökad betydelse genom skogspolitiska beslut som starkt betonar skogsägarnas frihet och eget ansvar för att de skogspolitiska målen nås. uppgift är mot denna bakgrund främst att ge skogsägarna råd och informera om hur olika skogsbruksåtgärder bör utföras för att de båda skogspolitiska målen skall tillgodoses. är tillsynsmyndighet för skogsvårdslagstiftningen utom vad gäller bestämmelser om reservat och markavvattning. Anslagen för ersättning till skogsbruket för beslut om biotopskyddsområden och naturvårdsavtal har ökat för att de miljöpolitiska målsättningarna som lagts fast i miljökvalitetsmålet Levande skogar skall nås. Skogsägarens egna insatser är avgörande för att skogspolitikens mål skall kunna nås. Detta gäller inte minst miljökvalitetsmålet Levande skogar. Frivilliga hänsynstaganden i form av särskilt anpassad skogsskötsel och frivilligt avsatta områden kompletteras av landskapsekologisk planering av skogslandskapet. Parlamentet och rådet antog en förordning (nr 2152/2003) om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (se vidare anslaget 41:4 Från EG-bud- geten finansierade medel för skogsskadeövervakning). Programmet ger möjlighet till högst 50 procents finansiering via EU. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen beslutade om att Stödet får uppgå till högst . tillsätta en förhandlare för att ta fram en natio- nell strategi för att öka användningen av trä och tas tillfälligt bort i stormområdet träprodukter i byggandet. 2005 och 2006, vilket ger ett inkomstbortfall för visade underlag för en sådan stra- staten beräknat till . tegi (Ds 2004:01). Strategin har tagits fram i stöd för underhåll och reparationer av skogs- samråd med företrädare för skogsnäringen och bilvägar och andra berörda enskilda vägar, samt Strategin innehåller förslag till för att reparera körskador i skogsmark med höga åtgärder från såväl näringslivet som staten. naturvärden om har också gionala och nationella konsekvenser har särskilt Uppdraget är i linje med Regeringen har uppdragit åt 2001/02:NU12, att övervaka, dokumentera och informera om 2001/02:231). utvecklingen av de populationer skadeinsekter Med en ökad användning av trä i byggandet som kan komma att utvecklas med anledning av nationellt och internationellt får skogen som skall även redovisa sina resurs en ökad betydelse. En utvecklad och lön- erfarenheter av arbetet med insatser efter stor- sam vidareförädlingsindustri medför att betal- skall vidare i samverkan ningsförmågan för den svenska skogsråvaran med och andra berörda myn- bibehålls eller stärks. Trä utgör som förnybar digheter utvärdera de ekologiska, ekonomiska råvara en lämplig produkt för en hållbar utveck- och sociala konsekvenserna av stormen för ling och ett byggande baserat på trä är positivt ur klimat- och miljösynpunkt. Regeringen har dessutom sänkt ban- och far- I enlighet med strategin har regeringen utsett ledsavgifterna för transporter av stormfällt virke. en ordförande med uppdrag att verka för att Denna åtgärd tillsammans med skattereduktio- åtgärdsförslagen i träbyggnadsstrategin genom- nen, lagring av virke och tillfälliga borttagningen Berörda företrädare från skogsnäringen, av dieselskatten utgör statsstöd och måste därför byggsektorn och myndigheter skall delta i arbe- godkännas av innan de kan Ordföranden skall lämna en redo- görelse för arbetet till regeringen. Regelförenklingar har genomförts, bl.a. för att underlätta tillstånd till lagring av virke. i skogsvårdslagen i enlighet med regeringens styrelsen har bl.a. beslutat om ändrade före- proposition 2004/05:58. Syftet är att försvåra för skrifter för hur mycket virke som får lämnas oseriösa skogsägare att kunna avverka en skogs- kvar i skogen. Det senare för att skogsägare som fastighet och därefter sälja utan att först sörja för av logistiska skäl inte kan få ut virket ur skogen i tid inte skall behöva bryta mot lagen. propositionen behandlade även de Vidare beslutade regeringen att aktiviteter som föranletts av vinterns svåra storm omfördela inom ramen för Arbetet med att lindra effekterna miljö- och landsbygdsprogrammet till råd- av stormen för de drabbade och att få ut virket ur skogen för att rädda virkesvärdet och för- riktade mot stormdrabbade skogsägare. hindra ytterligare skador på stående skog på I samband med stormen ansökte svenska sta- grund av insektsangrepp har varit en av de vikti- ten om medel från mot- beslutade , i enlighet ning kommer endast avse verifierade offentliga utgifter i direkt anslutning till stormen. 2004/05:100 om en mängd åtgärder för att lindra kommissionen har föreslagit att skall effekterna för de skogsägare som drabbades av Frågan behandlas och beslutas av fattades om stöd för uttransporterat virke budgetmyndigheterna (rådet och parlamentet) genom en skattereduktion omfattande Stödet beräknas uppgå till 2 Försöksverksamheten med vidgad samordnad Utöver detta beslutades om ett länsförvaltning på fortsätter t.o.m. extra kostnader för lagring av Försöksverksamheten innebär att Länsar- betsnämnden och har inordnats i . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera effekterna av verksamheten. Statskontoret lämnade sin rapport som remissbehandlas . Utbildning och forskning för skogsbrukets behov finansieras till stor del inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar genom bl.a. , men även inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Insatser för skogsindustriell forskning görs också inom utgiftsområde 24 Näringsliv och av löntagarfondstiftelserna. Natur- och kulturmiljöåtgärder, s.k. Gröna jobb, inom arbetsmarknadspolitiken har bl.a. stor betydelse för skogspolitikens miljömål. Förvärv och intrångsersättningar för bildande av naturreservat och skötsel av naturreservat på skogsmark finansieras över anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som disponeras av . Skogsbruket har på eget initiativ genomfört miljöcertifiering i stor utsträckning. Vid utgången av 2004 var ca av skogsmark certifierad enligt den s.k. FSC-standarden. var skogsmark certifierad enligt den s.k. PEFC-standarden. När det gäller resultatbedömningen för ett enskilt år är det svårt att göra en sådan för skogspolitiken. På grund av de långa ledtiderna från insatta åtgärder till dess att resultaten kan bedömas bör skogssektorn studeras över längre tidsperioder. Dessutom är det svårt att särskilja effekterna av myndigheternas verksamhet från effekterna av andra faktorer. utvärdering av skogspolitikens effekter (2001) visade särskilt på svårigheterna att särskilja effekterna från olika påverkansfaktorer. Den pågående (dir. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2004:70) har i sitt mandat att undersöka olika möjligheter att särskilja påverkansfaktorer. Skogssektorns samhällsekonomiska betydelse är relativt sett viktigare i den svenska ekonomin än vad fallet är i övriga EU-länder, med undantag för . Skogssektorn bidrar av BNP, av totala varuexport och mer än hälften av totala nettoexport (export minus import) vilket motsvarar i nettotillskott. Skogssektorn är bl.a. viktig för regional utvecklingspolitik, sysselsättning och infrastruktur. var produktionen av svenska skogsindustriprodukter rekordhög. Produktionen av pappersmassa uppgick till jämfört med 2003. Mer än en tredjedel gick till export, främst till EU- länderna. Exportvärdet var ca . Produktionen av papper steg till . gick till export vilket motsvarar ca . Mer än två tredjedelar av exporten gick till EU-länderna. Produktionen av sågade trävaror uppgick preliminärt varav gick till export. Exportvärdet uppgick till . Sysselsättningen i skogsnäringen beräknas till ca 90 000 personer (16 000 kvinnor och 74 000 män). Av dessa sysselsattes 16 000 (2 000 kvinnor och 14 000 män) inom skogsbruket, 38 000 (6 000 kvinnor och 32 000 män) inom trävaruindustrin och 36 000 (8 000 kvinnor och 28 000 män) inom massa-, pappers- och pappindustrin. Ytterligare närmare 100 000 personer beräknas vara sysselsatta i företag med direkt anknytning till skogsindustrin. Det rör sig främst om företag i transport-, verkstads-, kemi- och IT-indu- strierna samt inom forskning och utbildning. Enligt preliminära beräkningar låg avverkningen vilket motsvarar barkat virke. Det innebär en ökning jämfört med . Avverkningens bruttovärde beräknas till , varav avverkningskostnader var ca och rotnettovärdet . Skogsnäringens totala produktionsvärde var . Skogsindustrins förädlingsvärde var av tillverkningsindustrins totala förädlingsvärde . Det totala skogsbruksvärdet vid allmänna fastighetstaxering var 181 miljarder 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Skogsbruksvärdet efter den årliga omräkningen 2004 var . Importen av rundvirke och flis var barkat virke. Det är en ökning jämfört med . Det totala importvärdet av rundvirke och flis uppgick till . Importen spelar en viktig roll för skogsindustrins virkesförsörjning. Skogsindustrins rundvirkesförbrukning var barkat virke. Sågverksindustrin förbrukade barkat virke samt producerade biprodukter för förbrukningen inom massa- och pappersindustrin. Massa- och pappersindustrin förbrukade barkat rundvirke och biprodukter. Träskiveindustrin förbrukade 1 miljon kubikmeter. Enligt konsekvensanalyser som utförts i regi bör det vara möjligt att med nuvarande skogsvårds- och naturvårdsambitioner successivt öka den uthålliga årliga avverkningen . Möjligheterna till ökade avverkningsvolymer skiljer sig dock över landet. Inom vissa regioner kan till och med de årliga avverkningarna minska på grund av skillnader i skogens åldersfördelning. Även med dessa avverkningsnivåer kommer virkesförrådet att fortsätta öka liksom andelarna lövträd, äldre lövrik skog, gammal skog och antalet gamla grova träd. Grundläggande förutsättningar för denna utveckling är en fortsatt strävan att nå de skogspolitiska målen. Den senaste uppföljningen av föryngringsresultaten visar att av de undersökta områdena inte uppfyller de krav som ställs i skogsvårdslagen. När det gäller generell naturvårdshänsyn uppfylls inte kraven i av områdena. Båda utvärderingarna visar på ytterligare behov av insatser i form av rådgivning i produktions- och miljöfrågor samt tillsyn särskilt av återväxtåtgärder. Vidare behövs ökade insatser för områdesskydd. Möjligheter har skapats för direktkommunikation via Internet mellan skogsvårdsstyrelsernas konsulenter och skogsägarna. Antalet besök på skogsvårdsorganisationens webbplats har fortsatt att öka. har distribuerats till skogsägare m.fl. i en upplaga på 280 000 exemplar. Resultatet av ökad rådgivning, utbildning och information kommer inte att synas i skogen för- Vid halvtidsutvärderingen av LBU-programmet 2003 (SOU:2003:105) drogs slutsatsen att de skogsägare som deltog i skogsvårdsorganisationens avsåg att utföra mer omfattande aktiviteter jämfört med icke-deltagare, när det gällde t.ex. röjning och plantering. Vidare visade skogsvårdsorganisationens utvärdering av skogspolitikens effekter (2001) på ett tydligt samband mellan föryngringsresultat och miljöhänsyn vid föryngringsavverkningar och direkta kontakter mellan skogsägare och skogsvårdsorganisationens personal. I projektet och historia samverkar med och regionala och lokala organisationer. Regionala projekt kring inventering, utbildning och information har bedrivits i mer än halva landet och uppskattningsvis har över 70 000 platser med fornlämningar eller kulturhistoriska lämningar påträffats. samarbetar med Skogsindustrierna, LRF Skogsägarna, , m.fl. i organisationen i skolan. Skogen i skolans verksamhet nådde ca 19 000 lärare, och ca 120 000 elever. Genom Skogen i skolan får lärare faktakunskaper, arbetsmetoder och material för att jobba med skogen och skogsnäringen i undervisningen. Verksamheten syftar till att öka intresset för skogen och alla dess värden. Naturvårdsavtal och biotopskyddsområden är två verktyg för naturvård som administreras av skogsvårdsorganisationen. Totalt uppgick arealerna av dessa vid utgången av 2004 till ca 13 400 respektive ca produktiv skogsmark, varav ca 3 495 respektive produktiv skogsmark tillkom . Dessa siffror kan jämföras med att ca 4 400 respektive ca produktiv skogsmark tillkom . Den största delen av biotoparealen var äldre naturskogsartade skogar. Genomsnittsersättningen var för naturvårdsavtal per hektar och för biotopskydd per hektar. uppdragsverksamhet har alltid utgjort en betydande del av organisationens verksamhet. Verksamheten är självfinansierad och utgör ett viktigt inslag i en lokalt spridd distriktsorganisation, som ger organisationen ökade kontaktytor och trovärdighet mot skogsägare, entreprenörer och skogliga tjänste- är uppdragen ett viktigt verktyg för att genomföra skogspolitiken. Exempelvis åskådliggör s.k. Gröna skogsbruksplaner de jämställda målen på fastighetsnivå och s.k. rotpoststämpling motsvarande på objektsnivå. I uppdragen åt bidrar skogsvårdsorganisationens projekt till de arbetsmarknadspolitiska målen som de bidrar till skogens sociala värden. Uppdragsverksamheten utgör av verksamheten, beräknat som tjänstgöringsdagar, och av omsättningen. Omsättningen ökade mycket kraftigt i förhållande till 2003. Ökningen beror på Gröna jobb som är ett arbetsmarknadsprojekt i samverkan med och svenska . Uppdragsverksamheten förväntas öka ytterligare genom att regeringen i vårpropositionen 2005 beslutat satsa ytterligare medel på Gröna jobb. har i uppdrag att bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås, bl.a. genom att vara samverkanspart i de regionala tillväxtprogrammen. Enligt årsredovisningen har omfattningen anpassats till möjligheterna att finansiera projekten och till det gensvar som skogsvårdsstyrelsernas tankar och idéer fått. har i årsredovisningen redovisat hur kompetensförsörjningssituationen ser ut. har en skev åldersfördelning med väntade stora pensionsavgångar. Medelåldern hos personalen är . av personalen är kvinnor. Kompetensförsörjningsstrategin syftar därför till rekrytering av yngre personer med god teoretisk utbildning samt till att öka andelen kvinnor i ledande befattningar. Systematisk fördjupningsutbildning sker inom flera strategiskt viktiga områden.