prop · GT03169 · 2006-03-20 00:00:00 — Uppförandekoden utgör inte ett rättsligt bindande instrument, utan är en överenskommelse staterna emellan baserad på ömsesidighet. Avsikten är att en dokumentation upprättad i enlighet med uppförandekoden skall accepteras inom hela EU. Det bör noteras att de krav som uppställs inom ramen för EUTPD i vissa fall kan uppfattas som ganska långtgående. Att tillämpa dessa dokumentationskrav är dock frivilligt för de skattskyldiga. Det står med andra ord dessa fritt att i stället fortsatt upprätta dokumentation i enlighet med interna regler i de stater där de är verksamma. EUTPD består av två delar. Första delen utgörs av standardiserade uppgifter som behandlar hela den del av företagsgruppen som är belägen inom unionen, en s.k. masterfile. Andra delen utgörs av en landsspecifik dokumentation. Detta innebär att den dokumentation som upprättas delvis är gemensam för samtliga företag inom företagsgruppen och delvis är upprättad specifikt för varje stat där företagsgruppen är verksam. En masterfile bör enligt uppförandekoden innehålla följande: a)en översiktlig beskrivning av verksamheten och affärsstrategier, innefattande information avseende förändringar i affärsstrategin jämfört med tidigare beskattningsår, b)en beskrivning av företagsgruppens organisatoriska, legala och operationella struktur (innefattande bl.a. ett organisationsschema, förteckning över företag som ingår i företagsgruppen och dess ägarförhållanden), c)identifiering av närstående företag inom EU som är involverade i transaktioner med företag i intressegemenskap, d)en beskrivning av transaktionerna mellan företag i intressegemenskap, innefattande transaktionsflöden avseende materiella och immateriella tillgångar, tjänster och finansiella transaktioner, storleken på dessa transaktioner, e)en beskrivning av funktioner som utförs och risker som bärs samt en beskrivning av de förändringar som skett avseende funktions- och riskprofiler jämfört med (exempelvis omorganisation från distributör till kommissionär, dvs. från att sälja t.ex. varor i eget namn och för egen räkning till att sälja varor i eget namn men för annans räkning), f)en beskrivning av äganderätten till immateriella tillgångar (t.ex. patent, varunamn och varumärken, know-how) samt den ersättning i form av t.ex. utgående betalningar som erhålls eller erläggs för nyttjandet av dessa tillgångar, g)en beskrivning av företagsgruppens internprissättningspolicy eller internprissättningssystem som anger hur företagsgruppens prissättning överensstämmer med armlängdsprincipen, h)en översikt över förekomsten av kostnadsfördelningsavtal, advance pricing agreements, och förhandsbesked rörande internprissättning för företag med hemvist inom EU, och i)ett åtagande från varje skattskyldig som omfattas av dokumentationen att på begäran inom skälig tid tillhandahålla ytterligare information. Den landsspecifika dokumentationen bör enligt uppförandekoden, Prop. 2005/06:169 utöver vad som anges i den gemensamma delen av dokumentationen, innehålla följande information: a)en detaljerad beskrivning av affärsverksamheten och affärsstrategier, innefattande information avseende förändringar i affärsstrategin jämfört med tidigare beskattningsår, b)en beskrivning och förklaring av transaktionerna mellan företaget med hemvist i staten i fråga och företag i intressegemenskap, innefattande transaktionsflöden avseende materiella och immateriella tillgångar, tjänster och finansiella transaktioner, storleken på dessa transaktioner, c)en jämförbarhetsanalys, dvs. karaktäristika för varan, tillgången eller tjänsten i fråga, ekonomiska omständigheter, samt d)en beskrivning av de internprissättningsmetoder som tillämpas samt hur dessa valts, dvs. skälen till varför en viss metod valts samt hur denna tillämpas av företagen i fråga, e)relevant information avseende s.k. interna eller externa jämförelsetransaktioner, och f)en beskrivning av implementering och tillämpning av företagsgruppens internprissättningspolicy. innehåller studier av regelverken i de andra nordiska länderna, , , , och . Armlängdsprincipen regleras i 2 § ligningsloven i överensstämmelse med artikel 9 punkt 1 i modellavtal. Regeln gäller såväl rent interna som gränsöverskridande transaktioner och omfattar skattskyldiga som har ett fast driftställe utomlands eller om en i utlandet hemmahörande fysisk eller juridisk person har ett fast driftställe i . Information i deklarationen. infördes en skyldighet att lämna uppgifter i en särskild bilaga till deklarationen (oplysningspligt) om omfattningen och karaktären av transaktioner med närstående utländska företag (3 § B skattekontrolloven). Bilagan består av två sidor innehållande frågor om den skattskyldige, på vilket sätt denne omfattas av den särskilda deklarationsskyldigheten, den huvudsakliga affärsverksamheten, närstående företag med vilka det förekommer interntransaktioner samt frågor om in- och utgående transaktioner inom olika transaktionsslag etc. Uppgifterna i deklarationsbilagan används av den danska skattemyndigheten för att välja ut de skattskyldiga som man anser behöver kontrolleras mer ingående med hänsyn till omfattning och karaktär av interntransaktioner. Dokumentation om internpriser. infördes ett uttryckligt krav på dokumentation för att göra det möjligt för skattemyndigheten att värdera om företagens internprissättning överensstämmer med armlängdsprincipen. har lämnat vägledning och anger som ett minimum att företagen måste kunna förklara hur deras internpriser är satta. Dokumentationen skall normalt innehålla en beskrivning av verksamheten, en beskrivning av närståendetransaktionerna, en ekonomisk analys, val och motivering av valda prissättningsmetoder, samt skriftliga avtal mellan de koncerngemensamma verksamheterna. Dokumentationen skall uppdateras löpande. upplysningar behöva lämnas om överenskommelser om prissättning har träffats med utländska skattemyndigheter. Vidare kan skattemyndigheten begära kompletterande uppgifter om finansiella förhållanden, ändringar eller omförhandlingar av kontraktsvillkor, en förteckning över jämförbara företag med liknande transaktioner och uppgift om storleken av försäljning och operativt resultat före det aktuella. Den som inte uppfyller skyldigheten att lämna uppgifter i deklarationen kan träffas av skattetillägg eller böter (5 § 1 och 2 st. skattekontrolloven). Uppgiftsskyldigheten gäller även om det inte förekommit några transaktioner. Om lämnad dokumentation bedöms otillräcklig kan skattemyndigheten skönsmässigt justera taxerade belopp. Ytterligare sanktionsmöjligheter har introducerats genom ny lagstiftning . Armlängdsprincipen regleras i 13 § skatteloven i överensstämmelse med artikel 9 punkt 1 i modellavtal. Norska har påbörjat ett arbete med att implementera riktlinjer i norsk rätt. har gett Skattedirektoratet i uppdrag att undersöka och lämna förslag till vissa huvudämnen, särskilt upplysningsplikt i deklarationen och dokumentationsskyldighet. Information i deklarationen. skall skattskyldiga lämna uppgifter om inflytande i utländska personer (utenlandsoppgave). Detta gäller de som direkt eller indirekt äger eller har ett bestämmande inflytande i en person hemmahörande i utlandet. Bestäm- mande inflytande tolkas extensivt och kan uppkomma på grund av rösträtt, avtal, know-how etc. Om personen hör hemma i en lågskattejurisdiktion föreligger informationsskyldighet redan vid ett lägre Den information som skall lämnas via utenlandsoppgave är mycket omfattande. Skattedirektoratet föreslår i sin rapport till norska att de företag som omfattas av armlängdsregeln redan i deklarationen skall lämna upplysningar om transaktioner med utländska närstående företag. Dokumentation om internpriser. Skattedirektoratet har föreslagit att regler införs som innebär att företagen skall dokumentera priser och villkor för varje slag av transaktioner i enlighet med armlängdsprincipen och riktlinjer. För det fall föreskrivna uppgifter inte lämnas i deklarationen föreslås möjlighet till skönstaxering och böter. Bristfällig dokumentation föreslås kunna medföra skönstaxering eller förlorad klagorätt. Armlängdsprincipen regleras i 31 § förfarandelagen i överensstämmelse med artikel 9 punkt 1 i modellavtal. Informations- och dokumentationsskyldighet. I pågår ett samarbete mellan och Skattestyrelsen i syfte att överväga regler på området. Armlängdsprincipen regleras i artikel 8 b § bolagsskattelagen i överensstämmelse med artikel 9 punkt 1 i modellavtal. Den nya regeln omfattar inte mellanhavanden mellan ett bolag i och ett fast driftställe utomlands. Information i deklarationen. Inga särskilda krav finns angående information om närståendetransaktioner på deklarationsstadiet. Dokumentation om internpriser. Enligt artikel 8 b punkt 3 bolagsskattelagen gäller att företagens räkenskaper måste innehålla sådana fakta som visar hur internpriserna har bestämts. Utfärdade rekommendationer (Transfer Pricing Decree) anknyter till riktlinjer om dokumentation av internpriser som grund för att visa att den metod som valts är armlängdsmässig. Rekommenderad information enligt nämnda dekret är: en beskrivning av gruppens operativa och legala struktur inklusive hemvist, en beskrivning av relevanta närståendetransaktioner, information om tillämpade affärsstrategier inklusive viktiga antaganden, en beskrivning av använda prissättningsmetoder inklusive utnyttjade jämförelsetransaktioner och finansiella data, information om avtal med närstående samt information om affärsvillkor. Hänvisningar till jämförelsetransaktioner görs i anvisningar till lagstiftningen, vilket innebär att tillgång till sådan information är av stor betydelse vid förklaring av prissättningen. En strikt tolkning av reglerna Prop. 2005/06:169 innebär att dokumentationen skall upprättas för interntransaktionerna men skattemyndigheten accepterar att de skattskyldiga lämnar dokumentation , eller i komplicerade fall senast , efter begäran. Avsaknad av eller brister i dokumentationen medför att bevisbördan övergår på den skattskyldige. Skattetillägg kan utgå av inkomstjusteringen beroende på graden av förseelse. Internprissättningsjusteringar leder dock i regel inte till skattetillägg eftersom sådana fall sällan bedöms som verkligt skatteundandragande. Reglerna om intressegemenskap återfinns i Aussenssteuergesetz (sektion 1) medan reglerna om inkomstöverföring (förtäckt vinstutdelning) finns i sektion 8 § 3 av Körperschaftsteuergesetz. Information i deklarationen. Inga särskilda krav finns angående information om närståendetransaktioner på deklarationsstadiet. Dokumentation om internpriser. Uttryckliga regler om internprissättningsdokumentation återfinns i Abgabenordnung (sektion 90 § 3). Reglerna innebär en skyldighet att upprätta löpande dokumentation om företagets transaktioner med utländska närstående parter. Dokumentationskravet innefattar en skyldighet att lämna skriftlig information angående ekonomiska och juridiska förhållanden vilka är relevanta för att bedöma internpriser och affärsvillkor vid transaktioner med närstående. Lagen anger inte uttryckligen vilka dokument som skall upprättas och tillhandahållas utan ger en befogenhet till att komma med särskilda föreskrifter angående dokumentationsskyldigheten. Dylika föreskrifter publicerades och får anses som tämligen omfattande. Om den skattskyldige inte upprättar dokumentation presumeras det att prissättningen inte har bestämts på armlängdsbasis. I sådana fall kan skattemyndigheten uppskatta inkomsten skönsmässigt (Abgabenordnung sektion 162 § 3). Det tyska lagförslaget innehåller omfattande sanktionsregler (Abgabenordnung sektion 162 § 4). Skattetillägg utgår av det justerade inkomstbeloppet om inkomsten uppskattats i överensstämmelse med reglerna i sektion 162 § 3 ovan eller om lämplig dokumentation enligt sektion 90 § 3 inte har företetts . Vid avsaknad av eller för sent företedd dokumentation kan skattetillägg utgå med maximalt . Minimisanktionen för avsaknad av eller för sent företedd dokumentation uppgår till per dag. har genom Act 1998 moderniserat sin internprissättningslagstiftning i samband med att ett nytt Lagstiftningen har anpassats till artikel 9 punkt 1 i modellavtal och riktlinjer (Schedule 28AA, Income and Corporation Taxes Act). Information i deklarationen. Det finns ingen skyldighet att lämna information i deklarationen angående uppgifter om eller transaktioner med utländska närstående företag. Den nya lagstiftningen kräver dock att företag i samband med deklarationsförfarandet särskilt intygar att redovisad inkomst beräknats med beaktande av armlängdsprincipen. Dessutom förekommer bokföringsregler som kräver att avvikelser från armlängdsvillkor vid transaktioner med närbesläktade företag redovisas öppet. Dokumentation om internpriser. Företagen har att avgöra vilken dokumentation om internpriser som är skälig och nödvändig för att bekräfta att armlängdsprincipen följs. Her Majestys Revenue and Customs (HMRC) har i interna rekommendationer (s.k. Tax Bulletins) utfärdat riktlinjer. I nämnda riktlinjer anges vad myndigheten förväntar sig att företagen skall upprätta och bevara i dokumentationshänseende. Av riktlinjerna i Tax Bulletin 37 framgår t.ex. att redovisningen bör beskriva och identifiera bl.a. följande: relevant information över företagets kommersiella och finansiella relationer med närstående företag som faller inom ramen för den nya lagstiftningen, arten och villkoren beträffande aktuella närståendetransaktioner (inklusive olika former av kvittningsinvändningar), prissättningsmetod eller de metoder som använts när priser och affärsvillkor fastställts för transaktioner, funktionsanalyser och analyser av jämförelsetransaktioner, vilka justeringar som varit nödvändiga för att uppnå armlängdspriser och hur dessa har beräknats, affärsvillkor av relevanta kommersiella arrangemang med både närstående och oberoende parter. Sådan dokumentation kan inkludera avtal, budgetar, prognoser och andra dokument som visar hur företaget kommit fram till armlängdsvillkor och priser. Prissättningsdokumentationen skall finnas tillgänglig senast då självdeklarationen skall avges. I samband med det nya självdeklarationssystemet för företag har flera typer av sanktioner införts. Om ett företag underlåter att bevara tillfredsställande dokumentation om internpriser kan en sanktionsavgift utgå med . Skattetillägg kan utgå av justerad inkomst vid felaktig prissättning. Om företaget utarbetat lämplig prissättningsdokumentation kan eftergift av skattetillägget medges. Armlängdsprincipen regleras i Section 482 av Internal Revenue Code och motsvarar artikel 9 punkt 1 i modellavtal. Den har kompletterats med en rad s.k. Treasury Regulations som syftar till att klarlägga hur Section 482 skall tillämpas och hur ett armlängdspris skall beräknas. Information i deklarationen. Genom "Utlandsblankett 5471" Prop. 2005/06:169 (and Shareholders, form 5471 schedule M) lämnas uppgifter om transaktioner med varje utländskt företag som ägs eller kontrolleras till . Blanketten innehåller ett tjugotal olika frågor om bl.a. omfattningen av transaktioner (utgifter/inkomster) inom de vanligaste transaktionsslagen (varor, tjänster, immateriella tillgångar, krediter m.m.). Form 5472 används för att rapportera transaktioner med ett utländskt subjekt som äger ett amerikanskt till . Blanketten innehåller identifikationsuppgifter och ett drygt tjugotal frågor huruvida transaktioner förekommit mellan företagen. Dokumentation om internpriser. Kraven på en tillfredsställande dokumentation beskrivs i Section 6662 och kan delas in i en primär dokumentation och en bakgrundsdokumentation. I en primär dokumentation ingår sådana dokument som direkt knyter an till hur internpriser har bestämts inom företagsgruppen. Dokumentationen skall upprättas av den skattskyldige innan deklarationen lämnas in och skall kunna läggas fram efter det att den amerikanska skattemyndigheten () begärt att få del av materialet. Primär dokumentation skall innehålla bl.a. följande: en beskrivning av organisationsstrukturen i företagsgruppen som täcker alla parter det aktuella företaget har transaktioner med, verksamhetsöversikt och funktionsanalyser, inklusive analyser av legala och ekonomiska faktorer som påverkat prissättningen, specifik dokumentation enligt transfer pricing regulations, en beskrivning av metodval och motivering till varför viss metod valts, en beskrivning av alternativa metoder och varför dessa inte valts, en beskrivning av de interna transaktionerna, inklusive avtal och villkor, samt interna data för att analysera dessa transaktioner, en beskrivning av jämförelsetransaktioner eller jämförelseföretag, hur jämförbarheten bedömts och vilka eventuella justeringar som gjorts för att jämförelsetransaktionerna skall kunna användas, en beskrivning och förklaring av den ekonomiska analysen och resultatet vid tillämpning av vald metod. Till den primära dokumentationen hör vidare relevant information som inhämtats efter beskattningsårets utgång men före deklarationens avgivande och som är användbar för att bedöma vald prissättningsmetod och resultatet av denna samt en innehållsförteckning över dokumentationen. Bakgrundsinformation är all annan underliggande dokumentation som kan understödja den primära dokumentationen (redovisningsdokumentation, avtal, korrespondens m.m.). Sådan information behöver inte ha upprättats då deklarationen lämnades in men skall kunna läggas fram efter särskild förfrågan från . Underlåtenhet att lämna blankett 5471 M kan medföra en avgift på för varje utländskt företag som Om underlåtenheten kvarstår efter Prop. 2005/06:169 påminnelse påförs ytterligare avgift, maximalt . har uttalat att målsättningen med skattetilläggsreglerna är att uppmuntra de skattskyldiga i sina ansträngningar att dokumentera prissättningen av interntransaktioner. Skattetillägg kan utgå beroende på prisavvikelsens storlek. Skattetillägg kan undvikas om prissättningen med beaktande av vald prissättningsmetod kan dokumenteras på ett tillfredsställande sätt. I reglerna om skattetillägg lämnas därför omfattande vägledning hur prissättningsdokumentationen kan fullgöras. Armlängdsprincipen regleras i Division 13 av Part III i Income Tax Assessment Act och motsvarar artikel 9 punkt 1 i modellavtal. Förutom företag omfattas fysiska personer, partnerships och truster av regelns tillämplighet. Regeln har av Australian Taxation Office () kompletterats med en rad riktlinjer på olika områden, som prissättningsmetoder, dokumentation, lånetransaktioner, koncerninterna tjänster, fördelning av inkomst till fast driftställe, skattetillägg m.m. Information i deklarationen. I en bilaga till självdeklarationen (Schedule 25A) skall den skattskyldige lämna upplysningar dels om transaktioner med utländska närstående företag (Section A), dels om investeringar i utländska bolag samt s.k. cfc-bolag och truster (Section B). Section A av bilagan innehåller sju frågor, varav fyra är uppdelade på flera delfrågor som rör typ och omfattning av transaktionerna (varor, tjänster, immateriella tillgångar, krediter och övriga transaktioner). Uppgift skall lämnas om både storleken av intäkter och kostnader inom respektive transaktionsslag. Vidare förekommer frågor huruvida egendom och tjänster överlåtits eller erhållits utan ersättning. Dessutom finns frågor om dokumentation och användningen av prissättningsmetoder. Frågor om omfattningen av närståendetransaktioner tillsammans med frågor om nivån på dokumentationen lär främst användas som urvalsgrund för fördjupad granskning. Dokumentation om internpriser. har i s.k. taxation rulings (TR97/20 och TR98/11) angivit exempel på sådant material som enligt myndigheten har betydelse vid bedömningar om internpriser, nämligen: affärsplaner, strategier, organisationsstruktur, budget, prissättningspolicy, marknadsinformation, analyser av produktavkastning, analyser av koncernföretagens avkastning, dokument om skäl och bakgrund till varför företaget ingått den koncerninterna transaktionen, dokument som visar den skattskyldiges försäljning, operativt resultat samt innehållet i avtal med aktuellt koncernföretag, dokument som visar vald prissättningsmetod och vilka metoder som har förkastats, jämförelsetransaktioner som har identifierats, samt Om dokumentationen har upprättats löpande vid tiden för Prop. 2005/06:169 transaktionernas genomförande medför detta att dokumentationen får större tilltro hos myndigheten. kan skönsmässigt fastställa inkomsten när man kunnat konstatera att armlängdsprincipen inte följts. Skattetillägg kan utgå med 10, av den ytterligare skatt som är följden av en inkomstjustering. Nivån på skattetillägget beror på skälen till justeringen samt huruvida tillfredsställande dokumentation har upprättats av den skattskyldige. Av studerade länder har , och uttryckliga regler om information i deklarationen. De övriga staterna har inte infört informationsskyldighet i deklarationen. Bland medlemsstater har bl.a. , , , , , , , , , , , , , , och infört uttryckliga krav eller rekommendationer om dokumentation. Bland icke OECD-medlemsstater har bl. a. , , och infört uttryckliga krav avseende dokumentation. Förutom och , som i likhet med ännu inte infört uttryckliga dokumentationskrav i sin lagstiftning, har samtliga andra studerade stater en generell bestämmelse om dokumentation som innebär att företagen själva har att avgöra vilken dokumentation som är att se som erforderlig i det enskilda fallet. Utländska skattemyndigheter har regelmässigt lämnat vägledning till företagen om vad en dokumentation normalt bör innehålla. Utgångspunkten tycks därvid vara riktlinjer men i , och skall t.ex. även skälen till varför andra internprissättningsmetoder än de som de facto används av företagen inte tillämpas redovisas. Regeringens förslag: En formell skyldighet för internationellt verksamma företag att upprätta skriftlig dokumentation om internpriser vid transaktioner med företag som är begränsat skattskyldiga i skall införas i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Ramarna för vad dokumentationen skall innehålla skall anges i lagen. Dokumentationen skall innehålla en beskrivning av företaget, organisationen och verksamheten, uppgift om arten och omfattningen av transaktionerna, en funktionsanalys, en beskrivning av vald prissättningsmetod och en jämförbarhetsanalys. Kretsen skattskyldiga som skall omfattas av dokumentationsskyldigheten är näringsidkare som befinner sig i en sådan ekonomisk intressegemenskap med utländsk part som anges i 14 kap. 20 § inkomstskattelagen (1999:1229). Om den ekonomiska intressegemenskapen uteslutande hänför sig till ett företags direkta eller indirekta kapitalinnehav i ett eller flera andra företag behöver dokumentation upprättas bara om kapitalandelen i varje led uppgår till mer än hälften. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter som skall ingå i den skriftliga dokumentationen. förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. anser dock att kretsen skattskyldiga inte skall knytas till begreppet ekonomisk intressegemenskap i 14 kap. 20 § inkomstskattelagen (1999:1229, IL) och att fasta driftställen skall omfattas av dokumentationsskyldigheten. förslag innebär inte heller att några yttre ramar för innehållet i dokumentationen skall anges i lagen. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. , Kammarrätten i , Länsrätten i län, och tillstyrker eller har inget att erinra mot att en dokumentationsskyldighet införs. Ett antal remissinstanser avstyrker dock förslaget, bl.a. , , , och Näringslivets skattedelegation. Kammarrätten i tillstyrker förslaget men påpekar att en avvägning måste göras mellan kontrollintresset och det merarbete det innebär för företagen. Länsrätten i anser att lagtexten så långt det är möjligt bör utformas i överensstämmelse med ordalydelsen i 14 kap. 19 § IL.