prop · GU0319 · 2006-11-14 00:00:00 — Ändringen är av redaktionell karaktär och innebär att paragrafens lydelse anpassas till den nya systematiken för uppskov. Paragrafen anpassas till den nya uppskovssystematiken genom att uppskovsavdrag i första stycket och andra stycket byts ut mot avdrag för uppskovsbelopp. Tredje stycket är nytt. Av detta stycke framgår att endast sådan kapitalvinst på vilken skatt skall debiteras i , kan utgöra underlag för uppskovsbelopp. Avdrag för uppskovsbelopp kan därmed inte beviljas i fråga om vinster för vilka den skattskyldige har erhållit avräkning av utländsk skatt enligt skatteavtal eller lag. Vinster som undantagits från svensk beskattning enligt skatteavtal kan inte heller utgöra grund för beräkning av uppskovsbelopp. Vad som avses med skatteavtal framgår av 2 kap. 35 §. Paragrafen ändras på så sätt att det geografiska området för en ursprungsbostad utvidgas från till hela EES. Av 2 kap. 9 § första stycket framgår att begreppet privatbostad (och därmed enligt 2 kap. 13 § begreppet privatbostadsfastighet) har en något vidare definition vid tillämpningen av 47 kap. Se kommentaren till 3 §. Tillämpningsområdet för andra stycket tredje punkten utvidgas till att avse även avyttringar till andra stater inom EES än . Ändringen innebär att begreppet ersättningsbostad ändras på så sätt att tillgången inte behöver ligga i utan kan ligga i en annan EES- stat. I uppräkningen av bostadstyper används begreppen småhus, småhus- enhet, lantbruksenhet och privatbostadsföretag. Av 2 kap. 15 § framgår att med småhus, småhusenhet och lantbruksenhet avses hus och enheter av de slag som avses i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Av uttrycket av de slag följer att det kan vara fråga om utländsk egendom. Det framgår av 2 kap. 17 § att med privatbostadsföretag avses vid tillämpningen av 47 kap. även motsvarande utländska juridiska personer inom EES. Enligt denna paragraf kan, under vissa förutsättningar, en bostad i en nyproducerad byggnad där bostadsrättsföreningen ännu inte är äkta, dvs. inte uppfyller villkoren i 2 kap. 17 §, utgöra en ersättningsbostad. Första stycket ändras på så sätt att orden svensk och svenskt stryks. Denna ändring betingas av utvidgningen av begreppet privat- bostadsföretag i 2 kap. 17 §, som denna paragraf hänvisar till. Villkoren i första stycket andra punkten syftar till att säkerställa att det är fråga om en nyproducerad byggnad. Det första villkoret, befrielse från fastighetsskatt enligt 3 § lagen (1984:1042) om statlig fastighetsskatt, skulle aldrig skulle kunna bli tillämpligt på en byggnad i utlandet, eftersom sådan befrielse bara gäller för fastigheter i . Det andra villkoret, avsaknad av värdeår, skulle däremot alltid bli tillämpligt på en byggnad i utlandet, eftersom sådana byggnader inte åsätts värdeår. För att paragrafen inte skall få en vidare tillämpning för utomlands belägna byggnader än för byggnader i , införs ett nytt andra stycke. I andra stycket anges att om fastigheten är belägen utomlands skall prövning enligt första stycket göras som om fastigheten hade varit belägen i . Det innebär att byggnadens beskaffenhet skall vara sådan att villkoret om begränsning av fastighetsskatt eller villkoret om avsaknad av värdeår skulle ha varit tillämpligt om fastigheten hade funnits i . Ändringen är av redaktionell karaktär. Paragrafens lydelse anpassas till den nya systematiken för uppskov som innebär att en skattskyldig kan få uppskov med en del av kapitalvinsten. Ändringen innebär inte någon förändring i sak av de beloppsmässiga förutsättningarna för uppskov. Ändringarna innebär endast en anpassning till terminologin i det nya uppskovssystemet. I första punkten anges uppskovsbeloppets storlek när ersättningen som har erlagts för ersättningsbostaden är lika stor som eller större än ersättningen som har erhållits för ursprungsbostaden. I den situationen motsvarar uppskovsbeloppet summan av kapitalvinsten från avyttringen av ursprungsbostaden och ett eventuellt tidigare uppskovsbelopp. I andra punkten anges uppskovsbeloppets storlek när ersättningen som har erlagts för ersättningsbostaden är lägre än ersättningen som har erhållits för ursprungsbostaden. I den situationen motsvarar uppskovs- beloppet summan av kapitalvinsten från avyttringen av ursprungs- bostaden och ett eventuellt tidigare uppskovsbelopp multiplicerad med kvoten av ersättningen som har erlagts för ersättningsbostaden och ersättningen som har erhållits för ursprungsbostaden. Mellanskillnaden mellan summan av kapitalvinsten samt eventuella tidigare uppskovsbelopp minskat med nytt avdrag för uppskovsbelopp blir föremål för beskattning enligt 45 kap. 33 § eller 46 kap. 18 §. Exempel som illustrerar denna situation återfinns i avsnitt 5X .3.X Tredje punkten reglerar situationen då den skattskyldige förvärvat en fastighet som ersättningsbostad och som anges i paragrafen har haft eller avser att ha utgifter för ny-, till- eller ombyggnad. sådan situation skall uppskovsbeloppet motsvara summan av kapitalvinsten från avyttringen av ursprungsbostaden och ett eventuellt tidigare uppskovsbelopp om den skattskyldige begär det. Det uppskov som den skattskyldige erhåller enligt denna punkt är ett så kallat preliminärt uppskov. Om den skattskyldige inte förvärvar en ersättningsbostad före utgången av det år då han avyttrar ursprungsbostaden eller inte bosätter sig på en ersättningsbostad året därefter, beräknas uppskovs- beloppet på samma sätt som enligt 7 § tredje punkten. Det innebär således att den skattskyldige får ett så kallat preliminärt uppskov. I paragrafen behandlas återföring av uppskovsbelopp som erhållits vid tillämpning av 7 § tredje punkten och 8 § (preliminärt uppskov). Ett sådant belopp skall återföras till beskattning i sin helhet om inte den skattskyldige då han avyttrade ursprungsbostaden förvärvat en ersättningsbostad och bosätter sig där andra året efter avyttringen. Uttrycket återföras till beskattning skall inte förstås som att beloppet inte kan bli föremål för kvittning inom inkomstslaget kapital. Ett återfört belopp skall i detta avseende inte behandlas annorlunda än andra kapitalinkomster. Om den skattskyldige uppfyller förvärvs- och bosättningskraven skall uppskovsbeloppets storlek beräknas på sätt som anges i andra stycket första och andra punkten. I andra stycket första punkten föreskrivs att om ersättningen som har erlagts för ersättningsbostaden är lika stor som eller större än ersättningen som har erhållits för ursprungsbostaden behöver ingen del av uppskovsbeloppet återföras. Om ersättningen som har erlagts för ersättningsbostaden är mindre än ersättningen som har erhållits för ursprungsbostaden får enligt andra stycket andra punkten uppskovsbeloppet inte överstiga ett belopp som utgörs av det tidigare uppskovsbeloppet multiplicerat med kvoten av ersättningen som har erlagts för ersättningsbostaden och ersättningen som har erhållits för ursprungsbostaden. Det framgår vidare av andra stycket andra punkten att överskjutande del av det tidigare beviljade uppskovsbeloppet skall återföras till beskattning. Paragrafen är ny. Av första stycket framgår att en skattskyldig vid tillämpning av 7 § första och andra punkten och 9 § får välja att begära ett lägre uppskovsbelopp än det uppskovsbelopp som kan beviljas enligt dessa lagrum. Det innebär i fråga om 7 § att den skattskyldige får begära ett lägre avdrag för uppskovsbelopp och i fråga om 9 § att den skatt- skyldige får begära en större återföring av ett preliminärt uppskov. En förutsättning är dock att det lägre avdraget för uppskovsbelopp uppfyller de beloppsmässiga kvalifikationerna i 6 §. Avdragen enligt 7 § tredje punkten och 8 § (så kallade preliminära uppskov) har lämnats utanför denna valfrihet. I andra stycket regleras frivillig återföring av uppskovsbelopp till beskattning. När endast en del av ett uppskovsbelopp återförs till beskattning måste återföringen uppgå till per skattskyldig. När ett uppskovsbelopp återförs i sin helhet får beloppet vara lägre. Ändringen är endast redaktionell och innebär att paragrafen anpassas till den nya systematiken för uppskov. Eftersom uppskovsbelopp, till skillnad från uppskovsavdrag, utgörs av okvoterade kapitalvinster justeras paragrafen så att det särskilda tillägget beräknas endast på den skattepliktiga delen av det återförda beloppet för att resultatet skall bli detsamma som enligt de tidigare reglerna. Denna paragraf har i allt väsentligt fått en ny lydelse. Paragrafen reglerar vad som skall ske med ett uppskovsbelopp när hela eller del av en ersättningsbostad avyttras. Vid en sådan avyttring skall enligt första stycket uppskovsbeloppet återföras till beskattning. Denna bestämmelse medför att ett uppskovsbelopp vid avyttring tas upp till beskattning enligt reglerna i 45 kap. (fastigheter), 46 kap. (privat- eller närings- bostadsrätter) eller 48 kap. (andra andelar). Andra stycket anger att vid delavyttring skall den del av uppskovsbeloppet som belöper på den avyttrade delen återföras till beskattning. Vid delavyttring beräknas den till beskattning återförda delen som det tidigare uppskovsbeloppet multiplicerat med kvoten av ersättningen för den avyttrade delen och marknadsvärdet på hela tillgången. Med tillgången avses här en fastighet eller i fråga om en bostadsrätt en andel i den juridiska personen. Beräkningsregeln är utformad med bestämmelsen i 45 kap. 20 § om fördelning av om- kostnadsbeloppet vid delavyttring av fastighet som förebild. Denna paragraf är ny. I första stycket anges att bestämmelserna om uppskovsbelopp i kapitlet tillämpas på motsvarande sätt även då kapitalvinstberäkning inte skall ske. Genom denna bestämmelse görs bestämmelserna om uppskovsbelopp tillämpliga på avyttringar av ursprungsbostäder som ligger i andra EES-stater än även i de fall då kapitalvinstberäkning inte sker. För begränsat skattskyldiga är kapital- vinster från avyttringar av utländska privatbostäder inte skattepliktiga i . Dessa kapitalvinster är därför inte uppskovsgrundande. Däremot skall, vid en sådan motsvarande tillämpning som anges i paragrafens tredje stycke, kapitalförluster från dylika avyttringar beaktas vid beräkningen av ett uppskovsbelopps storlek. Första stycket tillämpas också när uppskovsbelopp återförs utan att kapitalvinstberäkning görs. Denna bestämmelse aktualiseras vid återföring av ett preliminärt uppskovsbelopp enligt 47 kap. 9 § eller när en skattskyldig frivilligt helt eller delvis återför ett uppskovsbelopp till beskattning enligt 47 kap. 9 a § andra stycket. Paragrafens andra stycke anger att ett återfört uppskovsbelopp skall tas upp till beskattning enligt bestämmelserna om kapitalvinst vid avyttring av fastigheter i 45 kap. 33 § eller privatbostadsrätter och närings- bostadsrätter i 46 kap. 18 §, om ersättningsbostaden utgör en sådan Om ersättningsbostaden inte utgör en sådan bostad som anges i Prop. 2006/07:19 45 kap. 33 § eller 46 kap. 18 § skall i stället bestämmelserna i 48 kap. Den sistnämnda bestämmelsen aktualiseras när ersättnings bostaden vid avyttringen eller återföringen av uppskovsbeloppet utgör en andel i en s.k. oäkta bostadsrättsförening. Av tredje stycket följer att om en begränsat skattskyldig person avyttrar en utländsk ersättningsbostad med en kapitalförlust, skall en sådan kapitalförlust reducera det återförda uppskovsbeloppet innan det skall tas upp tillbeskattning enligt andra stycket. För att kapitalförlusten vid avyttringen av ersättningsbostaden skall reducera uppskovsbeloppet krävs dock att kapitalförlusten är verklig enligt reglerna i 44 kap. 23 25 §§. För den som är begränsat skattskyldig följer av reglerna i 3 kap. 20 § att återstående kapitalförlust, dvs. som ej kunnat reducera uppskovsbeloppet, får dras av mot andra inkomster bara om vederbörande är skattskyldig för motsvarande kapitalvinst. Paragrafens lydelse anpassas till den nya systematiken för uppskov genom att uppskovsavdrag byts ut mot avdrag för uppskovsbelopp. Ett tredje stycke har lagts till med en upplysning om att 47 kap. 11 a § innehåller en bestämmelse om beskattning av återfört uppskovsbelopp enligt 48 kap. Lagändringarna skall träda i kraft och tillämpas på avyttringar som skett efter ikraftträdandet. De nya bestämmelserna om uppskovsbelopp får tillämpas på avyttringar som skett om den skattskyldige begär det. Kapitalvinster som omfattas av uppskov enligt äldre bestämmelser skall anses som uppskovsbelopp efter ikraftträdandet av denna lag. Med kapitalvinster avses vinster till nominella belopp till den del de inte har tagits upp till beskattning. Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1227) om Prop. I en ny fjärde punkt i första stycket anges syftet med den föreslagna uppgiftsskyldigheten i nya 5 kap. 2 a §. Ändringen är av redaktionell karaktär. I första stycket byts uppskovs- avdrag ut mot avdrag för uppskovsbelopp. Denna paragraf är ny. I paragrafen föreskrivs en skyldighet för den som äger en utomlands belägen ersättningsbostad som har ett uppskovs- belopp enligt 47 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) att i allmän själv- deklaration, förutom liknande uppgifter som krävs enligt 11 § första och andra styckena, lämna sådana uppgifter om innehav av ersättnings- bostaden som är av betydelse för uppskovsbeloppet. Här avses såväl bibehållande av uppskovsbelopp som återförande av uppskovsbelopp till beskattning. Uppgiftsskyldigheten beskrivs utförligare i avsnitt 5X .2.X Ändringen är av redaktionell karaktär. Hänvisningen till uppskovsbelopp i 47 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) i paragrafens tredje punkt anpassas till systematiken i det nya systemet för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad. Denna paragraf, som är ny, innehåller ett åläggande för den som inte är skyldig att lämna allmän självdeklaration och som äger en ersättningsbostad i utlandet att som särskild uppgift lämna sådana uppgifter som, om deklarationsskyldighet hade förelegat, skulle ha lämnats i allmän självdeklaration enligt 3 kap. 11 a §. Ändringen i första stycket innebär att 2 a § förs in i uppräkningen av paragrafer för att ange att särskilda uppgifter enligt 2 a § skall lämnas inom den tid och på det sätt som gäller för självdeklarationer. Ändringen innebär att anstånd med att lämna särskilda uppgifter enligt 5 kap. 2 a § inom föreskriven tid kan medges. Lagändringarna skall träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Om den skattskyldige begär att få tillämpa de nya reglerna om uppskovsbelopp i 47 kap. inkomst- skattelagen (1999:1229) på avyttringar som skett , skall emellertid lagändringarna tillämpas vid taxering. Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen I paragrafens första stycke införs en hänvisning till den nya 5 kap. 2 a § lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter (LSK). Ändringen innebär att det blir möjligt att ta ut förseningsavgift om den som är skyldig att lämna sådan särskild uppgift som avses i 5 kap. 2 a § LSK inte inkommit med uppgiften inom föreskriven tid. Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om Ändringen är av redaktionell karaktär. Som en konsekvens av den nya terminologin i inkomstskattelagen (1999:1229) ändras i paragrafen uppskovsavdrag till avdrag för uppskovsbelopp. Ändringen innebär inte någon förändring i sak. Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om Prop. Ändringen är av redaktionell karaktär. I paragrafen anpassas andra stycket till den nya terminologin i inkomstskattelagen (1999:1229) genom att uppskovsavdrag byts ut mot avdrag för uppskovsbelopp. Ändringen innebär inte någon förändring i sak. Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:761) om Ändringen är av redaktionell karaktär. Paragrafen anpassas till den nya terminologin i inkomstskattelagen (1999:1229) genom att uppskovs- avdrag byts ut mot avdrag för uppskovsbelopp. Ändringen innebär inte någon förändring i sak. Sammanfattning av promemorian Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad (dnr Fi2006/3177) De svenska reglerna om uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad utvidgas till att även omfatta avyttringar och förvärv av permanentbostäder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Som en följd av utvidgningen av det geografiska området för uppskovsreglernas tillämpning kompletteras regelverket med en upp- giftsskyldighet för uppskovsinnehavaren. Uppgiftsskyldigheten innebär att en uppskovsinnehavare som har förvärvat en ersättningsbostad utanför åläggs att inkomma med uppgifter som styrker personens rätt till bibehållet uppskov. Enligt nuvarande regler erhåller den skattskyldige ett uppskovsavdrag som minskar omkostnadsbeloppet vid avyttring av ersättningsbostaden. Förslaget innebär att tekniken för uppskov förändras genom att ett uppskovsbelopp erhålls. Det erhållna upskovsbeloppet tas upp till beskattning när ersättningsbostaden avyttras. Lagtekniskt har en ändring gjorts som innebär att beräkningen av uppskovsbelopp görs i nominella tal i stället för kvotdelar som enligt nuvarande regler. Valfriheten utökas för uppskovsinnehavare genom att de vid valfri årlig taxering har möjlighet begära återföring av hela eller del av uppskovsbeloppet. Reglerna föreslås träda i kraft och tillämpas på avyttringar som skett eller . Ett sådant småhus i utlandet som motsvarar ett småhus på en lant- bruksenhet räknas inte som privatbostad. Lagförslaget i promemorian Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad (Fi2006/3177) Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 45 kap. 27 § och 46 kap. 13 § skall upphöra att gälla, 45 kap. 27 §, 46 kap. 13 § 47 kap. 11 § skall utgå, 2 kap. 9 och 3 kap. 18 §, 41 kap. 3 §, 44 kap. 2 45 kap. 33 §, 47 kap. 15, 5 b11 och 15 §§, 48 kap. 1 §, rubriken till 47 kap., rubriken närmast efter 47 kap. 1 § samt rubrikerna närmast före 47 kap. 7 och 9 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 42 kap. 35 §, 47 kap. 9 a och 11 a §§, samt närmast före 42 kap. 35 § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett sådant småhus i utlandet som motsvarar ett småhus på en lant- bruksenhet räknas, utom vid tillämpningen av 45 kap. 33 § och 47 kap., inte som privatbostad. Ett sådant småhus på en lantbruksenhet som är inrättat till bostad åt fler än två familjer räknas inte som privatbostad. Om ägaren begär det räknas ett småhus på en lantbruksenhet inte som privatbostad, om småhuset har en storlek om och nybyggnadsår . Med storlek avses detsamma som i 8 kap. 3 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152). avses en svensk ekonomisk förening eller ett svenskt aktiebolag vars verksamhet 1.till klart övervägande del består i att åt sina medlemmar eller delägare tillhandahålla bostäder i byggnader som ägs av föreningen eller bolaget, eller 2.uteslutande eller så gott som uteslutande består i att åt sina medlemmar eller delägare tillhandahålla garage eller någon annan för deras personliga räkning avsedd anordning i byggnader som ägs av föreningen eller bolaget. avses vid tillämpningen av 46 och 47 kap., också motsvarande ut- ländsk juridisk person som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Den som är begränsat skattskyldig är skattskyldig i 1.inkomstslaget tjänst för inkomster som anges i 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta med undantag för inkomster som anges i 6 § 1, 4 och 5 den lagen, om en begäran har gjorts enligt 4 § den lagen, 2.inkomstslaget näringsverksamhet för inkomst från ett fast driftställe eller en fastighet i , 3.inkomstslaget näringsverksamhet för återförda avdrag på grund av att en näringsbostadsrätt som innefattar nyttjanderätt till ett hus eller en del av ett hus i avyttras eller blir privatbostadsrätt, 4.inkomstslaget näringsverksamhet för återförda avdrag för egen- avgifter, 5.inkomstslaget kapital för ett positivt räntefördelningsbelopp som avser ett fast driftställe eller en näringsfastighet i , 6.inkomstslaget kapital för löpande inkomster av en privat- bostadsfastighet eller en privatbostadsrätt i , 7. inkomstslaget kapital för kapi- 7. inkomstslaget kapital för kapi- talvinst på en fastighet i talvinst på en fastighet i eller på en privat eller närings- eller på en privat eller närings- bostadsrätt som innefattar nytt- bostadsrätt som innefattar nytt- janderätt till ett hus eller en del av janderätt till ett hus eller en del av ett hus i , och ett hus i , 47 kap., och 8. inkomstslaget näringsverksam- 9. inkomstslaget näringsverksam- het eller kapital för utdelning på het eller kapital för utdelning på andelar i svenska ekonomiska Ersättning i form av sådan royalty eller utgående avgift för att materiella eller immateriella tillgångar utnyttjas som skall räknas till inkomstslaget näringsverksamhet skall anses som inkomst från ett fast driftställe i , om ersättningen kommer från en näringsverksamhet med ett fast driftställe här. som avses i första stycket 8 gäller som avses i första stycket 9 gäller inte för sådana begränsat skatt- inte för sådana begränsat skatt- 17 § 24. 17 § 24. Till inkomstslaget kapital räknas också 1.återfört avdrag för avsättning till ersättningsfond och särskilt tillägg iden omfattning som anges i 31 kap. 21 och 22 §§, 1TP PT Senaste lydelse 2004:1139. 2TP PT Senaste lydelse 2000:1341. 2. fördelningsbelopp vid räntefördelning i enlighet med bestämmel- serna i 42 kap. 9 §, 3.avdrag som motsvarar inkomst av ränteförmån i enlighet med bestämmelserna i 42 kap. 11 §, 4.underskott av näringsverksamhet i den utsträckning som följer av 42 kap. 33 §, 45 kap. 32 § och 46 kap. 17 §, 5.underskott av avslutad näringsverksamhet i den utsträckning som följer av 42 kap. 34 §, 6. uppskovsavdrag, återfört upp- skovsavdrag och särskilt tillägg återfört uppskovsbelopp och särskilt enligt 47 kap., och 35 §, 45 kap. 33 §, 46 kap. 18 § och 48 kap., och 7. för pensionsförsäkringar och inbetalningar på pensions- sparkonton i den utsträckning som följer av 59 kap. 15 §. Vid avyttring av ersättnings- upp till beskattning enligt bestäm- 45 kap. 33 § eller 46 kap. 18 § bostaden utgör sådan bostad som anges i dessa bestämmelser. tillämpas när uppskovsbelopp enligt utgör sådan bostad som avses 45 kap. eller 46 kap. skall återfört andra stycket tas upp till om kapitalvinst i 48 kap. Vad som sägs om kapitalvinster Vad som sägs om kapitalvinster i detta kapitel samt i 45, 46, 48, i detta kapitel samt i 45, 46, 48 a, 50, 52 och 54 kap. gäller på 48, 48 a, 50, 52 och 54 kap. gäller motsvarande sätt för kapital- på motsvarande sätt för kapital- 3TP PT Senaste lydelse 2001:1176. Det finns bestämmelser om - att kapitalförluster inte får dras av eller skall dras av vid tillfälle vid avyttringar till företag i intressegemenskap med 25 kap. 711 §§, av privatbostäder i 47 kap., av privatbostäder i 47 kap., framskjuten beskattning vid andelsbyten i 48 a kap., och uppskovsgrundande andelsbyten i 49 kap. I inkomstslaget kapital skall två tredjedelar av kapitalvinsten på en privatbostadsfastighet och av kapitalvinsten på en näringsfastighet tas upp. Uppkommer det en kapitalförlust, skall i det förra fallet av förlusten och i det senare fallet av förlusten dras av. Innan kvotering görs enligt första och andra stycket, skall tidigare beviljat uppskovsbelopp återföras och avdrag för uppskovsbelopp göras enligt 47 kap. 7 och 8 §§. I inkomstslaget kapital skall två tredjedelar av kapitalvinsten på en privatbostadsrätt och av kapitalvinsten på en närings- bostadsrätt tas upp. Uppkommer det en kapitalförlust, skall i det förra fallet av förlusten och i det senare fallet av förlusten dras av. Innan kvotering görs enligt första och andra stycket skall tidigare och avdrag för uppskovsbelopp göras enligt 47 kap. 7 och 8 §§. I detta kapitel finns bestämmelser om uppskovsavdrag vid avyttring av en privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt och om hur uppskovsavdraget beaktas vid en senare avyttring.