prop · GT0385 · 2006-03-09 00:00:00 — Förslaget har inte behandlats i rådet . 36.3.2Förhindrande av föroreningar till sjöss antogs dels direktiv (2005/35/EG) om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser, dels rådets rambeslut (2005/667/RIF) om förstärkning av det straffrättsliga regelverket för bekämpande av föroreningar orsakade av fartyg. I direktivet definieras vad som ska anses utgöra överträdelser, och medlemsstaterna åläggs där att se till att överträdelserna omfattas av effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner. Dessa sanktioner kan vara av såväl administrativ som straffrättslig natur. I rambeslutet preciseras de straffrättsliga sanktioner som minst ska utdömas för överträdelserna för fysiska respektive juridiska personer. Konstruktionen med ett direktiv och ett rambeslut föranleddes av rådets uppfattning att det inte var rättsligt möjligt att behandla de straffrättsliga frågorna i gemenskapsrätten. Enligt en dom från om- fattas dock även straffrätt av gemenskapskompetens när påföljder bedöms vara oumbärliga för efterlevnaden av en EG-rättsakt. Kommissionen presenterade på rådsmötet ett paket med sju rättsakter om sjösäkerhet. Syftet med paketet är att dels förbättra skyddet mot olyckor och utsläpp, dels ta hand om följderna av olyckor. Fyra av rättsakterna är helt nya. De rör flaggstaternas ansvar, undersökning av olyckor, ersättning till passagerare vid sjöolyckor samt redarnas civil- rättsliga ansvar. De tre rättsakter som är ändringar i existerande lagstiftning behandlar klassificeringssällskap, hamnstatskontroll och sjö- trafikövervakning. Rättsakterna har ännu inte analyserats färdigt för att utröna svenska ståndpunkter, men de innehåller bland annat regler om isklassning av fartyg vilket är en fråga som aktivt driver. Attraktivare yrke för sjömän Inom EU finns en oro för att det ska uppstå brist på sjömän. På rådsmötet (transport, telekom och energi) antogs rådsslutsatser för att locka ungdomar till sjöfartsyrken. Även togs frågan upp och rådet antog slutsatser i ämnet. I slutsatserna identifieras vissa områden där medlemsstaterna och kommissionen kan förbättra förutsättningarna för och nyrekryteringen till sjöfartsyrket. fick i slutsatserna gehör för sina synpunkter avseende den skeva jämställdhetsbild som råder i yrket och att det måste riktas särskilda åtgärder för att öka andelen kvinnor vid nyrekrytering till sjöfartsyrket. presenterade kommissionen ett förslag (se faktapromemoria 2004/05:FPM52) till förordning om funktionshindrades rättigheter i samband med flygresor. Förordningen syftar till att uppnå två grund- läggande mål. Det första är att förhindra att personer med funktions- hinder nekas att resa med flyg utan att detta är motiverat av tydliga säkerhetsskäl. Det andra är att garantera passagerare med funktionshinder att de får kostnadsfri assistans med samma servicenivå inom hela gemenskapen för att i praktiken ha möjlighet att resa med flyg. Medlemsstaterna har antagit en gemensam allmän inriktning. står bakom förslaget till förordning och anser att det är viktigt att funktionshindrade passagerare i största möjliga mån ges samma möjligheter att resa som övriga resenärer. var vid sin första behandling positiv till förslaget och ett politiskt beslut kan förväntas av rådet . 36.4.2Faktiska flygbolag och svarta listor har rådet och behandlat ett förslag (se faktapromemoria 2004/05:FPM51) till förordning om information till flygpassagerare om vilket flygbolag som faktiskt utför en flygning och om utbyte av säkerhetsinformation mellan medlemsstaterna. Förslaget innebär bl.a. att kommissionen ska samla information från medlemsstaterna om de flygbolag som har fått sina trafikrättigheter i ett medlemsland indragna på grund av bristande flygsäkerhet. Kommissionen ska sedan sammanställa och offentliggöra denna information i form av en särskild lista över dessa flygbolag. Slutligt beslut om förordningen togs på rådsmötet . välkomnar förordningen som stärker konsumenternas ställning och som kan bidra till att förbättra flygbolagens säkerhetsarbete. Kommissionen föreslog en ny förordning om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (se faktapromemoria 2005/06:FPM17). Förslaget innebär en ändring av nu gällande regler och består främst av en förskjutning av tyngdpunkten mellan de rättsliga bestämmelser som fastställs i ramförordningen och bestämmelserna i ett antal kommissionsförordningar med genomförande- lagstiftning. Ett nytt område föreslås för förordningens tillämpning, nämligen att omhänderta luftfartsskydd under flygning. Det täcker områden som tillträde till cockpit, störande passagerare och beväpnade vakter ombord. finns det ingen gemenskapslagstiftning som täcker sådana åtgärder ombord. Målet är att förtydliga, förenkla och harmonisera kraven på luftfartsskydd ytterligare, i syfte att öka den generella säkerheten inom den civila luftfarten. Arbete med förslaget inleddes av rådet och förväntas fortsätta . anser att det är bra att ramförord- ningen förenklas och att vissa detaljbestämmelser lyfts ut ur den. Definitionen av posttransporter behöver ändras för att undvika att tids- fristerna för utdelning av svensk post försämras. har föreslagit en ändring av definitionen för att förhindra detta. stöder förslaget till direktiv om flygledarcertifikat. Ur ett europeiskt perspektiv är det bra att flygledarutbildningen harmoniseras och att kompetensnivån bland flygledare i blir likvärdig. Det för en förbättrad säkerhet och dessutom ökar förutsättningarna för att få en större rörlighet bland de europeiska flygledarna. Europa- parlamentet yttrade sig i första behandlingen över förslaget . Rådet antog en gemensam ståndpunkt om förslaget och förslaget går vidare till för den andra behandlingen. Förhandlingarna mellan gemenskapen och om ett öppet luftfarts- område över återupptogs . Efter två förhandlings- omgångar kunde parterna nå preliminär överenskommelse om ett avtal i ett första steg. Avtalet kommer, om det godkänns, att innebära att gemenskapens och flygbolag får flyga fritt mellan platser i och platser i EU. Prissättningen är fri. Avtalet förutsätter också ett fördjupat samarbete inom flera områden, bl.a. när det gäller flygsäkerhet, säkerhetsskydd och konkurrens. Avtalet är blandat och ska godkännas både av rådet och de 25 medlemsstaterna. Parterna ska återuppta för- handlingarna i ett andra steg efter det att avtalet har börjat tillämpas. välkomnar att parterna nu i princip är överens om ett avtal. Det innebär bl.a. att den rättsliga osäkerhet som rått om de bilaterala luftfartsavtalen med , och som är en följd av EG- domstolens dom i open skies-målen, kan undanröjas. Stöd till flygplatser och flygbolag Kommissionen har genomfört ett samrådsförfarande med medlemsstaterna och industrin om en revidering av de riktlinjer som gäller vissa statliga stöd till luftfartssektorn. Det handlar dels om stöd för finansiering av flygplatser, dels stöd till flygbolag som öppnar trafik på nya rutter vid regionala flygplatser. Riktlinjerna beskriver vilka principer och utgångspunkter som kommissionen avser använda vid bedömningar huruvida statliga stöd ska anses vara tillåtna enligt gemenskapens konkurrensregler. har sett positivt på kommissionens arbete i syfte att bringa klarhet i frågor som varit behäftade med stor osäkerhet, både från flygplatsernas och från flygbolagens sida. Kommissionen erkänner de små flygplatsernas betydelse och från svenskt håll är bedömningen att det statliga driftbidraget till kommunala flygplatser är förenligt med gemenskapens konkurrensregler. Riktlinjerna ska vara genomförda i medlemsstaterna . 37Elektroniska kommunikationer informationsteknik och samhället 37.1Översyn av direktiv om elektronisk kommunikation bygger på fem direktiv, ram- direktivet (2002/21/EG), auktorisationsdirektivet (2002/20/EG), till- trädesdirektivet (2002/19/EG), direktivet om samhällsomfattande tjänster (2002/22/EG) och direktivet om integritet och elektronisk kommunika- tion (2002/58/EG). Kommissionen har aviserat om att en översyn ska ske avseende direktiven. Arbetet inleddes genom att kommissionen sände en remiss till medlemsstaterna och övriga intresserade för yttrande. Arbetet med översynen kommer att påbörjas då det även är planerat att kommissionen ska presentera ett meddelande om översynen. 37.2i2010 det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning Inom EU har det IT-politiska samarbetet skett främst inom ramen för initiativet e-Europa, ett informationssamhälle för alla. Initiativet är en del av Lissabonstrategin. För e-Europa har två handlingsplaner tagits fram: e-Europa 2002 och e-Europa 2005. E-europa 2005 sträckte sig fram och det fortsatta samarbetet kommer att ske inom ramen för kommissionens initiativ i2010. Kommissionen kom med meddelandet i2010 det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning. föreslår kommissionen en ny strategisk ram för det europeiska Skr. 2005/06:85 informationssamhället och för media. 1.Att skapa ett gemensamt europeiskt informationsområde som främjar en öppen och konkurrenskraftig inre marknad för informationssamhället och för medier. 2.Att stärka innovation och investeringar i IT-forskning för att främja tillväxt och fler och bättre arbetstillfällen. Målet är ett resultat på världsnivå i forskning och innovation i IT genom att minska klyftan till ledande konkurrenter. 3.Att uppnå ett europeiskt informationssamhälle där alla kan delta och som främjar tillväxt och sysselsättning på ett sätt som överensstämmer med hållbar utveckling och som prioriterar bättre offentliga tjänster och livskvalitet. Åtgärderna inbegriper såväl förslag till rättsligt bindande åtgärder som utarbetande av strategier och olika åtgärder för att främja utvecklingen inom de olika områdena. antog rådet en resolution om i2010. Rådsslutsatserna om i2010 stämmer i huvudsak väl överens med inriktningen i regeringens proposition Från IT-politik för samhället till en politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175). Rådsslutsatserna innehåller de prioriteringar som förmedlat i arbetet med i2010. uttalade därför sitt stöd för ett antagande av rådsslutsatserna, där kommissionens meddelande välkomnas. Regeringen deltar i det EU-gemensamma programmet eContentplus som syftar till att öka tillgängligheten, användbarheten och den ekonomiska nyttan av digitalt innehåll på Internet. Programmet ska pågå 2008. För del har det varit angeläget att programmet kommit till stånd. har efterfrågat ett tydligt fokus på konkreta projekt på om- råden som har stor utvecklingspotential, såsom exempelvis information från offentlig sektor och geografisk data. Detta har fått genomslag i programmet. är nationell kontaktorganisation för eContentplus i . har programmets första utlysning av projektmedel stängt och arbetet med att utvärdera de sökande projekten pågår. 37.4Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet () Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet () flyttade från till på . Arbetet med sakfrågorna har startat, trots att mycket kraft har gått till administrativa frågor. Byrån har bl.a. publicerat resultat om informationskampanjer och samarbetet kring varningar och råd om IT-incidenter i . har tagit valet av rättslig grund för förordningen, artikel Skr. 2005/06:85 95 i fördraget om de europeiska gemenskaperna, till . Generaladvokaten har gått på linje och föreslår att förord- Generaladvokaten föreslog en övergångsperiod för att förhindra att onödiga skador uppstår och för att under- söka om en ny förordning kan antas. Slutgiltigt beslut fattas av dom- stolen. I rådsslutsatserna från om i2010 välkomnades kommission- ens meddelanden En framtidsorienterad radiospektrumpolitik för Europeiska unionen: andra årsrapporten (KOM(2005) 411 slutlig) och En marknadsbaserad metod för spektrumhanteringen i Europeiska unionen (KOM(2005) 400 slutlig). Vidare välkomnade rådet kommis- sionens avsikt att bland annat se över den rättsliga ramen för elektronisk kommunikation. Rådet uppmanade också medlemsstaterna att säkerställa effektivare och flexiblare användning av spektrum genom samordning av policystrategier och, i förekommande fall, utan att det inverkar på mål av allmänt intresse, för att utveckla innovation, konkurrenskraft, inter- operabilitet och konvergens samt en dynamisk inre marknad för innovativ trådlös utrustning och tjänster. Rådsslutsatser antogs också om kommissionens meddelanden (KOM(2005) 204 slutlig) om en snabbare övergång från analoga till digitala sändningar. Meddelandet syftar till att skynda på övergången inom EU och föreslår 2012 som slutdatum för de analoga sändningarna i marknätet. I meddelandet vill kommissionen också att medlemsstaterna ska stödja en diskussion om användningen av de frekvenser som frigörs i samband med nedsläckningen av det analoga nätet. Kommissionen pre- senterade sitt meddelande om prioriteringar för EU:s spektrumpolitik inför övergången till digital teknik i samband med ITU:s kommande regionala radiokommunikationskonferens (KOM(2005)461 slutlig). kan överlag ställa sig bakom intentionerna och utformningen av de båda meddelandena. Vad gäller de frekvenser som frigörs i samband med övergången till digitala sändningar måste emellertid särskilda krav som gäller med hänsyn till yttrande- och informationsfriheten beaktas. Genom att den slutliga utformningen av rådsslutsatserna möjliggör för medlemsstaterna att beakta relevanta allmänintressen kunde stödja ett antagande av rådsslutsatserna. Dessutom har och rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv (90/544/EEG) om frekvensband för det samordnade införandet av alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen antagits av rådet. har antagit flera europeiska mandat till internationella teleunionen. Inom för radiospektrumpolitik, har yttrandena gällande bl.a. antagits. Gruppens arbetsuppgifter är att bistå kommissionen och ge den råd i frågor som rör radio- spektrumpolitik, om samordning av de politiska inriktningarna, och i tillämpliga fall, om de harmoniserade villkor för tillgång till och en Skr. 2005/06:85 effektiv användning av radiospektrum som krävs för att en inre marknad ska kunna upprättas och fungera. Kommissionens behandling av det så kallade e-handelsdirektivet (direktiv /31/EG) har fortsatt . första uppföljningsrapport av direktivets tillämpning och införlivande i svensk lagstiftning har en andra rapport om tillämpningen av direktivet publicerats. Som följd av denna första uppföljningsrapport har kommissionen beslutat tillsätta en expertgrupp för elektronisk handel. Man avser vinnlägga sig om att se till att detta samarbete fungerar i praktiken och att information utbyts löpande mellan både kommissionen och medlemsstaterna samt mellan medlemsstaterna inbördes. Ett annat skäl för bildandet av gruppen avser konsument- skyddet, och ett samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter med ansvar för konsumentskyddslagstiftningen. Begreppet e-handel sträcker sig utöver den avgränsade aktiviteten att köpa och sälja varor och tjänster via Internet. Begreppet kan även innebära arbete med att införa IT som ett hjälpmedel i hela kedjan av affärsprocesser, oavsett om det avser offentliga tjänster eller som hjälpmedel i företagens produktions- eller administrationsprocesser. Därför är företagens förutsättningar för e-handel av central betydelse för tillväxt. Sådana förutsättningar handlar lika mycket om juridiska, affärsmässiga, kunskapsmässiga och administrativa aspekter som om tekniska frågor. Klimatet för innovationer och företagande är i detta sammanhang lika viktiga som tekniska genombrott och infrastrukturella förutsättningar. En utmaning ligger i att hjälpa europeiska företag (framför allt små och medelstora företag) att anpassa sig till den strukturella förändring som ökad användning av IT medför. En annan uppgift är att anpassa de nationella regelverken för e-handel på en inre marknad och med omvärlden. Det kan handla om offentlig sektors tjänster till medborgare, eller säkra betalningar över mobiltelefonen. Det kan innebära ökad IT-kompetens hos medborgare och i företag eller nya metoder och tjänster för elektronisk kommunikation. Lissabonprocessen syftar till att öka den europeiska industrins konkurrensförmåga i resten av världen. Genom ökad användning av IT kan produktivitet och tillväxt accelereras ytterligare. Inom ramen för handlingsprogrammet för en europeisk IT-politik eller det europeiska informationssamhället (i2010) finns många sådana anknytningar till arbetet för en dynamisk e-handel. Bland de infrastrukturella förutsättningarna för e-handel syns bl.a. frågan om e-signaturer. E-signaturer används inom medlemsstaterna för bl.a. offentliga tjänster, och behöver dessutom samordnas och harmoni- seras för offentliga tjänster mellan medlemsstaterna. Det så kallade E- signaturdirektivet (1999/93/EG) tillkom just för att harmonisera användandet av e-signaturer inom unionen, men det har ännu inte etablerats en gångbar standard inom unionen. Registreringar under den nya toppdomänen eu startade . Därmed inleddes en lång registreringsperiod då endast varumärkes- och andra rättighetshavare kan registrera sina namn under eu-domänen. Registreringar kommer att bli öppna för alla . Ländernas landsnamn på EU-språken har reserverats i ett tidigare förfarande och kan bara registreras av respektive lands regering. ser positivt på att regeringar fått företräde till att registrera landsnamn. 37.8Olagligt och skadligt innehåll på Internet Regeringen deltar i EU:s gemensamma arbete för att motverka olagligt och skadligt innehåll på Internet inom ramen för programmet Safer Internet plus. Programmet, som förhandlades fram och ska pågå till 2008, är en efterföljare till handlingsplanen för ett säkrare Internet som inleddes . Det nya programmet har, i enlighet med önskemål, utvidgats till att omfatta nya medier (t.ex. video) och för att bekämpa rasism och icke-önskvärd e-post (så kallad skräppost eller spam). Jämfört med föregångaren är programmet i högre grad inriktat på slutanvändarna, såsom föräldrar, lärare och barn. Även detta ligger i linje med de svenska prioriteringarna. Medel från programmets handlingsplan har bl.a. tilldelats unga Internet som drivits i samarbete mellan (Våldsskildrings- rådet U 1990:03) och Myndigheten för skolutveckling. Kampanjen syftar till att öka barns och ungas medvetenhet och kunskap om säkert användande av Internet. I samma syfte representerar och Myndigheten för skolutveckling i det europeiska . Projektet i går under benämningen Answer. Kampanjen och nätverksarbetet som bedrivits utgick från de kunskaper och resurser som utvecklades i det så kallade som avslutade . hölls första fasen av om informations- samhället i . Den andra fasen av toppmötet, ägde rum i . Toppmötet har avhandlat frågor såsom finansiering av åtgärder för att bekämpa den så kallade digitala klyftan, förvaltningen av Internet och samverkan för att skapa ett informationssamhälle för alla. Europeiska unionens råd (Transport, telekommuniktion och energi) har under processen antagit rådslutsatser kring toppmötet, senast vid rådsmötet . EU:s ställningstagande avseende Internets förvaltning har förhandlats fram dels i kommissionens informella hög- nivågrupp för Internets förvaltning (expertgrupp), dels i rådsarbets- gruppen för informationssamhället och i Coreper. EU:s position talade om en ny samarbetsmodell men var inte särskilt tydlig med hur den skulle se ut. Även EU:s position hade dock som utgångspunkt att existerande mekanismer och institutioner inte skulle ersättas och att Skr. 2005/06:85 rådande strukturer ska finnas kvar. EU:s position var också tydlig med att regeringar ska fokusera på allmänpolitiska principfrågor och att detta utesluter all inblandning i den dagliga verksamheten. Detta utgör också svenska allmänna ståndpunkter i frågan. Avseende styrningen av Internet är resultatet från toppmötet främst två: För det första behåller tillsynen över ICANN (for Assigned Names and Numbers) och därmed bl.a. över vilka toppdomäner (som t.ex. se, com, int) som ska finnas på Internet och vilka organisationer som ska administrera dessa. Det bildades således inget nytt mellanstatligt organ för detta. För det andra bildades Forum för Internets förvaltning (IGF), med syfte att bibehålla en global och kontinuerlig dialog i alla frågor relaterade till Internet. Detta ligger i linje med vad drivit i förhandlingarna. Publikationskontoret har sedan sammanslagningen av gamla och arbetat med att få den nya versionen av rättsdatabasen stabil. har även setts över och anpassats med anledning av utvidgningen av unionen . Publikationskontoret arbetar vidare med att skapa ett system som går ut på att kunna söka från EU:s rättsdatabaser till de nationella databaserna. Det nuvarande EG-fördraget har inte något specifikt avsnitt som behandlar energi. De gemensamma åtgärder som finns på energiområdet har framför allt utvecklats inom ramen för den inre marknaden eller försörjningstrygghet och som en del av gemenskapens miljöpolitik. 38.1Eko-design för energiförbrukande produkter För förslaget till ramdirektiv om eko-design för energiförbrukande produkter nåddes en överenskommelse genom den andra behandlingen. Det slutliga direktivet antogs . (Se direktiv /32/EG om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energi- användande produkter och om ändring av rådets direktiv /42/EEG och och rådets direktiv /57EG och 200/55/EG.) har från början varit positivt till direktivet som bl.a. syftar till att förbättra produkternas energieffektivitet och miljöpåverkan under hela livscykeln. EU-gemensamma regler för eko-design ska förhindra att skillnader i nationella regleringar leder till hinder på den inre marknaden. Direktivet syftar även till förbättringar av produktkvalitet och miljö- skydd, samt att genom energieffektivisering bidra till en tryggare energiförsörjning inom EU. Förslaget är ett ramdirektiv och innebär inga direkta bindande krav för specifika produkter, utan det definierar de kriterier och förhållanden som ska uppfyllas för att en produkt ska kunna Skr. 2005/06:85 bli föremål för reglering, samt hur produktkraven ska utformas. vidare faktapromemoria 2003/04: FPM29) 38.2Energiinfrastruktur och försörjningstrygghet för el Ett paketförslag om energiinfrastruktur och försörjningstrygghet present- erades på rådsmötet (energi) . Paketet innehåller ett meddelande om energiinfrastruktur och försörjningstrygghet (KOM(2003) 743) samt förslag till direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (KOM(2003) 739), förslag till direktiv om elförsörjning och infrastrukturinvesteringar (KOM(2003) 740), förordning om villkor för tillträde till transmissionsnät för gas (KOM (2003) 741) samt förslag till revidering av riktlinjerna för trans- europeiska nätverk för energi (KOM(2003) 742). Förslagen har för- handlats . Transeuropeiska nät för energi lade kommissionen fram förslag till revidering av rikt- linjerna för transeuropeiska nätverk inom energiområdet. Det främsta syftet är att fullt ut integrera de nya medlemsstaterna i projekten. är positiv till att detta görs. En allmän riktlinje antogs vid rådsmötet (energi) , och vid rådsmötet kunde man enas om en politisk överenskommelse som inkluderade vissa ändringsförslag från första behandling. Man av- vaktar nu andra behandling för fortsatt hantering. (Se vidare faktapromemoria 2003/04: FPM 77.) Elförsörjningsdirektivet ska säkerställa en hög nivå på försörjnings- tryggeten av el till kunderna. Vid rådsmötet (energi) antogs en allmän riktlinje om direktivet. har rådsarbetsgruppen diskuterat ändringar av beaktandesatser samt ett förslag som sedan förankrats med representanter från i en informell trilogi. godtog det överenskomna för- slaget . Överenskommelsen kommer att godkännas av rådet. och rådets förordning ([EG] nr 1775/2005 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (gasförordningen) antogs och trädde i kraft .