prop · GT031d6 · 2006-01-01 00:00:00 — skall skapa förutsättningar för domstolarna att uppfylla målet för verksamhetsområdet bl.a. genom en effektiv och ändamålsenlig resursfördelning. Inom verksamhetsområdet verksamhet verkar de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, hyres- och arrendenämnderna, samt . är central förvaltningsmyndighet för samtliga myndigheter inom domstolsväsendet. En omfattande reformering av domstolsväsendet pågår . Det övergripande syftet med reformarbetet är att säkerställa att mål och ärenden avgörs med högt ställda krav på rättssäkerhet och effektivitet. Verksamheten skall i möjligaste mån renodlas till dömande verksamhet. Förutsättningarna för allmänheten att få tvister och andra rättsliga angelägenheter prövade skall, med utgångspunkt i rättssäkerhet och effektivitet, vara lika över hela landet. Tyngdpunkten i den dömande verksamheten skall ligga i första instans, vilket förutsätter tillräckligt stora domstolar som kan möta krav på stabilitet och flexibilitet. Domstolarna skall ha en funktionell geografisk spridning i förhållande till allmänheten, myndigheterna och näringslivet. Domstolarna skall vara moderna och attraktiva arbetsplatser. Arbetet skall organiseras så att utrymme ges för specialisering och delegering. Därmed ges också domstolsväsendet bättre förutsättningar att attrahera och bibehålla kvalificerad personal inom alla personalkategorier. har ställt sig bakom dessa utgångspunkter för reformarbetet. Reformarbetet kan delas upp i fyra huvudområden. Förändringar av den yttre organisationen. Förändringar av den inre organisationen. Renodling av verksamheten. Förbättringar av det processuella regelverket. För att reformarbetet skall kunna utveckla och effektivisera domstolsväsendet på ett ändamålsenligt sätt behövs samordnade satsningar inom de fyra huvudområdena. Förändringar av den yttre organisationen Förändringarna av den yttre organisationen är främst inriktade på domstolarnas och övriga myndigheters storlek och geografiska placering men också på samverkan mellan domstolar och mellan domstolar och andra myndigheter. Målsättningen för arbetet med att förändra tingsrättsorganisationen är att med bibehållen tillgänglighet skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering samt förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. har ställt sig bakom denna målsättning. har flertalet tingsrätter berörts av organisationsförändringar. Genomförda förändringar har utvärderats med gott resultat. I avsnitt 3.7 Budgetförslag, anslag 4:5 Domstolsväsendet m.m., behandlas förändringar av tingsrättsorganisationen i . Det har bedrivits en administrativ samverkan mellan mindre tingsrätter och länsrätter på ett antal orter. Det finns nu anledning att utvärdera den samverkansformen och också mer långsiktigt överväga länsrättsorganisationen. Regeringen planerar därför att låta en utredare utvärdera den administrativa samverkan och belysa alternativa organisatoriska lösningar för länsrättsorganisationen. Inom det industriella rättsskyddet är splittringen av tillgängliga resurser på olika domstolar och den långsiktiga trenden av minskad måltillströmning till Patentbesvärsrätten problematisk. En samlad domstolsorganisation för immaterialrätten bör därför skapas. Handläggningen av immaterialrättsliga mål i första instans bör koncentreras till en tingsrätt i . Patentbesvärsrätten bör upphöra och dess uppgifter föras till . Dessa och ytterligare frågor kommer att övervägas i en departementspromemoria som är planerad till 2006. Efter beslut av regeringen (dnr Ju2005/2237/DOM) kommer nämnderna i , , och att sammanläggas med övriga nämnder. kommer de kvarvarande mindre nämnderna att knytas administrativt till tingsrätten på respektive ort. Genom dessa reformer ökar nämndernas judiciella och administrativa bärkraft. Regeringen kommer att presentera lagförslag föranledda av de organisatoriska förändringarna. Propositionen kommer även att innehålla förslag som syftar till att effektivisera förfarandet i hyres- och arrendenämnderna. Förändringar av den inre organisationen Det är en viktig del i ett väl fungerande domstolsväsende att handläggningen av mål och ärenden inte onödigt uppehålls utan kan beredas och avgöras i den takt de kommer in. Det är i det sammanhanget viktigt att arbetsuppgifterna och arbetsmomenten fördelas på bästa sätt mellan de olika personalkategorierna inom domstolarna. Vidare förutsätter en väl fungerande domstolsverksamhet en professionell och effektiv intern administrativ styrning. Domstolarna ges allt större frihet att avgöra hur det inre arbetet i domstolen skall organiseras. En utgångspunkt är att dömande verksamhet huvudsakligen skall utföras av domare och att huvuddelen av arbetet med att bereda mål 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 och ärenden skall skötas av andra anställda. Be- redningsåtgärder av särskilt kvalificerat slag bör dock även i fortsättningen utföras av domare. verkar aktivt för att det i domstolarna skall byggas upp moderna och effektiva beredningsorganisationer. Det ingår även i domstolschefernas uppdrag att verka för en sådan utveckling. Med en förstärkt beredningsorganisation kan domarna ägna mer tid till att avgöra mål och ärenden. För att domstolarna skall utbyta erfarenheter av olika lösningar arrangerar seminarier som rör bl.a. organisation, arbetsformer och effektiva rutiner. Teknikstöd och verksamhetsstöd i domstolarna Det är av stor betydelse för verksamhetsutvecklingen att domstolarna har tillgång till ett effektivt teknik- och verksamhetsstöd. Införandet av den färdiga basversionen av det nya verksamhetsstödet för domstolsväsendet () vid samtliga domstolar påbörjades och avslutades . ger stöd för bl.a. registrering av mål och ärenden, fördelning av arbetet, informationssökning, dokumenthantering samt visst stöd för hantering av avgöranden, främst brottmålsavgöranden. bör utvecklas vidare. Ett steg i utvecklingen av är att skapa förutsättningar för att återvinna uppgifter mellan instanserna. Ett andra steg i vidareutvecklingen av är att skapa stöd för ett ökat elektroniskt informationsutbyte mellan domstolarna och andra myndigheter och mellan domstolarna och parter m.fl. Det kan röra sig om ett strukturerat informationsutbyte mellan domstolarna och andra myndigheter eller helt nya sätt att expediera handlingar från domstolarna till parter och vittnen. bör också ha en roll i arbetet med att utveckla domstolarna i riktning mot 24-timmarsmyndigheter. Det är angeläget att nämndemannakårens sammansättning blir mer allsidig. I betänkande Framtidens nämndemän (SOU 2002:61) finns ett antal förslag som syftar till att på olika sätt tydliggöra nämndemannauppdraget och ytterst till att stärka nämndemannainstitutet, bl.a. genom att främja en mer allsidig sammansättning av nämndemannakåren. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Kommittén föreslår att rekryteringen av nämndemän till viss del skall ske till en s.k. fri kvot. Allmänheten skall kunna lämna förslag på lämpliga kandidater att ingå i denna kvot. I betänkandet finns också förslag till nya regler om entledigande och avstängning när en nämndemans tjänstgöring bedöms vara till skada för allmänhetens förtroende för rättskipningen. Kommittén lämnar vidare förslag om ersättningen till nämndemän och om nämndemännens tjänstgöring. Förslaget bereds i . Re- geringen avser att lägga fram en lagrådsremiss . Det är angeläget att säkerställa att domstolarna även kan rekrytera domare som tillhör de allra skickligaste och mest lämpade juristerna i landet. I betänkande En öppen domarrekrytering (SOU 2003:102) lämnas förslag som skall leda till en helt öppen domarrekrytering. Förslaget syftar till att bredda rekryteringsbasen för att därigenom säkerställa domarförsörjningen, öka möjligheterna att utnämna domare med mer varierande yrkeserfarenheter än och skapa bättre förutsättningar för att rekrytera domare med specialkompetens. Vidare föreslås bl.a. att det skapas ett mer aktivt rekryteringsförfarande med förfinade urvalsmetoder och att ersätts med en ny nämnd, . Regeringen anser att det är av stort värde att även andra kvalificerade jurister än domarutbildade anställs som domare. Inriktningen för det fortsatta arbetet är därför att domarrekryteringen i enlighet med utredningens intentioner skall bli mer öppen. Det finns inte anledning att avskaffa den särskilda domarutbildningen. En mer öppen domarrekrytering kan dock innebära att behovet av personer som genomgått den utbildningen minskar och regeringen har därför gett en utredare i uppdrag (dnr Ju2005/6321/P) att föreslå hur en anpassning av domarutbildningen till ett minskat behov kan utformas och hur utbildningen bör utvecklas även i andra avseenden. Uppdraget skall redovisas . För att åstadkomma en mer öppen domarrekrytering krävs enligt regeringen även att rekryteringsförfarandet förändras. bör den verksamhet som enligt nuvarande ordning utförs av utvecklas vidare. Domstolarnas verksamhet skall så långt det är möjligt renodlas till rättsskipning. Därför har ett antal funktioner av närmast registreringskaraktär flyttats över till andra myndigheter. Senast flyttades handläggningen av ärenden om inskrivning av inteckning i luftfartyg över från domstolsväsendet till den nyinrättade Luftfartsstyrelsen. Den fastighetsrättliga inskrivningsverksamheten bedrivs vid sju inskrivningsmyndigheter som är organiserade som självständiga avdelningar vid vissa tingsrätter. I betänkande Lantmäteriet nya vägar för ökad samhällsnytta (SOU 2003:111) föreslås att huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten överförs till . Syftet är enligt utredningen att skapa ett sammanhållet systemansvar för inskrivningsverksamhet och anknutna delar av fastighetsregistret. Förslaget ligger också i linje med renodlingen av domstolsväsendet. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att ta ställning till förslaget i en särskild proposition. Domstolarnas roll vid handläggning av ärenden Regeringen avser att tillsätta en utredning som skall utreda möjligheterna att låta myndigheter avgöra sådana ärenden som enligt nuvarande ordning handläggs av tingsrätt i första instans. Beträffande de ärenden som utredaren anser bör flyttas skall förslag lämnas på vilken förvaltningsmyndighet som bör handlägga ärendena. För dessa ärenden skall utredaren vidare föreslå nödvändiga kompletteringar till förvaltningslagen och överväga om överklagande bör ske till allmän domstol eller till allmän förvaltningsdomstol. Förbättringar av det processuella regelverket Förbättringarna av det processuella regelverket tar sikte på att anpassa reglerna till dagens krav och på att öppna för utnyttjande av de möjligheter som den moderna tekniken medför. Grunderna för processordningen i allmän domstol har inte ändrats i någon större utsträckning sedan infördes . På förslag av regeringen har beslutat om en rad förändringar av det processuella regelverket med det övergripande syftet att skapa förutsättningar för en modern process i allmän domstol (prop. 2004/05:131, bet. 2004/05:JuU29, rskr. 2004/05:307). Förändringarna innebär bl.a. ett bättre utnyttjande av modern teknik i domstolarna dels genom att permanenta och utveckla försöksverksamheten med videokonferens, dels genom att införa bestämmelser om att dokumentera muntlig bevisning med video. Genom att göra rättegångsreglerna mer flexibla möjliggörs vidare att handläggningen av mål i ökad utsträckning kan anpassas till vad som behövs i de enskilda fallen. Dessutom skärps parternas ansvar för att målen drivs framåt. När det gäller hovrättsprocessen ges hovrätterna möjligheter att koncentrera sitt arbete till det som är deras egentliga uppgift, nämligen att granska de tingsrättsavgöranden som överklagas och rätta eventuella felaktigheter i dessa. Detta sker bl.a. genom att systemet med prövningstillstånd vid överklagande till hovrätten utvidgas. Härigenom markeras att tyngdpunkten i dömandet skall ligga i första instans. Ändringarna träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Regeringen avser att omgående uppdra åt att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att reglerna om dokumentation av förhörsutsagor genom ljud- och bildupptagning och om uppspelning av sådana upptagningar skall kunna träda i kraft. De högsta domstolsinstanserna är under vissa förutsättningar skyldiga att inhämta förhandsavgörande från Europeiska gemenskapernas domstol (). Europeiska gemenskapernas kommission har inlett ett överträdelseärende och ifrågasätter om uppfyller sina skyldigheter i detta avseende. I en inom utarbetad promemoria, Förhandsavgörande från EG-domsto- len (Ds 2005:25), behandlas frågan om hur skyldigheten att begära förhandsavgörande 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 från bör hanteras i svensk processrätt. Promemorian är föremål för remissbehandling. Användningen av vittnespsykologer under förundersökning och i domstol har varit omdiskuterad. Det har fått till följd att användningen av psykologisk expertis i domstolarna minskat . Den sakkunskap som psykologisk expertis kan tillföra i utredningar om brott begångna mot barn kan dock i vissa fall vara värdefull. Ett sätt att öka kvaliteten på de expertutlåtanden som anges och därmed öka intresset av att anlita sådan expertis kan vara att införa en särskild utbildning för dem som anlitas som psykologiskt sakkunniga under förundersökning och i domstol. En utredare skall därför ges i uppdrag att lämna förslag till en sådan utbildning. Forum för häktningsfrågor m.m. I syfte att öka effektiviteten och säkerheten när det gäller handläggningen av häktesfrågor har Beredningen för rättsväsendets utveckling i delbetänkandet Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen (SOU 2003:74) lämnat förslag som innebär att frågor om häktning och andra tvångsmedel i vissa fall skall kunna prövas av annan domstol än den som skall pröva ett kommande åtal. och har i rapporten av häktningsverksamheten Redovisning av ett regeringsuppdrag presenterat förslag till författningsändringar som kompletterar beredningens förslag (dnr Ju2004/5958/DOM). Förslagen övervägs inom . i de allmänna förvaltningsdomstolarna pågår ett försök med videokonferens i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Försöksverksamheten innebär att en part under vissa förutsättningar kan delta i muntlig förhandling inför rätten genom videokonferens och att tekniken kan användas för bevisupptagning, t.ex. vittnesförhör. Syftet med försöksverksamheten är att åstadkomma en effektivare och mer flexibel handläggning av mål samt erbjuda medborgarna ökad tillgäng- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 lighet till domstolarna. Försöket har förlängts och pågår till . har arbete med inriktning på alternativa tvistlösningsmetoder, särskilt förlikning och medling, varit en prioriterad fråga i olika internationella sammanhang. Som exempel kan nämnas det förslag till direktiv om vissa aspekter på medling i civilrättsliga tvister som lade fram . Ett annat exempel är den modellag om medling i internationella kommersiella tvister som förhandlats fram av FN:s kommission för internationell handelsrätt (UNCITRAL) och som antogs . Alternativa tvistlösningsmetoder kännetecknas av att de är flexibla, snabba och billiga. I tvister där en ordinär rättslig prövning inte är av avgörande betydelse för den enskilde kan de utgöra både billigare och mer ändamålsenliga alternativ till en rättegång. Tillskapandet av sådana alternativ kan också bidra till att öka effektiviteten i den dömande verksamheten. En utredning (dir. 2005:77) har tillsatts för att belysa förutsättningarna för och utformningen av ett alternativt tingsrättsförfarande. Regeringen bedömer att det finns behov av ett fristående förenklat alternativ till det traditionella förfarandet, ett alternativt förfarande som kan erbjuda ökad flexibilitet och som snabbt leder till ett lagakraftvunnet avgörande. Det gäller särskilt sådana tvister där privatpersoner eller små och medelstora företag med begränsade ekonomiska resurser är inblandade. Även medlingsinstitutet skall bli föremål för överväganden. Utredaren skall ta ställning till om det bör vidtas några åtgärder i syfte att få till stånd en ökad användning av medlingsinstitutet. Inom har ett arbete inletts som behandlar ett antal frågor som rör offentliga försvarare. Arbetet har till syfte att förbättra och modernisera nuvarande regler. Se närmare avsnitt 3.7 Budgetförslag, anslag 4:12 3.4.5Verksamhetsområde 4 Verkställighet av påföljd Verkställigheten av utdömda påföljder spelar en central roll inom kriminalpolitikens område. Målen för verksamhetsområdet är att påföljder skall verkställas på ett både säkert och humant sätt, och att antalet återfall i brott skall minska. Att verkställigheten skall vara säker innebär att brott under verkställigheten, vare sig de riktar sig mot allmänheten, kriminalvårdens personal eller andra intagna inte är acceptabelt. Aktiviteter i kriminella nätverk, rymningar och ordningsstörningar i allmänhet skall också förhindras. Verkställigheten av en påföljd utgör i de flesta fall ett väsentligt intrång i den personliga integriteten. Ett fängelsestraff innebär att individen berövas sin frihet. Detta gör att höga krav måste ställas på de myndigheter och tjänstemän som ansvarar för verkställigheten. Det är självklart att den skall präglas av en human människosyn, god omvårdnad och respekt för den enskildes integritet och rättssäkerhet. Men det är också självklart att den dömde har att underkasta sig de restriktioner som följer av den utdömda påföljden och verkställighetsformen. Enligt kriminalvårdens statistik döms av dem som avtjänar fängelsestraff till en ny kriminalvårdspåföljd efter frigivningen. Förväntningarna på kriminalvårdens möjligheter att minska denna återfallsfrekvens måste vara realistiska. Ett effektivt återfallsförebyggande arbete ställer krav på ett nära samarbete mellan kriminalvården och övriga berörda huvudmän i samhället. Det är emellertid viktigt att poängtera att även marginella förändringar har stor betydelse såväl ur ett mänskligt som ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Det är angeläget att instrumenten att mäta återfall och studera orsakssamband utvecklas och förfinas. De båda målen för verksamhetsområdet skall inte ställas mot varandra utan ses som jämställda och kompletterande. Ett aktivt återfallsförebyggande arbete förutsätter att de dömda avhåller sig från kriminalitet och droger under verkställigheten, att de inte avviker från anstalt eller annan placering och att de regler som gäller för verkställigheten respekteras. Det är självfallet också en förutsättning att varje person behandlas på ett respektfullt sätt. Inom verksamhetsområdet av påföljder verkar kriminalvårdens myndigheter. Den verksamhet som ingår är verkställighet av påföljderna fängelse, skyddstillsyn och villkorlig dom med samhällstjänst samt övervakningen av de villkorligt frigivna och de som står under intensivövervakning med elektronisk kontroll. Verkställigheten av påföljder är en i hög grad regelstyrd verksamhet. För att på bästa sätt kunna uppfylla kraven på säkerhet, humanitet och återfallsförebyggande behöver kriminalvården en modern lagstiftning som kan utgöra ett effektivt verktyg i arbetet. Det innebär bl.a. att lagstiftningen skall vara anpassad till förändringarna i brottsligheten och den aktuella klientsammansättningen inom öppen och sluten kriminalvård, till de bästa kunskaperna om hur återfall i brott skall förebyggas och till kraven på ett resultatinriktat arbetssätt. , en av regeringen tillsatt parlamentarisk kommitté, lämnar i sitt betänkande, Framtidens kriminalvård (SOU 2005:54), förslag till en samlad reglering av verkställighetslagstiftningen, en ny kriminalvårdslag. Kommittén har haft i uppdrag att överväga hur en individualiserad verkställighet kan uppnås så att den verkar förebyggande för återfall i brott utan att kraven på säkerhet och samhällsskydd eftersätts samt att i det avseendet överväga hur ett mer utvecklat system för positiv förstärkning kan åstadkommas för att öka möjligheterna att påverka de dömdas beteende. förslag bereds inom . Liksom för all offentlig verksamhet gäller att de resurser som avsätts för verkställigheten av påföljder skall användas på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. har, på regeringens uppdrag, gjort en granskning av kriminalvårdens resursutnyttjande (RRV rapport 1999:27, Effektivare kriminalvård en hinderanalys). För att bedöma resultatet av de 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 åtgärder som vidtagits efter granskningen och identifiera eventuella kvarstående hinder för ett effektivt resursutnyttjande har Statskontoret på regeringens uppdrag följt upp granskning bl.a. vad gäller styrningsfrågor, resursutnyttjande i fängelserna och Transporttjänsten (Statskontorets rapport 2003:20). Mot denna bakgrund pågår inom kriminalvården ett omfattande effektiviseringsarbete. Regeringen ser positivt på detta och arbetet följs noga av regeringen. Som ett led i detta arbete har regeringen i proposition Kriminalvården en myndighet föreslagit att kriminalvården fr.o.m. skall vara en myndighet (prop. 2004/05:176). De anställda är kriminalvårdens viktigaste resurs och den största utgiftsposten. har på regeringens uppdrag granskat effektiviteten i utnyttjandet av personalresursen. I sin rapport (RRV rapport 2002:26, Kriminalvårdens personal) uppmärksammar bl.a. vårdarnas arbetsuppgifter, arbetstider och utbildning. Frågorna är av central betydelse i kriminalvårdens effektiviseringsarbete. Regeringen gav i uppdrag att inledningsvis effektivisera utnyttjandet av kriminalvårdens personalresurser genom att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att anpassa arbetstidens förläggning till de krav verksamheten ställer. Av redovisning (dnr Ju2004/985/) framgår att en omfattande analys av verksamheten företagits. Analysen ligger till grund för den fortsatta effektiviseringen av myndigheternas arbetsorganisation och system för arbetstidsförläggning. Det finns dock anledning att fortsätta detta arbete. Regeringen överväger därför att ge en oberoende utredare i uppdrag att se över kriminalvårdens kompetensförsörjning. Regeringen kommer vidare att ge AMS i uppdrag att inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen använda 500 platser för utbildning i behandlingsarbete med inriktning mot kriminalvård, skola och behandlingshem. Bakgrunden till satsningen är främst ett behov att rekrytera vårdare till kriminalvården med sådan utbildning men även anställningar på behandlingshem och skola kan komma i fråga. En verksamhet byggd på kunskap Det är viktigt att åtgärder som vidtas inom ramen för verkställigheten av påföljder bygger på 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 kunskap om vad som är verkningsfullt för att uppnå olika syften. För att verksamheten skall utvecklas, resultat kunna mätas och riktiga prioriteringar göras är det också viktigt att det som görs dokumenteras, följs upp och utvärderas. Mot den bakgrunden är t.ex. kriminalvårdens arbete med att införa klientanalysinstrumentet /MAPS och de nationella brotts- och missbruksrelaterade programmen, som utvärderas löpande, mycket intressant. () har i samarbete med , på regeringens uppdrag (dnr Ju2003/2718/), gjort en inventering av kunskapsläget när det gäller det återfallsförebyggande arbetet samt upprättat förslag till en strategi för det fortsatta forsknings- och utvecklingsarbetet på området. Det är angeläget att arbetet inom detta område fortsätter att utvecklas och att även internationell kunskap och erfarenhet beaktas. Fler platser måste skapas En kraftigt växande fångpopulation har gjort att beläggningsfrågorna inom den slutna kriminalvården stått i fokus för kriminalvårdens verksamhet . Antalet intagna i anstalt ökade 2004 , intagna i häkte ökade . Tillsammans med och har haft den snabbast växande fångpopulationen i det .