prop · GT031d8 · 2006-01-01 00:00:00 — har bl.a. följande större materielsystem modifierats eller tillförts Försvarsmakten: Förmågan att under alla konfliktnivåer kunna leda och genomföra insatser i ett operationsområde samt skydda punktmål har vidmakthållits. Den totala flygtiden har minskat något jämfört med föregående år. Det är framförallt flygtid på JAS 39C som minskats p.g.a. exportåtaganden gentemot . Den har till viss del ersatts modifiering av ett av två minröjningsmed flygtid på JAS 39A/B. JA 37 har avvecklats varnare- och signalspaningssystem till korvett typ samt splitterskydd till trossbåtar för amfibie- Målen för materielbeställningar har i allt väsentligt uppnåtts men med vissa anmärkningar som i huvudsak kan relateras till tidsförskjutningar med anledning av den nya försvarspolitiska inriktningen. Inom Försvarsmakten fanns följande sjöstridsförband i beredskap för internationella insatser: ett sjöminröjningsförband typ Landsort, ett korvettförband typ / samt ett ubåtsförband typ . Enligt regeringens bedömning har inriktningen av sjöstridskrafterna i stort följts under . Verksamheten har under den senare hälften av 2004 inriktats mot förberedelser inför den omstrukturering som följer av det försvarspolitiska inriktningsbeslutet. har bl.a. följande förband inom flygstridskrafterna vidmakthållits: en radarflyggrupp FSR 890, fem JAS 39-divisioner A/B, en AJS 37-division inkl. SK 37E, tre centrala transportflygdivisioner samt två regionala transportflygdivisioner. Förmågan att kunna upprätta, utöva och bestrida kontroll i luftrummet har enligt plan, AJS 37 och SK 37 avvecklas . En radarflyggrupp FSR 890 har vidmakthållits med begränsad kapacitet. Två flygbasbataljoner 04 har påbörjat omorganisering. Flygvapnets snabbinsatsstyrka (SwAFRAP JAS 39A/B) med åtta operativa flygplan med basförband är anmält till styrkeregister med 30 dagars beredskap. Förbandet har även upprätthållit den nationella beredskapen. Förbandet har en god till mycket god förmåga inom funktionen verkan mot luftmål. Begränsade resurser innebär att insatsdivisionen inte nyttjar flygsystemets fulla potential, detta gäller framförallt verkan mot sjö- och markmål samt verkan på informationsarenan. Telekrigförmågan som finns genom flygplan SK 37E som avvecklas avses vidmakthållas genom en utveckling av JAS 39-systemet Dock kommer kompetensen att nedgå innan JAS 39 fullt ut erhåller förmågan. Såväl Flygvapnets snabbinsatsstyrka som övriga JAS-divisioner har deltagit i en rad internationella övningar med mycket gott resultat. Deltagande förband har uppnått målen och värdefulla erfarenheter har erhållits för vidareutveckling av förbanden. Typutveckling av spaningskapsel till JAS 39 har skett och integrationen med flygplanet har varit framgångsrik. Till flygvapnets lednings- och underhållsförband har underhållsplats för flygplan JAS 39 levererats och införandet i basbataljonerna pågår. Dessutom har kommunikationsutrustning FR 90 levererats, samt de sista flygplanen ur JAS 39 delserie 2 och ett antal flygplan ur delserie 3. Förmåga till operativ och taktisk lufttransport med flygplan har vidmakthållits. Transportflygförbandet SwAFRAP C-130 har till del varit insatt till stöd för insatserna i . Därutöver har flygtransporter genomförts bl.a. inom och till samt från 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tp 84 har haft höga underhållskostnader p.g.a. ålderstigna system och modifieringsbehov. Vid transportflygförbanden har integrationsarbetet för lufttankningsutrustningen genomförts . Tillsammans med K3 har fällning av fallskärmsjägare genomförts från fyra Tp 84 . Det är den största fällning som genomförts i landet. Enligt regeringens bedömning har inriktningen av flygstridskrafterna i stort sett följts under . De reduceringar av flygtiden som skett på grund av ekonomiska besparingskrav har inneburit en generellt sänkt förmåga, framför allt på attackförmågan i JAS- divisionerna. Regeringen ser allvarligt på den utvecklingen då piloternas kompetens sjunker till följd av oregelbunden övningsverksamhet. Försvarsmakten har nått en brytpunkt då flygtiden per förare inte längre går att minska. Detta påverkar även utvecklingen av förmågan hos flygförbanden. har två helikopterbataljoner fortsatt utvecklats mot en bataljon. Övningsmålen har uppnåtts för helikopterförbanden, bland annat genom deltagande i internationella övningar. Förmågan till markoperativrespektive sjöoperativ helikopterstrid har därigenom vidmakthållits. Helikopterförbandens stöd till specialförband (SF) har inte uppnått uppsatta mål. Anledningen är brist på utbildade besättningar och begränsningar i flygtid på . Förmågan till räddningsunderstöd har upprätthållits med beslutat antal besättningar. Förberedelserna för de nya helikoptersystemens införande har fortsatt. Verksamheten har bestått av utbildning, stöd till , kunskapsuppbyggnad genom studiebesök och studieresor hos såväl industrin som andra brukare, framtagande av utbildningsplaner m.m. Många aktiviteter har dock förskjutits framåt i tiden på grund av leveransförseningar. Den ursprungliga tidplanen för leveranser av nya helikoptrar är förskjuten p.g.a. leverans- problem vid industrin. Omförhandlingar avseende anskaffning av den samnordiska har därför genomförts. Anskaffning av sker också enligt en förskjuten tidplan och ytterligare förseningar har aviserats. och 11 har planenligt tagits ur drift. De båda av interimsvariant som disponeras har endast utnyttjat av tilldelad flygtid. Anledningen är främst svårigheter att få fram svar från leverantören , samt det låga antalet utbildade tekniker och flygförare. Helikopterbataljonen skulle enligt den ursprungliga planen vara fullt operativ 2010, men p.g.a. leveransförseningar beräknas förbandet vara fullt operativt 2012. Därmed är det inte möjligt att nu göra en samlad bedömning av helikopterbataljonens förmåga. Dock bedöms att nödvändig operativ fredsverksamhet kan bedrivas från ordinarie fredsgruppering. Regeringen gör dock bedömningen att det inte finns något som talar mot att utvecklingen sker enligt plan. Utvecklingen av förbandets förmåga kommer att ske successivt och bedömningen är att det inte skall innebära några större problem för övrig verksamhet. Delar av förbandet kan lösa de uppgifter som behöver genomföras. Utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar (NBF) Regeringen har tidigare beslutat att utvecklingen och anskaffningen av de tekniska delarna av det framtida ledningssystemet (Ledsyst T) skall styras genom successiva beslut baserade på bland annat Försvarsmaktens återredovisningar. Utvecklingen genomförs mot i första hand systemdemonstrator 2005 och 2006. Utgående från gjorda erfarenheter beslutas därefter om den fortsatta utvecklingen av konceptet nätverksbaserat försvar. Av Försvarsmaktens redovisning framgår att utvecklingen främst har inriktats mot att utveckla de övergripande koncepten för insats, ledning och de tekniska delarna. Med detta som grund syftar den fortsatta utvecklingen mot att skapa beslutsunderlag avseende ledningsmetoder, kompetenskrav, organisationsut- veckling och anskaffning av teknik för ett nätverksbaserat ledningssystem. Som en konsekvens av den försvarspolitiska inriktningen i prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar har en genomgripande revidering av utvecklingsplanen genomförts. Denna utvisar en tydligare inriktning mot internationella insatser, ökade krav på interoperabilitet och pekar på behovet av en snabbare implementering i insatsorganisationen. Regeringens bedömning är att verksamheten i stort har genomförts som planerat. Vidare konstateras att Försvarsmakten utgående från sin analys av den försvarspolitiska inriktningen skiftat fokus från ett ensidigt nationellt helhetsperspektiv, till en prioriterad utveckling av insatsförbanden för att svara mot kraven på internationell förmåga i närtid. Regeringen anser det alltjämt angeläget med en väl avvägd balans mellan evolutionär utveckling för det längre tidsperspektivet och att det utvecklas reell förmåga i närtidsperspektivet. Med utgångspunkt i utvecklingen mot snabbinsatsstyrkor inom ramen för EU är det viktigt att den fortsatta utvecklingen i ökad omfattning leder till närtida resultat samt att dessa tillvaratas och implementeras i befintliga insatsförband och att en nödvändig anpassning av den befintliga organisationen sker. Vidare anser regeringen att det är viktigt att all utveckling inom området sker i nära samverkan med internationella aktörer och organisationer för att kunna uppfylla internationella åtaganden. Fysiskt kollektivt skydd finns vid vissa mekaniserade förband och vissa förband. Mobila kollektiva skydd är under anskaffning och avsedda för främst den nordiska snabbinsatsstyrkan, NBC-förband och övriga registerförband. Leveransförseningar har dock uppstått. Av flygande förband kan endast flygtransportdivisionen uppträda i kontaminerad miljö. Grundutbildningsförbandens värnpliktiga har utrustats och utbildats med personlig skyddsutrustning och förbanden med 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Förband som är anmälda till internationella styrkeregister och ingår i utlandsstyrkan har utrustning och utbildning som i huvudsak motsvarar aktuella standardiseringskrav (Standardization Agreement, STANAG 2150). När det gäller det medicinska skyddet anges att nuvarande autoinjektorer successivt behöver ersättas. Beredskapen att möta NBC-hot utgörs främst av den nationella NBC-insatsstyrkan, den internationella NBC-insatsstyrkan (viss personal är gemensam för de båda styrkorna) och NBC- kompaniet. Samverkan har vidare skett med avdelningen för NBC-skydd vid genom rekognoseringsresor till framtida eventuella insatsområden för kartläggning av NBC-hot, miljö- och hälsorisker. Övningsverksamheten har varit begränsad vilket påverkar Försvarsmaktens NBC- skyddsförmåga. Försvarsmakten har, för att tillgodose behovet av NBC-kompetens, beslutat att tillföra Totalförsvarets skyddscentrum ytterligare resurser samt genomföra NBC- utbildning för officerare. Samarbete har skett med och Försvarsmakten ser en utvecklingspotential att utöka samverkan med övriga myndigheter inom krishanteringssystemet ytterligare bl.a. inom ramen för det nationella resurssystemet. Försvarsmakten har vidare utvecklat en funktionsplan för NBC-skydd för bl.a. inriktning av NBC-skyddet på medellång och lång sikt. Regeringen bedömer det som angeläget att vidareutveckla skyddsförmågan mot NBC- stridsmedel nationellt och internationellt. Att vidareutveckla interoperabiliteten avseende NBC-förmågan anses i sammanhanget som viktigt. Regeringen anser vidare att samarbetet med andra myndigheter är betydelsefullt, bl.a. genomförande av rekognoseringsresor till framtida eventuella insatsområden och samarbete som leder till ökat skydd av svenska förband. Regeringen finner det positivt att åtgärder har vidtagits för att säkra en kompetensuppbyggnad inom området. Regeringen ser vidare positivt på 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 utvecklingen av en funktionsplan för inriktning av NBC-skyddet på medellång och lång sikt. insatser internationellt beträffande humanitär minröjning har under varit bland de främsta i världen. har t.ex. bidragit med ekonomiska medel och kunnande i länder som , , , , och samt bedrivit röjning av sjöminor längs de baltiska ländernas kust. Regeringen presenterade för genom muntligt meddelande i kammaren sin samlade syn på minhantering. Enligt promemorian (Fö2002/350/MIL) skulle bl.a. det svenska stödet till minhantering ges till länder med stora och långvariga problem. Stödet borde vara långsiktigt och syfta till att bygga upp kompetens och kapacitet i mottagarlandet. Stödet borde även integreras med annan biståndsverksamhet. Vidare skulle en ökad samordning och effektivisering av de internationella resurserna för minhantering understödjas och samordningen inom och mellan de organisationer som arbetar med frågorna skulle förbättras. Försvarsmakten skulle vidare ha förmåga att delta i internationella insatser med militär ammunitions- och minröjning då detta efterfrågades. Försvarsmakten skulle ha förmåga att i samband med militära ammunitions- och minröjningsinsatser kunna genomföra påkallad humanitär minröjning. Förmåga borde dessutom finnas att bedriva sjöminröjning i och . I övrigt skulle förmåga finnas att, om så efterfrågades, kunna bistå med sjöminröjningsinsatser i andra geografiska områden, företrädelsevis i . Promemorian tog vidare upp att SWEDEC skulle vara det svenska centrum dit olika aktörer kunde vända sig i ammunitions- och minröjningsrelaterade frågor. Centrumet skulle vara den samlade nationella kompetensresursen inom ammunitions- och minröjning och skulle också vara en totalförsvarsresurs för att kunna stödja både humanitär och militär minröjning. För att utveckla samarbetet mellan myndigheter aktiva inom ammunitions- och minröjningsfrågor har en samverkansgrupp, under ledning av Försvarsmakten och administrerat av SWEDEC, inrättats. Inom denna samordnas myndigheternas gemensamma frågor rörande bl.a. utbildning, metodutveckling, forskning, teknikutveckling och materielanskaffning samt vissa personalfrågor. har en revidering av promemorian inletts. Regeringen bedömer att verksamheten har genomförts väl samt att Försvarsmaktens samarbete med andra aktörer inom området fungerat bra. Stöd till utvecklingen av FN:s IT-stöd, IMAS, med () har särskilt noterats. Regeringen angav i regleringsbrevet att Försvarsmaktens utbildning av totalförsvarspliktiga skulle inriktas mot 14 000 inryckande. Antalet inryckta uppgick enligt minskat bland manliga värnpliktiga medan de har ökat bland kvinnliga värnpliktiga. Avgångarna har totalt sett minskat och uppgick till 2004. Försvarsmakten fick till uppgift att med stöd av vidta åtgärder för att fler kvinnor skulle söka och fullgöra värnpliktsutbildning. Antalet kvinnor som anmält intresse för värnplikten har ökat med Den kraftiga ökningen kan resultat av de åtgärder som Försvarsmakten och har vidtagit. slutförde 474 kvinnor värnpliktsutbildningen jämfört med 380 kvinnor 2003. Antalet kvinnor som blivit inskrivna till värnplikt har minskat något 2004 jämfört med och Försvarsmakten fick även till uppgift att cirka för rekrytering till hemvärnet. Försvarsmakten skulle också verka för att antalet utbildade för rekrytering till hemvärnet ökade jämfört med , bl.a. genom att utveckla rekryteringsverksamheten. fullföljde 151 värnpliktiga grundutbildningen vilket var en fördubbling jämfört med . Antalet värnpliktiga som skrev kontrakt med hemvärnet minskade från 43 till 31. Försvarsmakten har presenterat ett antal områden där myndigheten kommer att fortsätta arbetet för att utveckla det civila meritvärdet av värnpliktsutbildningen. Enligt regleringsbrevet för Försvarsmakten avseende 2005 skall myndigheten redogöra för det fortsatta arbetet med värnpliktsutbildningens civila meritvärde. Det är glädjande att antalet kvinnor som anmäler intresse för Försvarsmakten ökar, som det är oroväckande att avgångarna ökar bland kvinnor. Regeringen anser att Försvarsmakten, tillsammans med , måste intensifiera ansträngningarna för att minska dessa avgångar. Det är dock positivt att andelen avgångar bland män som genomför grundutbildning minskar. Regeringen anser vidare att en analyserande process bör finnas för att kunna följa upp orsaker till avgångarna och vidta lokala förbättringar. Utvärderingar av detta slag genomförs på vissa ställen och har uppvisat goda resultat. Regeringen anser att dessa utvärderingssystem bör utökas. Andelen värnpliktiga som efter den frivilliga tremånadersutbildningen tecknat kontrakt med hemvärnet är låg och regeringen kan därmed konstatera att utbildningen inte givit önskat resultat. Det är viktigt att Försvarsmakten vidtar andra åtgärder för att öka andelen värnpliktiga som rekryteras till hemvärnet. Regeringen avser att fortsätta följa frågan om ett utvecklat civilt meritvärde av värnpliktsutbildningen. Vid utgången av 2004 fanns det ca 11 600 yrkesofficerare (2003 ca 12 000). Försvarsmaktens målsättning var att antalet skulle ha minskat till ca 11 400. ökade andelen kvinnor inom yrkesofficerskåren från 3,9 till 4,4 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 I faktiska tal ökade antalet från ca 470 till ca 510. Ca 800 yrkesofficerare lämnade Försvarsmakten och ca 500 nyanställdes. En effekt av avgångarna var att antalet fullmaktsanställda yrkesofficerare minskade från ca 3 700 till ca 3 100. Till följd av Försvarsmaktens beslut att inte anställa några nya yrkesofficerare 2007 har det inte inletts någon grundläggande yrkesofficersutbildning . De ca 450 eleverna vid 2003 yrkesofficersprogram har dock fått slutföra sin utbildning. Genomsnittsåldern för yrkesofficerarna var (39,4 ). Männens genomsnittsålder var (2003 ) och kvinnornas (2003 ). fanns det ca 14 300 yrkesofficerare. har antalet yrkesofficerare därmed minskat med ca 2 700. Förändringarna inom yrkesofficerskåren överensstämmer i allt väsentligt med den utveckling som Försvarsmakten lagt till grund för sin planering. Att Försvarsmaktens målsättning beträffande antalet yrkesofficerare inte infriades fullt ut berodde på att färre yrkesofficerare än vad som tidigare bedömts slutade på egen begäran vilket i sin tur medförde att det fanns ca 200 yrkesofficerare mer än planerat vid inledningen av 2004. Försvarsmakten har lyckats behålla avgångarna bland kvinnliga officerare på en låg nivå. Detta har bidragit till en fortsatt ökning av andelen kvinnor inom yrkesofficerskåren. Antalet fullmaktsanställda yrkesofficerare har fortsatt att minska i en betydande omfattning. Andelen fullmaktsanställda är av yrkesofficerskåren. har antalet yrkesofficerare minskat med . Som framgår nedan har motsvarande förändring varit för civilanställd personal. Regeringen konstaterar att Försvarsmakten successivt genomför den tyngdpunktsförskjutning mellan personalkategorierna som följer med den inriktning för personalförsörjningen som getts. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Vid utgången av 2004 fanns det ca 8 500 civilanställda årsarbetare. Planerade avgångar för året var 830 och utfallet blev ca 760. Störst utfall blev det för avgångar med pensionsersättning (208), entledigad på grund av arbetsbrist (149) och 58+ (135). Av antalet civilanställda är kvinnor. fanns det ca 8 800 civilanställda. har antalet civilanställda således minskat med ca 300 eller . Den positiva neråtgående trenden som har uppmätts i fråga om medelåldern (2003) har avstannat och höjdes något (45,). Regeringen kan konstatera att reduceringen av civil personal inte varit lika omfattande som när det gäller yrkesofficerarna. Orsakerna är bl.a. att vissa befattningar som upprätthållits av värnpliktiga har ersatts med civilanställd personal och att reservdelshanteringen överförts till Försvarsmakten från . Vid utgången av 2004 fanns det ca 12 000 reservofficerare med aktuellt tjänstgöringsavtal, varav 179 kvinnor. genomförde drygt 200 reservofficerare internationell tjänst vilket innebar en viss ökning. Försvarsmakten konstaterar i årsredovisningen att alla reservofficerare inte ryms i den planerade insatsorganisationen. har arbetet därför inriktats mot att klargöra hur många reservofficerare det finns behov av samt vilken kompetens dessa bör besitta. Försvarsmakten redovisar att kompetensutvecklingen för reservofficerare har varit eftersatt . genomfördes ett obligatoriskt tjänstgöringsår för nyutexaminerade reservofficerare. Det obligatoriska tjänstgöringsåret utgör en fortsättning på reservofficersprogrammet och syftar till att kompetensutveckla och merutnyttja reservofficeren i grundorganisationen eller inom ramen för utlandsstyrkan. Det är positivt att antalet reservofficerare i internationell tjänst ökar. Det är angeläget att Försvarsmakten kan redovisa det framtida behovet av reservofficerare och myndighetens syn på det långsiktiga behovet av kompetensutveckling inom denna grupp. Anställning av personal som har fullgjort värnplikt har Försvarsmakten fortsatt att anställa personal efter fullgjord värnpliktspliktsutbildning. Anställningstiderna har varierat och motsvarar ca 150 årsarbetare (2003 ca 500). Personalen har i likhet huvudsakligen anställts för instruktörsuppgifter och erfarenheterna av detta är goda. Enligt Försvarsmakten finns det tre skäl till minskningen av antalet anställda i denna personalkategori. Det första är att den personal som anställs i flygtidsproduktionen numera redovisas som civilanställda i enlighet med regeringens inriktning i prop. 2004/05:5 s. 106. Det andra skälet är att tillämpningen av det så kallade befälsförstärkningsavtalet har stramats upp. Försvarsmakten bedömer avslutningsvis att myndigheten redovisat för höga siffror i tidigare årsredovisningar. Regeringen gör ingen annan bedömning än Försvarsmakten. Genomförd grundläggande och högre utbildning vid Försvarsmaktens skolor och vid har bedrivits enligt planerna och mot fastställda mål. Av bl.a. ekonomiska skäl har grundläggande utbildning vid militärhögskolorna 2004/06 och huvuddelen av reservofficersutbildningen /05 ställts in. examinerades totalt drygt 500 elever på grundläggande yrkesofficersutbildning vid militärhögskolorna och drygt 300 elever på den taktiska utbildningen. Av Försvarshögskolans årsredovisning framkommer inte någon avvikelse i måluppfyllelsen för stabs- och chefsutbildningarnas olika årskurser. redovisar Försvarshögskolan att den begränsade övningsverksamheten inom Försvarsmakten har resulterat i sämre förkunskaper hos eleverna än vad som varit fallet. Detta problem har förstärkts . kan det enligt Försvarshögskolan krävas någon form av förändring av utbildningen för att kompensera denna brist. Vad gäller fackutbildningen har de utbildningar som bedrivits och slutförts nått goda resultat och givit Försvarsmakten ett kompetenstillskott inom främst områdena förnödenhetsförsörjning, ekonomi, militär infrastruktur och personalledning. Försvarsmakten anser att utbildningen vid genomförts mot de fastställda utbildningsmålen och att målen i huvudsak har uppnåtts. beslutade regeringen att ge i uppdrag att granska såväl de militära som de civila utbildningarnas kvalitet. Detta beslut föregicks av ett myndighetsgemensamt arbete mellan Försvarsmakten och Försvarshögskolan i vilket ett koncept för ny officersutbildning togs fram. kvalitetsgranskningar av utbildningarna syftar bl.a. till att anpassa Försvarshögskolans arbete med kvalitetssäkring och meritvärdering till gängse högskolenormer. Detta bedöms kunna ge Försvarshögskolan och militärhögskolorna bättre verksamhetsförutsättningar och därmed eleverna en bättre utbildning. skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen anser att det tillbakablickande arbete som redovisas inom området har flera brister. Att flera av de frågor som regeringen fattat beslut om 2001, exempelvis direktrekrytering av specialister till officersyrket eller det utökade ansökningsförfarandet till befattningar, fortfarande inte nått implementeringsfas är otillfredsställande. Försvarsmakten beräknar att ett ansökningsförfarande kan tillämpas i begränsad utsträckning först , dvs. först efter att förslaget utformats i en process där Försvarsmakten redan tidigt i utredningsprocessen (1999) medverkade i utredningsarbetet. Regeringen anser att de senaste årens minskade övningsverksamhet inom 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Försvarsmakten som Försvarshögskolan rapporterar om, och som lett till sämre förkunskaper hos de studerande, bör åtgärdas. Utbildning kan inte ersätta erfarenheter från verkliga övningar. Den kraftiga neddragningen av officersutbildningen är en oundviklig åtgärd. Utvecklingen ställer hårda krav på både Försvarshögskolan och militärhögskolorna att bevara de nödvändiga kompetenser som krävs så att utbildningarna kan upprätthålla nödvändig kvalitet. Regeringens bedömning är att detta förutsätter att myndigheternas arbete med kompetensförsörjningsstrategier sker i nära samverkan mellan myndigheterna och med ett långsiktigt perspektiv. har Försvarsmakten fattat beslut om väsentliga personalminskningsvolymer och därmed att säga upp såväl civil som militär personal på grund av arbetsbrist .