prop · GU031d11 · 2006-10-16 00:00:00 — För verksamhetsområdet har den tidigare regeringen fastställt som mål att tandhälsan skall förbättras för de grupper som är mest eftersatta ur tandhälsosynpunkt. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Regeringen har för avsikt att se över målformuleringen för tandvård. Tandhälsan hos barn följs upp genom att förekomsten av karies registreras. sammanställer statistiken som samlats in från landstingen. De senaste uppgifterna gäller 2005 och är fortfarande preliminära. Förändringarna har varit relativt små. Bland 3- och 6- åringarna ökade andelen kariesfria barn något , men bland 12åringarna skedde en nedgång med . I den äldsta åldersgruppen som omfattas av den avgiftsfria barn- och ungdomstandvården, 19-åringarna, ökade andelen som är kariesfria något . Det finns inte några uttalade skillnader mellan pojkar och flickor. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Några landsting redovisar uppgifter om tandhälsan i olika befolkningsområden. De visar att tandhälsan är sämre i områden med en hög andel av socioekonomiskt svaga grupper (bl.a. familjer som har utländsk bakgrund, låg utbildning eller hög arbetslöshet). Diagram 3.4 Andelen kariesfria barn (%) När det gäller den vuxna befolkningens tandhälsa har det rått brist på aktuell riksomfattande statistik. och har utrett hur statistiken inom tandvårdsområdet skall kunna förbättras och ett bättre underlag för att följa och bedöma tandhälsan erhållas. I samband med detta genomförde myndigheterna en enkätundersökning . Färre än av de svarande angav att de bara hade löständer. I undersökningen uppgav sig nio av tio ha endast egna tänder, vilket dock kunde inkludera fasta proteser som kronor, broar och implantat. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 3.6 Andel personer som har egna tänder eller löständer I och enkätundersökning ansåg sig av de som hade egna tänder inte ha några svårigheter att tugga hårda saker. Andelen som uppgav svårigheter ökade och uppåt, men totalt var det dock som inte alls ansåg sig kunna tugga hårda saker. Resultatet var något sämre för den yngsta åldersgruppen, 2029-åringarna, än i tidigare undersökningar av dåvarande 1998 och 2000, medan andelen äldre som ansåg sig ha god tuggförmåga hade ökat . I de flesta åldersgrupper är det en större andel bland kvinnorna som anser sig ha svårigheter att tugga hårda saker. anser i rapporten , tandvårdskonsumtion och tandhälsa att det är svårt att dra mer långtgående slutsatser om tandhälsans utveckling utifrån det underlag som finns tillgängligt. Det finns en tendens till försämringar i tandhälsan bland de yngre och förbättringar bland de äldre. Bland de medelålders är bilden mer blandad. registrerade sammanlagt 194 tillsynsärenden, varav ca hälften föranledde tillsynsbesök. Målgruppen var i många fall privattandläkare som var i åldern eller hade ensampraktik. har publicerat en rapport om implantatförankrad protetik i norra som bygger på intervjuer med privatpraktiserande tandläkare. Enligt bedömning framstod patientsäkerheten i väsentliga delar som tillfredsställande. Ett problem vid implantatverksamhet kan dock vara att vissa tandläkare behandlar ett relativt litet antal patienter . Andra erfarenheter från tillsynsarbete är att arbetsbelastningen är fortsatt hög och att det i många fall finns brister i journaldokumentationen. Kvalitetssäkringsarbete saknas också eller är vagt beskrivet. Antalet lex Maria-ärenden låg på ungefär samma nivå som de två föregående åren och liksom tidigare konstaterade att det kom mycket få anmälningar från privattandvården. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I den enkätundersökning av befolkningens tandhälsa som och lät genomföra ställdes bl.a. frågor om hur hög tandvårdskostnad de svarande haft . uppgav att de hade haft en tandvårdskostnad på eller mer. Skillnaderna mellan könen var relativt små men andelen män som inte hade varit hos tandvården var större än andelen kvinnor, jämfört bland 2029åringar. Höga tandvårdskostnader på eller mer var betydligt vanligare i åldrarna och uppåt. Bland kvinnorna är det dock färre som har sådana kostnader i åldern än bland 5059-åringarna. Av undersökningen framgår vidare att var fjärde svarande enligt egen uppgift hade tvingats avstå från tandläkarbesök av ekonomiska orsaker . I , tandvårdskonsumtion och tandhälsa, , konstateras att patienternas kostnader för tandvård har ökat kraftigt , särskilt . Ökningen beror både på höjda arvoden och på neddragningar i försäkringen, men bilden skiftar mellan olika behandlingar. Tandvårdskonsumtionen har minskat mellan 1980/81 och 2004 bland 2064-åringar, men ökat bland de äldre. Mest markant var minskningen bland de yngsta, dvs. De som uppger att de inte går regelbundet till tandvården eller inte varit hos tandvården tillhör i stor utsträckning socioekonomiskt svaga grupper. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 3.8 Senaste besök hos tandläkare eller tandhygienist 2004 uppdelat på kön och ålder I rapporten redovisar också att det finns samband mellan att besöka tandvården minst och att ha en god tandhälsa samt mellan att kunna klara en oväntad tandvårdsutgift och att ha god tandhälsa. Högkostnadsskyddet för dem som är Handläggningstiderna för högkostnadsskyddet för dem som är eller äldre ökade , vilket resulterade i en minskning av den utbetalda tandvårdsersättningen i förhållande till 2004. Antalet nya förhandsprövningsärenden ökade dock . En följd av de långa handläggningstiderna har blivit att mindre omfattande protetiska behandlingar utförs utanför högkostnadsskyddet trots att det blir dyrare för patienterna. För vissa vårdgivare har även de långa handläggningstiderna inneburit likviditetsproblem. Efter att började genomföra en åtgärdsplan, som bl.a. innebar att handläggningen fördelades på tre länsorganisationer, minskade ärendebalanserna. På grund av stor inströmning av nya förhandsprövningar och kompletterande förhandsprövningar i redan beslutade ärenden i kombination med hög personalomsättning, var handläggningstiden dock lika lång som . har mot den bakgrunden beslutat att förlänga insatserna för att minska handläggningstiderna. senaste prisrapport visar att prisökningstakten inom tandvården avtagit jämfört med tidigare undersökta perioder. Mellan ökade folktandvårdens priser för allmäntandvård med i genomsnitt vilket var något lägre än prisökningen året innan Detta framgår av en rapport från Kommuner och Landsting. Allmänhetens kännedom om prisvariationerna är fortfarande låg enligt en undersökning som låtit göra. Undersökningen visar att tror att deras tandläkare tar ungefär samma pris som andra gör och att inte brukar byta tandläkare på grund av det förtroende de har för tandläkaren. Det förekommer fortfarande långa väntetider inom folktandvårdens allmäntandvård, men antalet kliniker som kan ta emot nya vuxenpatienter direkt eller inom har ökat. En enkät som genomförde visade att drygt hälften av de redovisade klinikerna hade möjlighet att direkt ta emot nya vuxenpatienter. av klinikerna kunde ta emot nya vuxenpatienter . Detta innebar en förbättring jämfört med undersökningar 2001 och 2003, men fortfarande var det av klinikerna som angav att väntetiderna för nya patienter översteg 24 månader. Väntetiderna varierade fortfarande mellan landstingen, men det fanns inte någon klar geografisk fördelning av de längsta väntetiderna. Även många privattandläkare hade svårt att ta emot nya patienter. bedömer , inom ramen för det nationella planeringsstödet, tillgången och efterfrågan på vissa yrkeskategorier som tandläkare och tandhygienister. bedömde att arbetsmarknaden för tandläkare var i kraftig obalans, eftersom efterfrågan översteg tillgången. Arbetsmarknaden för tandhygienister bedömdes vara i balans. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Landstingens tandvård för särskilda patientgrupper blev 94 000 personer uppsökta, inom ramen för landstingens ansvar för tandvård för vissa äldre och funktionshindrade. Detta var något fler än de två föregående åren. Antalet uppsökta motsvarade av dem som landstingen hade bedömt kunde komma i fråga för erbjudande om uppsökande verksamhet och nödvändig tandvård. För nödvändig tandvård redovisades ungefär samma omfattning och kostnader som föregående år. Antalet personer som fick tandvård som ett led i en sjukdomsbehandling sjönk något och även den genomsnittliga kostnaden per patient minskade något. har på regeringens uppdrag följt upp landstingens ansvar för uppsökande verksamhet och nödvändig tandvård. Av framgår att de som bor i kommunernas särskilda boendeformer får del av reformen i betydligt större omfattning än de som bor i eget boende. Samverkan mellan landstingen och kommunerna fungerar enligt på många håll inte tillfredsställande. Den genomsnittliga kostnaden per person för nödvändig tandvård är större för män än för kvinnor. En förklaring till detta kan enligt vara att män besöker tandvården något mer sällan än kvinnor, vilket kan medföra ett ackumulerat tandvårdsbehov som avspeglar sig i högre kostnader när besöken väl sker. Tabell 3.9 Tandvårdens totala kostnader, 19992004 Miljoner kronor, löpande priser Patientavgifter som andel av to- Statsbidrag till landstingen för Årlig förändring av de Källa: , , Kommuner och Landsting, 1P P Preliminära uppgifter 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 och rapporter om befolkningens tandhälsa och tandvårdsförsäkringens betydelse indikerar att tandhälsan generellt är god, men att det finns oroande tendenser, till exempel bland de yngre vuxna. Det tycks också finnas ett samband mellan tandhälsa och tandvårdskonsumtion. Vidare finns det ett samband mellan att tillhöra socioekonomiskt svaga grupper och att gå till tandvården mera sällan och uppfatta sin tandhälsa som sämre. Prisökningstakten förefaller ha dämpats , även om den är högre än den generella prisutvecklingen. Prismedvetenheten hos allmänheten är fortfarande låg, trots informationsinsatser och ökade möjligheter att jämföra priser. En utveckling som kan påverka konkurrensen är att nya vårdgivare har etablerat sig på tandvårdsmarknaden med affärsidén att erbjuda tandvård till priser som klart understiger den genomsnittliga prisnivån. I många fall sker detta genom att man anlitar tandläkare från andra EU-länder. Principiellt anser regeringen att det är positivt med ökad konkurrens, men en självklar förutsättning är att det sker med godtagbar kvalitet och iakttagande av gällande regler. Regeringen konstaterar att priserna i tandvården har ökat kraftigt som den offentliga subventionen har urholkats, både på grund av prisuppgången och politiska beslut. I många fall har kostnaderna för enskilda personer blivit orimligt höga. Regeringen anser mot denna bakgrund att det är nödvändigt att reformera tandvårdsstödet. Resurserna till tandvården bör förstärkas så att de största behoven ges den högsta prioriteten. Den största delen av resurstillskottet bör användas till att skapa ett rimligt högkostnadsskydd. bör det skapas rimliga villkor för den förebyggande tandvården på ett sätt som både främjar kontinuitet, valfrihet och konkurrens. I samband med att tandvårdsstödet reformeras är det också viktigt att intensifiera insatserna för att stärka konkurrens och prispress inom tandvården genom en fortsatt stor andel privata alternativ, internationell konkurrens, en mer genomskinlig prissättning och en starkare patientmakt. (RiR) lämnade in promemorian Skydd mot mutor (Dnr 39-2005-0814) i vilken granskat åtgärder för skydd mot mutor och otillbörlig påverkan vid . verksamhet med receptbelagda läkemedel har, enligt , ett tillfredsställande skydd mot mutor och otillbörlig påverkan. För andra, mindre verksamhetsdelar bedömer att skyddet inte står i paritet med den risksituation som bolaget befinner sig i och att det således finns ett behov av åtgärder. , , har i syfte att trygga ett säkert och effektivt urval av produkter utvecklat ett nytt IT-stöd som innehåller tvingande regelverk i sortimentsprocessen. Be- slut om huruvida en ny produkt skall tas in i sortimentet eller inte måste motiveras och fattas av minst två personer. Samtliga beslut med motiveringar loggas och lagras i en databas. lämnade årsredovisningar (2005:29) till regeringen. Tolv statliga bolags årsredovisningar, däribland , granskades utifrån hur väl rapporteringen följer gällande lagar, god redovisningssed och regeringens riktlinjer. När det gäller årsredovisningarnas finansiella delar håller, enligt , de granskade bolagen en kvalitet väl i nivå med jämförbara noterade bolag. Kvaliteten på bolagens redovisning av sina samhällsuppdrag varierar men framhålls som ett positivt exempel på hur samhällsuppdraget kan redovisas och följas upp. Rapporten mot korruption i statlig verksamhet (2006:8) lämnades . Rapportserien Skydd mot mutor som genomfördes och bl.a. avsåg kompletteras av denna granskning med avseende på vilka åtgärder bl.a. regeringen har vidtagit för att skydda statliga myndigheter och bolag mot korruption. rekommenderar regeringen att överväga ett förtydligande av regelverket så att det framgår att ledningen för en statlig verksamhet har ett uttalat ansvar för att skydda verksamheten mot korruption samt att ledningarna för statlig verksamhet får i uppdrag att genomföra riskanalyser. I rapporten Vad och vem styr de statliga bolagen? (RiR 2006:11) som lämnades har granskat formerna för regering- ens styrning av 41 av de statliga bolagen, däribland . Det finns enligt betydande variationer i den formella styrningen av de statliga bolagen. styrning och förvaltning av beskrivs i rapporten i positiva ordalag. Bland annat framhålls att är ett av få bolag som på sin årsstämma fattat beslut om att anta ägarens styrdokument. subventionerar staten läkemedel för ca . () beslutar vilka läkemedel som skall omfattas av subventionen. Med anledning av den stora ekonomiska betydelsen som ett subventionsbeslut innebär för läkemedelsföretagen finns det risk för att mutor och annan otillåten påverkan förekommer i verksamheten. har därför granskat skyddet mot mutor hos LFN. har granskat om ledningen i myndigheten har säkerställt att LFN har en god intern kontroll för att motverka och upptäcka mutor och otillåten påverkan. Granskningen har inte visat några indikationer på mutor och otillåten påverkan i myndighetens verksamhet men trots detta anser att skyddet mot sådana företeelser måste förstärkas. Granskningen är den första i en serie granskningar av statliga myndigheter och bolag där bedömer att risken för mutor och otillåten påverkan är väsentlig beroende på verksamhetens art. Med anledning av resultatet av granskningen har LFN vidtagit en rad åtgärder. Bland annat har myndigheten anlitat en utomstående revisor som fått i uppdrag att göra en riskanalys. Riskanalysen gäller inte bara frågan om mutor och otillbörlig påverkan, utan även skyddet mot brand och datahaveri samt miljörisker. Revisorn har tagit fram en samlad handlingsplan som innehåller åtgärder för att hantera dels synpunkter och rekommendationer, dels vad som i övrigt kommer fram i riskanalysen. har granskat högkostnadsskyddet för protetik för personer som är eller äldre i rapporten för äldre (RiR 2006:9). Granskningen avsåg främst regeringens beslutsunderlag vid reformens genomförande och huruvida regeringen och myndigheterna vidtagit tillräckliga åtgärder för att kontrollera kostnadsutvecklingen. Enligt bedömning hade regeringen inte tagit hänsyn till konsekvenserna av utvidgningen av förmånsgruppen i förhållande till den 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utredning som föregick propositionen. Regeringen underskattade vidare efterfrågans och behandlingsinriktningens konsekvenser för kostnaderna. Beträffande konstruktionen av reformen ansåg att blandningen av reglering och en ofullständigt fungerande marknad ledde till en som helhet mycket svårkontrollerad utveckling. ansåg vidare att RFV/borde ha följt upp reformens kostnader bättre. Den koncentrerade handläggningen vid i hade inte lett till den effektiva och likvärdiga handläggning som avsågs. Informationen till om reformens kostnad var enligt mening otillräcklig. rekommenderade att se över sitt ärendehanteringssystem för tandvården, eftersom bristerna hade gjort det svårt att få fram tillförlitlig statistik, samt att överväga åtgärder för att framöver kunna förse regeringen med bättre underlag över vilka inom åldersgruppen eller äldre som tagit del av reformen och vilka som fortsättningsvis kan antas behöva omfattande protetikbehandling. Regeringen har aviserat en tandvårdsreform och avser att återkomma med förslag om hur denna ska utformas. När det nya stödet utformas är det viktigt att säkerställa att det kan följas upp på ett effektivt sätt. har vidare granskat årsredovisningarna, räkenskaperna och verksamheten för för samtliga myndigheter inom politikområdet Hälso- och sjukvårdspolitik. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för myndigheterna. Regeringen hänvisar i övrigt i denna del till utgiftsområde 24, avsnittet Regeringens redogörelse med anledning av iakttagelser. Tillgängligheten till hälso- och sjukvården måste förbättras. Vidare krävs en mer uttalad helhetssyn på patienternas behov. En fortsatt satsning för att ytterligare förbättra tillgängligheten till hälso- och sjukvården görs med den nationella vårdgarantin. Regeringen kommer därför att ta initiativ till att utveckla den nationella vårdgarantin och tillföra den mer resurser. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 surser skall bland annat användas för att komma till rätta med vårdköerna. Vårdgarantin skall ge patienterna en laglig rätt till behandling hos annan vårdgivare om sjukvårdshuvudmännen inte kan hålla garantitiden och så länge behandlingen omfattas av det offentliga vårdåtagandet. För att ytterligare öka tillgängligheten till vården och på ett effektivare sätt utnyttja vårdkapaciteten avser regeringen att verka för att patienterna ges rätt till ett fritt vårdval. Enligt regeringen bör patienten ha rätt att själv välja såväl läkare, vårdenhet som tidpunkt för behandling. Vårdgivarna bör vidare ha en skyldighet att upplysa patienten om var i landet det är kortast kö och erbjuda vård där. Enligt regeringen är detta särskilt viktigt för patienter som har svårigheter att inhämta information på egen hand. Genom att hälso- och sjukvården i ökad utsträckning jämför sina prestationer och systematiskt drar lärdom av misstag och framgångar skapas förutsättningar för att höja kvaliteten på vården. Regeringen kommer därför att göra en satsning för att utveckla öppna jämförelser av hälso- och sjukvårdens prestationer och kvalitet. En åtgärdsplan för mätning av kvalitet och rankning inom hälso- och sjukvården skall utformas i samarbete mellan staten och sjukvårdshuvudmännen. Vidare kommer en oberoende granskningsfunktion att inrättas. Regeringen kommer också att göra en satsning för att utveckla hälso- och sjukvårdens ersättningssystem och förbättra metoderna för klassifikation. Syftet är att skapa administrativa förutsättningar för patientbaserade ersättningssystem inom hälso- och sjukvården. Regeringen anser att fler alternativa aktörer inom hälso- och sjukvården bidrar till en utveckling av vårdkvaliteten och effektiviteten. För att främja en sådan utveckling skall vårdpersonalens kompetens och erfarenhet tas till vara. Regeringen kommer därför att göra en satsning för att stödja vårdpersonal som vill ta över driften av verksamhet, så kallat avknoppningsstöd. Stödet syftar till att göra det möjligt för anställda att förbereda ett övertagande av landstingsdriven verksamhet. En effektiv informationshantering med hjälp av IT är en förutsättning för att utveckla kvaliteten och förbättra effektiviteten inom hälso- och sjukvården. Regeringen avser därför att in- tensifiera arbetet med att skapa en nationell standard för informationsöverföring. I detta arbete ingår bl.a. utveckling av en nationell informationsstruktur, fastställande av gemensamma kravspecifikationer för vårdens IT-system och fortsatta förbättringar av IT-infrastrukturen. Den psykiatriska vården samt stödet och servisen behöver en omfattande organisationsöversyn. Därutöver tillför regeringen medel . Det handlar bl.a. om förbättringar av personalens kompetens, ökad tillgång till psykosocial kompetens samt en ökad kvalitet i och tillgänglighet till vården. Regeringen avser att verka för att personer som vårdas inom den psykiatriska tvångsvården i ökad utsträckning skall kunna vårdas under öppnare former. En patient skall emellertid snabbt kunna återföras till slutenvården om behandlingen inte följs. Avseende barn- och ungdomspsykiatrin framstår den bristande tillgängligheten som ett allt större problem. Verksamheterna för barn och unga måste stärkas för att vända denna utveckling och för att förebygga att fler utvecklar psykisk ohälsa och psykosociala svårigheter senare i livet. Regeringen avser, med stöd av de medel som avsätts, att genomföra en satsning på kompetens inom första linjens sjukvård och att förbättra vårdgarantin inom barn- och ungdomspsykiatrin. Priserna för tandvården har ökat och patienterna får betala en större del av kostnaderna för vården . Regeringen avser att utveckla tandvården för att på ett bättre sätt kunna ta hand om de patienter som har de största behoven. Av stor vikt här är att förbättra högkostnadsskyddet. Vidare skall insatser göras för att stärka konkurrensen och prispressen inom tandvården, bland annat genom en fortsatt stor andel privata alternativ, internationell konkurrens och en tydligare prissättning. Regeringen avser att återkomma med förslag för att genomföra en tandvårdsreform som omfattar: -Införande av ett högkostnadsskydd för individer . -Införande av en tandvårdscheck som kan användas som delbetalning för abonnemangstandvård eller ett förebyggande tandvårdsbesök hos valfri tandläkare . Med denna utformning förstärks priskonkurrensen i tandvården. Regeringen kommer att överväga särskilda insatser för personer som på grund av funktionshinder eller sjukdom har svårt att påverka sin tandstatus och som därför har särskilt stora tandvårdsbehov. Regeringen avser att göra en översyn av samtliga pågående utredningar inom politikområdet och vid behov föreslå förändringar i enlighet med regeringens politik. Tabell 3.10 Anslagsutveckling 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar huvudsakligen det statliga tandvårdsstödet som administreras av . Från anslaget utbetalas även stöd till m.m. på tandvårdsområdet. Utfallet för anslaget 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. blev totalt , vilket var lägre än anvisat i statsbudgeten. Avvikelsen från tilldelade medel blev likaså . Enligt regeringens beslut har hela anslagssparandet dragits in, utom som avsåg åtgärder rörande dentala material. Avvikelsen beror till viss del på att övergick till en ny bokföringsprincip, vilket innebar att utgifter om flyttades över till 2006. Regeringen avser att genomföra en tandvårdsreform som omfattar ett nytt skydd mot höga kostnader för individer samt införandet av en tandvårdscheck. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 bedömer att det inte är praktiskt möjligt att genomföra reformen , även om det hade varit önskvärt. Av det skälet bör den satsning på som aviserades ekonomiska vårproposition dras tillbaka. bör tandvårdsstödet tillföras de som aviserades i vårpropositionen samt ytterligare för att finansiera reformen fullt ut. Antalet inkommande förhandsprövningsärenden inom högkostnadsskyddet för individer var högre än . Långa handläggningstider medför att utgifter förskjuts till följande år. skall avsättas till m.m. på tandvårdsområdet. En del av medlen kan användas för finansieringen av den Nordiska Produktdatabasen för Dentala Biomaterial. Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.