prop · GT03190 · 2006-04-06 00:00:00 — (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall bör inte undantas särskilt från lagens tillämpningsområde. Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens. promemorian föreslås dock ett särskilt undantag från lagens tillämp- ningsområde för flygresa med passagerare som enligt lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall är undantagna från skatteplikt i Dessutom föreslås att flygplan som flyger till men inte från flygplatserna i , /, , , , samt skall undantas från skatteplikt. föreslås dessutom att alla resor från stödområde A undantas från skatteplikt oavsett destination. I promemorian undantas transit- passagerare, barn , flygande personal och passagerare som på grund av oförutsedda händelser inte har nått destinationsflygplatsen och som medföljer vid förnyad start genom att den skattskyldige får göra avdrag för dessa passagerare. I promemorian föreslås att avdrag för barn endast skall få göras om barnet inte har blivit anvisat ett eget säte. Remissinstanserna: Flera remissinstanser anser att förslaget inte tar tillräcklig regionalpolitisk hänsyn. i påpekar att länets alla tre flygplatser bör hanteras på samma sätt som stödområde A eftersom flygplatsernas upptagningsområden är stöd- område A. Rikstrafiken anser att flygresa med passagerare på sträcka som är föremål för upphandling enligt artikel 4 i rådets förordning (EEG) 2408/92 skall undantas från skatteplikt. På det sättet likabehandlas, enligt Rikstrafiken, alla sträckor och orter som är eller blir föremål för sådan transportpolitisk åtgärd. påpekar att avgörande för vilka flygplatser som skall undantas från skatteplikt bör vara avståndet till och tillgången till alternativa snabba tågförbindelser för resor över . påpekar att regional- politiska undantag kan bli svåra att få acceptans för vid en övergång till utsläppshandel. Därför kan det, enligt föreningen, vara långsiktigt bättre att begränsa de direkta undantagen från ekonomiska styrmedel och i huvudsak basera det regionalpolitiska stödet på andra åtgärder än undantag från miljöbeskattning. SAS påpekar att kravet på likabehandling inom EU snarare skulle leda till att trafik till samtliga stödområden inom EU skulle vara undantagen. Försvarsmakten anser att även flygresor med de av Försvarsmaktens flygplan som används för det svenska statsflyget skall vara undantagna från lagen, dels för att skatten skulle ha ytterst begränsad påverkan på val av statsflyget som transportmedel, dels för att de administrativa kostnaderna för att hantera skatten måste anses för höga i förhållande till effekten och nyttan. Härutöver kan, enligt Försvarsmakten, vissa gränsdragningsproblem tillkomma då det inte finns någon exakt definition av vilka flygplan som ingår i statsflyget. Vidare anser Försvarsmakten att de trupptransporter som myndigheten genomför med chartrade civila eller utländska militära flygplan vid övningar eller internationella insatser uttryckligen skall undantas från beskattning. anser också att resor med det svenska statsflyget skall undantas från beskattning då det inte fyller något miljösyfte att beskatta dessa resor. ansluter sig till att flygresor med plan skall vara undantagna från skatteplikt. påpekar att passagerare som enligt lagen om immunitet och privilegier i vissa fall är undantagna från skatteplikt i omfattas av återbetalningsreglerna i 18 kap. 4 b § skatte- betalningslagen (1997:483). Luftfartsstyrelsen påpekar att undantaget för de passagerare som enligt lagen om immunitet och privilegier i vissa fall är undantagna från skatteplikt i skall utökas till att även omfatta passagerare som reser med utländsk statsluftfart som erhåller tillstånd enligt tillträdesförordningen (1992:118) eftersom dessa personer inte behöver betala trafikavgifter. påpekar att undantag bör göras för alla passagerare för att undvika gränsdragningsproblem. Skälen för regeringens förslag och bedömning: har två godkända nationella stödområden, stödområde A och B, se avsnitt 6.4. Dessa är godkända av Europeiska kommissionen till och med , och regleras i förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd. I vardera stödområdet ingår kommuner och delar av kommuner. Med SAMS-områden (Small Area Market Statistics) avses områden bestämda genom den indelning av i homogena bostadsområden som gjorts av i samarbete med respektive kommun. Det finns ca 9 200 SAMS-områden i . Varje SAMS-område har ett nummer i statistiken, liksom varje kommun, tätort etc. Den föreslagna indelningen av stödområde A och B stämmer i stort sett överens med stödområde A och B i förordningen om stödområden för vissa regionala företagsstöd. De SAMS-områden som undantas i stödområde B enligt nämnda förordning ingår dock i det föreslagna stödområde B i lagen om skatt på flygresor. Ett undantag för passagerare som reser till och från stödområde A är motiverat för att uppnå målen om regional utveckling och bidra till en god service i de delar av landet som har de största lägesnackdelarna. I regioner med dåliga alternativa transportförbindelser spelar flyget en avgörande roll för att uppnå de transportpolitiska målen om tillgänglighet och regional utveckling. Stödområde A har en speciell situation på grund av sin demografiska situation med en mycket låg befolkningstäthet. Detta område är, på grund av det geografiska läget, beroende av flygtrafiken för att upprätthålla en tillfredsställande tillgänglighet. På flertalet av de flyglinjer som berör stödområde A är det allmän trafikplikt. Både , inom stödområde A, och , inom stödområde B, upphandlas av Rikstrafiken. Dessa flygplatser är belägna inom olika stödområden men ligger mycket nära varandra. Regeringen finner därför att dessa två flygplatser bör likabehandlas. Även stödområde B samt är, på grund av sitt geografiska läge, beroende av flygtrafiken för tillgängligheten. Som ö skiljer sig från övriga regioner. Stödområde B och har dock inte samma låga befolkningstäthet som stödområde A. För att inte de ovan nämnda undantagen från lagens tillämp- ningsområde skall få oönskade effekter finner regeringen att resor från dessa områden bör vara undantagna under förutsättning att flygresan går till en destination inom . Om det går direktflyg från de undantagna områdena till ett utomeuropeiskt land kommer en sådan resa således att beskattas på samma sätt som om resan hade startat från en flygplats som inte är belägen inom stödområde A, B eller , t.ex. . Det vill säga skatt skall då betalas enligt den nivå som är tillämplig för resor till en destination utom . Såsom SAS påpekar måste alla flyglinjer inom EU, oavsett om de avser in- eller utrikestrafik, principiellt likabehandlas. Undantag från en passagerarskatt kan anses som statligt stöd. Varje differentiering med hänsyn till avstånd eller andra kriterier kan EG-rättsligt anses som statligt stöd som gynnar företag på linjer som inte beskattas eller beskattas enligt en lägre skattesats. Sådana undantag måste anmälas till och godkännas av kommissionen enligt EG-fördragets regler om statligt stöd. Ansökan om statsstödsgodkännande av de föreslagna undantagen från lagen kommer att lämnas in till kommissionen . Lagrådet har ifrågasatt om kommissionen kommer att godkänna statsstödet och när detta i så fall kommer att ske. Regeringen bedömer att det nu aktuella stödet kommer att anses förenligt med den gemensamma marknaden som ett stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset (artikel 87 3 c i , jfr även Meddelande från kommissionen Riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser, 2005/C 312/01, punkt 27 med hänvisningar) och avvaktar kommissionens beslut härom. För transitpassagerare bör inte någon ytterligare skatt tas ut utöver den som tas ut vid starten från den första svenska flygplatsen. För transitpassagerarens andra flygresa med samma linjenummer bör därför flygskatt inte betalas. Med transitpassagerare avses passagerare som ankommit till en flygplats och därifrån fortsätter flygresan med samma linjenummer. Med linjenummer avses identifikationsbeteckning på en flygresa. Regeringen instämmer i Försvarsmaktens ställningstagande att flyg- resor med Försvarsmaktens flygplan bör undantas från skatteplikt. Det förekommer att Försvarsmakten chartrar civila och utländska militära flygplan för trupptransporter vid övningar och internationella insatser. I första hand använder dock Försvarsmakten de egna flygplanen. Först om dessa inte är tillgängliga eller lämpliga för transporten chartras andra flygplan. Transport till lands eller sjöss är inte något alternativ i dessa fall. Regeringen finner därför att även resor som Försvarsmakten genomför med chartrade flygplan bör undantas från lagens tillämpningsområde i de fall Försvarsmakten i annat fall hade blivit skattskyldig. Regeringen instämmer dock inte i Försvarsmaktens och Hjelmco Oil AB:s uppfattning att flygplan som används för statsflyget i enlighet med statsflygsförordningen (1999:1354) skall undantas från skatteplikt. Regeringen anser således att skatt skall tas ut också för en sådan resa. Såsom Lagrådet har anfört är det en etablerad folkrättslig regel att en främmande stat åtnjuter immunitet i civilrättsligt hänseende, dvs. att en stat inte kan instämmas till annat lands domstolar eller göras föremål för ingripande från annat lands myndigheter. Denna regel anses gälla beträffande statligt handlande jure imperii, dvs. vid utövandet av egentliga statsfunktioner, men inte handlingar jure gestionis, dvs. handlingar av närmast privaträttslig karaktär. Immuniteten avser jämväl exekutiva åtgärder i form av verkställighet av dom eller säkringsåtgärder eller andra ingrepp av myndighet mot främmande stat avseende egendom. På skatteområdet har den folkrättsliga regeln fått till följd att en främmande stat inte beskattas i annan stat såvida inte den främmande staten bedriver näringsverksamhet från fast driftställe i den andra staten eller där innehar näringsfastighet eller liknande egendom. Även reglerna om immunitet för statsluftfartyg tar till viss del hänsyn till distinktionen mellan kommersiellt och statligt agerande. Lagrådet har anfört att en regel måste införas i den föreslagna lagen av innebörd att ett utländskt statsflyg är undantaget från skattskyldighet. Regeringen anser därför att flygskatt inte skall betalas för passagerare som reser i de flygplan som utgör statsluftfartyg, dvs. militära strids- och transportflygplan och andra flygplan som ägs eller brukas av en annan stat och inte används i kommersiellt syfte. Såsom Luftfartsstyrelsen anser kommer då flygskatt inte att betalas för de passagerare som reser med flygplan som regleras i tillträdesförordningen (1992:118). har tre flygplan som bedriver spaning och övervakning längs hela den svenska kusten samt året om och dygnet runt. Cirka 30 personer är nu verksamma inom denna flygverksamhet. Varje besättning består av två piloter och två system- operatörer. Enligt förordning (1988:256) med instruktion för skall myndigheten bedriva sjöövervakning i Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zonen samt på land i anslutning till dessa vatten. Med sjöövervakning avses att ansvara för eller bistå andra myndigheter med övervakning, brottsbekämpande verksamhet samt kontroll och tillsyn. skall också i enlighet med sär- skilda föreskrifter ansvara för miljöräddningstjänst till sjöss samt på anmodan av räddningsledare delta i sjöräddningstjänst och annan räddningstjänst. Regeringen instämmer i uppfattning att den specifika verksamhet som utför inte skall omfattas av lagens tillämpningsområde. All typ av flyg som utför räddningstjänst enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor t.ex. fjällräddning, flygräddning, sjöräddning, efter- forskning av försvunna personer etc., bör undantas från den nya lagens tillämpningsområde. Även passagerare i räddningsflyg som inte tillhör bör därför undantas. Skadade i ambulansflyg bör undantas från skatteplikt. Inom luftfarten skiljer man på ambulansflyg och sjuktransport. Ambulansflyg avser flygningar som prioriteras genom bl.a. förtur i trafikflödet. Dessa flygningar behöver inte enligt taxa betala startavgift under förutsättning att de i färdplanen angett att de har status hospital (STS/HOSP). För passagerare i skolflyg bör inte skatt tas ut. Skolflyget omfattar både verksamhet i kommersiella flygskolor och flygskolor i klubbregi. Passagerare som enligt lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall är undantagna från skatteplikt i omfattas, vilket påpekar, av återbetalningsreglerna i 18 kap. 4 b § skatte- betalningslagen (1997:483). Regeringen instämmer därför i uppfattning att det inte finns skäl att därutöver undanta en flygresa med en sådan person. Lagrådet har ifrågasatt nödvändigheten av att inlemma både undantag från skatteplikt och avdragsrätt i systemet för flygskatt. För att förenkla den föreslagna lagen instämmer regeringen i Lagrådets synpunkter om att dessa bestämmelser skall sammanföras som undantag från skatteplikt. Barn reser oftast i en vuxens knä. Dessa barn tar inte upp något säte varför någon passagerarskatt inte bör tas ut för dem. Regeringen instämmer i bedömning att för att undvika gränsdragningsproblem bör undantag få göras för samtliga barn oavsett om de har blivit anvisade ett eget säte eller inte. Skatt bör inte heller tas ut för flygande personal, exempelvis kabin- personal och piloter, som skall utföra, eller har utfört, ett arbetspass på en flygning till en destination och som transporteras dit eller därifrån. Det krävs således att tjänsteresan utförs i anslutning till tjänsteutövningen. Detta innebär att undantag inte bara skall göras för flygande personal som tjänstgör ombord under själva flygturen, utan även för de nöd- vändiga tjänsteresor som sker i anslutning till tjänsteutövningen utan att sådan flygande personal alltså tjänstgör ombord. Det är således tillräckligt att flygande personal under själva tjänsteutövningen har utsetts av operatören att tjänstgöra ombord på flygplanet under flygtid, men att tjänsteresan sker i anslutning till tjänsteutövningen. 2005/06:190 nödvändig tjänsteresa kan exempelvis vara när flygande personal måste förflytta sig med flyg före eller efter ett arbetspass från till ett annat land eller mellan orter inom . Tjänsteresan behöver inte ske med samma operatör, men skall ske i anslutning till tjänsteutövning ombord på ett flygplan. Med operatör avses person, organisation eller företag som bedriver luftfartsverksamhet. Om passagerare medföljer i förnyad start på grund av tekniska fel på exempelvis flygplanet, eller beroende av väderförhållanden, såsom dimma eller storm, eller andra oförutsedda händelser, t.ex. att flygplanet måste nödlanda på grund av att en passagerare har blivit akut sjuk och behöver läkarvård, bör inte någon skatt tas ut. Skatt bör således i dessa fall tas ut endast en gång för resa till destinationsflygplatsen. Remissinstanserna har olika uppfattning om vilka regionalpolitiska överväganden som bör göras vid införandet av den nya lagen om skatt på flygresor. Med hänsyn till vad som ovan anförts föreslår regeringen sammanfattningsvis att flygskatt inte skall betalas för passagerare som reser till en flygplats inom det stödområde A som anges i bilagan till lagen eller till . Inte heller skall flygskatt betalas för passagerare som reser från en flygplats inom de stödområden A eller B som anges i bilagan till lagen eller från en flygplats på till en destination inom . Regeringen föreslår även att flygskatt inte skall betalas för passagerare som reser i flygplan som ägs eller brukas av en annan stat och inte används i kommersiellt syfte, flygplan som används av eller av Försvarsmakten när flygplanet inte används för statsflyget, eller för passagerare i ambulansflyg, räddningsflyg eller skolflyg. Vidare föreslår regeringen att flygskatt inte heller skall betalas för barn , transitpassagerares fortsatta flygresa, flygande personal som, utan att tjänstgöra ombord, gör en tjänsteresa i anslutning till tjänsteutövning, eller passagerare som på grund av tekniska störningar, väderförhållanden eller andra oförutsedda händelser inte har nått destinationsflygplatsen och som medföljer vid förnyad start. Motsvarande undantag som för passagerare i svenska ambulansflyg, räddningsflyg eller skolflyg kommer även att gälla för utländska aktörer. Regeringens förslag: Flygskatten skall tas ut med per passagerare som reser till en destination inom , och med 188 kronor per passagerare som reser till en annan destination. Regeringens bedömning: Flygskatten bör inte differentieras med avseende på vilken reseklass passageraren reser i. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens vad gäller att differentiering skall ske beroende av om en flygning sker till en destination inom eller utom . I promemorian anges dock att skall anses vara en destination utom . föreslås även en differentiering med avseende på vilken klass passageraren reser i. De fyra skattesatserna i promemorian är 96, 192, Remissinstanserna: stödjer en differentiering med anpassning av skattenivån efter konsumenternas priskänslighet då det kan vara ett lämpligt sätt att minska skattens snedvridande effekter. och Luftfartsstyrelsen avstyrker däremot en indelning i reseklasser. Ytterligare remissinstanser, bl.a. (), , , , och , är också kritiska till den föreslagna indelningen i reseklasser. Kritiken handlar om att det saknas skäl att differentiera skatten med avseende på olika reseklasser eftersom skatten skall vara ett styrmedel för att begränsa flygets klimatpåverkan samt att skatteskillnaden mellan olika klasser har en sådan nivå att anpassningseffekter kan väntas. Dessutom kritiseras klassindelningen för att leda till gränsdragningsproblem då någon definition inte anges av de olika klasserna. , och stödjer en geografisk differentiering efter- som det finns en relation mellan flygningens längd och dess miljöpåverkan. Flera remissinstanser, bl.a. , Konkurrens- verket, SAS, och Svenskt Flyg kritiserar differen- tieringen med avseende på resor inom och utom . Kritiken går ut på att det saknas enhetliga definitioner eller avgränsningar med avseende på begreppet samt att differentieringen är relativt trubbig med hänsyn till skattens miljösyfte. Dessutom påpekar bl.a. att utrikesresor tur och retur inom kommer att få en lägre skatt än motsvarande inrikesresor. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Såsom bl.a. , och anför är differentieringen mellan olika resandeklasser komplicerad att tillämpa. Det finns alltid en risk att det uppkommer svårigheter att avgöra om en enskild flygning har en eller flera klasser. Reseklasserna varierar mellan olika flygbolag varför det medför omfattande svårigheter att få en enhetlig definition av olika reseklasser. Vissa klasser förekommer enbart och vissa turer. Andra klasser kan vara förbehållna vissa typer av resenärer, såsom studenter och pensionärer. En reseklass- indelning medför dessutom en ökad administration för flygföretagen samt även en mer komplicerad administrations- och kontrollapparat för . Regeringen bedömer att en indelning i reseklasser inte är möjlig att införa eftersom det, såsom flera remissinstanser påpekar, inte finns enhetliga definitioner av olika reseklasser. En sådan indelning föreslås därför inte. Ur ett miljöperspektiv är en differentiering med avseende på avstånd önskvärd. Energiskattedirektivet (direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51) omöjliggör dock en sådan differentiering mellan sträckor nationellt och inom EU. Däremot tillåts en differentiering mellan länder inom och utom EU och EES-området. En sådan differentiering kan, som några remiss- instanser också anfört, bidra till att minska de längre resorna och kan därför antas ha en positiv miljöeffekt. Såsom flera remissinstanser påpekat, bl.a. , kommer dock utrikesresor tur och retur inom att få en lägre skatt än motsvarande inrikesresor. Detta är en konsekvens av att inte kan införa en beskattning på ett annat lands territorium och dessutom strider det mot gemenskapsrätten att ha en generell lägre Prop. 2005/06:190 skattenivå för inrikesresor jämfört med övriga resor inom EU. En differentiering med avseende på trafik inom och utom bedöms inte generera nämnvärd extra administration vare sig för de skattskyldiga eller för . En differentiering för resor beroende av om destinationen är inom eller utom bedöms i detta fallet vara motiverad. Regeringen instämmer i , SAS och Svenskt Flygs uppfattning att det behövs en definition i lagen om skatt på flygresor av begreppet . Regeringen föreslår därför en geografisk avgränsning för . Med begreppet destination inom avses, enligt lagen om skatt på flygresor, att passageraren reser till en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller till , Bosnien- , , , , , , , , , , och , , eller . Begreppet destination inom avses innefatta också utomeuropeiska delar av de nu angivna länderna, t.ex. de asiatiska delarna av och . Eftersom är medlem av EES kommer en resa till t.ex. att beskattas på samma sätt som övriga destinationer inom . Mot bakgrund av vad som ovan anförts föreslår regeringen således att olika skattesatser skall införas för resor inom och utom . Skattesatserna skall uppgå till och . Inget avdrag för transferpassagerare Regeringens bedömning: Avdrag bör inte få göras för transfer- Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens. promemorian föreslås att den som är skattskyldig för flygskatt skall få göra avdrag för transferpassagerare. Remissinstanserna: anför att avdraget för transfer- passagerare har utomordentligt stor betydelse eftersom den svenska inrikestrafiken är uppbyggd kring ett nationellt nav, . Flera remissinstanser, bl.a. , i Väster- , Rikstrafiken, Luftfartsstyrelsen och kritiserar avdraget för transferpassagerare. Kritiken går ut på att det är svårt för flygföretagen att få kännedom om att dessa passagerare uppfyller kraven för transfer och dessutom kunna visa deras rätt till avdrag. Skälen för regeringens bedömning: Med transferpassagerare avses passagerare som ankommit till en flygplats och därifrån fortsätter flygresan med annat linjenummer och ankomstflygplatsen för den andra resan inte är densamma som avgångsflygplatsen för den första resan. transferpassagerare finns inget system som redovisar transfer- erbjuds i stor utsträckning biljetter för enkel resa utan möjlighet att köpa genomgående biljett även om byte krävs för att nå Allt fler bokningar sker över internet där passageraren köper enkelbiljetter till en destination, point-to-point, ofta från flera flyg- Då framgår det inte att passageraren utför en transferresa. av att ha en avdragsrätt för transferpassagerare skulle kunna bli att en passagerare med en genomgående biljett, där hela resvägen framgår, får Prop. 2005/06:190 tillgodogöra sig undantaget medan en passagerare som köpt två point-to- pointbiljetter, kanske med olika flygföretag, måste erlägga två skatter på grund av att det för flygföretaget vid bokningen inte framgår att resan är en transferresa trots att passageraren formellt omfattas av regeln. En konkurrensfördel kan därmed uppstå för de flygföretag som erbjuder genomgående biljetter till nackdel för de flygföretag som erbjuder point- to-pointbiljetter. Regeringen instämmer därför i de kritiska remiss- instansernas synpunkt, bl.a. , i , Rikstrafiken, Luftfartsstyrelsen och , att det kan vara svårt att få ett system med avdrag för transfer att fungera i praktiken. Såsom påpekar är den svenska inrikestrafiken uppbyggt kring . De delar av landet som är mest beroende av transferresor är dock redan kompenserade genom att de är undantagna från flygskatt för vissa resor, vilket redogörs för i avsnitt 8.4.