prop · GT0386 · 2006-02-16 00:00:00 — vår bedömning principiella brister. En principiell brist skulle då kunna vara att det inte av sametingslagen framgår att har rätt att använda sina medel för partistöd. Denna rätt har också varit omdiskuterad. I kommunallagen anges att kommunerna har rätt att ge partistöd under förutsättning att inte ett parti Utredningen föreslår motsvarande bestämmelse för Nästa fråga är om det finns ett principiellt värde av att formerna för partistöd och nivån för partistödet är lagfäst. Som framgått är sättet för hur partistöd utgår till riksdagspartierna angivet i en lag. bedömning har detta självfallet ett värde, detta ökar förutsägbarheten för När det gäller tillkommer dock andra Utredningen har anlagt den övergripande synen att bör övergå till att tillerkänna en klumpsumma för sin verksamhet i stället för riktade anslag. är förstås att självständighet till staten bör stärkas. lagreglering om rätten till partistöd skulle bryta detta synsätt. motsvarande sätt ankommer det ju också på kommunerna att själva bestämma om såväl partistödets omfattning som formerna för det. slutsats i linje med tidigare överväganden är därmed att varken utredningen eller riksdag/regering bör ha synpunkter på partistödet, eftersom det får anses vara en inre samisk angelägenhet. Författningsförslaget i betänkandet roll i det svenska folkstyret, SOU 2002:77 Lag om ändring i Sametingslag (1992:1433) dels att 1 kap 2 §, 2 kap. 2, 4 5 §§, 3 kap. 47, 9-10, 12-13, 1819 2122, 26 och 32-33 §§ skall ha följande lydelse dels att det i lagen skall införas sex nya paragrafer, 2 kap. 1 a och 89 §§, 3 kap. 3436 §§ samt närmast före 3 kap. 34 § en ny rubrik av följande lydelse, får ge ekonomiskt bidrag och annat stöd till de grupper, partier eller liknande sammanslutningar som är eller har varit representerade i . skall besluta om stödets omfattning och formerna för det. Stödet får inte utformas så att det otillbörligt gynnar eller miss- gynnar ett parti skall bestå av 31 ledamöter, utsedda genom val. För ledamöterna skall det utses ersättare. I fråga om antalet ersättare och hur de skall utses gäller bestämmelserna i 18 kap. 53 § vallagen (1997:157) om val till . Ledamöterna skall vara svenska förordnar regeringen ordförande i och en eller flera vice ordförande (2000:1214). skall bland tingets ledamöter utse en styrelse om högst sju ledamöter och lika många ersättare som skall sköta den löpande verksamheten för . En av ledamöterna skall därvid utses att vara ordförande. Under de förutsättningar som Bilaga 5 anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt skall val av ledamöter och ersättare i styrelse och nämnder vara proportionella. 1.bereda och yttra sig i ärenden som skall handläggas av , 2.handha den ekonomiska förvaltningen, 3.verkställa beslut om verkställigheten inte uppdragits åt någon annan, 4.fullgöra de uppdrag som överlämnat till styrelsen. får återkalla uppdragen för samtliga förtroendevalda i styrelsen eller nämnd när den politiska majoriteten i styrelsen eller nämnden är densamma som i . får även uppdraget för ordförande eller vice ordförande återkallas. Styrelsen eller nämnderna beslutar i frågor som rör förvaltningen och i frågor som de enligt lag eller annan författning skall handha. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 2 kap. 2 § andra stycket och 2 kap. 4 § andra stycket i sin nya lydelse får dock bara tillämpas under den nuvarande mandatperioden i om uppdragen för ordförande eller vice ordförande i eller förtroendevalda i styrelse eller nämnd återkallats enligt 2 kap. 8 § i sin nya lydelse. Förteckning över remissinstanser, Betänkandet 2002:77 Följande instanser har inkommit med yttrande över över betänkandet roll i det svenska folkstyret (SOU 2002:77). , Hovrätten för , Kammarrätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern, , i , i , i , vid , och . vid , och har avstått från att yttra sig. partier har inbjudits att lämna synpunkter. Denna möjlighet har också getts till Sametingen i och , samt . Utdrag ur i beslut dnr 611-24948-03 Förslag om ändring av rennäringslagen (1971:437) med anledning av regeringsrättens beslut i mål om koncessionsrenskötsel hemställer att regeringen tar initiativ till en komplettering av rennäringslagen så att koncessionshavarna har en skyldighet att ta emot skötesrenar eller att ges möjlighet att meddela villkor med innebörd att med koncession följer en skyldighet att ta emot skötesrenar. har villkorat koncessionsbesluten med en skyldighet för koncessionshavaren att ta emot renar, s k skötesrenar, tillhörande den del av befolkningen som äger eller brukar jordbruks- fastigheter inom den del av länet där koncessionsrenskötsel utövas, d v a längs och älvdalar. beslut avseende koncessioner i Muonio sameby innehöll ett sådant villkor. Sedan koncessionshavarna överklagat detta villkor har både länsrätt och kammarrätt ansett att rennäringslagen inte gav utrymme för ett sådant villkor. Regeringsrätten har i beslut , sedan överklagat kammarrättens dorn, konstaterat att det av uppställda villkoret inte var lagligen grundat. Regeringsrätten skriver i beslutet "Detta innebär dock inte att frågan om koncessionshavarnas beredvillighet att ta emot skötesrenar inte kan beaktas i ärenden om koncessionsrenskötsel Koncession får enligt 85 § andra stycket rennäringslagen lämnas endast om fortsatt renskötsel inom området är till övervägande nytta för orten och endast om den som söker koncession kan antas driva renskötseln på ett ändamålsenligt sätt. Vid denna prövning kan givetvis möjligheten för bl. a, fastighetsägare i området att ha skötesrenar få betydelse. Om förutsättningarna för koncessionen har ändrats, kan vidare enligt 89 § samma lag återkalla koncessionen eller besluta om nya villkor." tolkning av Regeringsrättens beslut konstaterar att det är möjligt att villkora en koncession på det sätt tidigare gjort. tolkar Regeringsrättens fortsatta skrivning på det sättet att om koncessionshavarna inte vill ta emot skötesrenar kan överväga att inte meddela dem koncession. På samma sätt skulle kunna att återkalla en koncession om koncessionshavarna under pågående koncessionsperiod ändrar förutsättningarna för skötesrenägarna att lämna sina renar i vård hos koncessionshavarna. Konsekvenser av Regeringsrättens beslut Skötesrenägarna inom koncessionsområdet anses enligt 86 § rennärings- lagen som renskötande medlem. Som sådan medlem har de ett avgörande inflytande på hur renskötseln bedrivs inom respektive koncessionsby. Det förhållande som har inträtt innebär att en skötesrenägare måste avveckla sitt reninnehav om en koncessionshavare vägrar att ta hand om Denna effekt uppstår eftersom skötesrenägaren, inte får ta hand om sina egna renar. Rätten att ta hand om dessa renar är förbehållen den som har fått koncession och är same. Om nu en skötesrenägare inte längre har några renar så är han heller inte längre medlem i Regeringsrättens beslut leder i sin förlängning till att koncessions- enskötseln kan avvecklas i de samebyar där koncessionshavarna inte vill sköta andras renar. Därmed faller hela tanken med koncessions- Inom , , , och kommuner finns det åtta koncessionssamebyar. kommitténs betänkande "En ny rennäringspolitik" framgår på sid 328 att det inom koncessionssamebyarna 1998 fanns 1019 renägare med totalt Antalet koncessionshavare var 15 och dessa ägde drygt De ca 1000 skötesrenägarna ägde således något över 10000 Dessa tusen renägare som ställer sina marker till rennäringens förfogande har inte längre någon lagstadgad rätt att få hålla renar. De är istället hänvisade till koncessionshavarnas välvilja. befarar att det kan bli så att skötesrenägarna får det svårare att placera sina renar hos koncessionshavarna. Om det blir så förändras de ekonomiska förutsättningarna för den jordägande befolkningen för vilken renägandet är ett värdefullt komplement inom ett område där man är beroende av flera sysselsättningar för att få tillräcklig utkomst. Koncessionsrenskötseln har också en kulturell betydelse. diskuterar på sid 347 i betänkandet under avsnittet Koncessionsrenskötsel skyldigheten för koncessionshavare att ta emot skötesrenar. Kommittén skriver fdljande. föreskriver i koncessionsbesluten att koncessionshavaren skall ta emot ett visst antal skötesrenar. Som vi beskrivit ovan har Hovrätten för och Länsrätten i bedömt att dagens regler inte ger utrymme för att meddela sådana tvingande villkor. Kammarrätten i delar i dorn (mål nr 3815 3824/1998 den uppfattningen. har överklagat domen till Regeringsrätten. Enligt 8 kap. 3 § regeringsformen skall föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och det allmänna, som gäller åligganden för den enskilde eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, meddelas genom lag. Vid bedömningen av om föreskrifter gäller ett åliggande bör man dock skilja mellan om det är den grundläggande regleringen som är tvingande eller om det endast är enskilda beslut med stöd av regleringen som är tvingande. Överfört till frågan om villkor i koncessioner kan detta resonemang innebära att man konstaterar att det är fråga om regler som innebär att kan meddela ett tillstånd att bedriva en renskötsel som annars hade varit otillåten. Det är således en reglering som gynnar den enskilde. Ett villkor inom den gynnande regleringen skulle kunna innebära en förpliktelse för den enskilde utan att därmed kommer i strid med 8 kap. 3 § regeringsformen. Mot denna bakgrund anser vi att det inte är självklart att inte far meddela villkor om skyldighet att ta emot skötesrenar. Vi anser att eftersom systemet med koncessionsrenskötseln bygger på att markägarna deltar i renskötseln genom att vara skötesrenägare så är det rimligt att koncessionen kan förenas med ett sådant villkor. Då frågan är föremål för prövning i dornstol föreslår vi dock ingen ändring i lagen. Skulle det visa sig att Regeringsrätten inte meddelar prövningstillstånd eller, vid en prövning, finner att villkoret inte är tillåtet, anser vi att lagtexten bör ändras så att det direkt framgår att har möjlighet att meddela ett sådant villkor. Regeringsrätten har i sitt beslut ansett att det av meddelade villkoret inte har stöd i lagstiftningen. Den möjlighet som återstår att tillförsäkra markägarna rätten att få hålla renar i vård hos koncessionshavarna är att i rennäringslagen ange att det föreligger en skyldighet. Ett alternativ kan också vara att tillförsäkra rätten att föreskriva ett sådant villkor. anser att en i lagen inskriven skyldighet att ta emot skötesrenar eller en i lagen given möjlighet att meddela ett sådant villkor minimerar risken för tvist om tilllämpningen av 85 och 89 §§ i rennäringslagen vad gäller möjlighet att inte meddela koncession, återkalla den eller besluta om nya villkor. anser att rennäringslagen bör ändras på sätt De som deltagit i beslut Beslut om denna skrivelse har fattats av landshövding efter föredragning av länsassessorn . handläggning har även läns-rådet , chefsjuristen Bjelle och rennäringsdirektören deltagit. Förteckning över remissinstanser, i förslag , , kommun, , och Muonio sameby har yttrat sig över i förslag (Dnr Jo2003/2843) , , och kommuner har inbjudits att lämna synpunkter, men avstått från att yttra sig. Förslag till lag om ändring i rennäringslagen (1971:437) Härigenom förskrivs i fråga om rennäringslagen (1971:437)1 dels att 83 § skall upphöra att gälla, dels att 7, 12, 14, 25, 39, 41, 42, 44, 45, 4952, 56, 58, 59, 62, 73, 74, 7880, 8486, 88, 89, 94, 95, 97, 99, 100 och 102 §§ samt rubriken närmast före 73 § skall ha följande lydelse. Indelning i byområden göres av Indelning i byområden görs av Indelningen skall göras så, att områdena blir lämpade för sitt ändamål med hänsyn till betestillgång och övriga omständigheter. Ägare till en fastighet som kan komma att beröras av ett beslut om ändrad indelning skall ges möjlighet att yttra sig över den föreslagna indelningen. Innan fattar beslut om ändrad indelning skall sammanträde hållas med berörda samebyar. Sammanträde behövs dock inte om 1. de berörda samebyarna sam- tycker till ändringen, 2. sammanträde inte begärs av annan part i ärendet, och 3. den föreslagna indelningen är förenlig med andra stycket. Sameby kan som medlem anta annan same än som anges i 11 §, om han avser att med egna renar driva renskötsel inom byns betes- område. Vägras sökanden inträde som medlem, kan medge honom inträde, om det finns särskilda skäl. En sameby får som medlem anta annan same än som anges i 11 §, om denne avser att med egna renar driva renskötsel inom byns betes- område. Om sökanden vägras inträde som medlem, får med- ge sökanden inträde, om det finns särskilda skäl. En renskötande medlems döds- 1 Lagen omtryckt 1993:36. får fortsätta den av medlemmen bedrivna renskötseln från dödsfallet. Är dödsbodelägare under , räknas tiden från det han fyller . Kravet i 1 § tredje stycket om medlemskap i sameby gäller inte för rätt till renskötsel som avses här. bo får från dödsfallet fortsätta den renskötsel som bedri- vits av medlemmen. Är en dödsbo- delägare under , räknas tiden från det dödsbodelägaren fyller . Kravet i 1 § tredje stycket om medlemskap i sameby gäller inte för rätt till renskötsel som avses här. Medlem i sameby får jaga och fiska på utmark inom de delar av byns betesområde som hör till renbetesfjällen eller lappmarkerna, när renskötsel är tillåten där. Första stycket äger motsvarande tillämpning på medlem i sameby som tillfälligt uppehåller sig inom annan samebys betesområde för renskiljning eller annat ändamål som har samband med renarnas skötsel. Han får dock jaga och fiska endast för sitt uppehälle. Uppehåller sig björn, varg, järv eller lo bevisligen i trakten, får jakt efter sådant djur företagas på mark som anges i första stycket inom annan samebys betesområde, i den mån regeringen eller myn- dighet, som regeringen bestäm- mer, tillåter det. Inom de områden i och som vid ut- gången av tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete får medlem i sameby inom byns betesområde fiska till husbehov samt jaga rovdjur, i den mån regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, tillåter det. En medlem i sameby får jaga och fiska på utmark inom de delar av byns betesområde som hör till renbetesfjällen eller lappmarkerna, när renskötsel är tillåten där. Det som sägs i första stycket gäller även då en medlem i same- by tillfälligt uppehåller sig inom en annan samebys betesområde för renskiljning eller annat ändamål som har samband med renarnas skötsel. I sådant fall får dock medlemmen jaga och fiska endast för sitt uppehälle. Uppehåller sig björn, varg, järv eller lo bevisligen i trakten, får jakt efter sådant djur bedrivas på sådan mark som anges i första stycket inom en annan samebys betesområde, i den mån regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, tillåter det. Inom de områden i och som vid ut- gången av tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete får en medlem i sameby inom byns betesområde fiska till husbehov samt jaga rovdjur, i den mån regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, tillåter det. Sameby och dess stadgar regi- Samebyar och deras stadgar streras hos i det län där byns styrelse enligt stadgarna stadgarna registrerats är de inte skall ha sitt säte, om ej annat 2 Senaste lydelse 1996:949. följer av 102 §. registrerats är de ej giltiga. garna tillkommit i föreskriven ord- tillkommit i föreskriven ordning ning och att de ej innehåller något och att de inte innehåller något som strider mot lag eller författ- som strider mot lag eller författ- Första och andra styckena gäller även vid ändring av stadgarna. Renskötande medlem som läm- nar renskötseln svarar ej för kostnader som belöper därefter. Motsvarande gäller ny renskötande medlem för tiden före det han börjar driva renskötsel. En renskötande medlem som lämnar renskötseln svarar inte för kostnader som avser tiden där- efter. Motsvarande gäller en ny renskötande medlem för tiden före det att medlemmen börjar driva renskötsel. De renskötande medlemmarna har att förskottera de medel som behövs för renskötseln. Styrelsen utdebiterar sådana medel på grundval av debiterings- längd. Utdebiteringen göres efter vad som är skäligt med hänsyn till medlems reninnehav och omfatt- ningen av det arbete han och hans husfolk kan antagas komma att utföra för byn under räkenskaps- året. I debiteringslängden skall anges det belopp som utdebiteras, vad som belöper på varje renskötande medlem och när betalning skall ske. Samebys kostnader för ren- skötseln fördelas slutligt mellan de renskötande medlemmarna för varje räkenskapsår. Vid kostnads- fördelningen bestämmes de belopp som renskötande medlem för räkenskapsåret skall utge till byn eller mottaga av byn. Slutlig kostnadsfördelning sker på grundval av avräkning som styrelsen har att upprätta enligt 53 § tredje stycket. Kostnaderna fördelas enligt vad som anges i 40 De renskötande medlemmarna skall förskottera de medel som behövs för renskötseln. Styrelsen utdebiterar sådana medel på grundval av debiterings- längd. Utdebiteringen görs efter vad som är skäligt med hänsyn till en medlems reninnehav och om- fattningen av det arbete med- lemmen och medlemmens husfolk kan antas komma att utföra för byn under räkenskapsåret. I debiteringslängden skall det anges vilket belopp som utdebi- teras, vad som avser varje ren- skötande medlem och när betal- ning skall ske. En samebys kostnader för ren- skötseln fördelas slutligt mellan de renskötande medlemmarna för varje räkenskapsår. Vid kostnads- fördelningen bestäms de belopp som varje renskötande medlem för räkenskapsåret skall betala till byn eller ta emot av byn. Slutlig kostnadsfördelning sker på grundval av avräkning som styrelsen har att upprätta enligt 53 § tredje stycket. Kostnaderna fördelas enligt vad som anges i 40 Styrelsen består av ordförande och ytterligare en eller flera ledamöter som utses på bystämma.En styrelseledamot får inte vara underårig eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken.En styrelseledamot får skiljas från sitt uppdrag före utgången av den tid för vilken ledamoten blivit utsedd.Val av styrelse eller ändring i dess sammansättning skall an- mälas till . och 41 §§. Vid fördelningen gott- skrives renskötande medlem erlagt förskott och värdet av arbete som han och hans husfolk utfört för byn. Samebyn bestämmer i förväg värde för dag eller timme av sådant arbete. och 41 §§. Vid fördelningen till- godoräknas en renskötande med- lem betalat förskott och värdet av arbete som medlemmen och med- lemmens husfolk utfört för byn. Samebyn bestämmer i förväg värdet för dag eller timme av sådant arbete. Kan förskotts- eller slutlikvid som påförts renskötande medlem enligt 4244 § ej uttagas hos honom, fördelas bristen mellan övriga renskötande medlemmar i förhållande till deras inbördes skyldighet att svara för likviden. Bristen utdebiteras genom debite- ringslängd enligt 42 §. I den mån sådan likvid senare inbetalas, skall det influtna beloppet tillgodo- räknas dem som täckt bristen i förhållande till vad de betalat. Debiterad och till betalning förfallen likvid får uttagas enligt bestämmelserna i utsöknings- balken om fordran, för vilken betalningsskyldighet ålagts genom dom som äger laga kraft, om ej besvärsmyndigheten i samband med besvärstalan förordnar annat. Kan förskotts- eller slutlikvid som påförts en renskötande medlem enligt 4244 § inte tas ut hos medlemmen, fördelas bristen mellan övriga renskötande med- lemmar i förhållande till deras inbördes skyldighet att svara för likviden. Bristen utdebiteras genom debiteringslängd enligt 42 §. I den mån sådan likvid senare betalas in, skall det in- betalade beloppet tillgodoräknas dem som täckt bristen i förhållande till vad de betalat. Likvid som debiterats och förfallit till betalning får tas ut enligt bestämmelserna i utsök- ningsbalken om fordran, för vilken betalningsskyldighet ålagts genom lagakraftvunnen dom, om inte annat beslutas i samband med överklagande. 49 § Styrelsen består av ordförande och ytterligare en eller flera leda- möter som utses på bystämma. Styrelseledamot får inte vara underårig eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Styrelseledamot kan skiljas från sitt uppdrag före utgången av den tid för vilken han blivit utsedd. Val av styrelse eller ändring i dess sammansättning skall anmälas till . Finns ej styrelse, kan läns- styrelsen på yrkande av någon vars rätt är beroende av att behörig styrelse finns förordna syssloman att handha byns angelägenheter och företräda byn såsom styrelse. Syssloman har rätt att av byn erhålla arvode som bestämmes av . Styrelsen sammanträder så ofta det behövs. Som styrelsens beslut gäller den mening varom de flesta röstande förenar sig. Vid lika röstetal gäller den mening som ordföranden biträder. Styrelseledamot får ej taga befattning med angelägenhet vari han har ett väsentligt intresse som strider mot samebyns. Styrelsen kan uppdraga åt särskild arbetsledare att under styrelsens inseende leda rensköt- seln. Styrelsen kan bemyndiga sär- skild person att företräda samebyn, om ej annat beslutats. Sådant bemyndigande och återkallelse därav skall anmälas till länssty- relsen. Revisor skall avge berättelse, som skall innehålla redogörelse för resultatet av hans granskning och uttalande huruvida anmärkning framställes eller ej i fråga om räkenskapernas förande eller för- valtningen i övrigt. Framställes anmärkning, skall anledningen till denna anges i berättelsen. Revisionsberättelse skall även innehålla särskilt uttalande huruvida ansvarsfrihet för styrelsen tillstyrkes eller ej. saknas, får Same- tinget på yrkande av någon vars rätt är beroende av att behörig styrelse finns förordna syssloman att ha hand om byns angelägen- heter och företräda byn såsom styrelse. En syssloman har rätt att av byn få arvode som bestäms av samman- träder så ofta det behövs. Som styrelsens beslut gäller den mening som mer än hälften av de närvarande röstar för. Vid lika röstetal gäller den mening som stöds av ordföranden. En styrelseledamot får inte ta befattning med angelägenheter där ledamoten har ett väsentligt intresse som strider mot samebyns. Styrelsen får uppdra åt en särskild arbetsledare att under styrelsens inseende leda rensköt- seln. Styrelsen får uppdra åt en sär- skild person att företräda samebyn, om inte annat beslutats. Ett sådant uppdrag och återkallelse av det skall anmälas till . Revisor skall avge en berättelse, som skall innehålla en redogörelse för resultatet av granskningen och ett uttalande om huruvida anmärk- ning framställs eller inte i fråga om räkenskapernas förande eller förvaltningen i övrigt. Framställs anmärkning, skall anledningen till den anges i berättelsen. Revisions- berättelsen skall även innehålla ett särskilt uttalande i frågan om ansvarsfrihet för styrelsen. Medlems rätt att deltaga i handhavandet av samebyns ange- lägenheter utövas på bystämma. Medlem som underlåtit att i rätt tid fullgöra sin betalningsskyl- dighet enligt denna lag gentemot byn får deltaga i förhandlingarna men har ej rösträtt innan han fullgjort sin skyldighet. Medlem eller annan får icke, själv eller genom ombud eller som ombud för annan, deltaga i behandling av fråga vari han har ett väsentligt intresse som strider mot samebyns. I fråga om rösträtt och beslut på bystämma gäller, om ej annat följer av särskild bestämmelse i denna lag, 1.att varje myndig medlem har en röst i fråga som rör utseende av ordförande på bystämma eller av revisor, beviljande av ansvarsfrihet för styrelsen eller ändring av sådan föreskrift i stadga som avses i 38 § andra stycket 16, 2.att i övriga frågor rösträtt tillkommer endast renskötande medlem, som därvid har en röst för varje påbörjat hundratal renar som enligt gällande renlängd innehas av honom, dock inte för fler renar än som samebyn bestämt för honom enligt 35 §, En medlems rätt att delta i handhavandet av samebyns ange- lägenheter utövas på bystämman.