prop · GT03105 · 2006-03-17 00:00:00 — Fler äldre är också vad som kallas unga äldre, som har långt större konsumtionsmöjlighet än tidigare generationer. Men bilden av den friska, aktiva, kapitalstarka äldre konsumenten stämmer långt ifrån in på alla. Utslagning i arbetslivet, belastningsskador, stress, psykisk och fysisk ohälsa drabbar många redan . Många äldre befinner sig i en annan ekonomisk situation än under sitt yrkesverksamma liv, varför konsumtionsval kan få andra konsekvenser. har konsumenterna fått ett ökat inflytande inom flera områden. Det är möjligt att hitta nya tjänster och nya produkter genom Internet. Den tekniska utvecklingen har öppnat nya områden och lett till utvecklingen av nya produkter och tjänster. Unga och nyfikna konsumenter har ofta medverkat till att stimulera företag att sänka kostnader eller att öka kvaliteten inom nya konsumtionsområden. På fungerande marknader leder detta också till anpassningar av redan befintliga tjänster. De stora konsumentkollektiven kan därmed i förlängningen vinna på att medvetna och kräsna konsumenter tvingar fram utveckling av bättre produkter och lägre priser. En förutsättning för en positiv utveckling inom nya områden är en fungerande konkurrens och ett fungerande rättsligt skydd för konsumenterna. I takt med att konsumtionen blir mer internationell och diversifierad krävs därmed en motsvarande utveckling av internationella regelverk och Prop. 2005/06:105 informationsspridning. En annan aspekt på utvecklingen i samhället är de förändrade förutsättningarna för reklam och media. sker marknadsföringen på ett helt annorlunda sätt . var reklamen lätt att urskilja då den var presenterad på ett ohöljt och direkt sätt. Konsumenterna visste att det var reklam det handlade om, och de hade möjlighet att aktivt förhålla sig till den. Utvecklingen har dock gått mot att marknadsföringen blir alltmer subtil där nya metoder som t.ex. produktplacering blir allt vanligare. Kända personer köps av vissa varumärken och TV-program om heminredning m.m. samarbetar med företag som bidrar med produkter till programmet och på så sätt får göra reklam i programmet. Svenska konsumenter har fått allt fler varor och tjänster att välja bland, inte minst inom områden som öppnats för konkurrens. Den ökade valfriheten har dock en kostnad. Många konsumenter upplever att val av leverantör av t.ex. el och telefoni eller val av placeringsform för framtida pension som svårt när det gäller att bedöma vad som är bäst i det enskilda fallet. Behovet av utbildning och information är i många fall stort. Konsumentproblem är vanligt förekommande och dyra. En viktig uppgift för konsumentpolitiken är att medverka till att vi får kunniga och medvetna konsumenter som för medvetna val. Men detta räcker inte. Konsumenterna befinner sig ofta i underläge. Det drabbar enskilda konsumenter och särskilt dem som på olika sätt är utsatta. Det kan handla om bristande ekonomiska resurser eller bristande förutsättningar språkligt. Varje konsument har i genomsnitt tre problem och person. Dessa problem kostar i genomsnitt och vuxen. Det motsvarar totalt ca och utgör av BNP. Vanligast förekommande är problem med produkter inom området elektronisk kommunikation. Av de personer som har haft problem uppger att de har haft problem som kan hänföras till denna kategori. Andra varukategorier som konsumenterna har problem med är personliga produkter, el- och fritidsprodukter samt mat och dryck. Dessa uppgifter framkom i en konsumentundersökning som Jordbruks- departementet lät göra 2005. Ett omfattande förebyggande arbete, utbildning och information, ett starkt rättsligt skydd samt möjlighet att få rättelse är grundläggande i en konsumentpolitik som gör konsumenterna trygga. 4.2Utvecklingen av de svenska konsumenternas ekonomi Den svenska ekonomin utvecklas väl. har haft en tillväxt som har varit högre än genomsnittet i EU och . har levnadsstandarden, mätt som real bruttonationalinkomst per capita, ökat lika snabbt som i . har också sysselsättningen stigit med 290 000 personer. Den starka tillväxt som hade 2005, främst beroende på en ökad export, väntas nu gå över i en inhemsk driven tillväxt, med stora investeringar och ökad privat konsumtion. beräknar att tillväxten i under den närmaste framtiden blir betydligt större än i de flesta andra länder inom EU. De svenska konsumenterna gynnas av den allmänna ekonomiska utvecklingen. Realinkomsterna har ökat, priserna har varit stabila och räntorna har varit låga. Hushållens ekonomi har stärkts . Konsumtionsutrymmet, mätt som konsumtionsutgifter, för de svenska hushållen har stigit . Den årliga ökningen har i genomsnitt legat på . Men ökningen har sett olika ut för olika grupper (se avsnitt 4.2.1). Den andel av hushållens utgifter som läggs på livsmedel och boende har minskat med 2 resp. . I stället har hushållen ökat den andel som man lägger på elektronisk kommunikation, fritid, underhållning och kultur, rekreation, charterresor, hotell, caféer och restauranger. Den andel som hushållen lägger på konsumtion i utlandet har också ökat påtagligt. Konsumenternas positiva ekonomiska utveckling syns därmed inte minst genom en ökning i utgifter för sådant som går utöver baskonsumtionen. står bostadsutgifterna för en mycket stor andel av den disponibla inkomsten för hushållen med lägst inkomst. I SCB:s undersökning Hushållens utgifter framgår att för hushåll med lägst disponibel inkomst går av den disponibla inkomsten till kostnader för boende medan motsvarande siffra för hushållen med högst inkomst är . Undersökningen är en urvalsundersökning och har en relativt stor osäkerhet. stod mat och boende för av hushållens utgifter medan den andelen har sjunkit till 2004. ökade den andel som de svenska hushållen lägger på sådant som möbler, kläder, transporter, fritid, kultur, restauranger och kaféer från . steg det reala konsumtionsutrymmet med . 4.2.1Med olika förutsättningar för konsumtion På individnivå kan vad och hur vi konsumerar få olika konsekvenser beroende på vilken livssituation vi befinner oss i. För konsumenter med låg disponibel inkomst får ett dåligt köp, ett dyrt val av elleverantör eller ett ofördelaktigt lån större konsekvenser än för konsumenter med en hög disponibel inkomst. Internationellt sett har haft en mycket jämn inkomstfördelning. Förutom en relativt jämn fördelning av lönenivåerna bidrar den generella välfärdspolitiken med dess transfereringar till denna jämna inkomstfördelning. ökade dock både löne- och inkomstspridningen. Den ökande inkomstspridningen märktes , bl.a. i höga kapitalinkomster. har dock inkomstspridningen minskat något i . Inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor har i stort sett varit oförändrade . steg dock kvinnornas inkomster mer än männens. Trots detta var den genomsnittliga disponibla inkomsten för kvinnor 2002 av den genomsnittliga inkomsten för män. Även mellan olika typer av hushåll varierar inkomsten betydligt. Disponibel inkomst per konsumtionsenhet för individer -, , /år Ensamboende/Ensam stående Sammanboende utan barn, 30-49 Sammanboende utan barn, 65-74 Sammanboende har inte bara en betydligt högre disponibel inkomst än ensamboende, de har också haft en bättre inkomstutveckling. Sammanboende hade 1996 ungefär sju % högre disponibel inkomst jämfört med genomsnittet i . hade ensamboende en disponibel inkomst som var av genomsnittet i landet. Givetvis finns det hushåll som har fått lägre inkomster men sammantaget har samtliga hushålls- och inkomstgrupper fått stigande inkomster. Inkomstökningen har dock varierat. hade den disponibla inkomsten för sammanboende ökat till nio % över den genomsnittliga disponibla inkomsten i landet, medan den för ensamboende hade sjunkit till av genomsnittet. Det innebär att även om ensamstående fått ökade inkomster har den genomsnittliga inkomsten ökat mer. Ensamstående med barn var den hushållskategori som hade den lägsta disponibla inkomsten 1996. Den utgjorde då av den genomsnittliga disponibla inkomsten i landet. Den siffran hade sjunkit till 2004. Ensamstående med barn har alltså haft en betydligt lägre inkomstökning än genomsnittet. Den disponibla inkomsten för ensamboende är i stort sett densamma som för ensamboende med barn. Skillnaden mellan män och kvinnor framgår också när man tittar på disponibel inkomst i olika hushåll. Ensamstående kvinnor har lägre inkomster än ensamstående män oavsett ålder. Ensamstående kvinnor med barn är den hushållstyp som har den lägsta inkomsten per konsumtionsenhet. Sammanboende med barn har haft en mer gynnsam utveckling även om den disponibla inkomsten per individ är lägre ju fler barn som hushållen har. Hushåll som består av sammanboende och som inte har barn är den kategori som hade den högsta disponibla inkomsten per individ. Dessa grupper har också ökat sin Den låg 2003 över genomsnittet. 2005/06:105 Den relativa ökningen var dock störst för sammanboende med barn. Inkomstökning i procent, 2004 jämfört med Ensamboende/Ensa mstående Ensamboende, 30- 49 Ensamboende, 65- 74 Sammanboende utan barn, 30-49 Sammanboende utan barn, 65-74 Källa: SCB, siffrorna för är preliminära. Inkomstutvecklingen på hushållsnivå har inte lett till en generell utjämning mellan ensamstående kvinnor och män. För de flesta kategorierna har i stället ensamstående kvinnor haft en sämre inkomstutveckling än den för ensamstående män. Ensamstående kvinnor i åldern 6574 har dock närmat sig nivån för männen eftersom deras inkomster stigit relativt sett mer än den för män i motsvarande ålder. har dock dessa kvinnor en lägre absolut inkomst än den som männen har. konsumtionsenhet för individer -, 2004, /år Ensamboende kvinnor, 30-49 Ensamboende män, 30-49 Ensamboende kvinnor, 65-74 Ensamboende män, 65-74 Ensamboende kvinnor med barn Ensamboende män med barn Källa: SCB, siffrorna är preliminära. Inkomstförändring i procent för ensamstående kvinnor och män, 2004 Ensamboende/ensam stående Ensamboende kvinnor, 30-49 Ensamboende män, 30-49 Ensamboende kvinnor, 65-74 Ensamboende män, 65-74 Ensamboende kvinnor med barn Ensamboende män med barn Källa: SCB, siffrorna är preliminära. Den generellt gynnsamma utvecklingen av den svenska ekonomin har följaktligen inte fördelats jämt över befolkningen. Totalt hade av hushållen 1995 en disponibel inkomst per konsumtionsenhet som är lägre än hälften av genomsnittet. Denna andel steg under återstoden av 1990- talet för att 2000 vara uppe i . har det skett en utjämning i inkomstspridningen. Bland de ensamstående är det betydligt fler som har en disponibel inkomst som är mindre än hälften av genomsnittet för hushåll i och bland de ensamboende är det framför allt i unga hushåll som andelen är hög. av de ensamstående hade 2003 en disponibel inkomst som var lägre än hälften av genomsnittet. Mer än vart femte hushåll i denna kategori hade en disponibel inkomst som var lägre än av den genomsnittliga disponibla inkomsten i landet. För ensamstående med barn syns samma generella trend. hade av dessa hushåll en disponibel inkomst som utgjorde av riksgenomsnittet. Denna siffra steg under resten av 1990-talet till 2000 och har sjunkit till 2003. Andelen ensamstående med barn som har en disponibel inkomst som är av genomsnittet har däremot stigit , från till . Den generella bilden av att inkomstklyftorna ökade , för att sedan minska syns också i statistiken över biståndsmottagande hushåll. Här stiger det utbetalda biståndet i reala termer 1994-1997 för att sedan minska till 2004 då det åter ökar marginellt. Den andel hushåll som är biståndstagare stiger också för att därefter minska från av hushållen till 2004. För konsumenter som är nya svenskar ser villkor och förutsättningar ofta annorlunda ut. Många nya svenskar har låg disponibel inkomst, vilket innebär att ett dåligt köp drabbar dem hårdare. Den som kommer till kan också behöva råd och hjälp för att sätta sig in i vilka rättigheter och skyldigheter man har som konsument. Information kan därför vara av extra stor betydelse. Konsumtion spelar även en central roll i vår kultur och har därför betydelse för sociala relationer och situationer. Kunskap om konsumtionsfrågor är också ett sätt att få tillträde till och bli delaktig i det svenska samhället. 4.2.2Ekonomisk utsatthet bland barn Ett annat sätt att spegla samhällsutvecklingen är att se till villkoren för barnen. Barnfamiljer i allmänhet och ensamstående föräldrar i synnerhet har lägre inkomster än genomsnittet. Den andel barn som lever i familjer med en ekonomisk standard som inte motsvarar socialbidragsnormen steg från 1996 för att därefter sjunka till 2003. För barn till ensamstående mödrar är motsvarande siffra 2003. En annan indikator på ekonomisk utsatthet är om man saknar en kontant marginal . , forskare vid , , pekar i sin avhandling , på att avsaknaden av en sådan ekonomisk buffert försvårar möjligheten att ta del av ekonomiskt fördelaktiga erbjudanden som storpack, realisationer och mängderbjudanden. påpekar också att köp av kapitalvaror på avbetalning ofta blir dyrare än kontantinköp. Statistik visar att hushåll med ensamstående föräldrar, särskilt ensamstående mammor, ligger mycket högt när det gäller avsaknaden av en sådan kontantmarginal. Statistiken visar också att det är nästan vanligare att denna kontantmarginal saknas i barnhushåll där båda föräldrarna är födda utanför , jämfört med barnhushåll där båda föräldrarna är födda i . har den ekonomiska situationen för barn och unga undersökts. En interdepartemental arbetsgrupp tillsattes med uppgift att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Arbetet resulterade i rapporten utsatta barn (Ds 2004:41). ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) aviserade regeringen att ska avsättas för reformer för ekonomiskt utsatta barn. Regeringen har därefter lämnat propositioner till med förslag på förbättringar inom underhållsstödet och bostadsbidrag för barnfamiljer samt införandet av ett barntillägg för studerande föräldrar inom studiestödssystemet. Ytterligare förbättringar inom de allmänna barnbidragen och föräldraförsäkringen aviserades i budgetpropositionen . Dessa förbättringar riktas till de ensamstående föräldrarna med låga inkomster. Den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet för familjer födda i är några procent högre än genomsnittet i . För barn med föräldrar födda inom ligger motsvarande disponibla inkomst under rikssnittet. Familjer där båda föräldrarna är födda utanför EU är motsvarande siffra av genomsnittet. Det märks också en mycket tydlig skillnad i hur länge man har bott i . Familjer där båda föräldrarna kommer från länder utanför EU som har bott i eller har en inkomst som utgör av genomsnittet medan för familjer med föräldrar födda utanför EU som har bott i och har en disponibel inkomst per konsumtionsenhet är . Barn och unga som konsumenter Barn och unga är i hög grad konsumenter. De har ofta egna pengar att röra sig med, de tilltalas som konsumenter och de påverkar familjens konsumtionsmönster. De möter också många bilder av sig själva som barn och ungdomar i konsumtionssamhället. Barn och unga är inte bara individer i olika åldrar, de är också pojkar eller flickor, de lever i en sociokulturell miljö och under varierande ekonomiska omständigheter. Dessa faktorer påverkar deras val i olika köpsituationer. Pressen är stor på barn och unga att äga vissa konsumtionsvaror, som märkeskläder och elektronik. Av 120 intervjuade ungdomar mellan hade alla utom en mobiltelefon, se (2005:3). Även om rapporten visade att kontantkorten fortfarande dominerar stort så var av ungdomarna knutna till ett kontraktsabonnemang, något som ökar risken för överskuldsättning. Rapporten pekar också på att operatörernas marknadsföring är aggressiv och exponeras ovanligt stor i media. Ett sätt att mäta barns och ungdomars konsumtionsutrymme är att se Prop. 2005/06:105 på den ekonomiska bufferten de har. En mycket stor majoritet av barn och unga i åldrarna10-18 år säger sig kunna skaffa till dagen därpå om så behövs. Bland pojkar säger att de kan skaffa en sådan buffert medan motsvarande siffra för flickorna ligger på . Andelen som kan skaffa en sådan buffert är mindre bland 1012 åringar och högre bland 1618 åringar, men könsskillnaden finns i samtliga åldersgrupper. På motsvarande sätt uppger flickorna i något högre grad att de någon eller inte har haft råd att köpa något de vill ha men de flesta barnen uppger att de kan köpa det som de vill ha. Om man i stället frågar barn om de inte har haft råd att följa med kompisar, visar svaren att bland barn i åldern är det pojkarna som oftare har fått avstå. För ungdomar i åldrarna , återgår dock det tidigare mönstret, dvs. att flickorna oftare uppger att de inte har råd att följa med kompisar i större utsträckning än vad pojkarna gör. I samtliga åldrar uppger en tredjedel att de inte har kunnat följa med kompisar på någon eller några aktiviteter eftersom de inte har haft råd. Många unga ifrågasätter delar av den moderna livsstilen, inte minst om den är förenlig med deras syn på rättvisa. Fler än av konsumenterna som är och av konsumenterna har bojkottat en vara eller valt en vara framför en annan av etiska skäl. För dessa konsumenter kan ökad kunskap och tillgång till utförlig information ha stor betydelse. Bland de yngre barnen handlar det inte om egna aktiva val utan i stor utsträckning om påverkan från kamrater, vuxna och inte minst om reklamens påverkan. använder marknadsförare alltmer subtila metoder för att nå ut med sina produkter. Det förekommer att företag köper ungdomars tjänster att på en hemsida, som ungdomarna ofta besöker och där de har ett kompisnätverk, skriva om en produkt som t.ex. en film, en sminkprodukt eller ett livsmedel till andra ungdomar. Detta ses som ett av de mest effektiva sätten att få genomslag för en produkt eftersom det bygger på ett förtroende som finns vänner emellan. Den här typen av kommersiell press är särskilt svår att genomskåda och värja sig mot, särskilt för unga människor. 4.3Mäns och kvinnors konsumtionsmönster Både män och kvinnor ska kunna känna sig trygga som konsumenter. Vi lever i ett samhälle där våra möjligheter och livsvillkor starkt påverkas av vilket kön vi tillhör. Även konsumtion är könsrelaterad. Exempelvis äter män oftare ute än kvinnor och de konsumerar mer alkohol och tobak än kvinnor. Kvinnor å andra sidan konsumerar en större andel hushålls- tjänster och hygienartiklar än vad män gör. I rollen som konsument ska kön inte innebära att man diskrimineras och får sämre fungerande eller dyrare produkter eller tjänster. Många produkter som finns på marknaden är skapade efter det ena eller det andra könets kroppar, intressen och behov. Vi konsumerar allt fler tjänster och gör allt fler val av service av olika slag. Även här kan män och kvinnor ha olika Prop. 2005/06:105 behov. Men män och kvinnor har också olika livscykler, varför de också efterfrågar olika varor och tjänster i livet. Det bör därför finnas en funktionell anpassning av varor och tjänster utifrån såväl mäns som kvinnors behov. Bristen på jämställdhet yttrar sig också i olika konsumtionsmönster, där kvinnor t.ex. oftare köper förbrukningsvaror, som mat, kläder och hushållsartiklar, medan män i högre utsträckning köper kapitalvaror och oftare står som ägare av bostad, bil och hemelektronik. Detta mönster är en spegling av den uppdelningen av betalt och obetalt arbete i hushållen. Det obetalda och osynliga arbetet utförs fortfarande till största delen av kvinnor. EU:s inre marknad har skapat nya möjligheter och många fördelar för såväl konsumenter som för företag. har varit en del av EU:s inre marknad . Den inre marknaden ger ett större utbud av varor och tjänster och skapar förutsättningar för ökad konkurrens och lägre priser. För att konsumenterna ska känna förtroende för och bli aktiva på den inre marknaden behövs konsumentpolitiska åtgärder på EU-nivå. Dels ska varor och tjänster vara säkra, dels ska konsumenterna känna trygghet även i andra avseenden när de handlar. Dessutom tenderar marknadsföring, obeställd e-post reklam (s.k. skräppost) och dylikt att bli mer gränsöverskridande. Utvecklingen av den inre marknaden gynnas av att för marknaden harmoniseras. Dessutom gör gemensamma regler det lättare för konsumenterna att veta vilka rättigheter de har, oavsett i vilken medlemsstat de handlar. Gemensamma regelverk som ger ett starkt konsumentskydd behövs därför på en gemensam EU- marknad. I samband med att regelverket kompletteras och ses över (se avsnitt 7.4) avser regeringen att verka för ett harmoniserat konsumentskydd som håller hög skyddsnivå, att det görs likformigt så långt som det är rimligt och att det är tillräckligt dynamiskt för att snabbt kunna möta nya förhållanden på marknaden. Bedömningen av de gemensamma reglernas utformning måste göras utifrån vad som i det aktuella fallet mest gynnar konsumenternas intressen. Utgångspunkten är att harmoniseringen inte ska innebära försämringar för konsumenter i medlemsstater som redan har ett högt skydd. För att lagstiftning och konsumentpolitiska beslut ska få genomslag i praktiken inom EU måste det finnas en effektiv marknadsbevakning och kontroll. Denna fråga har hög prioritet inom EU. En stor del av tillväxten i sker numera inom tjänstesektorn. Sektorn utgör av vår totala BNP. Analyserna om tjänstesektorns tillväxt är dock komplicerade eftersom tjänster ibland är svåra att definiera. Det blir allt vanligare att tjänster ingår i vad som traditionellt betraktats Prop. 2005/06:105 som tillverkningsindustri. En studie som har utförts av Svenskt Näringsliv visar att av de anställda i tillverkningsindustrin även ägnar sig åt tjänsteverksamheter (Svensk internationell tjänstehandel nuläge och möjligheter, , O. Erixon, 2001). Till exempel erbjuder vissa biltillverkare finansiella tjänster, konsulttjänster och utbildning. Livsmedelsproducenterna ger råd om livsmedelssäkerhet och teleoperatörerna tjänar pengar på att erbjuda telefonrådgivning till användare av datorprogram. Det är också allt vanligare att produkter tas fram genom samarbete mellan producenter och användare och att tjänster byggs in i paketlösningar. Vid köp av en vara kan det ingå ett åtagande om service vid köpet. Allt oftare blir det svårare att skilja varan från tjänsten. köper konsumenten snarare en funktion och då kan det vara än svårare att särskilja vad som egentligen är en ren tjänst. antog 2000 en strategi för ekonomiska reformer som ska göra Europeiska unionen till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi till 2010, den s.k. Lissabonstrategin. En nyckelfaktor i programmet är genomförandet av den inre marknaden för tjänster. Syftet med att underlätta handel med gränsöverskridande tjänster är bl.a. att ge gemenskapens medborgare och företag bättre priser, utbud och kvalitet. Som ett led i Lissabonstrategin presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till direktiv om tjänster på den inre marknaden (KOM(2004) 2 slutlig). Syftet med direktivet är dels att fastställa en rättslig ram som undanröjer hinder för fri etablering för leverantörer av tjänster och fri rörlighet för tillfälliga tjänster, dels att skapa en rättslig säkerhet för både leverantörer och mottagare av tjänster. första läsning har avslutats. text överensstämmer i stora drag med svenska skyddsintressen och berör problemområden som har lyft fram i rådsarbetet. Den nya principen om frihet att tillhandahålla tjänster måste analyseras vidare inom ramen för den fortsatta processen. Det råder delade meningar om innebörden av kompromissen. Reglernas utformning måste noga bevakas ur ett konsumentperspektiv. 4.6Konsumentpolitik för hållbar utveckling Välfärden måste även omfatta kommande generationer. Konsumtionen måste därför vara hållbar ur såväl ett socialt, ett ekonomiskt som ur ett miljömässigt perspektiv. Konsumentpolitiken är ett viktigt verktyg för att uppnå målet om en hållbar utveckling. Hållbar utveckling handlar om att värna om och nyttja givna resurser på ett hållbart sätt.