prop · GT0387 · 2006-02-14 00:00:00 — Det är emellertid viktigt att även lokala arbetstillfällen bibehålls eller skapas för att de resurser och utvecklingsmöjligheter som finns på landsbygden i form av tillgänglig arbetskraft, mark och vatten skall kunna utnyttjas på ett konkurrenskraftigt sätt. I många glesbygder är avstånden för stora för pendling och istället krävs arbetstillfällen på plats för att göra det möjligt att verka och bo på landsbygden. Även här blir dock kommunikationsmöjligheterna mycket viktiga. Glesbygden har haft en utflyttning och det börjar på sina håll att bli svårt att upprätthålla god service. ofta de glest befolkade landsbygdsområdena en exklusivitet som inte går att finna i de mera urbaniserade områdena. Närheten till natur, tystnaden Skr. 2005/06:87 och avskildheten är något som många uppfattar som positivt för För att tystnad och avskildhet skall få ett värde för landsbygdens utveckling och dra till sig ny befolkning måste emellertid minimikraven på kommunikationer och service vara uppfyllda. Den nya tekniken erbjuder successivt nya lösningar för hur samhället kan upprätthålla sådana grundläggande förutsättningar. För att utvecklas i en långsiktigt socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar riktning, står den svenska landsbygden framförallt inför två stora utmaningar: att skapa förutsättningar för ett gott företagsklimat och stimulera entreprenörskap på landsbygden, och att fortsatt värna om natur- och kulturvärdena i landskapet. En framtida ökad globalisering ställer stora krav på en konkurrenskraftig produktion. Med ökad import av livsmedel till låga priser blir det t.ex. än viktigare för livsmedelsproducenterna att hitta sina nischer för att marknadsföra sina produkter. Jordbruksproduktionen kommer även fortsättningsvis att vara viktig på landsbygden, både ekonomiskt och för den socialt hållbara utvecklingen och för att inte landskapet skall förändras i en oönskad riktning genom en utarmning av dess natur- och kulturvärden. Den beslutade reformen av EU:s jordbrukspolitik är omfattande och redan nu finns tecken på att marknaden för jordbruksprodukter påverkats genom minskad produktion. Dock är det för tidigt att säga vilken betydelse reformen har haft då andra faktorer också påverkar utvecklingen. Vad gäller betesmarkerna påverkas hävden av drivkrafter i olika riktningar och effekterna är därmed svårbedömda. Det blir därför speciellt viktigt att kontinuerligt bevaka utvecklingen för att snabbt få indikationer på eventuella förändringar i negativ riktning och att ha en god beredskap för att vid behov snabbt kunna vidta åtgärder för att motverka en sådan trend. Landsbygden kommer att behöva fler näringar än de areella för att skapa ett dynamiskt och långsiktigt hållbart näringsliv. Den tradition av samverkan och samarbete som finns på landsbygden måste uppmärksammas och ges möjlighet att vidareutvecklas. Det finns ett stort behov av analyser och underlag som rör landsbygdens utvecklingsfrågor. En utvecklad forskning behövs som bas för landsbygdspolitikens utformning. Regeringen har mot denna bakgrund givit Formas i uppdrag att ta fram ett nationellt program för forskning om landsbygdsutveckling. Uppdraget skall redovisas . Regeringen har vidare tillsatt en parlamentarisk kommitté, (Dir. 2004:87), med uppgift att utarbeta förslag till en långsiktig strategi för den nationella politiken för hållbar landsbygdsutveckling. I detta uppdrag ingår att behandla de areella näringarnas roll inom ramen för en hållbar landsbygdsutveckling. Kommittén har inom ramen för sitt uppdrag lämnat ett delbetänkande På väg moten hållbar landsbygdsutveckling (SOU 2005:36) med förslag till strategiska riktlinjer för nästa landsbygdsprogram. Detta behandlas i kapitel 6 i denna skrivelse. Skogens roll för en hållbar landsbygdsutveckling behandlas av (Dir. 2004:70). Åtgärder för landsbygdsutveckling 2000- 4.1Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000-2006 Regeringen redogjorde i skrivelsen En hållbar utveckling av landsbygden m.m (skr. 1999/2000:14, bet. 1999/2000:MJU2, rskr. 1999/2000:91) för innehållet i det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet för perioden 20002006. Jämfört med EU:s traditionella jordbruksstöd medger programmet en bredare ansats med inriktning mot de areella näringarna inklusive skogsbruk och rennäring samt naturvård och landsbygden som helhet, trots att till exempel skogsbruket inte är ett gemensamt politikområde. Åtgärderna inom miljö- och landsbygdsprogrammet är uppdelade på två insatsområden. Syftet med åtgärderna inom insatsområde I är att fördjupa och bredda jordbrukets miljöarbete så att produktionen och utnyttjandet av natur- och kulturresurser kan vidareutvecklas på en ekologiskt hållbar grund. Insatsområdet omfattar miljöersättningar, kompensationsbidrag till mindre gynnade områden, kompetensutveckling av jord- och skogsbrukare, stöd till investeringar som kan stödja en hållbar utveckling, stöd för anläggning av våtmarker och restaurering av slåtterängar och betesmarker samt skogliga miljöåtgärder. Målgruppen är, med mindre undantag, jordbruksföretag och till viss del skogsbruksföretag och förädlingsföretag inom livsmedelsområdet. är det land inom EU där störst andel av resurserna i landsbygdsprogrammet avser miljöersättningar. Det övergripande målet med åtgärderna inom insatsområde II är att främja fortsatt sysselsättning, tillväxt och bosättning på landsbygden och därmed medverka till en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Åtgärderna skall underlätta landsbygdens anpassning till nya förut- sättningar, förstärka konkurrenskraften och skapa sysselsättning för både kvinnor och män i landsbygdens näringsliv. Åtgärderna skall även underlätta och främja en diversifiering av näringslivet på landsbygden samt förstärka effekten av andra åtgärder. Insatsområdet omfattar investeringsstöd, kompetensutvecklingsåtgärder, startstöd, stöd till för- bättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och åtgärder för att främja en anpassning och utveckling av landsbygden. De företagsinriktade åtgärderna omfattar främst jordbruksföretag medan utvecklingsprojekt och kompetensutveckling når en bredare målgrupp. Den utvärdering av Miljö- och landsbygdsprogrammet efter halva programperioden som överlämnades till regeringen (SOU 2003:105) visar att programmet i huvudsak har fungerat väl. Flera av de operativa målen inom insatsområde I, exempelvis mål för ansluten jordbruksareal inom flera av miljöersättningarna, hade uppnåtts redan vid tiden för halvtidsutvärderingen. Utredaren bedömde att en betydande del av de specifika målen skulle komma att uppnås. 2005/06:87 Programmet bedömdes på ett påtagligt sätt ha bidragit till att förbättra möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap och Ingen övergödning. Det har enligt utredningen också bidragit till uppfyllelsen av andra relevanta miljökvalitetsmål. Inom insatsområde II beskrivs bilden som något mer otydlig. De operativa, kvantifierade, målen bedöms till övervägande del komma att uppnås. Utredningen konstaterar dock att tiden för genomförande av programmet varit för kort för utvärderingen. Det är därmed svårt att med säkerhet kunna fastställa måluppfyllelsen för de mer långsiktiga specifika och övergripande målen såsom förbättrad konkurrenskraft och bibehållen sysselsättning inom jordbruksföretagen. Utredningen bedömer emellertid att åtgärderna har bidragit till uppfyllelsen av flera av målen. Utredningen konstaterar också att även om programmet i huvudsak fungerar väl kan det förbättras på en rad punkter, vilka också presenteras i utredningens betänkande. Inom ramen för det fortlöpande arbetet med att följa upp och utvärdera miljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken som , och genomför på uppdrag av regeringen har bl.a. vissa av miljöersättningarna utvärderats (t.ex. , rapport 2004:5). De tre myndigheterna konstaterar att framförallt åtgärderna som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap och Ingen övergödning i stort fungerar bra, men att det finns utrymme för ytterligare förbättringar. Inom ramen för ett av de tre strukturfondsmålen, benämnt Mål 1, genomförs åtgärder för utveckling av landsbygden som kompletterar och samverkar med miljö- och landsbygdsprogrammet. Ändamålet med mål 1 är att främja utvecklingen och den strukturella anpassningen i regioner som släpar efter samt i de mest glesbefolkade områdena. För har beslut fattats om två mål 1-program. Dessa är mål 1 som omfattar och samt mål 1 som omfattar och samt några kommuner i , och . I programmen för båda mål 1-regionerna finns ett särskilt insatsområde för landsbygdsutveckling med åtgärder som i första hand riktar sig till de areella näringarna inklusive rennäringen. De landsbygdsutvecklingsåtgärder som tillämpas inom ramen för mål 1- programmen är stöd till investeringar i jordbruksföretag, startstöd för unga jordbrukare, stöd för kompetensutveckling inom jord- och skogsbruket, stöd för förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter samt åtgärder för att främja anpassning och utveckling av landsbygden. Åtgärderna för att främja landsbygdens utveckling ingår också i ett särskilt samiskt insatsområde. området genomförs åtgärderna för att främja landsbygdens utveckling Skr. 2005/06:87 inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Halvtidsutvärderingen av de två mål 1-programmen redovisas i två rapporter från (Infonr 006-2004 resp. 007-2004). Mål 1- programmens insatser för landsbygdsutveckling och utveckling av jord- och skogsbruket berörs relativt översiktligt i de två rapporterna och det är därför svårt att utifrån dessa dra några långtgående slutsatser om resultat och måluppfyllelse för sådana åtgärder. I halvtidsutvärderingen av miljö- och landsbygdsprogrammet berörs insatserna för landsbygdsutveckling inom mål 1 (SOU 2003:105). Utredaren konstaterar att måluppfyllelsen varierar mellan åtgärder och även mellan geografiska områden inom de båda programmens räckvidd. Gemensamt för de båda mål 1-programmen är att utfallet för kompetensutvecklingsåtgärderna har överskridit de uppsatta målen samt att måluppfyllelsen när det gäller kvinnors deltagande i åtgärder är låg. Gemenskapsinitiativet Leader+ syftar till att främja landsbygds- utveckling. Leader+ skall stödja oprövade och nyskapande metoder för utveckling och förnyelse på lokal nivå. Initiativet skall också bidra till att hitta nya vägar till en hållbar utveckling på landsbygden. Viktiga delar i Leader+ är det så kallade underifrånperspektivet och arbetsmetoden som utgår ifrån lokalt partnerskap. I bedrivs Leaderarbetet inom tolv utvalda Leaderområden. Halvtidsutvärderingen av Leader+ genomfördes av konsultföretaget . Utvärderaren konstaterar som ett generellt problem i utvärderingsarbetet att en stor del av genomförandet av programmet fortfarande återstår. Många av de projekt som beslutats har pågått under en så att det är mycket svårt att dra några slutsatser om genomförande och måluppfyllelse. Utredaren konstaterar dock att projektmål som gäller bevarande av natur- och kulturarv tycks vara på god väg att uppnås medan mål inom andra områden, exempelvis sysselsättning och jämställdhet, förefaller svårare att nå. Vidare framhåller utvärderarna att det s.k. trepartnerskapet mellan privat, ideell och offentlig sektor har fungerat väl. Samverkan med andra politikområden De gemenskapsfinansierade åtgärderna för landsbygdsutveckling är en del av den gemensamma jordbrukspolitiken. Jämfört med de traditionella jordbruksstöden medger dock såväl åtgärdernas utformning som målsättningarna en bredare ansats med inriktning inte bara mot jordbruk och övriga areella näringar utan också mot landsbygden som helhet. Det nationella genomförandet av åtgärder inom miljö- och landsbygdsprogrammet 2000-2006, samt delar av Mål 1 och Leader+ är viktiga delar av insatserna inom politikområdet landsbygdspolitik. Målet för politikområdet landsbygdspolitik är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Genom den breda formuleringen av målen, och genom landsbygdsåtgärdernas flexibilitet och bredd, har programmen under innevarande programperiod direkt eller indirekt bidragit till att uppfylla mål även inom andra politikområden än landsbygdspolitiken. Livsmedelsproduktionen är en viktig del av landsbygdens näringsliv. Livsmedelspolitikens mål är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion. Miljö- och landsbygdsprogrammets och de båda mål 1-programmens åtgärder med inriktning mot livsmedelsproducerande företag, såväl inom primärproduktionen som inom förädlingsledet, har därigenom bidragit till att uppfylla dessa mål. Detta har bl.a. skett genom stöd för att stimulera kvalitetsproduktion och innovativ affärsutveckling inom förädlingsföretag. Omfattande insatser har gjorts för att öka miljöhänsynen inom primärproduktionen, främst genom miljöersättningar, kompetensutveckling och investeringsstöd. Sektoransvaret för miljön är en grundbult inom den svenska miljöpolitiken. Av de nationella miljökvalitetsmålen har främst Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning och Giftfri miljö en direkt koppling till jordbruket, men även flera andra miljökvalitetsmål är direkt eller indirekt beroende av åtgärder inom jordbrukssektorn för att kunna uppnås. Inom miljö- och landsbygdsprogrammet och mål 1-programmen har insatser för kompetensutveckling inom miljöområdet kombinerats med omfattande ersättningar för utförda miljötjänster inom miljö- och landsbygdsprogrammet, exempelvis bevarande av odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden och miljöanpassning av produktionsmetoder inom jordbruket i syfte att minska utsläppen av växtnäringsämnen. Detta har gjort miljö- och landsbygdsprogrammet, i norra i kombination med mål 1 programmen, till det enskilt viktigaste instrumentet för ansträngningarna att uppnå miljökvalitetsmålen med koppling till jordbruket. Åtgärderna i miljö- och landsbygdsprogrammet påverkar också förutsättningarna för arbetet med lokala och regionala miljömål på ett positivt sätt. Exempelvis har 13 av 14 miljömål som beslutats för enligt bedömning direkt relevans för landsbygden. Programmet har även bidragit till skötsel och hävd av betes- och ängsmarker bl.a. i områden som ingår i nätverket 2000, enligt EU:s art- och habitatdirektiv. Målen för den regionala utvecklingspolitiken har också stor betydelse för landsbygden. Det övergripande målet är väl fungerande hållbara arbetsmarknadsregioner med god service i alla delar av landet. för att målet uppnås bör uppfyllas genom åtgärder inom ett Bland dessa ingår landsbygdspolitik och landsbygdsprogrammet, mål 1-programmen och Leader+ medverkar till att uppfylla målen för den regionala utvecklingspolitiken. Miljöersättningarna och kompensationsbidraget till de mindre gynnade områdena är i huvudsak en ersättning till jordbrukare som producerar s.k. kollektiva nyttigheter som samhället betalar för. Ersättningen gör det möjligt att bevara den biologiska mångfalden i våra återstående naturbetesmarker, att det öppna natur- och kulturlandskapet finns kvar även i skogsbygderna och i , att en växande andel av produktionen bedrivs ekologiskt och att produktionen bedrivs på ett mera miljövänligt sätt än som föreskrivs i lagen. Till stor del består kostnaderna för produktionen av dessa kollektiva nyttigheter av ett ökat arbetsbehov. Med de ersättningsnivåer som tillämpas motsvarar de utbetalda beloppen en arbetsvolym av storleksordningen sju- till niotusen helårssysselsatta personer med tyngdpunkt i de mera glest befolkade landsbygdsområdena. Stöden för att främja investeringar och etablering vid jordbruksföretagen, investeringar i livsmedelsindustrin och för att främja en differentiering av landsbygdens näringsliv ger också effekter på sysselsättningen. För mål 1-programmen anges ca 1 900 nya eller bevarade arbetstillfällen vara resultatet av genomförda landsbygds- och jordbruksåtgärder (ca 500 arbetstillfällen ). För miljö- och landsbygdsprogrammet har motsvarande resultat av investeringsstöd och stöd till investeringar i småskalig förädling och innovativa investeringar i livsmedelsindustrin beräknats uppgå till ca 700 arbetstillfällen . Därtill kommer de indirekta effekter i efterföljande led och annan indirekt sysselsättning som följer av de direkta ersättningarna för kollektiva nyttigheter och av strukturstöden för att främja utvecklingen i jord- och skogsbruket och på landsbygden. Skogspolitiken har två jämställda mål fastlagda av , ett produktionsmål och ett miljömål. I arbetet för att uppnå miljömålet har åtgärder för kompetensutveckling inom miljöområdet genomförts med finansiering från miljö- och landsbygdsprogrammet. Inriktningen av den svenska skogspolitiken har senast presenterats i den skogspolitiska skrivelsen Uppföljning av skogspolitiken (skr. 2003/04:39). Inriktningen med en avreglerad skogspolitik ligger fast och arbetar för att marknadsstörande stöd inte skall förekomma. Detta gäller inte minst i ett EU-perspektiv. Regeringen avser att verka för att inte utvecklas till en gemensam skogspolitik. Denna inriktning förklarar till en del varför skogssektorn, trots sin nationella betydelse, har haft en liten roll i det svenska landsbygdsprogrammet, även i jämförelse med andra EU-länder med mindre konkurrenskraftiga skogssektorer. De skogsinsatser som har genomförts i har inriktats mot kompetensutvecklingen och miljöområdet, givet att det legat väl i linje med den svenska skogspolitiken. Vid mötet i ministerrådet träffade jordbruksministrarna en politisk överenskommelse om en ny förordning om stöd för landsbygdsutveckling, (rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), EUT L 277, 21.10.2005 s.1). Enligt denna förordning skall politiken för landsbygdsutveckling komplettera och stödja den gemensamma jordbrukspolitiken och bidra till att uppfylla fördragets mål för jordbrukspolitiken. Landsbygdspolitiken skall också beakta fördragets generella målsättningar för ekonomisk och social sammanhållning och därigenom bidra till att integrera insatser inom olika relevanta politikområden i enlighet med de slutsatser om konkurrenskraft och hållbar utveckling som antogs av vid dess möten i och . En viktig fråga vid revideringen av rådsförordningen har varit att tydligare formulera målen för landsbygdspolitiken på gemenskapsnivå. I den nya landsbygdsförordningen anges därför följande tre övergripande mål: genom stöd för omstrukturering, utveckling och innovation stärka jord- och skogsbrukets konkurrenskraft; genom stöd för markförvaltning förbättra miljön och landsbygden; höja livskvaliteten på landsbygden och att uppmuntra till en diversifiering av näringsverksamheten. Dessa centrala mål skall uppnås genom de fyra prioriterade insatsområden som anges i förordningen och som beskrivs i avsnitt 5.2 nedan. När det gäller genomförandet av landsbygdspolitiken föreslås ett strategiskt angreppssätt för att uppfylla de övergripande målen. Strategiska riktlinjer på gemenskapsnivå för landsbygdens utveckling skall fastställas av ministerrådet. Varje medlemsstat skall därefter utarbeta en nationell strategi, som skall beakta gemenskapens strategiska riktlinjer. Den nationella strategin skall utgöra en ram för de program som utarbetas, och strategin skall genomföras via landsbygdsprogram. Programplaneringen för att utveckla landsbygden bör följa gemenskapens och medlemsstaternas prioriteringar och komplettera gemenskapens övriga politik, särskilt marknadsåtgärderna på jordbruksområdet, sammanhållningspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken. Medlemsstaterna skall , med start , rapportera till kommissionen om programmets genomförande och framsteg i förhållande till uppsatta mål. skall kommissionen lägga fram en årsrapport med en sammanfattning i fråga om genomförandet av de nationella strategiska planerna och EU:s strategiska riktlinjer. 5.2.1Förbättrad konkurrenskraft inom jord- och skogsbruket Insatsområdet för förbättrad konkurrenskraft inom jord- och skogsbruket omfattar följande grupper av åtgärder: åtgärder för att främja kunskapsutvecklingen hos företagarna, åtgärder för att omstrukturera och utveckla den fysiska potentialen och främja innovationer, åtgärder för att förbättra kvaliteten på jordbrukets produktion och dess produkter samt övergångsåtgärder begränsade till vissa nya medlemsländer. I den första åtgärdsgruppen ingår kompetensutveckling och informationsinsatser inklusive kunskapsspridning från forskning och innovativa metoder. Det betonas att insatserna skall kunna nå alla personer engagerade inom jordbruks-, livsmedels- och skogssektorerna. Vidare ingår startstöd till unga jordbrukare, förtidspensionering, stöd till rådgivning som förbättrar jord- och skogsbruksföretagens generella prestationer samt till att täcka kostnader för att tillhandahålla rådgivningstjänster, avbytartjänster m.m. Det bör noteras att stöd för kompetensutveckling även kan användas för att stödja kompetensutveckling inom de två övriga insatsområdena. I den andra åtgärdsgruppen ingår investeringsstöd till modernisering av jordbruk och till att öka det ekonomiska värdet av skogen samt till förädling, processutveckling och marknadsföring av produkter från jord- och skogsbruk. Stödet till förädling begränsas till mikro-, små och medelstora företag, ifråga om skog dock till enbart mikroföretag. avses företag med mindre än tio anställda och i omsättning. Vidare ingår stöd till samarbete om utveckling av nya produkter, processer och tekniker, stöd till vissa mindre infrastrukturförbättringar med koppling till jord- och skogsbruk samt stöd till jordbruksmark som skadats genom naturkatastrof. Den tredje åtgärdsgruppen omfattar några av de nya stöd som infördes i samband med den jordbruksreform som beslutades . Dessa är stöd till jordbruket för anpassning till nya krav i lagstiftning, stöd för jordbrukares deltagande i kvalitetssystem samt stöd till producentgrupper för deltagande i informations- och marknadsföringsaktiviteter. Den fjärde åtgärdsgruppen omfattar övergångsåtgärder gällande mindre jordbruk och producentsamarbete. Dessa stöd kan inte tillämpas i . 5.2.2Förbättring av miljön och landskapet Åtgärderna inom insatsområdet för förbättring av miljön och landskapet delas in i två grupper. åtgärder för ett hållbart nyttjande av jordbruksmark samt åtgärder för ett hållbart nyttjande av skogsmark I den första åtgärdsgruppen ingår stöd till s.k. mindre gynnade områden (LFA-stöd), Natura 2000-områden och för åtgärder kopplade till ramdirektivet för vatten, miljövänligt jordbruk, stöd för djurens välbefinnande samt icke-produktiva investeringar såsom exempelvis investeringar som höjer rekreationsvärdet i beteslandskapet för allmänheten. Målgruppen för dessa åtgärder är främst jordbruksföretag, men förordningen ger vissa öppningar för en breddning av målgruppen. Den andra åtgärdsgruppen omfattar stöd för en första skogsplantering på jordbruksmark såväl som på annan mark, en introduktion av blandat jord- och skogsbruk på jordbruksmark, Natura 2000-områden, miljövänligt skogsbruk, återställande av produktionspotentialen i skogs- bruket inklusive förebyggande åtgärder samt stöd för icke-produktiva investeringar. Medan flertalet av åtgärderna inom gruppen som rör jordbruket är väl beprövade i inom ramen för det nuvarande miljö- och lands- bygdsprogrammet omfattar den andra gruppen åtgärder som inte använts i tidigare. Skogsbruket och skogsmarken har getts en mer framträdande roll i den nya rådsförordningen jämfört med dagens regelverk. 5.2.3Livskvalitet på landsbygden och diversifiering av landsbygdens ekonomi Insatsområdet för livskvalitet på landsbygden och diversifiering av landsbygdens ekonomi omfattar följande grupper av åtgärder: åtgärder för att diversifiera ekonomin på landsbygden, åtgärder för en bättre livskvalitet på landsbygden.