prop · GT03161 · 2006-03-21 00:00:00 — Regeringen anser i likhet med sistnämnda remissinstanser att det saknas skäl att särbehandla uppgifter om överlåtelse av dopningsmedel till unga i för- hållande till motsvarande uppgifter om narkotika eller alkohol. Förutom att det inte är nyttigt för den unges fysiska och psykiska utveckling att inta dopningsmedel är det vidare inte ovanligt att missbruk av dopnings- medel ligger bakom våldsbrott. ombudsmän () påpekar att någon egentlig analys av behovet av undantaget från familjerådgivningssekretessen inte har gjorts och JO tillstyrker därför inte förslaget i den delen. Regeringen bedömer att uppgifter om överlåtelse av narkotika, alkohol eller dopningsmedel till underåriga knappast kan vara så frekvent förekommande inom familje- rådgivningen att det finns skäl att låta den föreslagna sekretessbrytande bestämmelsen även omfatta familjerådgivningssekretessen. Kommitténs förslag bör därför inte genomföras i den delen. Uppgiftslämnande om unga upp till 18 eller ? LVU kan gälla för ungdomar . Även straffrätten inne- håller speciella bestämmelser för denna åldersgrupp. Det kan därför, som Kammarrätten i påpekat, ifrågasättas om en högre åldersgräns än är lämplig i de föreslagna sekretessbrytande bestämmelserna. Enligt den sekretessbrytande bestämmelsen i 14 kap. 2 § femte stycket Prop. 2005/06:161 andra meningen sekretesslagen är det tillåtet att utan hinder av social- tjänstsekretessen lämna uppgifter som angår misstankar om brott enligt 3, 4 eller 6 kap. mot någon som inte har fyllt till åkla- garmyndighet eller polismyndighet. Även den sekretessbrytande be- stämmelsen som förslås i avsnitt 5 avseende uppgiftslämnande om könsstympningsbrott avser gäller brott som riktats mot någon som inte fyllt . Den sekretessbrytande bestämmelsen som föreslås i avsnitt 6.3.2 syftar bl.a. till att skall få möjligheter att lämna sådana uppgifter som behövs för att ett omhändertagande enligt 12 § polislagen (1984:387) skall kunna komma till stånd. Ett sådant omhän- dertagande får enligt sistnämnda lagrum endast avse någon som kan antas vara under . När det gäller den sekretessbrytande bestämmelse som avser uppgiftslämnande avseende olovlig överlåtelse av alkohol till unga personer framgår det av avsnitt 6.4.1 att vissa former av överlåtelse av alkohol endast är straffbara när de sker i förhållande till någon som inte fyllt . När det gäller nu nämnda förslag till sekretessbrytande regler följer det således av annan reglering att de nya sekretessbrytande reglerna enbart bör avse uppgifter om personer som inte fyllt . Även om det skulle vara möjligt att argumentera för ett sekretessgenombrott i övriga fall anser regeringen att det är lämpligast att de sekretessbrytande reglerna avseende uppgifter som rör unga personer ges en enhetlig utformning. Samtliga nya sekretessbrytande regler bör således begränsas till att avse uppgiftslämnande som rör personer som inte fyllt . Sekretessgenombrott i enskild verksamhet När det gäller enskild verksamhet som avser insatser enligt socialtjänst- lagen (2001:453) har det vid tolkningen av det s.k. obehörighetsrekvisitet i socialtjänstlagens tystnadspliktsregel (15 kap. 1 §) ansetts naturligt att söka ledning i sekretesslagens bestämmelser. Som obehörigt röjande anses inte att någon fullgör uppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning. Tystnadsplikten inom enskild verksamhet anses inte heller hindra att misstankar om allvarliga brott framförs till polisen (jfr prop. 1980/81:28 s. 23 och prop. 1981/82:186 s. 26). De nya sekretessbrytande regler som föreslås i 14 kap. 2 § sekre- tesslagen bör således medföra att obehörighetsrekvisitet i 15 kap. 1 § so- cialtjänstlagen tolkas på motsvarande sätt. Någon ändring i socialtjänst- lagen behöver således inte göras för att den som omfattas av den nämnda tystnadspliktsregeln även fortsättningsvis skall kunna lämna uppgifter till de brottutredande myndigheterna i samma utsträckning som motsvarande personalkategorier inom den offentliga sektorn. Utlämnande av uppgifter om att någon vistas i ett Regeringens förslag: Skyldigheten enligt socialtjänstlagen att till bl.a. polisen lämna uppgift om att någon vistas i ett hem för vård eller boende, skall utökas till att även omfatta uppgift om att någon vistas i ett familjehem. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Som nämnts i avsnitt 6.2.2 skall enligt 12 kap. 10 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) utan hinder av sekretess lämna ut uppgift om huruvida någon vistas i ett hem för vård eller boende, om uppgiften för ett särskilt fall be- gärs av bl.a. en åklagarmyndighet eller en polismyndighet. I 6 kap. 1 § socialtjänstlagen anges att socialnämnden skall sörja för att de som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende. Underåriga kan, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, placeras i endera typen av boende. Enligt kommittén saknas det anledning att skilja mellan hem för vård eller boende och familjehem när det gäller frågan om uppgiftsskyldighet enligt 12 kap. 10 § andra stycket sekretesslagen. Kommittén har därför föreslagit att nämnda uppgiftsskydighet skall utökas till att även omfatta uppgift om huruvida någon vistas i ett familjehem. Regeringen delar, i likhet med remissinstanserna, denna uppfattning. De eventuella kostnader som förslagen kan innebära för de statliga myndigheterna bedöms vara av så marginell karaktär att de ryms inom ramen för befintliga anslag. De ekonomiska effekterna av de förslagen, såvitt gäller kommuner och landsting, bedöms vara så begränsade att någon ekonomisk reglering gentemot huvudmännen inte bedöms vara nödvändig. Regeringens förslag: De ändringar som föreslås i förslaget till lag om ändring i sekretesslagen, förslaget till lag om ändring i , förslaget lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) samt i förslaget till lag om ändring i lagen (2005:225) om rättsintyg i anledning av brott skall träda ikraft . Den lag om ändring i sekretesslagen som föreslogs i proposition (2004/05:131) En modernare rättegång reformering av processen i allmän domstol och som har beslutats av , men som enligt beslut skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer, skall istället träda i kraft . De ändringar som föreslås i förslaget till lag om ändring i sekretesslagen, förslaget till lag om ändring i , förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen och i förslaget till lag om ändring i lagen om rättsintyg i anledning av brott De förslagna lagändringarna bör kunna träda i kraft . De ändringar i sekretesslagen som antagits av med anledning av regeringens proposition (2004/05:131) En modernare rättegång reforme- ring av processen i allmän domstol och som ännu inte trätt i kraft Nämnda lagstiftningsärende inkluderade bl.a. en ändring i 16 kap. 1 § sekretesslagen. I bestämmelsen regleras frågan i vilken utsträckning den tystnadsplikt som följer av de olika sekretessbestämmelserna i sekretess- lagen skall ha företräde framför meddelarfriheten. Varje gång en ändring görs i en sekretessbestämmelse eller en ny sekretessbestämmelse förs in i sekretesslagen måste således också frågan om lagändringen bör föranleda någon ändring i 16 kap. 1 § sekretesslagen behandlas. I propositionen (2004/05:131) En modernare rättegång reformering av processen i allmän domstol föreslog regeringen bl.a. att berättelser som vittnen och andra lämnar i bevissyfte skall dokumenteras med video- teknik. Regeringen föreslog även att en ny sekretessbestämmelse skall införas för uppgift i bild som ingår i en ljud- och bildupptagning av ett förhör som hållits i domstol (7 kap. 48 § sekretesslagen) samt att 16 kap. 1 § sekretesslagen skall ändras så att den tystnadsplikt som följer av den nya sekretessbestämmelsen ges företräde framför meddelarfriheten. Då det förelåg svårigheter med att avgöra när nödvändig teknisk utrustning för inspelning av bild och ljud kunde vara på plats föreslogs att lag- ändringarna skulle träda i kraft den dag regeringen bestämmer (aa s. 219). föreslog att skulle anta regeringens förslag till ikraftträdandebestämmelse och beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2004/05:JuU29). utfärdades bl.a. lag (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100). Därefter har ytterligare ändringar i 16 kap. 1 § föreslagits av rege- ringen. I proposition (2004/05:163) Ny vallag föreslogs bl.a. en ny sek- retessbestämmelse till skydd för uppgift om hur enskild röstat vid val enligt vallagen (2005:837). Den tystnadsplikt som följer av den nya be- stämmelsen (7 kap. 49 §) föreslogs få företräde framför meddelarfriheten Prop. 2005/06:161 genom en ändring i 16 kap. 1 § sekretesslagen. Dessa ändringar, som föreslogs träda i kraft , antogs av . För att åstadkomma en författningsteknisk samord- ning mellan den ändring i 16 kap. 1 § som hade antagits genom lag (2005:699) och som ännu inte har trätt i kraft, och det då föreliggande förslaget, föreslog två lagar, vilka antogs av , dels lagen (2005:838) om ändring i sekretesslagen (1980:100), dels lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100), (prop. 2004/05:163, bet. 2005/06:KU9 s. 10 och bilaga 3, rskr. 2005/06:33). Genom den förstnämnda lagändringen fördes 7 kap. 49 § in i uppräkningen i 16 kap. 1 § över de meddelarfri- hetsbrytande tystnadsplikterna med ett ikraftträdande . Den andra lagändringen innebar att lagändringen avseende 7 kap. 48 §, som ännu inte har trätt i kraft, uppdaterades på så sätt att 7 kap. 49 § fördes in i nämnda uppräkning efter 7 kap. 48 §. Därefter har ytterligare ändringar i 16 kap. 1 § föreslagits i propo- sitionerna Genomförande av EGdirektiven om överföring av passagerar- uppgifter och uppehållstillstånd för studier (prop. 2005/06:129), Sam- verkan vid kris för ett säkrare samhälle (prop. 2005/06:133), Person- säkerhet (prop. 2005/06:138), Sekretess i (prop. 2005/06:156) samt Hemlig rumsavlyssning (prop. 2005/06:178). Samt- liga förslag har, på motsvarande sätt som skett i bet. 2005/06:KU9, utformats som två lagar, dels en lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) med en bestämd ikraftträdandetidpunkt, dels en lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100). Även denna proposition innehåller ett förslag till ändring i 16 kap. 1 §. Den valda lösningen, dvs. att avvakta med ikraftträdandet av de av genom lag (2005:699) antagna ändringarna i sekretesslagen till dess de regler i som reglerar skyldigheten att ta upp förhörsutsagor på ljud och bandupptagningar kan träda i kraft, har medfört att det blivit lagtekniskt komplicerat att göra ändringar i sekretesslagen i andra sammanhang. Den komplicerade lagstiftnings- tekniken medför vidare större risk för att det uppstår fel i lagen. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de nämnda ändringarna i sekretesslagen skall träda i kraft tidigare än de nämnda reglerna i rätte- gångsbalken. Att det i praktiken inte kommer att finnas några bild- upptagningar som dessa bestämmelser i sekretesslagen kommer att kunna tillämpas på förrän de nämnda bestämmelserna i träder i kraft får enligt regeringen anses vara ett mindre men än de lagtekniska problem som uppstått. De lagändringar som beslutades genom lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100) bör därför lämpligen träda i kraft som övriga lagförslag i denna proposition. 9.1Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Den nuvarande 7 kap. 1 § föreslås få byta beteckning till 7 kap. 1 c §. Enligt första stycket i den nya 7 kap. 1 § skall sekretess gälla för upp- gifter om enskilds hälsa och sexualliv, såsom uppgifter om sjukdomar, missbruk, sexuell läggning, könsbyte, sexualbrott eller annan liknande uppgift, om det måste antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde kommer att lida betydande men om uppgiften röjs. Skade- rekvisitet har formulerats i enlighet med Lagrådets förslag. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.2. Som exempel på uppgifter som kan omfattas av bestämmelsen är uppgifter om könsbyten, transsexualitet, HIV eller psykiska sjukdomar i vissa fall. Även mindre känsliga uppgifter än de som nämnts kan komma att sekretessbeläggas med stöd av den nya bestämmelsen beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Prövningen kan falla olika ut beroende på om den enskilde är underårig eller vuxen. Även faktorer som i vilken verksamhet uppgiften finns samt av vem eller under vilka för- hållanden uppgiften begärs utlämnad kan få betydelse för skadebe- dömningen. Prövningen kan vidare falla olika ut beroende på den en- skildes egen inställning. Den enskilde kan t.ex. själv ha berättat i media att han eller hon har bytt kön. I ett sådant fall kan uppgiften knappast anses vara så känslig att den kan sekretessbeläggas med stöd av den nya bestämmelsen. Vissa undantag från bestämmelsens tillämpningsområde görs i första styckets andra mening. Enligt 9 kap. 15 § sekretesslagen gäller sekretess till skydd för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska för- hållanden i äktenskapsmål, mål och ärenden enligt samt i vissa andra mål och ärenden hos domstol, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. I vissa angivna typer av mål och ärenden gäller dock sekretessen endast om part begär det. Den nya bestämmelsen skall därför inte tillämpas på uppgifter i sådana mål och ärenden som anges i 9 kap. 15 §. Om part åberopar sekretess enligt 9 kap. 15 § skall den senare bestämmelsen tillämpas. Sekretessen enligt den nya bestämmelsen gäller inte heller för uppgift som avses i 9 kap. 16 § första stycket sista meningen sekretesslagen, dvs. uppgift om vem som är tilltalad eller svarande i bl.a. mål om ansvar för sexualbrott, brott genom vilket infektion av HIV har eller kan ha överförts eller barnpornografibrott samt i mål om ersättning för skada med anledning av sådana brott, eller för sådana uppgifter som avses i 9 kap. 17 § andra stycket sista meningen, dvs. uppgift om vem som är misstänkt vid en förhandling om tvångs- medel. Sekretessen gäller enligt första stycket tredje meningen inte heller för uppgift som tas in i beslut. Detta innebär att uppgifter som omfattas av den nya bestämmelsen och som tas in i beslut, som enligt andra bestämmelser i sekretesslagen skall vara offentliga, kommer att vara det även i fortsättningen. Som exempel kan nämnas att hälso- och sjuk- vårdsekretessen inte gäller för beslut i bl.a. ärende enligt lagstiftningen om psykiatrisk tvångsvård eller rättspsykiatrisk vård eller beslut enligt smittskyddslagen (2004:168), om besluten angår frihetsberövande åtgärd (nuvarande 7 kap. 12 §§). Den nya bestämmelsen är endast avsedd att ge den enskilde ett minimiskydd för känsliga uppgifter om hälsa och sexualliv. Om en bestämmelse som ger uppgiften ett starkare sekretesskydd är tillämplig hos en myndighet skall den senare bestämmelsen tillämpas av myndig- heten i stället. Detta följer av sekretesslagens allmänna systematik (prop. 1979/80:2 Del A s. 70), men anges i förtydligande syfte i paragrafens andra stycke. Detta innebär t.ex. att hälso- och sjukvårdssekretessen skall tillämpas som vanligt samt att om det finns bestämmelser som innebär att det är möjligt att sekretessbelägga uppgifter i bl.a. beslut skall de bestämmelserna tillämpas i stället (jfr t.ex. 12 kap. 4 § och 7 kap. 14 § andra stycket sekretesslagen). I tredje stycket anges att om en uppgift, som omfattas av sekretess enligt den nya bestämmelsen, omfattas av sekretess även enligt en annan paragraf i sekretesslagen och uppgiften enligt en bestämmelse i den paragrafen får lämnas ut till en myndighet eller en enskild skall den bestämmelsen gälla. Detta innebär att de sekretessbrytande bestämmel- serna i t.ex. nuvarande 7 kap. 1 § tredje och femte stycket och 7 kap. 4 § fjärde stycket sekretesslagen skall tillämpas som vanligt. I fjärde stycket föreslås att sekretessen, i fråga om uppgift i allmän handling och i likhet med vad som gäller enligt nuvarande 7 kap. 1 §, skall gälla i högst . Bestämmelsen är ny och har behandlats i avsnitt 4.3.2. Sekretess skall enligt paragrafens första stycke gälla hos alla myn- digheter för uppgift om enskilds bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upplysning om var den enskilde bor stadigvaran- de eller tillfälligt, uppgift om enskilds telefonnummer, e-postadress eller annan jämförbar uppgift som kan användas för att komma i kontakt med den enskilde samt för motsvarande uppgifter om anhöriga till den en- skilde, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstående kan komma att utsättas för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Med formuleringen annan jämförbar uppgift som kan lämna upp- lysning om var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt avses t.ex. adress till fritidsbostad eller hotell. Även del av en adressuppgift eller annan jämförbar uppgift som kan användas för att ta reda på var den enskilde bor omfattas av bestämmelsen. Med formuleringen annan jämförbar uppgift som kan användas för att komma i kontakt med den enskilde avses t.ex. uppgift om faxnummer eller uppgift om vem som är den enskildes arbetsgivare. I andra stycket anges vissa undantag från sekretessen enligt första stycket. Sekretessen gäller inte för uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt. Sådana uppgifter kan dock omfattas av sekretess enligt andra sekretessbestämmelser, t.ex. 7 kap. 15 §. Sekretessen enligt den nya bestämmelsen gäller inte heller för uppgift i aktiebolagsregistret eller handelsregistret eller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annat liknande register. Den nya sekretessbestämmelsen kan dock om- fatta sådana uppgifter i en anmälan till som inte tas in i ett sådant register som avses i undantagsbestämmelsen. Uppgifter som omfattas av sekretess enligt den nya bestämmelsen är av sådan karaktär att de sällan måste anges i domar eller beslut. Det kan dock inte uteslutas att sådana uppgifter kan komma att anges i en dom eller ett beslut. Något undantag från bestämmelsens tillämp- ningsområde för uppgift som tas in i beslut görs inte. Huvudregeln är således att sekretessen består även om uppgiften tas in i ett beslut. När det gäller uppgifter som förekommer i mål eller ärende i domstols rättskipande verksamhet följer det dock av 12 kap. 4 § första stycket sekretesslagen att sekretessen för en uppgift upphör att gälla i målet eller ärendet om uppgiften tas in i en dom eller annat beslut i samma mål eller ärende. Eftersom nämnda bestämmelse bryter sekretessen för en uppgift, oavsett enligt vilken bestämmelse sekretessen gäller, bryter den även sekretessen enligt den nya bestämmelsen. Enligt 12 kap. 4 § andra stycket första meningen sekretesslagen tillämpas dock inte första stycket om domstolen i domen eller beslutet har förordnat att sekretessen skall bestå. Vissa inskränkningar i möjligheten att meddela ett sådant förordnande anges i 12 kap. 4 § andra stycket tredje och fjärde meningen sekretesslagen. Om uppgifter som omfattas av den nya sekretessbestämmelsen får ett starkare skydd enligt en annan sekretessbestämmelse som också är tillämplig hos den aktuella myndigheten skall den senare sekretessen tillämpas. Detta följer av sekretesslagens allmänna systematik (prop. 1979/80:2 Del A s. 70), men anges i förtydligande syfte även i paragra- fens tredje stycke. Frågan hur den nya bestämmelsen förhåller sig till den s.k. folkbokföringssekretessen i 7 kap. 15 § sekretesslagen har behandlats i allmänmotiveringen (s. 55 f). Uppgifter som omfattas av den nya bestämmelsen kan behöva lämnas till andra myndigheter. Eftersom uppgiften kommer att omfattas av sekre- tess hos den mottagande myndigheten kan uppgiften i ett enskilt fall läm- nas till en annan myndighet antingen efter en skadeprövning, med stöd av den s.k. generalklausulen i 14 kap. 3 § eller med stöd av någon annan sekretessbrytande bestämmelse. Det är viktigt att den överlämnande myn- digheten upplyser den mottagande myndigheten om de omständigheter som gör att den överlämnande myndigheten anser att sekretess gäller för adressuppgifterna. Den s.k. skattesekretessen, förundersökningssekretessen och sekretes- sen inom exekutionsväsendet hindrar inte att uppgift om enskild lämnas till förvaltare i den enskildes konkurs (9 kap. 1 § femte stycket andra meningen, 2 § fjärde stycket, 17 § sjunde stycket och 19 § fjärde stycket sekretesslagen). För att den nya bestämmelsen inte skall förhindra ut- lämnande av den enskildes adressuppgifter till dennes konkursförvaltare införs en motsvarande sekretessbrytande bestämmelse i fjärde stycket. Ett förbehåll, som med vissa begränsningar inskränker en konkursförvaltares rätt att lämna uppgiften vidare eller utnyttja uppgiften, kan ställas upp vid utlämnande av uppgiften, se kommentaren till 14 kap. 10 §. I vissa fall kan det finnas skäl att med uppställande av ett förbehåll enligt 14 kap. 9 § lämna ut en uppgift som omfattas av den nya bestäm- melsen till en annan enskild än en konkursförvaltare. Frågan vad som gäller om en enskild begär att få ut uppgifter med stöd av 9 kap. 17 § femte stycket sekretesslagen har behandlats i allmänmotiveringen (s. 58). I femte stycket föreslås att sekretessen, i fråga om uppgift i allmän handling och i likhet med vad som gäller enligt 7 kap. 15 §, skall gälla i högst . Bestämmelsen är ny. Enligt första stycket gäller sekretess hos alla myndigheter för uppgift om kopplingen mellan de fingerade uppgifter som en enskild har medgivande att använda enligt lagen (1991:483) om fingerade person- uppgifter och den enskildes verkliga personuppgifter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom eller henne närstående lider men. Bestämmelsen kompletterar den sekretessbestämmelse som gäller för uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden i ären- den om fingerade personuppgifter som finns i 7 kap. 15 § tredje stycket första meningen sekretesslagen samt den bestämmelse om överföring av sistnämnda sekretess som finns i samma styckes andra mening. I andra stycket föreslås att sekretessen, i fråga om uppgift i allmän handling och i likhet med vad som gäller enligt 7 kap. 15 §, skall gälla i högst . Förslaget har behandlats i avsnitt 4.3.4. 2,3 och 6 §§ I bestämmelserna hänvisas till 1 §. I och med att den nuvarande 1 § byter beteckning till 1 c § ändras hänvisningarna i enlighet härmed. I bestämmelsen införs ett nytt femte stycke. Förslaget innebär att motsvarande sekretess som enligt tredje stycket gäller för uppgifter om en elevs identitet, adress och andra liknande uppgifter om enskilds personliga förhållanden inom förskoleklassen, , gymna- sieskolan, särskolan, specialskolan, sameskolan och riks- internatskola även skall gälla inom utbildningsväsendet i övrigt samt hos Verket för högskoleservice i verksamhet som avser biträde vid antagning av studenter. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.3.3. Det nuvarande sjätte stycket innehåller en bestämmelse om sekretess till skydd för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i Statens skolverks tillsynsverksamhet avseende skolor med enskilda huvudmän. Denna bestämmelse skall upphävas som en följd av förslaget att en ny bestämmelse om sekretess i Statens skolverks tillsynsverksamhet skall tas in i 36 §. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.4. I paragrafen införs en ny bestämmelse om sekretess för uppgifter om enskildas personliga förhållanden som förekommer i Statens skolverks tillsynsverksamhet. Bestämmelsen är tillämplig på uppgifter som in- kommer från såväl andra myndigheter som från enskilda. Sekretessen gäller med ett rakt skaderekvisit, dvs. presumtionen är att uppgifterna är offentliga. Syftet med sekretessen är att skydda typiskt sett känsliga uppgifter om enskildas personliga förhållanden.