prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — kommer det att finnas nära 2,4 miljoner personer i denna åldersgrupp, vilket är drygt 800 000 fler . väntas gruppen öka med drygt endast 110 000. Sammantaget innebär utvecklingen att försörjningsbördan för de yrkesaktiva kommer att öka markant. Enligt beräkningar i skulle det fram med knapp marginal vara möjligt att inom ramen för dagens offentliga välfärdssystem möta den ökade efterfrågan på välfärdstjänster som enbart beror på en åldrande befolkning. Det innebär att med oförändrade skattesatser skulle det vara möjligt att klara en oförändrad standard på tjänsterna trots att befolkningen åldras. Däremot skulle det enligt utredningens scenarier inte finnas något utrymme för förbättringar av välfärdstjänsternas kvalitet eller omfattning. Diagram 1.9 Konsumtion i sektor (faktisk+prognos) och demografiskt betingad konsumtion, 19902009 Effekten av överföringen av läkemedelskostnader från staten till landstingen Efterfrågan på dessa tjänster i fråga om både kvalitet och kvantitet kommer dock att öka till följd av stigande inkomster. Detta framgår också av utvecklingen och prognosen . Den faktiska konsumtionen inom sektor främst barnomsorg, skola, äldreomsorg och sjukvård ökar betydligt snabbare än vad som kan förklaras av den demografiska utvecklingen (se diagram 1.9). Den utvecklingen väntas också fortsätta . påbörjas nu ett arbete med att mer i detalj än tidigare studera hur den långsiktiga efterfrågan på välfärdstjänster kan komma att utvecklas. För att utbudet av välfärdstjänsterna skall kunna utvecklas i takt med efterfrågan på lång sikt krävs att de som producerar dessa tjänster ges tillgång till växande resurser eller att de resurser som finns används mer effektivt. Det är inte en långsiktig lösning att öka resurserna till dessa tjänster genom att höja skattesatserna. Skattehöjningar skulle leda till så stora skattekilar att arbetsutbud, investeringar och därmed tillväxten skulle minska. Skall arbetsutbudet och efterfrågan på arbetskraft förstärkas är det tvärtom nödvändigt att minska beskattningen av arbete. Resurserna till välfärdstjänsterna kan däremot ökas om antalet arbetade timmar i det privata näringslivet ökar då detta dels skulle bredda skattebasen och öka skatteintäkterna, dels skulle frigöra personella resurser till välfärdssektorn. Reformer som syftar till att främja arbetsutbud och sysselsättning underlättar således den långsiktiga finansieringen av välfärdstjänster. En förbättrad produktivitet inom den offentligt finansierade verksamheten skulle bidra till att de befintliga resurserna skulle räcka till fler och/eller bättre tjänster. Det är därför angeläget att genomföra åtgärder som syftar till att de offentliga resurserna används mer effektivt . I detta perspektiv är det viktigt att öka mångfalden av producenter av välfärdstjänster samt att öka uppföljning och jämförelser av tjänsternas effektivitet och kvalitet. Ytterligare ett centralt inslag i en politik för att möta en demografiskt betingad ökad efterfrågan på välfärdstjänster, är att de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara. Det är därför viktigt att överskottsmålet för den offentliga sektorns finansiella sparande, liksom övriga delar av det finanspolitiska ramverket, upprätthålls och stärks. Sammanfattningsvis anser regeringen att för att den ökande efterfrågan på välfärdstjänster skall kunna mötas, måste överskottsmålet för den offentliga sektorns finansiella sparande upprätthållas och reformer för att öka arbetsutbud och sysselsättning genomföras. Vidare måste åtgärder vidtas för att öka effektiviteten i den offentliga sektorn. Regeringen anser att en diskussion om hur man på lång sikt skall kunna möta den ökande efterfrågan inom ramen för ett i grunden offentligt finansierat välfärdssystem bör påbörjas . 1.4.3Ökad internationalisering och strukturomvandling Den svenska ekonomin blir alltmer integrerad med omvärlden. Det gäller såväl en fortgående internationalisering av produktionen av varor och tjänster som att arbetskraftens rörlighet ökar. Därtill kommer ett fördjupat internationellt samarbete mellan stater, inte minst inom EU. Teknisk utveckling har tillsammans med avregleringar av handeln och investeringar bidragit till fortsatt ökande internationa- liseringen av näringslivet. Handeln med såväl varor som tjänster har ökat kraftigt. Export plus import utgör som andel av BNP. Såväl nivå som ökningstakten är högre i än i många andra . Handelns betydelse för ekonomin kommer att fortsätta att öka. Utvecklingen har också inneburit en ökad internationalisering av ägandet inom näringslivet. Knappt en fjärdedel av de anställda i näringslivet arbetar i utlandsägda företag, drygt hälften av dessa i tjänstesektorn. Internationell konkurrens bidrar till ökad produktivitet och lägre konsumentpriser på lång sikt, men kan på kort sikt medföra att vissa orter eller individer drabbas negativt, t.ex. genom företagsnedläggningar, arbetslöshet och/eller minskade inkomster. Ekonomins förmåga att anpassa sig till förändringar är viktig för att skall kunna konkurrera trots ett perifert geografiskt läge. Flera samverkande faktorer är avgörande för förmågan till snabb anpassning till strukturomvandling; väl fungerande social- försäkringar, arbetsrätt, lönebildningen, bostads- marknaden, utbildning, konkurrens, villkor för företagande, investeringar, forskning och utveckling, infrastruktur, samt regler och skatter som påverkar tjänstesektorns utveckling. En annan aspekt på internationalisering av ekonomin är arbetskraftens rörlighet. Det handlar både om arbetskraftsinvandring till och om utvandring från . Arbetskraftsinvandringen till är relativt liten, och de flesta kommer från de nordiska länderna eller från övriga EU-länder. Arbetskraftsinvandringen från länder utanför EU/EES uppgick till knappt 6 000 personer. Utvandringen från är högre bland högutbildade, unga och utlandsfödda än bland lågutbildade, äldre och födda i . Det finns inget skäl till oro för utflyttningen av högutbildade, men det är viktigt att vara uppmärksam på utvecklingen. Konkurrensen mellan länder innebär att det ibland är nödvändigt att anpassar regelverken till följd av förändringar i andra länder. kan i det internationella samarbetet påverka inriktningen på förändringarna. Internationaliseringen och samarbetet mellan länder skapar också möjligheter att möta globala utmaningar för miljö och klimat och för att säkra en trygg tillgång på energi. Samarbetet inom EU är det mest långtgående exemplet på internationellt samarbete och utvecklingen av politiken på EU-nivå är mycket viktig för utvecklingen av den svenska ekonomin och för utformningen av den svenska politiken. Genomförandet av bl.a. Lissabonstrategins åtgärder, tjänstedirektivet och en integrerad finansmarknad, handelspolitiken, utvecklingen av EU:s handelssystem för koldioxidutsläpp och inriktning och omfattning på den gemensamma budgeten är viktiga områden med betydande påverkan på den ekonomiska utvecklingen i både och EU som helhet. Sammanfattningsvis anser regeringen att det är viktigt att agerar både nationellt för att skapa goda förutsättningar till anpassning till de förändringar som sker, och internationellt för att i det internationella samarbetet arbeta för att påverka de gemensamma regelverk som tas fram på olika områden. Utsläpp av växthusgaser påverkar livsbetingelserna i hela världen och att minska dessa utsläpp är en av de största utmaningarna världen står inför. Växthusgaserna känner heller inga nationsgränser konsekvenserna är oberoende av var utsläppen sker, på samma sätt som utsläppsbegränsande åtgärder får samma resultat oavsett var de görs. Klimatfrågan är relevant för flera sektorer och kommer att vara en realitet för utformningen av politiken inom ett flertal områden. Den är genuint global till sin karaktär och har dessutom ett mycket långsiktigt perspektiv. Klimatfrågan ställer solidaritets- frågorna på sin spets geografiskt och genera- tionsmässigt. är ett av de länder som har lyckats bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökade utsläpp av växthusgaser. har de svenska utsläppen legat års nivå med i genomsnitt , som BNP ökat med . Stora utmaningar återstår dock även nationellt, kraftfulla åtgärder för att möta klimat- förändringarna skall genomföras inom transport-, bostads- och industrisektorn. Utsläppen av växthusgaser är mycket ojämnt fördelade mellan länder, såväl i absoluta tal som i relation till BNP eller invånarantal. OECD- länderna står för drygt hälften av de totala koldioxidutsläppen globalt, och av dessa härrör från . har också de högsta utsläppen per capita med . Genomsnittet i EU-15 är per capita vilket motsvarar av de totala utsläppen. Utsläppen i de afrikanska länderna ligger under runt per capita, det globala genomsnittet är per capita. släppte ut 2003, drygt per capita, vilket motsvarar några promille av de samlade utsläppen. Tabell 1.7 Jämförelse av koldioxidutsläpp CO2B /BNP P 1.Ton CO2B B per capita 2.Kilo CO2B B per Källa: in Figures 2005 De globala utsläppen uppvisar en ökande trend, såväl i industrialiserade som i utvecklingsländer. Det är framför allt länder i stark ekonomisk utveckling, som , och som kraftigt kan komma att öka sina utsläpp om inte åtgärder vidtas. Utsläppen av koldioxid i är nära nog lika stora som i EU25. Prognoser visar på en ökning av utvecklingsländernas andel av de globala utsläppen, medan OECD- ländernas andel väntas minska. Det är av yttersta vikt med ett ökat samarbete på energi- och klimatområdet mellan EU och t.ex. och och att ett sådant samarbete får en konkret utformning. Det europeiska systemet med handel med utsläppsrätter bör utökas vad gäller omfattning och ämnen. Fler länder och regioner måste fås att delta i de internationella ansträngningarna för åtgärder för utsläppsbegränsningar och utsläppsreduktioner. bör utvecklings- ländernas berättigade krav på förbättrad levnadsstandard respekteras det är fortfarande den utvecklade världen som står för merparten av utsläppen och dessa länder har en moralisk förpliktelse att ta sitt ansvar och att erbjuda mindre utvecklade länder hjälp till lösningar. Kyotoprotokollets s.k. flexibla mekanismer har stor potential att bidra till kapacitetsuppbyggnad och tekniköverföring i utvecklingsländer. Ett ökat arbetsutbud, en ökad sysselsättning och ett ökat antal arbetade timmar i näringslivet är centralt både för att främja den ekonomiska tillväxten och för att möta den demografiska utmaningen samt att öka den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna. Fler arbetade timmar, ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet är också en viktig del i en politik som syftar till att säkra en god välfärd för alla och förbättra integrationen av personer med utländsk bakgrund. En dynamisk ekonomi med högre avkastning av eget arbete, förbättrade villkor för företagande och investeringar är centrala faktorer för ett ökat välstånd. Den globala konkurrensen, såväl mellan företag som mellan länder, i kombination med fortsatt teknisk utveckling kommer att ställa än högre krav på svensk ekonomis omställningsförmåga. För att omställningen skall fungera så smidigt som möjligt och inte resultera i långa perioder av arbetslöshet eller andra former av utanförskap, måste arbetskraften kunna förflytta sig från de stagnerande till de expanderande delarna av ekonomin. Regeringen vill återupprätta arbetslinjen som syftar till att sätta arbete i första rummet, men också till att skydda individernas inkomster snarare än deras jobb. I första hand arbetslöshetsförsäkringen, men även andra samhälleliga stödsystem, skall därför bidra till att omställningen till nya omständigheter kan ske utan att individer drabbas av stora inkomstbortfall. är det viktigt att rörligheten på arbetsmarknaden mellan olika yrken, branscher och regioner är god. Det är därför av stor vikt att arbetslöshetsförsäkringen, liksom arbetsmarknads-, bostads- och utbildningspolitiken, utformas så att rörlighet premieras och underlättas. Även skattesystemet skall bidra till att det skall löna sig att ta ett nytt arbete och/eller skaffa sig en ny utbildning som ökar individens möjligheter att få jobb. En politik för ett arbete och tillväxt måste ha en bred ansats och en långsiktig inriktning. Ekonomins olika delar hänger samman och reformer på ett område får större genomslag om det genomförs reformer inom andra områden. En politik för arbete och tillväxt handlar således inte om enskilda åtgärder utan om åtgärder på flera olika områden . Därför lägger regeringen både förslag som syftar till att öka arbetsutbudet och förslag som syftar till att främja utvecklingen av nya och befintliga företag. Därtill presenteras förslag som syftar till att öka kvaliteten i utbildningssystemet. 1.5.1En skattepolitik för sysselsättning och företagande Att öka sysselsättningen och att motverka utanförskapet är den enskilt största utmaningen för den ekonomiska politiken och kräver brett anlagda åtgärder i närtid. Skattepolitiken inriktas därför särskilt på att göra det mer lönsamt att arbeta, förstärka arbetsutbudet samt att främja efterfrågan på arbetskraft och framväxten av nya företag. Dessa prioriterade uppgifter berör flera skatteområden, särskilt beskattningen av arbetsinkomster genom inkomstskatt och uttag av socialavgifter, men även kapital- och företagsrelaterade skatter. Regeringens politik är huvudsakligen inriktad på att stimulera grupper av individer och företag i särskilda näringslivssektorer där stimulanserna kan ge mest resultat i form av ett ökat arbetsutbud och en ökad sysselsättning. Skatteåtgärder för ökad sysselsättning De arbetsmarknadsrelaterade skatteåtgärderna inriktas på att stimulera såväl arbetsutbud som efterfrågan på arbetskraft. Från införs ett särskilt jobbskatteavdrag som förstärker särskilt låg- och medelinkomsttagares drivkrafter att arbeta. Avdraget utformas så att det skall bli mer lönsamt att arbeta för dem som står utanför arbetsmarknaden men det bidrar också, genom sänkta marginalskatter, till ett ökat arbetsutbud för breda grupper av dem som redan har ett arbete. För personer ges ett förhöjt avdrag. När de offentliga finanserna tillåter och ekonomin stärks genom det första steget av jobbskatteavdraget och andra utbuds- stimulerande åtgärder, kommer avdraget att byggas ut i ett andra steg. Regeringen bedömer att det kommer att finnas ett utrymme att genomföra det andra steget 2008. Ytterligare finansiering kan dock behöva tillkomma. Därefter kan det också bli aktuellt med tillkommande inkomstskattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare. Skatteåtgärder för att öka efterfrågan på arbetskraft För att den kraftiga stimulansen av arbetsutbudet skall resultera i ökad sysselsättning, krävs också åtgärder som kan förstärka efterfrågan på arbetskraft. Dagens höga nivå på socialavgifterna bidrar på kort och medellång sikt att hålla tillbaka efterfrågan och skapar höga trösklar för nyanställningar i företagen. Generella arbetsgivaravgifts- sänkningar är dock kostsamma och tenderar också att på lång sikt leda till högre nominella löner och med begränsade effekter på sysselsättningen. Därför blir i stället huvuduppgiften att inrikta åtgärderna mot grupper och sektorer där man kan få en god sysselsättningseffekt. För att förstärka arbetsgivarnas intresse av att behålla och anställa äldre människor slopas den särskilda löneskatten om för de som omfattas av det nya ålderspensionssystemet, de som är födda . För att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden ges från ett särskilt avdrag vid beräkningen av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång fyllt 19 men inte . Vid nuvarande skatteregler är skattekilarna på arbete höga. De negativa effekterna av detta är särskilt märkbara när det gäller hushållsrelaterade tjänster. Detta innebär att dessa tjänster antingen inte utförs överhuvudtaget eller att de utförs svart. En följd av detta är att hushållens arbetsutbud hämmas, särskilt för kvinnorna. Det blir svårt att förena arbets- och familjeliv. Regeringen återkommer därför med förslag om skattereduktion för privatpersoners köp av hushållstjänster som bör kunna träda i kraft . För regeringen är det också angeläget att stimulera sysselsättningen i olika tjänstesektorer, särskilt i sådana där den enskilde kan välja mellan att köpa tjänsten och att själv utföra den. Sysselsättningen i dessa sektorer kan stimuleras genom sänkta arbetsgivaravgifter. Ett sådant system tar dock tid att införa då det bl.a. skall prövas mot . Sänkta arbetsgivaravgifter bedöms därför kunna införas tidigast . Skatteåtgärder för företag och företagare Förutom att sänka trösklarna för anställningar i företagen är det också angeläget att stimulera bildandet av nya företag och underlätta expansion av i första hand små och medelstora företag. Dagens förmögenhetsskatt utgör här ett hinder och en avveckling av skatten skulle förbättra särskilt de mindre företagens försörjning med riskvilligt kapital. Förmögen- hetsskatten kan också uppfattas som orättfärdig genom att den behandlar olika personer med likvärdiga förmögenhetsförhållanden på olika sätt. Förmögenhetsskatten skall därför avvecklas . I ett första steg halveras skattesatsen från . Småhus och bostadsrätter undantas dock från sänkningen i detta steg men även för dessa skall förmögenhetsskatten avvecklas . Regeringen anser att reglerna för fåmansbolag, de s.k. 3:12-reglerna, skall reformeras. I avvaktan på en bredare översyn sker dock vissa viktiga förändringar som ökar drivkrafterna att anställa fler, som förenklar för flera företagare och som gör det lättare att sälja verksamheter. Därför utvidgas utrymmet för kapitalbeskattad inkomst som baseras på lönesumman och det s.k. schablonbeloppet i förenklingsregeln höjs. kommer dessutom förslag att presenteras enligt vilka beskattningen av kapitalvinster under en övergångsfas åren 20072009 skall bygga på samma hälftendelning av vinsten mellan kapital- och tjänstebeskattning som gällde . Regeringen anser att ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna för sysselsättning och tillväxt måste genomföras. Därför är det angeläget med såväl ytterligare sänkningar av inkomstskatterna, t.ex. att avskaffa värnskatten, som förbättringar av företagsbeskattningen och andra åtgärder för att stärka företagsklimatet. Utöver de åtgärder inom skatteområdet som ökar sysselsättningen och som möjliggör flera och expanderande företag är det också viktigt med förändringar som förstärker skatte- systemets legitimitet bland medborgarna. Dagens fastighetsskatt med dess koppling till marknadsvärdet gör skatten svår att förutse och uppfattas i sin nuvarande utformning som djupt orättvis. Avsikten är därför att den statliga fastighetskatten på småhus och hyreshus skall avskaffas och ersättas med en låg fastighetsrelaterad avgift. Ambitionen är att detta skall kunna ske . I avvaktan på detta fryses taxeringsvärdena för småhus och hyreshus nivå. Därutöver begränsas markvärdets betydelse för uttaget av fastighetsskatt. Skatten på markvärdet begränsas till /kvm med ett tak på maximalt . Vidare sänks fastighetsskatten för flerbostadshus från och därutöver slopas från den s.k. schablonintäktsbeskattningen för bostadsrättsföreningar. Enligt gällande mervärdesskatteregler beskattas transporter i skidliftar med en högre skattesats än vad som gäller för person- transporter i övrigt samt för idrott. För att likställa skattebehandlingen sänks därför skattesatsen till från . Samhällets kostnader för trafikskadades sjukpenning m.m. bör föras över från det offentliga till fordonsägarna. Som en övergångslösning i en sådan förändring avser regeringen att återkomma med ett förslag om en skatt på trafikförsäkringspremier som bör kunna träda i kraft . Som delfinansiering av de strategiska skattesänkningarna föreslår regeringen bl.a. borttagandet av ett antal ineffektiva regelverk. Sålunda avvecklas det regionala grundavdraget inom inkomstskatten och nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för enmansföretag som anställer. Den särskilda nedsättningen av socialavgifter på lönesumma upp till viss nivå halveras 2007 och avvecklas 2008. Vidare slopas avdragen för fackföreningsavgift och för avgifter till arbetslöshetskassor. Som en allmän finansiering införs också inom inkomstskattens ram en förmånsskatt på lånedatorer och vidare höjs de icke-avdragsgilla beloppen för resor till och från arbetet och för övriga utgifter. Tobakskatterna på cigaretter, snus, tugg- och rulltobak höjs. Som en följd av den slopade medfinansieringen inom sjukförsäkringen höjs också sjukförsäkringsavgiften. presenterade den tidigare regeringen ett förslag om skatt på flygresor som beslutat om. I avvaktan på godkännande från skall lagen träda ikraft den dag regeringen bestämmer. Regeringen föreslår nu att denna skatt inte skall införas. På ett antal skatteområden har tidigare förberetts förslag som syftar till att anpassa den svenska skattelagstiftningen till EG-rätten. Regeringen avser att fullfölja arbetet med dessa förslag som gäller möjligheten att erhålla uppskov med beskattning av kapitalvinster när man köper en privatbostad i annat EU-land, fortsatt genomförande av ändringar med anledning av det s.k. fusionsdirektivet, anpassningar till det s.k. energiskattedirektivet och en fortsatt avtrappning av energiskatte- avdraget för vindkraft. 1.5.2Ytterligare åtgärder för arbete och sysselsättning Svenska och internationella erfarenheter visar att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta är avgörande för att skapa fler jobb och minska arbetslösheten. För att göra det mer lönsamt att arbeta föreslår regeringen omfattande sänkningar av inkomstskatterna (se föregående avsnitt). Därutöver föreslår regeringen förändringar inom arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen som också gör det mer lönsamt att gå från bidrag till försörjning genom eget arbete. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring Utformningen av arbetslöshetsförsäkringen påverkar hur arbetsmarknaden fungerar. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring. En generös försäkring för kortvarig eller normal tid av arbetslöshet kan enligt regeringens mening verka som ett smörjmedel för ökad flexibilitet på arbetsmarknaden, genom att fler då vågar pröva nya arbeten. Blir ersättningsperioden långvarig kan emellertid en alltför generös försäkring minska människors möjligheter att hitta ett nytt jobb. Arbetslöshetsförsäkringen bör reformeras så att arbete alltid lönar sig mer än arbetslöshet och att flaskhalsar på arbetsmarknaden undanröjs. Det är flera faktorer i arbetslöshetsförsäkringen som måste balanseras mot varandra för att ge så positiva effekter som möjligt på sysselsättningen. Regeringen aviserar en rad förändringar i arbetslöshetsförsäkringen i denna budget- proposition. Arbetsvillkoret skall skärpas, studerandevillkoret tas bort och den överhoppningsbara tiden begränsas. Arbets- löshetsersättningen skall baseras på de senaste 12 månadernas inkomster i stället . Arbetslöshetsersättning skall maximalt kunna utgå under 300 ersättnings- dagar. Arbetslösa med försörjningsansvar för barn kan dock få ersättning . Den högsta dagpenningen blir per dag. För att tydliggöra arbetslöshets- försäkringens roll som en omställnings- försäkring skall ersättningen reduceras med tiden i arbetslöshet. Ersättningen skall vara av den förlorade inkomsten och därefter. När ersättningsperioden är slut övergår den arbetslöse i en jobb- och utvecklingsgaranti med 65 procents ersättning. Om den arbetslöse inte deltar i jobb- och utvecklingsgarantin utgår ingen ersättning. De som inte kan beredas plats i garantin kommer få ytterligare en ersättningsperiod med 65 procents ersättning. Regeringen aviserar vidare att egenfinansieringen av utgifterna i arbetslöshets- försäkringen skall öka med . differentieras medlemsavgifterna till varje arbetslöshetskassa, vilket innebär att de varierar med arbetslöshetens storlek inom respektive kassa. Därmed skapas motiv för kassorna att skärpa kontrollen så att ersättning inte betalas ut felaktigt.