prop · GT031d20 · 2006-01-01 00:00:00 — Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 29:1 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 6.8.229:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras för statsbidrag till ungdomsorganisationer enligt förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer, medel för satsningarna på unga i riskmiljöer samt även för visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Med anledning av förslagen i den ungdomspolitiska propositionen har ett ökat utrymme skapats för att lägga ut vissa ungdomspolitiska ungdomsorganisationer (LSU) stöd för nationell och internationell ungdomsverksamhet. LSU har 100 medlemsorganisationer. Regeringen ger även () stöd för information om ungdomsutbyte. stödjer utvecklingen av en sektorsövergripande kunskapsbaserad ungdomspolitik genom samverkan med kommunerna i ett aktivt utvecklingsarbete. De medel som regeringen avsätter för kommunala utvecklingsinsatser får större effekt genom ambitionshöjningen inom den nationella ungdomspolitiken tillsammans med metodstöd från de lokala stödjepunkterna. Regeringen föreslår det inom avsätts totalt för satsningarna på ungdomar i riskmiljöer. Vidare beräknas för satsningarna totalt . Av de medel som beräknas för satsningen får högst användas för administration. Administrationskostnaderna skall fördelas så att får användas . Regeringen avser vidare låta använda högst för administration av satsningen . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till och till . Tabell 6.5 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7 Politikområde 30 Folkrörelsepolitik Folkrörelsepolitiken omfattar generella frågor som rör människors möjligheter att organisera sig i folkrörelser, föreningar och liknande sammanslutningar samt villkoren och förutsättningarna för dessa sammanslutningar. Dessutom omfattar politikområdet regeringens och dess förvaltningsmyndigheters samlade dialog och samverkan med föreningslivet samt statistik, forskning och övrig kunskapsbildning om folkrörelser och föreningslivet i övrigt. Idrottspolitiken utgör en specifik del av folkrörelsepolitiken. Idrottspolitiken inrymmer verksamheter som främjar idrott och motion och som bidrar till en förbättrad folkhälsa. Folkrörelsepolitiken omfattar vidare anslagen för stöd till idrotten, allmänna samlingslokaler, kvinnors organisering och friluftsorganisationer. Därutöver berörs anslag inom ett antal andra politikområden. Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 17 30:1 Stöd till idrotten 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 30:3 Bidrag för kvinnors organisering2 30:4 Stöd till friluftsorganisationer Totalt för politikområde Folkrörelsepolitik 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Anslaget har tidigare benämnts 30:3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I kapitel 3, avsnitt 3.2, redogörs för vad en skatteutgift är och varför den redovisas. Dessutom gavs en samlad bild av det totala stödet i form av skatteutgifter inom utgiftsområde 17. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteutgifterna inom utgiftsområdet som hör till politikområdet Folkrörelsepolitik. Tabell 7.2 Skatteutgifter inom politikområdet Omsättning i ideella föreningar Totalt för politikområde Folkrörelsepolitik 1 Ett - innebär att skatteavvikelsen inte kan beräknas. Anm.: De enskilda skatteavvikelserna är avrundade medan summan för politikområdet är beräknad utifrån icke avrundade avvikelser. Ersättningen som en idrottsutövare erhåller från en skattebefriad ideell förening och som inte överstiger ett halvt basbelopp är undantagen från socialavgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt. Skattesatsen är nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Omsättning i ideella föreningar Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verksamhet räknas inte som yrkesmässig verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen i fråga. Målet för folkrörelsepolitiken är att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Målet delas in i fyra huvudområden; -generella frågor rörande villkor och förutsättningar för folkrörelser och ideella föreningar, -generella frågor rörande bidrag till folkrörelser och ideella föreningar, -regeringens och dess förvaltningsmyndigheters dialog med föreningslivet, samt -statistik, forskning och övrig kunskapsbildning om föreningslivet och dess verksamhet. Målen för idrottspolitiken är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Inom ramen för den interdepartementala arbetsgruppen för frågor rörande folkrörelsefrågor och social ekonomi har olika aktiviteter genomförts i syfte att stärka samordningen av folkrörelsepolitiken. Arbetsgruppen har bl.a. genomfört en inventering avseende dialoger med föreningslivet inom de olika politikområdena. Kartläggning av ideella föreningars rättsliga villkor har uppdragit åt en utredare att kartlägga ideella föreningars rättsliga villkor, exklusive skatterättsliga villkor. Syftet med kartläggningen är att den skall ge en samlad bild och bedömning av de rättsliga villkoren för ideella föreningar. Med utgångspunkt i kartläggningen och en analys av de problem som kan finnas skall utredaren lämna förslag på andra åtgärder än lagstiftning som kan underlätta för föreningarna vid tillämpningen av de rättsliga villkor som gäller. Uppdraget skall redovisas . Projekt som rör lokal samverkan kring allmänna samlingslokaler (SamSam) har genom och Parker beviljats medel för en förlängning av ett utvecklingsprojekt för lokal samverkan mellan samlingslokalhållande organisationer, som tillhandahåller allmänna samlingslokaler, och kommuner. Det långsiktiga målet för projektet samlingslokaler.nu är att det i varje kommun utarbetas en modell/form för samverkan mellan samlingslokalhållande ideella organisationer och kommuner utifrån lokala förutsättningar och behov. För hela utvecklingsprojektet har SamSam erhållit sammantaget . påbörjades ett samarbete mellan regeringen, Kommuner och Landsting och föreningslivet för att finna former för att genom föreningslivet stödja nyanländas etablering i samhället. Inom ramen för projektet har det bl.a. genomförts två seminarier för erfarenhetsutbyte. har regeringen givit ett uppdrag till att inventera och i en skrift sammanställa kunskap och goda exempel på föreningar som på ett framgångsrikt sätt har arbetat eller arbetar med aktiva integrationssträvaranden som har sin utgångspunkt i en allmän samlingslokal eller annan mötesplats. Skriften skall riktas till kommuner och föreningsliv. Översyn av stödet för kvinnors organisering Bidragssystemet för kvinnors organisering har setts över av en särskild utredare som redovisade sitt uppdrag genom betänkandet Kvinnors organisering (SOU 2004:59). Utredningen har remissbehandlats och regeringen kommer att i en proposition föreslå att ett nytt bidragssystem inrättas. (Se mer i avsnitten 7.6.2 och 7.10.3.) Översyn av stödet till allmänna samlingslokaler En särskild utredare har sett över stödet och i betänkandet Allmänna samlingslokaler demokrati, kultur, utveckling (SOU 2003:118) lämnat förslag om förändringar av detta. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . inrättade regeringen ett Folkrörelseforum i syfte att öka regeringens kunskap om folkrörelsernas förutsättningar och villkor. Inom ramen för forumet har det anordnats tre seminarier. Ett seminarium behandlade den statliga bidragsgivningen, där Statskontorets rapport till ideella organisationer (2004:17) samt föreningslivets villkor för och möjligheter till självfinansiering behandlades. Ett annat seminarium anordnades i samarbete med och behandlade den ideella sektorns mervärdesbeskattning. Det tredje seminariet behandlade demokratins behov av ett självständigt föreningsliv i vilket forskare, kommunala företrädare och företrädare för föreningslivet deltog. har ett seminarium om mötesplatsens betydelse för demokratin genomförts i samverkan med SamSam. Vidare har ett seminarium om social ekonomi och dess förutsättningar ur ett demokratiskt perspektiv genomförts. Därutöver har ett seminarium genomförts i samarbete med Mångkulturellt centrum i . Detta seminarium syftade till att sprida kunskap och diskutera möjliga åtgärder för att stärka medborgerligt deltagande bland personer med utländsk bakgrund. Undersökning om frivilligt arbete har uppdragit åt att undersöka frivilliga insatser i och utanför föreningslivet. Högskolan har genomfört två motsvarande undersökningar 1992 och 1998. Syftet med den nya undersökningen är att studera förändringar i de frivilliga insatserna över tiden och analysera det förändringsmönster som kan finnas. Uppdraget skall redovisas . Undersökning om nya sociala rörelser Regeringen beslutade att ge i uppdrag att undersöka nya sociala rörelser. Syftet med undersökningen är att den skall ge en samlad bild av utvecklingen och förekomsten av sådana nya rörelser. Undersökningen skall redovisas . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ökad satsning på barn och ungdomar Regeringen beslutade om närmare anvisningar till för bidraget om som AB Svenska fattat beslut om. Bidraget har ökat med jämfört med och med jämfört med . Bidraget är avsett som ett fortsatt stöd för den ökade satsningen på idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet (även kallad Handslaget mellan staten, kommunerna och idrottsrörelsen). Bidraget har som ändamål att stötta och uppmuntra idrottsföreningar och specialidrottsförbund att öppna dörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickors idrottande, delta i kampen mot droger och intensifiera samarbetet med skolorna. Åtgärder skall vidtas bl.a. för att erbjuda flickor och pojkar, som inte deltar i idrottsverksamhet, lustfyllda och hälsofrämjande aktiviteter utan krav på resultat. Vidare skall förutsättningar skapas för att flickor skall kunna utöva idrott på det sätt de själva önskar. Idrottsföreningar skall uppmuntras att i nära samarbete med skolorna utveckla metoder som lockar alla elever till fysisk aktivitet i olika former. För det tredje verksamhetsåret av Handslaget disponerar högst för förbundens verksamhetsutveckling. disponerar vidare högst för fortsatta insatser till speciellt prioriterade områden som exempelvis insatser på flyktingförläggningar, verksamhet för funktionshindrade personer, etablering av näridrottsplatser i storstadsområden i samverkan mellan föreningar och kommuner eller andra intressenter och stöd till förbund som vill pröva nya verksamhetsformer för att nå ungdomar som rör sig för lite. disponeras för utvärdering av bidragets effekter. Slutligen disponeras till föreningsstöd. Disposition av medel inom idrottsrörelsens andel av överskott från AB Regeringen beslutade även om närmare anvisningar till avseende förbundets disposition av det bidrag från AB Svenska Spels överskott som betalats ut till förbundet. Idrottens andel av överskottet uppgår till vilket är en ökning med jämfört med och med jämfört med . disponerar dels högst till lokala anläggningar för barn- och ungdomsverksamhet, dels högst för en satsning på ideella ledare inom idrotten. Resterande medel, , tillförs idrottens lokala barn- och ungdomsverksamhet. Talangsatsning inom svensk idrott Regeringen har betalat ut bidrag till en talangsatsning inom svensk idrott. inledde regeringen en motsvarande satsning på svensk handikappidrott. har betalats ut för talangsatsningarna. Satsningarna är avsedda att sträcka sig . Översyn av bestämmelserna om inkomstbeskattning av idrottslig verksamhet Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som skall se över idrottens skattefrågor. Utredningen skall se över inkomstbeskattningen av ideella föreningar som bedriver idrottsverksamhet samt vissa inkomstskattefrågor som berör idrottare, domare och andra idrottsfunktionärer. Utredningen pågår alltjämt och skall redovisa sitt uppdrag . Reglering av professionell boxning och andra kampidrotter Frågan bereds inom . Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 Regeringen gav i uppdrag att vara nationellt samordningsorgan för det av och Europeiska unionens råd beslutade Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 (nr 291/2003/EG). En referensgrupp med representanter från , dåvarande , Myndigheten för skolutveckling, och var verksam under arbetet. Totalt beviljades åtta svenska projekt medel från EU för satsningar på lokal, regional och nationell nivå. lämnade en redovisning av uppdraget till . har fortsatt sitt arbete, bl.a. genom att fördela statliga medel till friluftsorganisationer. Vidare arrangerade en andra tankesmedja i , som samlade företrädare för friluftslivet i . Tankesmedjan fokuserade på tre frågor: stärka det tätortsnära friluftslivet, mera friluftsliv i skolan samt hur nå fram till de nya svenskarna. Arbetet med dessa frågor går vidare med bl.a. som samlande kraft. I den särskilda treåriga satsningen på lokala och kommunala naturvårdsprojekt som startade ingår möjligheten till statsbidrag för projekt som bidrar till att såväl skydda mark och vatten för friluftsliv som att öka tillgänglighet, utveckla och förbättra förutsättningar för friluftsliv i olika områden. Länsstyrelserna prövade ett stort antal ansökningar från kommunerna och beslöt om statsbidrag till 418 projekt i sammantaget 174 kommuner, omfattandes totalt ca . Ca 160 projekt av dessa har huvudinriktning på friluftsliv. har fördelat 90,8 mnkr till länsstyrelserna inför dessas beslut om 2005 års medel till olika projekt. har från FRISAM, Friluftsorganisationer i samverkan, erhållit en utredning, som även innehåller vissa förslag, om forskning och utbildning inom friluftsliv. I regeringens forskningspolitiska proposition Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) nämns forskning om friluftsliv som ett särskilt område och regeringen har gett i uppdrag att tillsammans med andra aktörer och organisationer utarbeta en forskningsstrategi för friluftsliv. Arbetet med att genomföra bevarandeprogrammen för de mest värdefulla tätortsnära områdena för friluftsliv och naturvård i Stockholm-, Göteborgrespektive går vidare. I exempelvis har redan minst sju områden i programmet tryggats som naturreservat. För ytterligare ett stort antal områden, i samtliga tre regioner, har arbete med reservatsbildning påbörjats. Detta genomförande kommer att på ett bra sätt att bidra till ett fortsatt metodiskt arbete med att trygga värdefulla tätortsnära grönområden i våra tre storstadsregioner, och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 därmed bidra till goda förutsättningar för friluftsliv. Insatser som relaterar till folkrörelsepolitiken genomförs inom ett stort antal andra politikområden. Nedan redogörs för insatser inom några av dessa. Bidrag till idrotten från AB Vid Svenska 2005 fattades beslut om ett bidrag till idrotten på varav regeringen har beslutat om närmare anvisningar för . Vid samma tillfälle fattades beslut om att av överskottet från AB skall betalas ut till idrottsrörelsens lokala barn- och ungdomsverksamhet via . Sammanlagt tillförs idrotten 1 från AB . Lag (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang förekom i vissa fall brott i samband med idrottsarrangemang. Det kunde röra sig om våld inne, på och utanför idrottsarenor men också om användning av pyrotekniska varor utan tillstånd inne på arenorna, skadegörelse och annan brottslighet. Problemen förekommer fortfarande främst i samband med fotbolls-, ishockey- och bandymatcher. Straffansvar gäller för den som gör sig skyldig till olaga intrång. Med olaga intrång avses att någon obehörigen tränger sig in i eller stannar kvar i sådana lokaler och vissa andra utrymmen som inte är tillgängliga för allmänheten. Inom idrotten används ett system med förbud i vissa fall för personer att besöka idrottsevenemang. Förbuden grundas oftast på att personerna i fråga har begått brott på idrottsanläggningarna. De upprätthålls genom att de avstängda personerna avvisas i samband med biljettkontroll vid inpassering till anläggningarna. Besluten om avstängning fattas av idrottsföreningarna eller, efter fullmakt, av vederbörande intresseorganisation för föreningarna när det gäller flera idrottsarrangemang. saknas emellertid möjlighet att avlägsna eller straffrättsligt ingripa mot den som överträder ett förbud att besöka ett idrottsevenemang. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har efter förslag från regeringen antagit lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. En person får enligt lagen förbjudas att få tillträde till och vistas på en inhägnad plats huvudsakligen avsedd för idrottsutövning när idrottsarrangemang anordnas på platsen av en idrottsorganisation (tillträdesförbud). Tillträdesförbud får beslutas, om det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att personen kommer att begå brott under kommande idrottsarrangemang. Brottet skall till sin typ vara sådant att det kan anses vara ägnat att störa ordningen eller säkerheten under arrangemanget. Regeringen har i sin proposition 2002/03:35 Mål för folkhälsan angett att fysisk aktivitet är en förutsättning för en god hälsoutveckling. Ökad fysisk aktivitet skall därför utgöra ett särskilt målområde. Målet för de samlade insatserna inom detta område skall vara att samhället utformas så att det ger förutsättningar för en ökad fysisk aktivitet hos hela befolkningen. Målområdet ökad fysisk aktivitet berörs förutom av målet inom politikområdet folkhälsa även av mål och insatser inom andra politikområden. Målet för idrottspolitiken är att ge kvinnor och män möjligheter att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Statsbidraget skall stödja verksamhet som bland annat bidrar till att utveckla flickors och pojkars intresse och benägenhet för motion och idrott samt göra det möjligt för alla människor att utöva idrott och motion. Statens bidrag skall också bidra till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främja en god hälsa hos alla människor. På motsvarande sätt syftar friluftspolitiken, och statens stöd till friluftsorganisationer, att bidra till ökad fysisk aktivitet och god folkhälsa. Särskilt viktiga målgrupper där idrottsrörelsen och friluftsorganisationerna i stor utsträckning kan bidra till ökad fysisk aktivitet är invandrare, långtidssjukskrivna och funktionshindrade personer. Individen har ett eget ansvar för att röra sig tillräcklig mycket för att må bra. är det enligt regeringens bedömning viktigt att klargöra att samhället har ansvar för att ge goda förutsättningar för fysisk aktivitet. Stöd till lokala kooperativa utvecklingscentrum Inom ramen för regeringens näringspolitiska insatser ges stöd till verksamheten hos Lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU). LKU:n finns i de flesta länen och arbetar med att främja etablering av kooperativ verksamhet och stimulera regionalt utvecklingsarbete med inriktning på företagande. har från anslaget 38:2 Näringslivsutveckling under utgiftsområde 24 Näringsliv avsatts för att främja kooperativt företagande. års val till genomfördes en särskild demokratisatsning. Satsningen bestod av två delar; en satsning i de sju storstadskommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten och en satsning riktad till förstagångsväljare. Olika aktiviteter inom ramen för satsningen involverade föreningslivet. För att öka minoriteternas inflytande hålls samrådsmöten med företrädare för regeringen och minoriteternas organisationer och . De nationella minoriteterna är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. Ekonomiskt bidrag fördelas även till organisationer som företräder nationella minoriteter för att stärka deras möjligheter till inflytande. Målet för folkrörelsepolitiken är att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. För att nå målet krävs kunskap om dels vad det är som främjar respektive hindrar människors organisering, dels föreningslivets villkor och förutsättningar. Som tidigare nämnts är regeringens folkrörelsepolitik uppdelad i en sektorsorienterad och en sektorsövergripande del. Det är därför viktigt att det inom denna del av politiken den sektorsövergripande skaffas sådan kunskap som kan ge en samlad bild av bl.a. föreningslivets villkor, förutsättningar och behov. påbörjas en översyn av folk- Översynen skall bl.a. behandla frågor om hur statistik och annan kunskapsbildning inom området kan stärkas. Olika studier på området visar att det nordiska föreningslivet har en lång tradition som arena för en mångfald av aktiviteter, allt ifrån hobbyaktiviteter till opinionsbildning inom t.ex. politiska intresseområden. Genom en hög anslutningsgrad och stark demokratisk organisering skiljer sig föreningslivet i de nordiska länderna från andra länders. Trenden är neråtgående när det gäller deltagande i de traditionella föreningarna. Nedgången av medlemsantalet är allmän och gäller nästan alla föreningar. () har funnit att trots svikande medlemsantal har människors engagemang inte minskat, vilket skulle kunna tyda på att man i stället till viss del väljer andra kanaler och andra organisationsformer för sitt engagemang. Enligt SCB:s rapport i (2003) är dock så många som av befolkning med i någon förening. En viktig förutsättning för att kunna bedriva föreningsverksamhet är att det är ekonomiskt möjligt. Därför ger staten och kommunerna ekonomiskt stöd till föreningslivet bl.a. i form av olika typer av bidrag. De statliga bidragen fördelas i huvudsak inom respektive sektor. Inom politikområde Folkrörelsepolitik finns bidrag till kvinnoorganisationerna, bidrag till allmänna samlingslokalerna, stöd till idrotten och stöd till friluftsorganisationerna. När det gäller bidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet uppgick det sammanlagda bidraget till . Bidraget består av ett grundbidrag och ett rörligt bidrag. För beviljades 18 kvinnoorganisationer grundbidrag och 16 av dessa även rörligt bidrag. De 18 organisationerna representerar sammanlagt ca 85 000 kvinnor. Kvinnoorganisationerna redogör vid ansökningstillfället för den verksamhet som skett med stöd av det rörliga bidraget. Av redogörelserna framgår att kvinnoorganisationerna bedriver en mångfacetterad verksamhet med skilda inriktningar, skilda arbetssätt och under skilda förutsättningar. Stödet har bl.a. inneburit att fler kvinnoorganisationer kunnat utveckla kommunikationen med medlemmarna via IT. Detta gäller framför allt de mindre kvinnoorganisationerna. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17