prop · GT03139 · 2006-03-20 00:00:00 — vidareutveckla regelverket för elektronisk interoperabilitet i vården (RIV), vilket baseras på identifierade och fastställda standarder, utveckla gemensamma kvalitetskriterier och regelverk för användar- gränssnitt med syfte att skapa lättanvända och säkra IT-stöd för vård- personalen, utveckla tjänster för myndighetssamverkan kring ohälsoproblema- tiken och funktioner för kommunikation med , fullfölja införandet av e-recept, ta fram nationellt samordnade kunskapsbaserade beslutsstöd och expertsystem som kompletterar de befintliga IT-systemen i vården, samt att bygga upp en gemensam förvaltning för kravspecifikationer och regelverk som behövs för en fungerande IT-samverkan i vården. 4.2.5Möjliggöra åtkomst till information över organisationsgränser Behoven har ökat av att kunna lokalisera och få tillgång till information som dokumenterats om patienterna i vård och omsorg vid tidigare till- fällen och hos olika vårdgivare. Sådan information är nödvändig, både för att förbättra den enskilde patientens vård och för att öka kunskapen om vårdens samlade resultat. Det finns behov av en uppsättning tjänster som ger behörig vårdpersonal samt i normalfallet även patienterna själva åtkomst till följande informa- tion på nationell nivå uppgifter i patientjournaler och annan vårddokumentation, uppgifter om läkemedelsanvändning, information om analyserade och sparade laboratorieprover, samt radiologisk information, bland annat lokalisering av bilder och ut- Nationella tjänster av denna art förutsätter ny eller ändrad lagstiftning (insatsområde 1). Dessutom förutsätts användning av säkerhetslösningar som förhindrar obehörig åtkomst och medverkar till upptäckt av eventu- ella intrång (insatsområde 3). Relevant journalinformation om en patient måste vid behov kunna gö- ras tillgänglig för behörig vårdpersonal oavsett var och när den har regi- strerats, för att vårdgivaren ska kunna ge bästa möjliga vård och omsorg. Detta skapar också förutsättningar för uppföljning av vårdens kvalitet och resultat för enskilda patienter samt för grupper av patienter. Sam- manställningar av kvalitets- och resultatinformation utgör vidare under- lag för beslutsstöd, öppna redovisningar och jämförelser (benchmarking). En patient ordineras ofta läkemedel av olika förskrivare. Det finns där- för ett stort behov av att få tillgång till samlad information om patientens läkemedelsanvändning. En nationell ordinationsdatabas som innehåller alla förskrivningar, ordinationer och expedieringar som görs inom svensk hälso- och sjukvård samt apotek, skulle kunna möta detta behov. Syftet är att förbättra läkemedelsanvändningen genom bättre beslutsunderlag för patienten, förskrivaren och farmaceuten. Vid förskrivning och expediering arbetar förskrivaren eller farmaceu- Skr. 2005/06:139 ten direkt emot ordinationsdatabasen vilket gör att ordinationerna, expe- dieringarna och även ordinationsförändringar får direkt genomslag i databasen. Registreringen i databasen bör vara obligatorisk men för att förskrivare eller farmaceut ska få ta del av informationen krävs samtycke från patienten. Ett effektivt arbete med biverknings- och säkerhetsuppföljning kräver användning av olika IT-stöd för att underlätta och öka rapporteringen till . Det är viktigt att sjukvårdens journalsystem innehål- ler funktioner för biverkningsrapportering liksom rapportering av olyckor och tillbud för medicintekniska produkter. I det säkerhetsuppföljande arbetet är även vårdens kvalitetsregister mycket viktiga. Elektroniska journalsystem används inom i stort sett alla delar av primärvården samt i mer än hälften av sjukhusvården. Användningen inom sjukhusen väntas öka kraftigt vilket kom- mer att förbättra möjligheterna att lokalisera och utbyta information elektroniskt. har på regeringens uppdrag bedrivit ett utvecklings- arbete (InfoVU) i samverkan med Kommuner och Landsting för att förbättra samverkan kring den enskilde patienten och kommunika- tionen mellan vårdgivare samt för att förbättra verksamhetsuppföljning byggd på individuppgifter inom vården. har lagt grun- den för det fortsatta arbetet inom detta område, bland annat genom att ta fram begrepp och termer samt klassifikationer och kvalitetsindikatorer som bör användas direkt i vårddokumentationen. De skapar också bättre förutsättningar för informationsförsörjning och verksamhetsuppföljning. Det fortsatta arbetet integreras nu i , Kommuner och Landstings samt i de enskilda landstingens ordinarie verksamhet. Inom ramen för verksamhet pågår projektet pati- entöversikt, en nationell tjänst för att lokalisera och nå uppgifter i pati- entjournaler och annan vårddokumentation oberoende av hos vilken vårdgivare uppgifterna dokumenterats. Det handlar bland annat om in- formation om ställda diagnoser, utförda undersökningar och insatta be- handlingsåtgärder. Efter samtycke från berörd patient eller närstående har behörig personal åtkomst till patientöversikten. Dessutom ska patienterna själva ha möjlighet till åtkomst av information som noterats om dem. Projektet är nu inne i en pilotfas där tjänsten testas av fyra lands- ting. I propositionen Från IT-politik för samhället till en politik för IT- samhället (prop. 2004/05:175) gör regeringen bedömningen att en mer enhetligt strukturerad och tillgänglig information inom hälso- och sjuk- vården bör främjas. Projektet nationell patientöversikt har ett betydande värde för att stärka patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården genom att vital journalinformation görs nationellt tillgänglig för behandlande vårdpersonal. Prioriterade frågor är att genomföra resultaten av InfoVU-arbetet i vårdens informations- system, fullfölja nuvarande projekt med den nationella patientöversikten, skapa förutsättningar för en nationell ordinationsdatabas, samt att utreda tekniska och praktiska förutsättningarna för nationella tjäns- ter för radiologisk information och för information om laboratorieprover. 4.2.6Göra information och tjänster lättillgängliga för medborgarna Medborgare ska ha en enkel och säker tillgång till vården. Alla ska vara säkra på att kunna få kontakt oavsett var och när behovet uppstår. Med- borgare har behov av att enkelt kunna ta del av hälsorelaterad informa- tion, kunna kommunicera med vården på olika sätt och vid behov kunna ha kontinuerlig kontakt med sin vårdgivare. finns mycket information om vård och omsorg tillgänglig elektroniskt på ett stort antal webbplatser, såväl nationella, regionala som lokala i respektive landsting och kommun. Informationen täcker flera viktiga aspekter: sjukdomar, symtom, behandlingar, läkemedel, vårdens organisation och öppettider, fysiska och elektroniska adresser, telefon- nummer och patienters rättigheter. Det finns också omfattande informa- tion om utförda prestationer, deras kvalitet och resultat, tillgänglighet i form av väntetider samt kostnader. Men man kan inte få informationen på ett heltäckande och lättillgäng- ligt sätt. Det är därför angeläget att se över, samordna och anpassa den information som ges till olika kategorier av patienter. I detta ingår att utforma en gemensam ingång, eller portal, till samlad kvalitetssäkrad vårdinformation. För många människor är det en självklarhet att använda sig av elektroniska bokningstjänster. Även inom vård och omsorg finns möjlig- heter att boka tid elektroniskt, men inte i den utsträckning och på de sätt som är önskvärda för patienter eller deras närstående. Det är därför an- geläget att vården snabbt förbättrar och breddar möjligheterna att boka tider samt att så långt det är möjligt erbjuder en samordning när det gäller patientens olika provtagningar och behandlingar. Enklare vårdtjänster bör i växande utsträckning kunna utföras med hjälp av IT som ett kom- plement till traditionella besök i vården. Internetbaserade tjänster och internetbaserad service blir allt vanligare. Denna utveckling förutsätter i allt större utsträckning att man inte bara har tillgång till en dator och Internet utan också är förhållandevis hem- mastadd i en tekniskt avancerad miljö. Vidare måste miljön uppfylla vissa grundkrav för att till exempel synskadade ska kunna tillgodogöra sig innehållet på en webbsida med hjälp av talsyntes eller andra hjälpme- del. Om dessa grundvillkor inte kan uppfyllas, riskerar vissa grupper att stängas ute. Det är därför avgörande med en medvetenhet kring denna problematik när nya IT-baserade tjänster utvecklas inom vård och om- sorg. IT ska användas på ett sådant sätt i vardagen och arbetslivet att indivi- dernas välfärd tryggas samt att IT kan vara ett redskap för att höja utsatta gruppers livskvalitet. IT kan nå ut överallt där enskilda individer behöver tekniken och kan anpassas till de särskilda krav som gäller för att utsatta grupper ska nås. Det kan exempelvis vara fråga om att äldre ska kunna bo kvar hemma, underlätta boende i glesbygd, förbättra möjligheterna för telemedicin och ge stöd och arbetsmarknadstillträde åt personer med funktionshinder. Det finns en rad möjligheter att få vårdinformation via Internet. Som exempel kan här nämnas den nationella informationstjänsten Sjuk- (tidigare Infomedica) som erbjuder kvalitetssäkrad och kostnadsfri hälsoinformation via Internet och är finansierad av landstingen, och staten. Vidare finns i landstingen telefonbaserade sjukvårdsupplysningar som håller på att samordnas nationellt inom ramen för telefontjänsten Sjukvårdsrådgivningen 1177, där man enkelt ska kunna nå den lokala sjukvårdsrådgivningen via samma telefonnummer över hela landet. Det är av stort samhällsintresse att utvidga, förbättra och målgruppsanpassa dessa tjänster för att skapa tydliga och lättanvända informationstjänster gentemot medborgaren som en förstärkning av den reguljära vårdverksamheten. ersätter många patienter med en fast och etablerad vårdgivar- kontakt en del av sina rutinbesök med löpande kontakter med sin vård- givare via e-post. Möjligheterna till detta är starkt efterfrågade och det är därför angeläget att så snabbt det går utöka dessa tjänster. beslutade att ska inrätta en läkemedelsförteckning med uppgifter om de läkemedel som hämtats ut på recept på apotek . Därtill innebär lagänd- ringen att kan erbjuda apotekskunden att elektroniskt lagra recept med flera uthämtningstillfällen (itererade recept) i ett receptregis- ter. Registreringen i förteckningen är obligatorisk, men det krävs ett samtycke av den registrerade för att förskrivare och farmaceut ska få ta del av informationen. Den registrerade själv kommer också att ha direkt- åtkomst till förteckningen via Internet alternativt via pappersutdrag från . Ambitionen är att läkemedelsförteckningen och receptregistret ska kunna lanseras . kommer att innehålla information om itererade recept som ännu inte expedierats. Apotekskunden kommer ha direktåtkomst till receptregistret via Internet alternativt via apotek. Prioriterade frågor är att inventera situationer där IT-stöd kan införas som komplement till traditionella sätt att kommunicera med vården och säkerställa att dessa tjänster kan användas av alla individer oavsett ålder, funktionshinder, be- gränsade kunskaper i svenska språket eller teknisk förkunskap, göra det enkelt att hitta olika vårdtjänster samt nationell och lokal Skr. information om vård och hälsa via en gemensam ingång en portal, skapa möjligheter för att ta del information om sin egen vård- och hälsosituation via samma gemensamma ingång, samt att förbättra möjligheterna att boka tider och samordna bokning av tider inom vården. Den nationella IT-strategin har utarbetats av den nationella lednings- gruppen för IT i vård och omsorg som tillsatte . Under arbetets gång har synpunkter på innehållet i IT- strategin inhämtats i olika former från en rad olika aktörer inom sektorn. Avsikten är att såväl staten som landstingen och kommunerna ska godkänna, följa och tillämpa IT-strategin. För statens del är den formella beslutsgången att regeringen beslutar att godkänna IT-strategin efter för- slag från och därefter överlämnar en skrivelse till med syfte att IT-strategin därigenom ska bli regeringens offici- ella ståndpunkt på detta område. Därefter beslutar regeringen att den nationella IT-strategin ska följas och tillämpas av de statliga myndig- heterna, däribland och . För landstingens och kommunernas del krävs att de enskilt och var för sig beslutar om att anta och tillämpa IT-strategin. Beslutsgången i detta fall är att tjänstemannaledningen för Kommuner och Landsting, som är det gemensamma kansliet för och , föreslår respektive styrelse att godkänna den natio- nella IT-strategin. Vidare föreslås styrelserna besluta om att Kommuner och Landsting ska verka för att samtliga medlemmar, det vill säga samtliga kommuner och landsting, ska besluta om att anta och tillämpa IT-strategin i sina vårdverksamheter. För att IT-strategin ska få avsedd effekt förutsätts sålunda att i stort sett alla landsting och kommuner beslutar om att införa och tillämpa den na- i sina vårdverksamheter. Arbetet på nationell nivå omfattning, Behov av en andra etapp Den nationella IT-strategin innebär att en rad frågor måste hanteras och lösas på nationell nivå för att IT-användningen ska få avsedda effekter och fungera över verksamhetsmässiga och administrativa gränser och Det finns även ekonomiska och andra skäl för att landstingen och kommunerna ska samarbeta om IT-relaterade frågor på Stora delar av kostnaderna för IT-samarbetet på nationell nivå måste finansieras av huvudmännen själva. Under arbetet med den nationella IT- strategin har det inte varit praktiskt möjligt att beräkna omfattningen och kostnaderna för det arbete som bör ske på nationell nivå på IT-området. Det beror på i vilka former och i vilken takt arbetet utförs. Därför måste arbetets omfattning och finansiering bli föremål för överväganden och ställningstaganden inom och mellan landstingen och kommunerna. Det är också nödvändigt att komma överens om formerna för beslut och om hur resultaten ska omsättas i konkret handling. Dessa frågor kommer därför att behandlas i en andra etapp av arbetet med den nationella IT-strategin. 5.2.2Finansiering av det gemensamma arbetet Grundprincipen i vårt decentraliserade vårdsystem är att huvudmännen kommunerna och landstingen har det fulla ansvaret för utvecklingen och finansieringen av sina verksamheter. Men huvudmännen är beroende av skatter och statsbidrag för finansieringen. Detta förutsätter fortlöpande diskussioner mellan staten och huvudmännen. Staten ska också kompen- sera de ekonomiska effekterna om man beslutar om åtgärder som innebär ökade åtaganden eller höjd ambitionsnivå för kommunerna och lands- tingen inom de obligatoriska verksamheterna. I de fall åtgärderna medför samhällsekonomiska fördelar eller förbättringar för medborgarna även i andra avseenden kan det motivera att staten medverkar till finansie- ringen. I statsbudgetens ramanslag för kommunalekonomisk utjämning (48:1) ingår medlen från det generella statsbidraget. Anslagets syfte är att bidra till att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Anslaget fungerar även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsek- torn. För att möjliggöra att servicenivån och kvaliteten i kommunsektorn ska kunna upprätthållas har anslaget förstärkts med bety- dande medel, och ytterligare förstärkningar har aviserats. De huvudpunkter som ligger till grund för den nationella IT-strategin innebär att IT ska användas för att utveckla, förbättra och anpassa vården till nya förhållanden i samhället. Då måste man undanröja de nackdelar som ibland blir följden av att vården måste kunna fungera utan hinder av huvudmannaskapsgränser, verksamhetsmässiga indelningar och geogra- fiska avstånd. Trots att en rad IT-anknutna frågor av skilda slag måste lösas på nationell nivå för att vården ska fungera, har huvudmännen det grundläggande ansvaret för utförandet, utvecklingen och finansieringen av sina verksamheter. Det innebär att huvudmännen till stor del gemen- samt måste finansiera det arbete som behöver utföras på nationell nivå. I de fall staten vill att utvecklingen och förändringarna i vården ska gå längre eller snabbare än vad som huvudmännen finner motiverat eller har möjlighet att realisera uppstår helt naturligt en situation där det kan bli fråga om förhandlingar om statliga stimulansmedel. Det kan konstateras att de förändringar som följer av den nationella IT-strategin, bland annat ett snabbare införande av viktiga IT-stöd och en höjd ambitionsnivå i informationsförsörjningen än , i en del fall ligger i gräns- området för berättigade krav på statliga stimulansmedel från huvudmän- nens sida. Önskemål från statens sida om en snabbare utveckling och förändring i vården som är baserad på investeringar i ökad IT- användning kan således motivera krav på statliga stimulansmedel. 2005/06:139 samsyn hos huvudmännen och en gemensam vilja att genomföra de för- ändringar det är fråga om förbättrar rimligen deras möjligheter att för- handla och träffa överenskommelser med staten om statliga stimulans- medel till förändringarna. Den andra etappen i arbetet med att införa den nationella IT-strategin innebär att Kommuner och Landsting kommer att inleda över- läggningar med kommunerna och landstingen efter be- slut i styrelserna för och Landstingsförbun- det. Överläggningarna gäller omfattningen på, finansieringen av och be- slutsformerna för det arbete som behöver utföras på nationell nivå. Det handlar inte enbart om sådant arbete som följer av den nationella IT- strategin, utan även om sådant IT-anknutet arbete i vården som bör ske på nationell nivå av ekonomiska eller andra skäl. I denna andra etapp kommer också förutsättningarna för statliga sti- mulansmedel för att skynda på eller på annat sätt påverka arbetet på na- tionell nivå att behandlas. På grundval av resultatet av etapp 2 kommer den nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg att överväga planeringen, genomförandet och finansieringen av det fortsatta arbetet med IT-frågorna på nationell nivå. En avrapportering ska ske . Uppföljning av den nationella IT-strategins Det är av flera skäl nödvändigt att följa upp den nationella IT-strategins genomslag, praktiska tillämpning och effekter av olika slag. I en första fas handlar det främst om att följa upp hur IT-strategin genomförs och tillämpas samt vilka åtgärder som kan behövas för att öka förståelsen för behovet av IT-strategin. I ett senare skede måste uppföljningen vidgas till att även fånga upp eventuella problem i den praktiska tillämpningen av IT-strategin. Då framkommer också eventuella behov av förtydliganden och modifie- ringar. Den uppföljning som behövs ska utföras av flera organisationer. , , , , Kommuner och Landsting och har samtliga ett ansvar för och ett direkt behov av att följa upp IT-strategins genomslag, prak- tiska tillämpning och effekter, var och en inom ramen för sina uppgifter. Genom att ovan nämnda aktörer samverkar om IT-frågorna inom den nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg, har denna ett gemensamt ansvar för uppföljningen. Organisationer på nationell nivå Den nationella IT-strategin har som huvudsyfte att skapa den samsyn och samordning på IT-området som är nödvändig för att IT ska kunna använ- das för att utveckla och effektivisera vården. Det svenska vårdsystemets uppbyggnad och ansvarsförhållanden gör att IT-strategins införande och tillämpning kräver medverkan av organisationer på nationell nivå. Därför ska de viktigaste av dessa kort beskrivas med tonvikt på deras uppgifter på IT-området. I detta avsnitt behandlas endast de organisationer som är representerade i den nationella ledningsgruppen för IT i vård och om- sorg. Var och en av dem har viktiga uppgifter för IT-strategins införande, förverkligande och funktion. Landstingen, kommunerna och de privata I det decentraliserade svenska vårdsystemet ligger huvudansvaret för vården på landstingen och kommunerna som är huvudmän för den vård som finansieras med offentliga medel. I ansvaret ingår inte bara att till- handahålla vård och omsorg utan också att utveckla, kvalitetssäkra och finansiera verksamheten. Både landstingen och kommunerna anlitar i varierande utsträckning privata vårdföretag för vårdens utförande. Det finns vidare en liten del helt privatfinansierad vård. Även privata vård- företag med eget juridiskt och ekonomiskt ansvar klassificeras som huvudmän. Varje landsting och kommun beslutar själv i kraft av det kommunala självstyret för vilka ändamål och på vilka sätt IT ska användas samt upp- handlar eller utvecklar själva de IT-stöd de beslutar om. De privata vård- företagen beslutar på samma sätt om sin IT-användning. De måste dock uppfylla de krav på informationsbehandling och rapportering som följer av avtal med landsting eller kommun. Dessa förhållanden gör att ett sam- arbete och en samordning i IT-frågor mellan huvudmännen och de pri- vata vårdgivarna måste ske på frivillig grund. Staten har ett övergripande ansvar är ett av departementen inom . Departementets ansvarsområden är hälso- och sjukvård, folkhälsa, social- försäkring, äldrefrågor, barnfrågor, socialtjänst och handikappfrågor. Departementets huvudsakliga uppgift är att bistå regeringen att styra och genomföra sin politik. Departementet tar fram beslutsunder- lag till regeringen och verkar för att besluten genomförs. Detta sker ge- nom att formulera mål för vård- och omsorgsverksamheterna, föreslå lagar som reglerar utförandet samt följa upp hur verksamheten fungerar. En angelägen uppgift för departementet är styrning och uppföljning av verksamheten hos myndigheterna inom departementets ansvarsområden. Regeringen fastställer mål, riktlinjer och resursfördelning för myndig- heterna men bestämmer inte hur myndigheterna ska tillämpa en lag eller Skr. 2005/06:139 besluta i olika ärenden. Viktiga aktuella frågor kan behandlas av sär- skilda utredningar som tillsätts av regeringen. är en aktiv deltagare i det internationella erfaren- hetsutbytet kring e-hälsa (eHealth). Nya möjligheter till patientrörlighet gör att behoven av ett välfungerande utbyte av vårdrelaterad information över nationsgränserna kommer att öka. Samarbetet på detta område har även stor potential att underlätta och stärka det nationella arbetet på hälso- och sjukvårdsområdet. Genom att föra hem och sprida den kun- skap som finns internationellt beträffande satsningar på IT-stöd inom vård- och omsorgssektorn, kan nationella satsningar göras mer kostnads- effektivt och med bättre beslutsunderlag än vad annars hade varit möjligt. Departementet är engagerat i en rad internationella samverkansprocesser kring e-hälsa, främst inom ramen för EU samt , men följer också nära det arbete som initierats av globala aktörer. Inom WHO har en global handlingsplan för e-hälsa presenterats. Det internationella erfarenhetsutbytet kan komma att få betydelse för reger- ingens framtida prioriteringar på detta område. är nationell expert- och tillsynsmyndighet för verksamhet som rör socialtjänst, hälsoskydd, smittskydd och hälso- och sjukvård. Det innebär att genom normering, tillsyn och kunskapsför- medling påverkar huvudmän och yrkesverksamma. an- svar för att på nationell nivå stödja kvalitetsutvecklingen i vården har blivit alltmer tydlig. Individbaserad verksamhets- uppföljning med stöd av kvalitetsindikatorer har fått allt större uppmärk- samhet. och Kommuner och Landsting har i samverkansprojektet tagit fram kunskapsunderlag, stöd och me- toder samt klarlagt rättsliga, IT-mässiga och andra förutsättningar och krav som måste uppfyllas för att målet Tillförlitlig och användbar in- formation om vård och omsorg enkelt tillgänglig för medborgare, me- darbetare och beslutsfattare ska kunna nås. har regleringsbrev fått regeringens uppdrag att förbereda för att ta ett övergripande, nationellt och strategiskt ansvar för att individbaserad patientinformation görs mer entydig, uppföljnings- bar och tillgänglig.