prop · GT03150 · 2006-03-21 00:00:00 — Ett ytterligare skäl som framhölls för en sådan ordning var att en sådan regel skulle ge arbetstagarrepresentanterna en stärkt ställning, eftersom dessa i ett dualistiskt organiserat europabolag förekommer endast i tillsyns- organet. Sammanfattningsvis bedömdes övervägande skäl tala för in- förandet av en nationell bestämmelse som ger enskilda ledamöter av tillsynsorganet i ett europabolag rätt att få den information de begär. En sådan bestämmelse återfinns nu i 20 § lagen om europabolag. Tillsynsorganet i europabolag kommer att få sin motsvarighet i till- synsorganet i dualistiskt organiserade europakooperativ. Det är därför lämpligt att bestämmelserna om tillsynsorganen, så långt det är möjligt, är utformade på samma sätt. De ovan redovisade skälen för enskilda ledamöters rätt att begära information gör sig gällande även beträffande europakooperativen. Sammanfattningsvis anser vi att övervägande skäl talar för att en nationell bestämmelse av det slag som avses i artikel 40.3 andra meningen bör införas. Bestämmelsen bör utformas med motsva- rande bestämmelse i lagen om europabolag som förebild. Sålunda bör det föreskrivas att varje ledamot i tillsynsorganet skall ha rätt att från led- ningsorganet begära in all den information som krävs för att tillsyns- organet skall kunna utöva sin kontroll. I lagen om europabolag har varje ledamot i ledningsorganet, liksom Prop. 2005/06:150 varje ledamot i förvaltningsorganet i monistiskt organiserade europa- bolag, givits motsvarande rätt till information från den verkställande direktören (25 och 26 §§; prop. 2003/04:112 s. 97). I konsekvens härmed bör bestämmelser om en sådan rätt införas även för ledamöterna i mot- svarande organ i ett europakooperativ. Skall en juridisk person få vara ledamot i Regeringens förslag: I lagen om ekonomiska föreningar, lagen om medlemsbanker och lagen om understödsföreningar införs bestäm- melser om att en juridisk person inte får vara styrelseledamot. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 201). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan invändningar. har dock efterfrågat ett förtydligande om detta i lagen om europakooperativ genom en hänvisning till föreningslagen. Skälen för regeringens förslag: I artikel 46.1 i SCE-förordningen anges att det i stadgarna för ett europakooperativ får bestämmas att ett bolag i den mening som avses i artikel 48 i fördraget skall ha rätt att vara ledamot i ett organ, såvida inte annat stadgas i den på kooperativ tillämpliga lagen i den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte. Varken den svenska föreningslagen eller någon annan svensk författ- ning innehåller något uttryckligt förbud mot att en juridisk person utses till styrelseledamot i en ekonomisk förening, medlemsbank eller under- En gällande princip är emellertid att detta inte Denna princip, som för övrigt gäller även för andra asso- ciationsformer, är lagfäst i aktiebolagslagen (8 kap. 10 §). Därigenom är det inte heller möjligt för ett europabolag med säte i att ha en juridisk person som styrelseledamot (se prop. 2003/04:112 s. 98 f.). I förarbetena till lagen om europabolag anfördes att det från ett syste- matiskt perspektiv givetvis hade varit tilltalande att redan i det samman- hanget införa motsvarande bestämmelser även för andra associations- former, bl.a. ekonomiska föreningar. En sådan reform bedömdes emeller- tid föra onödigt långt, med hänsyn till att det endast rörde sig om att lagfästa en redan gällande princip. Mot den angivna bakgrunden står det klart att det inte är lämpligt att en juridisk person tillåts vara ledamot i något föreningsorgan i ett europa- kooperativ med säte i . För att förhindra detta bör den princip som redan anses gälla lagfästas. Det bör sålunda i föreningslagen, på motsva- rande sätt som redan gjorts i aktiebolagslagen, tas in en bestämmelse om att endast fysiska personer får utses till styrelseledamöter. bestämmelse blir, till följd av hänvisningen till nationell rätt i SCE- förordningen, tillämplig även på europakooperativ med säte i . anser därför inte att det är nödvändigt eller lämpligt att, såsom Före- ningen Kooperativ i har förordat, det tas in en sär- skild bestämmelse om saken också i lagen om europakooperativ. 2005/06:150 Däremot bör motsvarande regler tas in i lagen om medlemsbanker och lagen om understödsföreningar. Behörighet att företräda och binda ett Regeringens förslag: Det skall vara möjligt att i stadgarna för ett europakooperativ med säte i bestämma att lednings- eller förvaltningsorganet kan bemyndiga en person ensam eller flera perso- ner i förening att företräda europakooperativet. För ett europakooperativ med säte i som driver bank- eller finansieringsrörelse skall gälla att europakooperativets firma, med undantag för verkställande direktör i vissa fall, får tecknas bara av två eller flera personer i förening. Regeringens bedömning: Möjligheten att införa bestämmelser om att ett europakooperativ inte skall vara bundet av handlingar som företas av dess organ om dessa handlingar går utöver ändamålet med kooperativets verksamhet bör inte utnyttjas. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med rege- ringens förslag och bedömning (se promemorian s. 202). Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser har lämnat för- slaget och bedömningen utan invändningar. Utveckling i har emellertid ansett att bör utnyttja möjlig- heten att införa bestämmelser som begränsar europakooperativets bun- denhet av handlingar som går utöver ändamålet med kooperativets verk- slagit ett förtydligande i den föreslagna lagen om europakooperativ så att det uttryckligen framgår av denna att det är lednings- eller förvaltnings- organet som normalt företräder europakooperativet. Skälen för regeringens förslag och bedömning: SCE-förordningen utgår från att om två eller flera ledamöter i ett lednings- eller förvalt- ningsorgan har givits befogenhet att företräda ett europakooperativ, denna befogenhet skall utövas kollektivt (artikel 47.1). artikel kan emellertid lagstiftningen i den stat där europakooperativet har sitt säte medge att annat föreskrivs i stadgarna. En sådan bestämmelse i stadgarna skall kunna göras gällande mot tredje man när den har offentliggjorts i enlighet med de bestämmelser om offentliggörande av handlingar som är tillämpliga på publika aktiebolag. får en medlemsstat föreskriva att det i stadgarna kan medges att befogen- het att företräda europakooperativet får ges en person ensam eller flera personer i förening. Det får vidare föreskrivas att en sådan bestämmelse skall kunna göras gällande mot tredje man under förutsättning att den gäller den allmänna befogenheten. För detta skall dock krävas att stadge- bestämmelsen har offentliggjorts i enlighet med vad som angetts ovan. I 6 kap. 11 § föreningslagen regleras vilka som företräder en ekono- misk förening och tecknar dess firma. Enligt första stycket är det styrel- sen som företräder föreningen och som får teckna dess firma. sen menas här den beslutande styrelsen. Enligt andra stycket kan styrel- sen bemyndiga en styrelseledamot, verkställande direktören eller annan att företräda föreningen, om inte ett förbud mot sådant bemyndigande har tagits in i stadgarna. Vidare kan styrelsen bestämma att rätten att före- träda föreningen och teckna dess firma får utövas endast av två eller flera personer i förening. Detta är den enda inskränkning som får registreras. Att styrelsen i en ekonomisk förening utser någon eller några ledamö- ter eller andra personer att företräda föreningen, t.ex. vid avtal med tredje man, torde snarare vara regel än undantag. Det skulle vara synnerligen opraktiskt om rätten att företräda föreningen endast skulle kunna till- komma hela styrelsen som kollektiv. Det är mot den bakgrunden lämpligt att utnyttja möjligheten som ges i förordningen att i svensk lagstiftning införa en bestämmelse om att det i stadgarna för ett europakooperativ med säte i får anges att lednings- eller förvaltningsorganet skall kunna bemyndiga en person ensam eller flera personer i förening att före- träda europakooperativet. Som har framgått ovan följer det av SCE- förordningen att en sådan stadgebestämmelse, för att kunna göras gällan- de mot tredje man, måste offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i artikel 12, dvs. i enlighet med de nationella bestämmelser om offentlig- görande av handlingar som är tillämpliga på publika aktiebolag. För svensk del finns bestämmelser i detta avseende i 27 kap. aktiebolags- lagen. vid har ansett att den föreslagna bestämmelsen inte är fullständig såtillvida att den inte klargör att det normalt är lednings- eller förvaltningsorganet, eller inom ramen för den löpande förvaltningen, den verkställande direktören, som före- träder europakooperativet. själv har påpekat anges emellertid detta i SCE-förordningen (se t.ex. artiklarna 37.1 och 42.1). Något ytterligare klargörande i det avseendet i den svenska lagen bör enligt vår uppfattning inte göras. Bestämmelser motsvarande de i 6 kap. 11 § föreningslagen finns för understödsföreningar i 27 § lagen om understödsföreningar med hänvis- ning till 2830 §§ föreningslag. Även för europakooperativ som driver försäkringsrörelse bör det därför införas en bestämmelse om att det i stadgarna för ett sådant kooperativ med säte i får be- stämmas att lednings- eller förvaltningsorganet skall kunna bemyndiga en person ensam eller flera personer i förening att företräda europa- kooperativet. För kreditmarknadsföreningar och medlemsbanker går dock den svenska regleringen längre. Det är för dessa företag utom i vissa fall för verkställande direktör inte tillåtet att firman tecknas bara av en person (se 12 kap. 5 § lagen om bank- och finansieringsrörelse och 6 kap. 14 § tredje stycket lagen om medlemsbanker). Det hänger samman med de särskilda skyddsintressena i sådana företag. Det saknas anledning att bedöma firmateckningsrätten i ett europakooperativ som driver motsvarande verksamhet på annat sätt. För ett europakooperativ med säte i som driver bank- eller finansieringsrörelse bör således gälla att europakooperativets firma, med undantag för verkställande direktör i vissa fall, får tecknas bara av två eller flera personer i förening. I artikel 47.2 i SCE-förordningen anges att ett europakooperativ för- pliktigas gentemot tredje man genom handlingar som företas av dess organ, även om handlingarna inte faller inom ramen för ändamålet med europakooperativets verksamhet. Detta gäller dock inte om handlingarna överskrider de befogenheter som lagstiftningen i den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte ger dessa organ eller medger att organen ges. Medlemsstaterna får dock föreskriva att ett europakooperativ inte skall bli bundet av handlingar som går utöver ändamålet med koopera- tivets verksamhet, om tredje man visste eller med hänsyn till omständig- heterna inte kunde vara ovetande om att handlingen gick utöver detta ändamål. Enligt föreningslagen skall föreningens ändamål alltid anges i stadgar- na (2 kap. 2 § första stycket 3). Föreningslagen innehåller inte någon särskild bestämmelse om att föreningsorganen inte får företa handlingar i strid med ändamålet. Detta har ansetts obehövligt eftersom redan stad- garna binder alla föreningens organ. I 6 kap. 14 § föreningslagen behand- las ställföreträdares överskridande av sin befogenhet och föreningens bundenhet gentemot tredje man m.m. Enligt bestämmelsen gäller en rättshandling inte mot föreningen om en ställföreträdare, när han eller hon företog rättshandlingen, överskred sin befogenhet och den mot vilken rättshandlingen företogs insåg eller borde ha insett att befogenhe- ten överskreds. Liknande bestämmelser finns för medlemsbanker i 6 kap. 16 § lagen om medlemsbanker och för understödsföreningar i 27 § lagen om understödsföreningar med hänvisning till 33 § före- ningslag. Om ett föreningsorgan eller dess ställföreträdare har företagit en handling i strid med ändamålet för föreningens verksamhet, innebär det ett överskridande av befogenheten och föreningen blir således inte bunden av handlingen om tredje man var i ond tro. I den situationen att ett föreningsorgan har överskridit sin behörighet i förhållande till ett annat föreningsorgan, dvs. om exempelvis styrelsen har vidtagit en åt- gärd som det enligt föreningslagen ankommer på stämman att vidta, medför åtgärden inga rättsverkningar mot föreningen. Detta gäller oav- sett om tredje man var i god tro eller inte. Artikel 47.2 motsvarar till sin lydelse artikel 9.1 i det första bolags- rättsliga direktivet (68/151/EEG). Den sistnämnda direktivbestämmelsen har föranlett ändringar i aktiebolagslagens bestämmelser (prop. 1993/94:196 s. 126 f.; se numera 8 kap. 42 § aktiebolagslagen). I det nämnda lagstiftningsärendet gjordes bedömningen att den särskilda undantagsregeln i artikel 9.1 om överskridande av bolagets verksamhets- föremål inte borde utnyttjas. Enligt aktiebolagslagens bestämmelser som i detta avseende är tillämpliga även på europabolag är ett bolag sålunda alltid bundet vid befogenhetsöverskridande genom överträdelse av verksamhetsföremålet. Detta är alltså en skillnad i förhållande till föreningslagen, enligt vilken motsvarande befogenhetsöverskridande om- fattas av den ovan beskrivna bestämmelsen om ondtroende tredje man (6 kap. 14 §). Föreningen i har ansett att bör utnyttja möjligheten i artikel 47.2 att införa bestämmelser om att ett europakooperativ inte skall vara bundet av handlingar som går utöver ändamålet med kooperativets verksamhet. Föreningen har menat att de enskilda medlemmarnas möjligheter att övervaka föreningsorganens och deras företrädares handlingar i regel kommer att vara mer begränsade än vad de är i de flesta ekonomiska föreningar och att det bl.a. av det skälet är särskilt angeläget att inte frångå vad som i detta avseende gäller enligt föreningslagen. Såsom konstaterades i promemorian kommer emellertid skillnaderna Prop. 2005/06:150 mellan 6 kap. 14 § föreningslagen och den reglering som skall gälla för europakooperativ att vara betydande oavsett hur väljer att hante- ra den valmöjlighet som medlemsstaterna ges i artikel 47.2. Bl.a. följer direkt av SCE-förordningen att ett europakooperativ vid överträdelse av andra föreningsinterna föreskrifter kommer att vara bundet även mot en ondtroende motpart. Det kan även framhållas att i den mån ledamöter i föreningsorganen tillfogar europakooperativet förlust eller skada till följd av att de har åsidosatt sina skyldigheter, följer av artikel 51 i SCE- förordningen att de har ett skadeståndsansvar (jfr avsnitt 5.34). Mot bakgrund av det anförda anser vi, i överensstämmelse med vad som sägs i promemorian, att det är lämpligast att här ansluta till de över- väganden som gjordes vid genomförandet av det första bolagsrättsliga direktivet. Möjligheten som ges i artikel 47.2 att införa en bestämmelse om att ett europakooperativ inte skall vara bundet vid befogenhets- överskridanden genom handlingar i strid med europakooperativets ända- mål bör således enligt vår uppfattning inte utnyttjas. Därigenom åstad- kommer man en ordning som väsentligen överensstämmer med den som gäller för publika aktiebolag och europabolag. När skall den första föreningsstämman hållas? Regeringens bedömning: Möjligheten att införa regler om att den första föreningsstämman skall äga rum efter europakooperativets bildande bör inte utnyttjas. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be- dömning (se promemorian s. 207). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Ett europakooperativ skall, liksom en svensk ekonomisk förening, hålla föreningsstämma minst en Stämman skall hållas efter räkenskaps- Även detta överensstämmer med svensk rätt (7 kap. 4 § För medlemsbanker gäller dock att stämman skall hållas efter utgången av räkenskapsåret (7 kap. 5 § lagen om medlemsbanker) och för understödsföreningar kan än sex månader bestämmas i stadgarna (33 § lagen om understödsföreningar jfd med 57 § 1 mom föreningslag). I SCE-förordningen ges med- lemsstaterna en möjlighet att föreskriva att den första föreningsstämman i europakooperativet skall äga rum efter europa- kooperativets bildande (artikel 54.1). Något sådant krav finns inte i Enligt de svenska reglerna kan det inträffa att den första före- ningsstämman inte hålls förrän närmare efter föreningens bildande. En nybildad ekonomisk förening får nämligen utsträcka det första räkenskapsåret att omfatta högst 18 månader från den tidpunkt då bokföringsskyldigheten inträdde för föreningen (3 kap. 3 § bokförings- lagen [1999:1078]). En bestämmelse om att den första föreningsstämman i ett europa- kooperativ måste hållas från föreningens bildande skulle alltså innebära att det i detta avseende skulle ställas strängare krav Prop. 2005/06:150 på europakooperativ med säte i än på svenska ekonomiska före- En sådan särbehandling av europakooperativ framstår inte som motiverad. Vi anser därför att inte bör utnyttja möjligheten att införa regler av detta slag. Samma bedömning har gjorts för europa- bolagens del (prop. 2003/04:112 s. 99). Investerande medlemmar och villkor för beslutförhet Regeringens bedömning: Det bör inte vara möjligt för europakoope- rativ med säte i att anta sådana personer som inte avser att använda eller producera europakooperativets varor eller tjänster som investerande medlemmar (stödmedlemmar). Det bör därför inte heller införas särskilda bestämmelser om villkor för beslutförhet när det gäller sådana medlemmar. Särskilda bestämmelser om villkor för beslutförhet, när det gäller förhållandet mellan röster som tilldelats i relation till kapitalinsats och andra medlemmar i europakooperativ som deltar i finansiell verk- samhet eller försäkringsverksamhet, bör inte införas. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (se promemorian s. 208). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt prome- bedömning eller lämnat den utan invändningar. har dock ansett att det, av bl.a. konkurrensskäl, bör vara möjligt för europakooperativ med säte i att anta investerande medlemmar. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 14.1 i SCE-förord- ningen får det, om lagstiftningen i den medlemsstat där europakoope- rativet har sitt säte medger det, i stadgarna bestämmas att personer som inte räknar med att använda eller producera europakooperativets varor och tjänster får antas som investerande medlemmar (stödmedlemmar). de fall sådana investerande medlemmar får antas, skall det enligt artikel 61.3 i stadgarna också anges vilka särskilda villkor för beslutförhet som skall gälla i förhållande till övriga medlemmar. rätt att fastställa miniminivån för sådana särskilda beslutförhetsvillkor för de europakooperativ som har sitt säte inom dess territorium. Ett av grundkraven för att det skall vara fråga om en kooperativ före- ning är enligt svensk rätt att medlemmarna skall delta i verksamheten (det kooperativa kravet). I svensk föreningsrätt finns således inte någon direkt motsvarighet till investerande medlemmar. Enligt 5 kap. 1 § föreningslagen kan det visserligen i stadgarna för en ekonomisk förening bestämmas att kapital, utöver medlemsinsatserna, får tillskjutas genom särskilda insatser (förlagsinsatser) och att sådana insatser får tillskjutas även av andra än medlemmar. Motsvarande gäller för medlemsbanker (5 kap. 1 § lagen om medlemsbanker). Den som enbart är innehavare av förlagsandelar är emellertid inte medlem i föreningen och har därför inte heller rösträtt på föreningsstämman. Som skäl för att bör utnyttja möjligheten att tillåta investe- rande medlemmar i svenska europakooperativ kan anföras att dessa bör ha samma finansieringsmöjligheter som sina utländska motsvarigheter. I den mån europakooperativ med säte i andra länder kan använda sig av de finansieringsalternativ som möjligheten till investerande medlemmar ger, kan det tyckas att även europakooperativ med säte i bör ha den möjligheten. Om svensk lagstiftning inte skulle tillåta sådana medlemmar kan detta också utgöra ett hinder mot att utländska europakooperativ, där sådana medlemmar förekommer, flyttar till , något som kan te sig olyckligt ur ett konkurrens- och tillväxtperspektiv. och Föreningen i har med hänvisning till dessa argument ansett att bör utnyttja möjligheten att göra det möjligt för europakooperativ med säte i att anta investerande medlemmar. Mot det sagda skall dock vägas att kravet på deltagande i verksamhe- ten är en grundbult i den svenska lagstiftningen för ekonomiska förening- ar. Att göra avkall på detta krav såvitt gäller europakooperativ skulle således enligt vår uppfattning vara mindre väl förenligt med den svenska synen på kooperativ verksamhet. Det skulle också leda till en obalans mellan nationella svenska ekonomiska föreningar och europakooperativ med säte i . I sammanhanget bör vidare beaktas att de fördelar som en möjlighet till investerande medlemmar innebär i hög utsträckning kan tillgodoses genom det svenska systemet med förlagsinsatser. Detta system kommer att kunna användas också av europakooperativ med säte i . Vid en samlad bedömning får skälen mot att tillåta investerande med- lemmar anses väga över. Vi anser alltså att inte bör utnyttja den möjlighet som SCE-förordningen ger i detta avseende. Vi är dock be- redda att, om det exempelvis skulle visa sig att europakooperativ med säte i i förhållande till andra europakooperativ får svårigheter med sin kapitalförsörjning, på nytt överväga frågan i annat sammanhang. Mot bakgrund av det anförda finns det inte heller någon anledning att i svensk lag ta in några särskilda bestämmelser om skillnader i rösträtt eller villkor för beslutförhet med avseende på investerande medlemmar. Villkor för beslutförhet i finansiella företag Artikel 61.3 i SCE-förordningen föreskriver ytterligare en möjlighet för medlemsstaterna att fastställa miniminivån för särskilda beslutförhets- villkor för de europakooperativ som har sitt säte inom deras territorium. Det gäller när ett europakooperativ, som deltar i finansiell verksamhet eller försäkringsverksamhet, enligt stadgarna får tilldela röster i för- hållande till kapitalinsats. Då skall det, enligt SCE-förordningen, i stad- garna också finnas särskilda villkor för beslutförhet som skall gälla i förhållande till övriga medlemmar. Sådana särskilda beslutförhetsvillkor kan medlemsstaterna fastställa miniminivån för. Enligt 7 kap. 1 § andra stycket föreningslagen har varje medlem i en ekonomisk förening en röst, om inte annat anges i stadgarna. Det finns således en möjlighet att i stadgarna tilldela medlemmarna röster i för- hållande till deras kapitalinsats. Om så skulle ha skett, föreskriver SCE- förordningen alltså en skyldighet att i stadgarna ange särskilda villkor för beslutförhet i förhållande till andra medlemmar. Den bestämmelsen, och över huvud taget kravet i artikel 61.3 att villkor för beslutförhet och majoritet som skall gälla för föreningsstämmor skall fastställas i stad- Prop. 2005/06:150 garna, saknar motsvarighet i föreningslagen (jfr 2 kap. 2 §). gäller beslutförhet uppställer lagen inget krav på att ett visst minsta antal medlemmar skall vara närvarande eller representerade på en förenings- stämma för att en sådan skall kunna hållas. En förenings stadgar kan dock uppställa minimikrav, vilket förekommer. Det kan t.ex. krävas att minst tre fjärdedelar av samtliga medlemmar skall vara närvarande. Motsvarande gäller för medlemsbanker och understödsföreningar. Det är naturligt att det synsätt som ligger bakom bl.a. föreningslagens reglering tillämpas på europakooperativ med säte i .