prop · GT031d24 · 2006-01-01 00:00:00 — Inom järn- och stålbranschen har utveckling bl.a. bedrivits i samverkan med EU för att möjliggöra minskat kol-/koksbehov i masugn påbörjats. Verksamhet bedrivs även för att utveckla modeller och verktyg för att få bättre kunskap om processers energiflöden och få beslutsstöd om vilka potentiella förbättringar som kan göras. Insatserna inom detta utvecklingsområde fokuserar på sådana tekniska applikationer som inte direkt tillhör själva tillverkningsprocessen, t.ex. pumpar, fläktar, tryckluft och belysning. Insatserna syftar till att förfina kunskapen om produkter och system samt att föra ut kunskap om hjälpsystemens potential för kostnadseffektiva energi- och miljöåtgärder. Insatserna på detta område har givits en låg prioritet. Uppvärmning, kylning och klimatskal Insatserna syftar till att minska beroendet av el och olja för uppvärmning och inriktas mot en rad olika teknikområden såsom småskalig förbränning av biobränslen, fjärrvärme och fjärrkyla, värmepumpar, solvärme och klimatskal. startades ett projektpaket av och Pellsam, Pelletsintessenters med syftet att lägga grunden för ett branschprogram kring vilket man även kan knyta pelletstillverkarna samt solvärmebranschen. Utveckling av bättre förbränningsanläggningar för s.k. närvärme har genomförts. Insatserna syftar till att öka energieffektiviteten för produkter och system för t.ex. ventilation och inomhusklimat, belysning, vitvaror, hemelektronik och kontorsutrustning. Internationellt forskningssamarbete och övriga insatser Utöver dessa sexton utvecklingsområden genomför även insatser kring energisystemstudier och för internationellt samarbete. samordnar och finansierar för svensk del ett stort antal internationella forskningssamarbeten inom energiområdet, främst genom det nordiska energiforskningsprogrammet, inom ramen för EU:s ramprogram för forskning och utveckling och genom . arbetar även övergripande i det s.k. med att öka ambitionsnivån när det gäller att omsätta resultaten från FoU-insatser till internationella produkter. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser För att bidra till att utveckla Kyotoprotokollets flexibla mekanismer till trovärdiga och effektiva element i det internationella klimatsamarbetet, bedriver i samarbete med andra länder främst genom projekt som bidrar till att begränsa utsläpp av växthusgaser till atmosfären. Verksamheten innebär även metodutveckling för sådana projekt utifrån 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 regler och riktlinjer i Klimatkonventionen och dess Kyotoprotokoll, genom förvärvande av erfarenheter och utveckling av rutiner. Viktiga utgångspunkter för projekten är att de skall vara kostnadseffektiva och ge upphov till utsläppsminskningar som annars inte skulle komma till stånd. Projekt inom områdena förnybar energi och energieffektivisering prioriteras och man strävar efter en geografisk spridning och inkluderar såväl utvecklingsländer som övergångsekonomier. Dessa insatser och resulterande utsläppsminskningar kan tillgodoräknas vid bedömning av uppfyllandet av våra åtaganden enligt Kyotoprotokollet. deltagande i (), som genom mönsterbildande insatser bidragit till utvecklingen av klimatprojekt och reglerna för dessa, finansieras också inom ramen för detta anslag. Fonden har som mål att bidra till investeringar i olika slag av projekt i såväl länder med övergångsekonomier som utvecklingsländer. Inom ramen för energisamarbete, BASREC (Baltic Sea Region ), och det nordiska samarbetet under utvecklas nu till ett försöksområde för de flexibla mekanismerna. Ett viktigt mål med detta arbete är att bygga upp en gemensam förståelse och kompetens på området. En investeringsfond för klimatprojekt i (Testing Ground Facility) har bildats, deltar genom och det svenska bidraget uppgår till . I samarbete med våra grannländer och även med privata företag i regionen skall projekt inom energiområdet genomföras. Regeringen tillkallade en parlamentarisk delegation med uppgift att utarbeta ett förslag för ett svenskt system för tillämpning av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer (dir. 2001:56). Arbetet med och riktlinjer för att genomföra EU-direktivet redovisades i en proposition 2003/04:31). 2003/04:MJU11, rskr. 2003/04:150). december lämnade delegationen ett betänkande med förslag till lagstiftning rörande tillstånd för utsläpp av koldioxid och tilldelning av utsläppsrätter (SOU2003:120). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 lämnade en proposition om lagstiftning rörande tillstånd och tilldelning (prop. 2003/04:132) och antog förslaget den 2003/04:MJU19, 2003/04:281). (SOU 2004:62), vilket jämte remissinstansernas synpunkter låg till grund för den proposition som regeringen lämnade till med förslag om en fullständig lagstiftning rörande handeln med utsläppsrätter och vilken beslutade om . Delegationen lämnade ett slutbetänkande (SOU 2005:10) avseende vissa aspekter på ett genomförande av EU:s direktiv för handel med utsläppsrätter (KOM (2001)58). Rådet och beslutade hur utsläppsreduktioner från enskilda projekt skall kunna integreras i utsläppshandeln (och rådets direktiv /101/EG av om ändring av direktiv /87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter for växthusgaser inom gemenskapen i överensstämmelse med Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer) Regeringen avser att lämna en proposition om hur dessa direktivförändringar skall införlivas i svensk lagstiftning . Utgifterna för verksamheten uppgick till 2004 vilket kan jämföras med . Regeringen gav länsstyrelserna i uppdrag att redovisa planeringsunderlag för utbyggnad av stora vindkraftsanläggningar. Bakgrunden är bl.a. att det behöver göras planmässiga överväganden där det identifieras områden som bedöms ha rimliga förutsättningar för en storskalig utbyggnad av vindkraftsanläggningar. Arbetet avser både etableringsområden på land och till havs, ut till den gräns där ekonomiska zon slutar. Länsstyrelserna skall redovisa resultaten av arbetet för landområden och för havsområden . Resultaten av arbetet kommer att bli ett väsentligt underlag för kommunernas planeringsarbete och i tillståndsprövningen av enskilda projekt enligt och (se vidare utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård). 2004/05:173) framfördes att det är angeläget att havens stora potential för förnybar elproduktion tas tillvara och att arbetet med att öka kunskaperna om vindkraftverkens påverkan på miljön ges fortsatt hög prioritet så att eventuella negativa effekter kan undvikas och begränsas. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att analysera det svenska jordbrukets förut- (dir. 2005:85). samhällsekonomiskt och ett företagsekonomiskt perspektiv. Utredningen är en del i regeringens arbete med hållbar utveckling och en omställning till en ökad användning av förnybara energikällor. Utredaren skall redovisa sitt resultat . Åtgärder för minskad elanvändning har i rapporten av energipolitiska åtgärder på kort sikt för hela redovisat resultaten av åtgärderna inom det (ER 2005:25). konvertering till fjärrvärme och till konvertering till individuell bränsleeldning har kvarvarande medel utnyttjats för beslut även . Stödet till investeringar i solvärme fortsätter i enlighet med 2002 års 2001/02:143, 2001/02:NU17, 2001/02:317). Omfattning och utfall av dessa tre stöd fram till och med vad gäller fjärrvärme och till och med vad gäller de två övriga stödformerna redovisas i tabell 6.1. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 6.1 Omfattning och utfall av stöden för konvertering till fjärrvärme, resp. individuell bränsleeldning, samt investeringsstödet för solvärme Konvertering till fjärrvärme1) Anvisat belopp, Mkr Beslutat belopp, Mkr Utbetalt belopp, Mkr Effekt, MW netto Årlig reduktion, GWh Reduktion av utsläpp av S, ton/år NOx, ton/år CO2, kton/år VOC, ton/år Tjära, ton/år effektminskning, kr/kW Statligt stöd per årlig reduktion, kr/kWh Åtgärder för att öka den förnybara elproduktionen m.m. Målet med åtgärderna inom ramen energipolitiska program är att öka tillförseln av elektricitet från förnybara energikällor med totalt 2002. Fördelningen mellan energislagen är biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft samt småskalig vattenkraft. De anslagna resurserna för biobränslebaserad kraftvärme fulltecknades tidigt och resultatet uppgår till ny elproduktion. Det uppsatta målet för den småskaliga vattenkraften har däremot inte uppnåtts. De medel som ursprungligen tilldelats för investeringar i vattenkraft har därför tillåtits att användas för stöd till investeringar i vindkraft. Det mål som sattes upp för vindkraften kommer enligt att överträffas, produktionen väntas bli när investeringarna fullt ut genomförts. Den samlade bedömningen av investeringsstödet inom 1997 års energipolitiska program är att utfallet bedöms bli , målet om 1,5 TWh kommer därmed att överträffas. Enligt tillgänglig statistik fanns drygt 730 vindkraftverk i med en total installerad effekt på 460 MW. Produktionen var vilket motsvarade av elproduktion. Målet med åtgärderna inom ramen energipolitiska program är att öka användningen av el från förnybara energikällor med års nivå till 2010. Det främsta ekonomiska styrmedlet för att nå målet är det elcertifikatsystem som infördes . Generellt kan sägas att elcertifikatsystemet fungerat tekniskt väl. Aktörerna på elcertifikatmarknaden har anpassat sig snabbt till det nya systemet och ett antal investeringar planeras. har genomfört en översyn av elcertifikatsystemet och därtill utrett konsekvenserna av en utvidgad elcertifikatmarknad. Baserat på myndighetens rapport presenterades en skrivelse med förslag på hur systemet ska utvecklas vidare (Ds 2005:29), se vidare avsnitt 7.2.2. Det volymvägda medelpriset på elcertifikat uppgick () till 201 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 uppgick medelpriset till och () har priset varit . apriljuni har dock det volymvägda medelpriset sjunkit till . För en ägare av en produktionsanläggning inom elcertifikatsystemet tillkommer även en intäkt från försäljningen av elen. Det genomsnittliga elpriset på den nordiska börsen låg på /kWh. Priset har legat på samma nivå . Tillsammans med det kompletterade driftstödet för vindkraften (den s.k. miljöbonusen) har de totala intäkterna för den befintliga förnybara elproduktionen inom elcertifikatsystemet varit mycket goda. har det skett en omfattande elproduktionsökning bland befintliga biobränsleeldade anläggningar inom elcertifikatsystemet. Den ökning som skett är i första hand resultatet av bränslebyten och förlängd drifttid. Ökningen har gått snabbare än vad som förväntades vid elcertifikatsystemets införande och överskottsproduktionen var . Skogsindustrin har aviserat att de avser göra ett antal nyinvesteringar för att öka produktionen ytterligare. skriver i sin översynsrapport att om den höga elproduktionen fortsätter kommer det att genereras ett överskott av elcertifikat fram till och med även om ingen ny kraft byggs. För att nå målet om förnybar el till 2010 är kapacitetsökningar i befintliga anläggningar inte tillräckligt. För att stimulera sådana nyinvesteringar föreslås att elcertifikatsystemet ges ökad långsiktighet och att kvoter sätts bortom 2010. Enligt Energimyndighets statistik fanns totat cirka 1 700 anläggningar godkända för tilldelning av elcertifikat. Den totala förnybara elproduktionen från dessa anläggningar uppgick till . Av tabell 6.2 framgår fördelningen mellan de olika kraftslagen. Antal anläggningar godkända för tilldelning av elcertifikat uppdelat per kraftslag. (GWh/år) Totalt är 728 aktörer registrerade för hantering av kvotplikt . Av dessa är 271 elintensiv industri, 197 elleverantörer, 197 stycken för egen förbrukning och 63 frivilligt kvotpliktiga. annullerades drygt 7,8 miljoner elcertifikat motsvarande en kvotpliktsuppfyllnad på . Detta är en betydligt högre än då kvotpliktsuppfyllnaden var vilket innebar att inbetalades till staten i kvotpliktsavgift. Motsvarande siffra var . Konsumenten betalade 2004 i genomsnitt /kWh i elcertifikatavgift vilket är en höjning före då det genomsnittliga priset lång kring per kWh. Vad gäller stödet till marknadsintroduktion av vindkraft så har fattat beslut om fördelningen av huvuddelen av anslagna medel. Myndigheten beslutade om att anslå medel för två större vindkraftprojekt och ett program för att öka kunskaperna kring olika miljö- och acceptansfrågor. , ägt av , beviljades för att uppföra en vindkraftpark om totalt 48 aggregat på Lillgrund i . Parken förväntas producera upp till 440 GWh med start . , ägt av , beviljades för att uppföra 20 aggregat vid Utgrundens fyr i . Parken beräknas producera 285 GWh. Det totala tillskottet från de två vindkraftparkerna beräknas bli 725 GWh vilket i det närmaste innebär en fördubbling av dagens vindkraftsproduktion i . De två projekten ger möjlighet att studera verkliga effekter av större havsbaserade vindkraftparker, både tekniska och miljömässiga. Projekten ger också möjlighet att få erfarenheter av anläggningslogistik som kommer att vara viktigt för framtida etableringar. har också beslutat att anslå för forskning om miljöeffekter av vindkraft. Kunskapsprogrammet, som går under begreppet Vindval, syftar till att få fram mer kunskap om vindkraftens påverkan på den miljön, dess växter och djur samt människor och landskap. Programmet drivs av på uppdrag av . Kopplat till programmet finns en programkommitté bestående av berörda centrala myndigheter och vindkraftbranschen. Resultaten från arbetet, tillsammans med tidigare genomförda miljöeffektstudier, ska kunna användas som underlag vid planerings- och tillståndsprocesser för att på så vis minska eventuell osäkerhet vid bedömningen av vindkraftens påverkan på miljön. fortsätter med arbetet att finna någon lämplig anläggning till fjälls och eventuellt några mindre projekt av teknisk karaktär som är av intresse att gå vidare med. Beslut om resterande del av anslaget förväntas komma före kommande årsskifte. Den statliga prisgarantin för elcertifikat har inte använts då priserna på elcertifikaten varit på en högre nivå än vad som garantin motsvarar. Åtgärder för effektivare energianvändning Åtgärderna syftar till att främja en effektivare användning av energi genom att stimulera användningen av befintlig energieffektiv teknik och främja introduktion av ny energieffektiv teknik. Åtgärderna omfattar främst informations- och kunskapsspridning och stöd till teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Det är av olika skäl svårt att ställa upp relevanta kvantitativa mål (se Ds 2001:60 Effektivare energianvändning) varför resultatredovisningen i stor utsträckning är kvalitativ. För att öka kunskapen och intresset för miljömässigt motiverade energieffektiviseringar genomförs informations- och utbildningsinsatser. har givit ut 41 publikationer av olika slag riktade såväl till specifika användargrupper som till allmänheten. Antalet besökare på myndighetens webbplats ökar, bl.a. har informationssidan om programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri haft ett stort antal besökare. har beviljats i bidrag för olika informations- och utbildningsaktiviteter som bl.a. syftat till att påverka nyckelaktörer att välja energieffektiv teknik vid investeringar och höja kunskapsnivån om effektiv energianvändning. Bidrag till energirådgivningsverksamhet har liksom beviljats till landets samtliga 290 kommuner. De regionala energikontoren har beviljats ca i projektstöd som bedöms ha bidragit till att öka energirådgivarnas kompetens. En SIFO-undersökning som Energi- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 myndigheten låtit genomföra visar att kunskapen hos allmänheten om att kommunen tillhandahåller energirådgivning ökat från 2004. Andelen av dem som vet var de skall vända sig och känner till energirådgivningsverksamheten och som vänder sig till kommunens energirådgivare om de vill ha råd och tips har också ökat från 2004. Vidare visar undersökningen att av de intervjuade har gjort inköp eller investeringar för att spara energi . Stöd för teknikupphandling syftar till att stödja produkter eller system där utveckling behövs för att få fram energieffektivare teknik. Teknikupphandlingarna genomförs i samarbete mellan tillverkare och beställare. har 15 teknikupphandlingar pågått i olika faser, varav huvuddelen befinner sig i en utvärderings- eller vidareutvecklingsfas. har två nya teknikupphandlingar påbörjats, båda inom temaområdet bebyggelse. ansvarar för delprogrammet med provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning. Till största delen har resurserna använts för provning av energikrävande utrustning som används i hemmen och för att utveckla nya provningsmetoder. Inom EU finns ett energimärkningssystem för hushållsapparater som omfattar ett tiotal produktgrupper. bereds inom EU även förslag om utformningen av energimärkning av olika slag av varmvattenberedare. En intervjuundersökning som låtit genomföra hos 1 000 hushåll visar att av de konsumenter som köpt nya hushållsapparater fått information om energideklarationen jämfört vid en motsvarande undersökning 2003. Åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem Insatserna kring forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet skall bidra till ökad användning av renare och effektivare energiteknik. Verksamheten skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Verksamheten skall bygga upp 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens på energiområdet inom universiteten, högskolorna och näringslivet. Forskningens inomvetenskapliga kvalitet skall vara hög och insatserna skall vara relevanta. har disponerat huvuddelen av medlen inom anslagen för Energiforskning, Energiteknikstöd och Introduktion av ny energiteknik inom programmet. Vissa anslagsposter har fram disponerats av , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och . Medel från anslagen har använts av på ett integrerat och samverkande sätt för att stödja verksamhet inom sexton utvecklingsområden, organiserade inom de fem tematiska områdena Bränslebaserade energisystem, Transporter, Elproduktion och kraftöverföring, Industri och Bebyggelse, samt för kategorin övergripande systemstudier och internationellt samarbete (se avsnitt 6.4.1. verksamhet har avsett energirelaterad grundforskning inom de tematiska områdena ovan. Formas har finansierat forskning och utveckling inom temaområdet Bebyggelse, medan bedrivit verksamhet inom temaområdet Transporter. Av de anslagsposter som disponerat avser två delfinansieringar av det särskilda samverkansprogrammet mellan staten och fordonstillverkarna kring utveckling av mer miljöanpassade fordon. Återrapporteringen fokuserar i enlighet med den plan för utvärdering som lades fast i skrivelsen Ds 2000:14 på statistik, beskrivningar och karaktärisering av den verksamhet som erhållit stöd. Nedan redovisas utfall och indikatorer för verksamhetens omfattning, kvalitet och relevans. Antal beviljade projekt och medel I tabell 6.3 redovisas antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på de sexton utvecklingsområdena (se ovan) samt för kategorin övergripande systemstudier och internationellt samarbete för de forsknings- och utvecklingsinsatser som administreras av , , och . Redovisningen avser således de samlade insatserna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet från anslagen för energiforskning, energiteknikstöd och för introduktion av ny energiteknik. De beslut om stöd som tagits har delvis påverkats av den neddragning av resurserna som aviserades i budgetpropositionen . , och disponerar inte direkta medel för energiforskning. I samband med neddragningen av resurser fick det administrativa ansvaret för i stort sett hela anslaget. har volymen beviljade medel ökat. Främst har stöd till temaområdet Bränslebaserade energisystem samt till Energisystemstudier och övergripande internationellt samarbete ökat, medan det stöd som beslutats inom temaområdet Industri minskat något. har dock volymen beviljade medel ökat. Främst har stöd till temaområdet Bränslebaserade energisystem samt till Energisystemstudier och övergripande internationellt samarbete ökat, medan det stöd som beslutats inom temaområdet Industri minskat något. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 6.3 Antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på de sexton utvecklingsområdena Uthållig produktion av biobränsle inkl. askåterföring Bränslerelaterad grundforskning (VR) Miljöanpassade fordon () Transporter () och transportrelaterad grundforskning (VR) Elproduktionsrelaterad grundforskning (VR) Industrirelaterad grundforskning (VR) Uppvärmning, kylning och klimatskal (STEM och FORMAS) Bebyggelse grundforskning/system (VR och FORMAS) System/Internationellt/mm Övergripande internationellt samarbete (STEM och VR) 1 STEM (), VR (), Formas (för miljö, areella näringar och samhällsbyggande), (Verket för Innovationssystem). Utfallet för samtliga myndigheter med verksamhet inom programmet redovisas i tabell 6.4. Som synes har även utbetalningarna ökat jämfört och uppgick till nära mer än . Fördelningen av medel på de olika utvecklingsområdena är ett resultat av den analys och verksamhetsplanering som använder och kan tas som en indikation på hur verksamheten styrs mot insatser av intresse för det svenska energisystemet och svenskt näringsliv. Det temaområde som erhåller i särklass störst statligt bidrag är Bränslebaserade energisystem, följt av temaområdet Transporter. Detta förhållande ter sig naturligt mot bakgrund av biobränslenas stora betydelse i det svenska energisystemet och för svensk industri, samt det angelägna i att minska transportsystemets miljö- och klimatpåverkan i kombination med den svenska fordonsindustrins betydelse. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 6.4 Omfattningen i av insatserna inom det långsiktiga energipolitiska programmet för de olika myndigheterna Natur- och teknikvetenskaplig grundforskning Bebyggelse (Formas) Näringslivets finansiering av verksamheten inom det långsiktiga energipolitiska programmet är en tydlig indikation på företagens intresse och kan i viss mån betraktas som ett mått på insatsernas relevans. Den totala volymen av den forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet som stöds av uppgick till , varav eller utgörs av stöd från företag och branschorganisationer. Näringslivets andel har därmed minskat något från år 2002, men ligger fortfarande högre än () och 2000 (). Tabell 6.5 beviljningar respektive företagens eller branschorgans motfinansiering av forskning, utveckling och demonstration 2004 Det sammanlagda beslutade stödet för perioden 2004 från respektive företag/branschorganisationer visas i tabell 6.6. Av denna sammanställning framgår att den sammanlagda projektvolymen är störst för temaområdet Bränslebaserade energisystem, men temaområdet Industri är det näst största om man tar hänsyn till näringslivets finansiering. har en förhållandevis låg medfinansiering från näringslivet. Detta beror sannolikt bl.a. på att stora delar av insatserna fokuserar på utveckling av processer för produktion av biodrivmedel, vilket är ett område som i stor utsträckning saknar etablerade aktörer. Det kan även ha betydelse att energiforskningen inriktats på relativt långsiktig forskning och utveckling som komplement till de stora insatser som näringslivet gör i mera tillämpningsnära projekt inom Fordonsforskningsprogrammet och inom Samverkansprogrammet för utveckling av mer miljöanpassade fordon. För temaområdena Bebyggelse samt Elproduktion och kraftöverföring är fördelningen mellan och näringslivets finansiering jämnare. Tabell 6.6 beviljningar resp. näringslivets motfinansiering av forskning, utveckling och demonstration fördelat per temaområde för perioden 2004 Finansiering under tre års- System/Internationellt/mm Tabell 6.7 visar hur av beviljade medel fördelats mellan grupper av bidragstagare. Den största mottagarkategorin 2004 är universitet och högskolor med .