prop · GT0388 · 2006-03-21 00:00:00 — programmet, EU finan- , anslagen 25:1, 26:1, 42:1 och 43:12 Som har nämnts saknas slutgiltigt beslut om bl.a. budget för kommande landsbygdsprogram som löper . Det är därför inte möjligt att precisera en kostnadsram för åtgärder i programmet med syfte att främja ekologisk produktion. och utformning av åtgärder för att bidra till att uppnå målen kommer i stor utsträckning att bero på marknadsutvecklingen, effekterna av EU:s jordbruksreform samt utformning av andra åtgärder i pro- grammet. Detta försvårar också möjligheterna att närmare precisera kostnader för åtgärder med syfte att främja ekologisk produktion. Regeringens mål förutsätter en stark marknadsutveckling som staten har begränsade möjligheter att styra den. Som framförts tidigare bedömer regeringen att det är viktigt att skapa förutsättningar för en marknadsutveckling där konsumenternas efterfrå- gan av ekologiska livsmedel kan tillgodoses och där produktionen kan ske utan permanenta stöd. Regeringen anser att målen för ekologisk produktion och inriktningen för arbetet med konsumtion i offentlig sektor är ett steg i denna riktning. Regeringen anser att arbetet med konsum- tionen av ekologiska livsmedel i offentlig sektor genom en ökad efterfrågan kan bidra till stora volymer ekologiska livsmedel och därmed Skr. 2005/06:88 också konkurrenskraftiga priser vilket kommer alla konsumenter till del. Nedan följer sammanfattningen ur för ekologisk produktion 2010 (Rapport 2004:19, sida 56). Enligt regeringsuppdraget ska lämna förslag till mål för ekologisk produktion . Målet ska vara mätbart och utformas så att den ekologiska produktionen på ett effektivt sätt bidrar till att uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen. Den ekologiska produktio- nens betydelse för djurens välfärd ska beaktas. Förutsättningarna för en marknadsutveckling där konsumenternas efterfrågan tillgodoses och är en drivkraft för utvecklingen av den ekologiska produktionen ska också bedömas. av mjölkkor, ungnöt och lamm för slakt samt värphöns, av grisar och matfågel ska finnas i certifierad produktion eller genomgå omläggning 2010. Nuvarande och tidigare mål för den ekologiska växtodlingen har inriktats på den totala andelen av som har miljö- ersättning för ekologisk produktion. En sjättedel av åkerarealen brukas med miljöersättning för ekologiska produktionsformer, vilket är mycket vid en internationell jämförelse. Mindre än hälften av den ekologiskt odlade arealen i är certifierad eller under omläggning. Det är endast den certifierade arealen som resulterar i produkter som får säljas som ekologiska. Miljöersättningen för ekologisk odling av vissa grödor har varit alltför låg för att stimulera omläggning som innebär stora merkostnader eller stora risker. Merbetalningen från köparen har därför varit avgörande för att sådan omläggning ändå kommit till stånd. anser att den ekologiska produktionen inte blir ekonomiskt uthållig om den i allt större utsträckning förutsätter miljöersättning eller statligt stöd. Mer- betalningen från marknaden blir då nödvändig för att de föreslagna må- len ska nås. En förutsättning för detta är att produkterna är certifierade och att det finns en efterfrågan på de ekologiska produkterna till ett mer- pris. Utifrån de analyser som har gjorts av den ekologiska produktionens möjlighet att bidra till uppfyllelsen av miljökvalitetsmålen (kapitel 6) bör syftet med ett statligt mål för den ekologiska produktionen vara att få till stånd: ökad omläggning av konventionell produktion som bedrivs med hjälp av stor användning av kemiska bekämpningsmedel, ökad omläggning av produktion med hög djurtäthet, ökad omläggning av nötkreatursföretag med spannmålsodling, ökad omläggning av företag med slaktsvin eller slaktkyckling, ökad omläggning av produktion med ensidig växtodling, fortsatt omläggning av övriga inriktningar. För att bidra till marknadsutvecklingen bör dessutom den ekologiska produktionen vara certifierad. Målnivåerna har formulerats utifrån de marknadsbedömningar som tagit del av, samt utifrån antagandet att en stor del av den ekologiska produktion som bedrivs enbart med miljöersättning relativt lätt kan certifieras om de ekonomiska förutsättningarna finns. är omfattningen på den ekologiska produktionen med miljöersätt- ning lika stor eller större än vad som föreslås som mål för den certifie- rade produktionen, utom när det gäller mjölkkor, gris och matfågel. certifierade produktionen är däremot lägre än de föreslagna målen. bruksverket bedömer att de föreslagna målen kan uppnås, men att de för- utsätter en stark marknadsutveckling. Det finns dock osäkerhet kring ut- vecklingsmöjligheterna, eftersom utvecklingen är beroende av många Staten kan på olika sätt stimulera en positiv marknadsut- veckling, men har inte möjlighet att styra den. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att avge synpunkter på för ekologisk produktion 2010 (Rapport 2004:19). 27.Gröna Näringens () Utöver de remissinstanser ovan som beretts tillfälle att lämna synpunkter på , har Kemikalieinspektionen, Stiftelsen ekocentrum i och Svensk dagligvaruhandel lämnat synpunkter. Förslag i slutbetänkandet Bilen, Biffen, Bostaden, Hållbara laster Smartare konsumtion (SOU 2005:51) rörande konsumtion av ekologiska livsmedel I slutbetänkandet Bilen, Biffen, Bostaden, Hållbara laster - Smartare konsumtion (SOU 2005:51) lämnas som förslag att regeringen bör införa ett konsumtionsmål med innebörden att av de livsmedel som upphandlas och tillagas i stat, kommun och landsting skall vara baserade på ekologiskt certifierad produktion. Utredaren menar att om det ska gå att öka arealen ekologiskt odlad mark måste det finnas säker och lönsam avsättning för produkterna. Och för att vi medborgare skall öka vår konsumtion av ekologiskt måste vi erbjudas både volym och en bredd av produkter. Alla delar i kedjan från jordbruket till handeln måste gå mot samma mål. Ett offentligt konsumtionsmål för ekologiskt mat räknat som andel av totalbudgeten för livsmedel i t.ex. skol- och sjukhuskök kommer att sätta positivt tryck på förädlings-, handels- och restaurangleden och leda till ökad tillgänglighet och produktutveckling. Det kommer också att öka volymen ekomat och därigenom med all sannolikhet sänka konsument- priserna i butik. Övriga utmaningar kring ekomaten bl.a. kunskaper, attityder och köpvanor påverkas i positiv riktning. Utredaren gör också en jämförande utblick mot . beslöt politiker att av maten i kommunens cirka tusen kök skall vara ekologiskt certifierad ; 10 miljoner Dkr avsätts för utbildning och rådgivning. 2005 beslöt även lågpriskedjan att satsa på ekologiska livsmedel i sina butiker. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att avge synpunkter på slutbetänkandet Bilen, Biffen, Bostaden, Hållbara laster - Smartare konsumtion (SOU 2005:51). 17.Linköpings Universitet, Tema 22.Livsmedelsekonomiska institutet () 26.Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhälls- 31.Statens energimyndighet () forskning (Mistra) 36.NUTEK, Verket för näringslivsutveckling 40.Statens väg- och transportforskningsinstitut () 41.VINNOVA, Verket för innovationssystem Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) för Ungdomsorganisationer (LSU) Samarbetsorgan för Invandrarorganisationer i (SIOS) Svenska kommittén för hushållsvetenskap 103.Världsnaturfonden (WWF) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2005/06:88 Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010