prop · GT03145 · 2006-03-22 00:00:00 — Då ener- gianvändningen i den egna bostaden är den energianvändning i samhället som samtliga hushåll i har mest rådighet över kan man konsta- tera att energirådgivningen av allt att döma är relevant för bostadssek- torn. Det framgår av årsrapporten när det gäller insatserna för informa- tion och utbildning att det mest eftersökta och nedladdade dokumentet på myndighetens hemsida är publikationen Värme i villan (över 100 000 nedladdningar). Även materialet Nya fönster väckte stort intresse (drygt 11 000 nedladdningar). Sammanlagt har 85 miljoner anvisats till marknadsintroduktion av ny och befintlig energieffektiv teknik. Av Energimyndighetens årsrapport framgår att sex av totalt elva demonstrationsprojekt som fick stöd av myndigheten har en tydlig koppling till bostäder och lokaler. Där in- går bland annat programkrav för upphandling av ventilationssystem till skolor och utveckling och utprovning av internetbaserade system för indi- viduell debitering av värme i flerbostadshus. Av de teknikupphandlingar som påbörjades avsåg sammanlagt sex av totalt tio påbörjade upphandlingar temaområdet bebyggelse. Verksamheten av- ser bland annat behovsstyrd ventilation i flerbostadshus, storköksdisk- maskiner, styr- och övervakningssystem för fastigheter och integrerade system för solavskärmning och dagsljusinlänkning. Forskning, utveckling och demonstration på energiområdet Insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområ- det analyseras, prioriteras och redovisas av inom fem olika temaområden. Ett av dessa temaområden är bebyggelsen. mål med insatserna inom temaområdet är bl.a. att den specifika energianvändningen för uppvärmning, varmvatten och driftel skall effektiviseras . Insatserna riktas mot en rad olika teknikområden såsom småskalig för- bränning av biobränslen, fjärrvärme och fjärrkyla, värmepumpar, sol- värme och klimatskal. Insatser görs även kring komponenter och hjälp- system, vilket t.ex. innefattar system för ventilation och inomhusklimat, belysning, vitvaror, hemelektronik och kontorsutrustning. Målet är att öka energieffektiviteten för produkter och system. Arbete för förbättrad energistatistik En viktig förutsättning för uppföljning av effekten av olika styrmedel och åtgärder är tillgången till så god statistik som möjligt om det område som åtgärderna avser. När det gäller bebyggelsen så utförs i enlighet med uttalanden energipolitiska beslut (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317) ett uppdrag vid där statistik- och kun- skapsunderlaget avseende bebyggelsens energianvändning förbättras. undersöker även förutsättningarna för att utnyttja och samordna befintliga register för att fortlöpande inhämta information om bebyggelsens energianvändning samt behovet och en eventuell utform- ning av en databas för sådan information. Behoven med anledning av genomförandet av EG-direktivet om byggnaders energiprestanda (2002/91/EG) beaktas också i detta sammanhang. Uppdraget delredovisades den 24 no- vember 2003. disponerade ca för uppdraget att förbättra statistik- och kunskaps- underlaget avseende bebyggelsens energianvändning. har ytter- ligare avsatts. Taxeringsvärdet skall utgöra av fastighetens marknadsvärde. Marknadsvärdet på en viss fastighet beror bl.a. på läge och standard. Miljö- investeringar ger högre marknadsvärden vilket slår igenom på taxeringsvärdena och därmed på fastighetsskatten. Variation- erna mellan olika delar av landet är dock betydande. En miljöinvestering i en fastighet belägen på landsbygden ger vanligtvis en betydligt mindre effekt på marknadsvärdet än för en fastighet som är belägen i en stor- stadsregion. Detta betyder att det inte finns något entydigt samband mellan en miljöinvesterings storlek och dess betydelse för taxeringsvärdet och fastighetsskatteuttaget. En fastighetsskattekompensation för energieffek- tivisering kan riskeras att kapitaliseras i marknadsvärdet vilket i längden kan medföra ett högre fastighetsskatteuttag. I en bilaga till Egendoms- skattekommitténs huvudbetänkande Reformerade egendomsskatter (SOU 2004:36) har ByggaBo-dialogen föreslagit skattelättnader för miljöför- bättrande investeringar i byggnader, som anses angelägna för samhället med hänsyn till fastställda miljökvalitetsmål. Rätten till en sådan skatte- lättnad föreslås kopplas till miljöklassning av byggnader. Regeringen avser att analysera förslaget i den arbetsgrupp som har tillsatts i . Gruppen skall sedan presentera förslag som innebär att fastig- hetsskattens utformning inte motverkar alternativt stimulerar energi- effektiva lösningar i bebyggelsen, som principen om att taxer- ingsvärdet baseras på marknadsvärdet inte rubbas. Vita certifikat är benämningen på ett marknadsbaserat styrmedel för ener- gieffektivisering. Det har omnämnts som ett eventuellt framtida instru- ment av Europeiska kommissionen i förslaget till och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och energi- tjänster (KOM/2003/0739 slutlig, COD 2003/0300) liksom i grönboken om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre (KOM [2005] 265 slutlig). Systemet har vissa likheter med det befintliga systemet för handel med utsläppsrätter och kan beskrivas som att energi- leverantörer skall minska sin energianvändning genom att verka för att energieffektiviseringsåtgärder motsvarande besparingskravet genomförs hos slutanvändaren. Om de inte själva kan genomföra åtgärder som är billigare än certifikaten, kan de köpa certifikat av bolag som har vidtagit mer åtgärder än vad som ålagts dem. Systemet kan även utformas utan att handel är nödvändig. Så har de länder inom som prövar vita certi- fikat utformat sina system. Rätt utformat bedöms systemet kunna främja etableringen av energi- tjänsteföretag som viktiga aktörer i arbetet med energieffektivisering i bostäder och lokaler. Energitjänsteföretag har som affärsidé att tjäna pengar på att hjälpa t.ex. fastighetsägare att genomföra energieffektivi- seringar för att dela på vinsten i form av lägre energikostnader. Flera energibolag erbjuder konsultativa tjänster såsom energibesiktningar och genomförande av energieffektiviseringsåtgärder, men fler och fler er- bjuder även drift- och underhållsavtal för kundens tekniska installationer. Som exempel kan nämnas s.k. klimatavtal där kunden garanteras en viss inomhustemperatur. I denna leverans ingår drift och underhåll av värme-, ventilations-, kyl-, el- och VA-anordningar samt nödvändig energi för att upprätthålla överenskommet inomhusklimat. Principen för certifikaten är densamma som för bidrag men med den skillnaden att finansieringen av bidraget betalas av en utsedd grupp, till en grupp som utsetts att fördela bidraget samt att marknaden bestämmer bidragets storlek (priset på certifikatet). Certifikatsystemet har således fördelen att det finansieras utanför statsbudgeten. Kostnaden för involve- rade parter behöver dock utredas närmare då exempelvis transaktions- kostnaderna ännu är okända. Förutsättningarna för ett system i utreds inom . En rapport förväntas redovisas . Ett obligatoriskt krav på mätning, avläsning och rapportering för samtliga kunder träder i kraft . Genom en tätare mätar- avläsning får kunden en bättre avstämning och en mer direkt koppling mellan förbrukning och fakturering. avläsning ger bättre förutsättningar för en debitering efter faktisk för- brukning. debiteras de flesta kunder efter en beräknad förbrukning och avstämning sker en gång då mätaren läses av. Den preliminära förbrukningen bygger på tidigare års förbrukning. Om en elkund ändrat sitt förbrukningsmönster i någon riktning innebär det att den preliminära förbrukningen kan avvika avsevärt från den verkliga förbrukningen, spe- ciellt för kunder med hög elförbrukning, vilket riskerar att få en negativ påverkan på hushållens benägenhet till beteendeförändringar. Genom avläsning får kunderna förbättrad information om elförbruk- ningen vilket i sin tur skapar förutsättningar för en förändrad energian- vändning då sambandet mellan minskad elanvändning och minskade kost- nader tydliggörs. Skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus trädde lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus i kraft. Tanken bakom lagstift- ningen är att stimulera till vissa miljöförbättrande åtgärder i permanent- hus. Den exakta avgränsningen av vilka installationer som skulle omfattas skulle ske med beaktande av miljönytta och energieffektivisering samt att kapa effekttoppar. Den nu gällande lagen ger en permanentboende fastighetsägare möjlig- het att antingen erhålla skattereduktion för installationer av biobränsle- eldade uppvärmningssystem i ett nyproducerat småhus eller för installa- tioner av energieffektiva fönster i ett befintligt småhus. Med energieffek- tiva fönster avses fönster där genomgångskoefficienten (U-värdet) inte överstiger 1,2. Skattereduktion medges av utgifterna för material och när det gäller energieffektiva fönster även för utgifterna för arbete. Skatte- reduktionen är beloppsmässigt begränsad och kan inte medges med mer än för utgifterna för energieffektiva fönster och med för biobränsleeldade uppvärmningssystem. Lagen är tidsbegränsad och gäller arbeten som utförs . Investeringsstöd för energibesparande åtgärder och konvertering till förnybar energi i lokaler med offentlig verksamhet Ett särskilt investeringsstöd för energibesparande åtgärder och konverter- ing till förnybar energi i offentliga lokaler har införts till . För installation av solcellsystem gäller stödet t.o.m. . Åtgärderna skall även bidra till att öka investeringarna inom bygg- och fastighetssektorn och därmed stimu- lera till en ökad sysselsättning. Stödsystemet innebär att ägare till lokaler där det bedrivs offentlig verksamhet under vissa förutsättningar medges en investeringsstimulans om investeringar sker i energieffektivisering eller konvertering till förnybara energikällor. Stödet uppgår till av de totala kostnaderna för sådana åtgärder per byggnad. För installation av solcellsystem uppgår stödet till av den totala kostnaden för en sådan åtgärd per byggnad. Det totala skattebortfallet beräknas till . förhöjda stimulansen för installation av solceller beräknas svara för av detta belopp. Regeringen och har anslagit sammanlagt för stöd till ett klimatinvesteringsprogram (Klimp) 2006. har i samband med budgetpropositionen beslu- tat om en förstärkning och förlängning av programmet med 2006 och 2007 och 2008. I de två första bidragsomgångarna har fördelats till 47 pro- gram med sammanlagt 389 åtgärder inom framförallt transport- och ener- gisektorerna. Dessa förväntas bidra till att minska energianvändningen med . har ca beviljats i bidrag till energianvändning i bostäder och lokaler. Exempel på åtgärder som har beviljats bidrag är tilläggsisolering, effektivare belysning samt effektivare styr- och reglersystem. Investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme I samband med budgetpropositionen beslutade om ett stöd till ägare av småhus, flerbostadshus samt bostadsanknutna lokaler i syfte att stimulera konvertering från direktverkande elvärme, helt eller delvis, till fjärrvärme eller individuell uppvärmning från biobränslen, berg-, sjö, eller jordvärmepump eller solvärme. Den stödberättigade åt- gärden skall ha påbörjats och ha slutförts den 1 januari 2006den . Stödet tillgodoförs byggnadsägaren genom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för denne enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Stöd ges av konverteringskostnaderna, dock högst per bo- stadslägenhet. Sammantaget uppgår stödet till en ram om för femårsperioden. Stöd för konvertering av oljeuppvärmningssystem i bostadshus Ett särskilt stöd för konvertering av oljeuppvärmningssystem i bostads- hus har införts . Stödet avser konver- tering från oljeuppvärmningssystem till fjärrvärme eller individuell upp- värmning med biobränsle, berg-, sjö- eller jordvärmepump eller solvär- me. Den stödberättigade åtgärden skall ha påbörjats och slutförts och beviljas i mån av tillgång på medel. Stöd ges av kostnaderna dock högst . Stödet tillgodoförs byggnadens ägare genom kredi- tering på skattekonto. För stödet har sammanlagt av- satts . 6.3.2Pågående aktiviteter inom EU Inom EU bedrivs ett intensivt arbete med att utveckla och förhandla fram ny lagstiftning med bäring på energieffektivisering och främjandet av förnybar energi, bl.a. som ett led i EU:s strävanden att uppfylla åtagandena inom Kyotoprotokollet. Det är viktigt för att driva på denna utveckling och bidra till att utformningen av sådan ny lag- stiftning ger kostnadseffektiva bidrag till arbetet med energieffektiviser- ing och förnybar energi. Även om pågående aktiviteter inom EU inte rik- tar sig specifikt till energieffektivisering i byggnader är det viktigt att be- vaka dessa i det fortsatta arbetet med att genomföra det nationella pro- grammet för energieffektivisering och energismart byggande samt att identifiera möjliga synergieffekter. Direktiv om ekodesign av energianvändande produkter Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign av energian- vändande produkter. Direktivet antogs , och rådets direktiv /32/EG av om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter och om ändring av rådets direktiv /42/EEG och och rådets direktiv /57/EG och 2000/55/EG (EUT L 191, 22.7.2005, s. 29, Celex 32005L0032). Direktivets syfte är att garantera fri rörlighet för energianvändande produkter inom den inre marknaden genom att möjliggöra fastställande av gemensamma krav för att förbättra produkter- nas energieffektivitet och miljöpåverkan under hela livscykeln och inte- grera detta i produktdesignen. Direktivet avser energianvändande produkter med en försäljnings- och handelsvolym inom gemenskapen på mer än 200 000 enheter , som har en betydande miljöpåverkan inom gemenskapen och som har en be- tydande potential för förbättring gällande miljöpåverkan. I utarbetandet av utkast till krav och genomförandeåtgärder skall också tas hänsyn till gemenskapens prioriteringar på miljöområdet, t.ex. de som fastställs i och rådets beslut /2002/EG av om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (EUT L 242, 10.9.2002, s. 1, Celex 32002D1600) eller i Europeiska programmet mot klimatförändringar (ECCP) samt relevant gemenskapslagstiftning och självreglering inom industrin. Det svenska genomförandet av direk- tiv 2005/32/EG bereds i . Direktiv om effektiv slutanvändning av energi och energitjänster Kommissionen lade fram ett förslag till direktiv om ef- fektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (kommissionens förslag till och rådets direktiv om effektiv slutan- vändning av energi och energitjänster, KOM/2003/0739 slutlig, COD 2003/0300). Syftet med förslaget är att uppnå en mer kostnadseffektiv och rationell slutanvändning av energi i allmänhet samt undanröja hinder på marknaden för energitjänster. Direktivförslaget innehåller bl.a. ett icke bindande mål för varje medlemsstat om 9 procents energieffektivisering för slutanvändning av energi, med undantag för energiintensiv industri. För den offentliga sektorn medför förslaget att varje medlems- stat skall se till att sektorn tar en ledande roll avseende energieffektivi- sering, genom bl.a. upphandling av energitjänster. Direktivförslaget om- fattar alla energislag, dvs. el, värme och drivmedel. Effektiviseringen skall bl.a. ske med hjälp av energitjänster, energieffektiviseringsprogram och andra energieffektiviseringsåtgärder. Kommissionen presenterade en grönbok om energieffek- tivisering inom olika sektorer (om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre, KOM [2005] 265 slutlig). Grön- boken innehåller en redovisning av behovet av ytterligare åtgärder för energieffektivisering, hinder för att öka energieffektiviteten, möjliga ytterligare energieffektiviseringsåtgärder, potentialen för åtgärder för ökad energieffektivitet liksom riktlinjer om ett europeiskt initiativ för energieffektivisering. har grönboken behandlats i råds- arbetsgruppen för energifrågor. 6.4Förslag till nya insatser Staten som ett föredöme och brygga till brett Regeringens bedömning: Statliga myndigheter och fastighetsbolag bör inom ramen för kravet på affärsmässighet vara ledande i omställ- ningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig förvaltning och verka för en ökad energieffektivisering inom sitt fastighetsbestånd. Samverkansforum för statliga byggherrar bör verka för ett ökat er- farenhetsutbyte bland sina medlemmar inom ramen för detta arbete och följa upp och återrapportera till regeringen om uppnådda Departementspromemorians förslag överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har uttryckt sitt stöd för att staten bör agera föredöme i arbetet med energieffektivisering och om- ställningen till ett hållbart samhälle. Energirådgivarna och Svenska sol- energiföreningen har anfört att målet om staten som föredöme bör formu- har föreslagit bl.a. ett skarpare effek- tiviseringsmål för statliga byggnader och har efterlyst ett krav på att upp- värmning i statliga byggnader sker med förnybar energi via fjärr- eller närvärme eller enskild värmeförsörjning som är baserad på förnybar Bakgrund: Statliga bolag och myndigheter äger en byggnadsarea på uppskattningsvis vilket motsvarar ca två pro- cent av den totala byggnadsarean i . Regeringen uppdrog åt ett antal statliga fastig- hetsförvaltare att redovisa förutsättningarna för en effektivare energian- vändning samt bedöma möjligheterna att minska användningen av fossila bränslen (dnr M2003/599/Hs). verk, , , och var sin rapport om energianvändningen samt möjliga effektiviseringspoten- tialer i sitt byggnadsbestånd. Förutsättningarna för respektive fastighetsförvaltare skiljer sig åt och besparingspotentialen uppskattades till mellan . sparingen uppgavs kunna uppnås med befintlig teknik. ringar skulle kunna uppnås redan på kort sikt med en avskrivningstid på mindre än . Andra åtgärder skulle bli lönsamma på med en avskrivningstid på uppskattningsvis fyra till . har t.ex. bedömt att de sammanlagda driftkostnadsbesparingarna skulle uppgå till om bara de kortsiktigt lönsamma åt- gärderna genomfördes i hela verkets byggnadsbestånd. För att genomföra dessa åtgärder krävdes enligt uppskattningar en inves- tering i storleksordningen . bildades Samverkansforum för statliga byggherrar genom ett eget initiativ till följd av att , , Fortifikations- verket, och fick regeringens uppdrag att ta ini- tiativ till ett kvalitetsråd med företrädare för alla aktörer inom bygg- och fastighetssektorn det som benämns BQR. Syftet med Samverkans- forum är att samarbeta i frågor avseende byggherrerollen och att höja kompetensen i detta avseende. Samverkansforum skall vidare bidra till att statligt byggande och förvaltning utvecklas till ett föredöme såväl inom som i ett internationellt perspektiv. Samverkansforum består av tretton medlemmar: , Fast- ighetsverket, , , , Riks- antikvarieämbetet, , , Svenska Kraft- nät och . De statligt ägda bolagen , Specialfast- igheter och har på eget initiativ valt att ansluta sig till Samverkansforum. Dessa representerar tillsammans fastigheter med en byggnadsarea på närmare . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att staten bör agera som ett föredöme i omställningen till ett energieffektivt samhälle. Statliga myndigheters regleringsbrev och de statliga fastighetsförvaltande bolagens bolagsordningar bör kompletteras med en skrivning om att de statliga fastighetsägarna inom ramen för kravet på affärsmässighet skall vara ledande i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig förvaltning och verka för en ökad energieffektivisering inom sitt fastig- hetsbestånd. Enligt regeringens uppfattning bör detta inbegripa att de statliga aktör- erna intar en ledande roll för energieffektivisering i bebyggelsen och verkar för en minskad energianvändning i sitt lokalbestånd samt att uppvärm- ningen i deras lokalbestånd är baserad på förnybara bränsleslag, då det är ekonomiskt försvarbart. Samverkansforum för statliga byggherrar bör i sitt arbete verka för ett ökat erfarenhetsutbyte bland sina medlemmar och följa upp och återrapportera till regeringen om uppnådda resultat. Det vore önskvärt att även Akademiska hus och ingår i detta forum. Alla myndig- heter under har i reglerings- brevet uppmanats att verka för en ökad energieffektivisering i sina lokaler och vid upphandling av energirelaterad utrustning ställa krav på energieffektivitet. Regeringen har också gett tydliga direktiv till samt- liga länsstyrelser att fokusera på energieffektivisering. I regleringsbrevet uppmanas länsstyrelserna att verka för en god hushållning med energi i bebyggelsen och en ökad andel förnybar energi. Länsstyrelserna skall även verka för en minskad användning av el och olja för uppvärmning av bostäder och lokaler. Vidare skall cirka 100 nya tjänster skapas i syfte att förstärka tillsynsverksamhet och ärendehandläggning bl.a. inom området Prop. 2005/06:145 miljö och energiomställning. Regeringen avser att i vårpropositionen återkomma till frågan om medel avseende ByggaBo-dialogen. 6.4.2Mål för upphandling av energirelaterad utrustning Regeringens bedömning: Vid all statlig upphandling av energirela- terad utrustning bör det alternativ väljas som ur energisynpunkt är mest fördelaktigt med hänsyn tagen till merkostnaden för inköpet och den minskade energianvändningen under produktens livslängd. , i samverkan med , och Samverkansforum för statliga byggherrar bör få i uppdrag att samordna arbetet med att uppnå målet och att svara för uppföljningen och rapporteringen av det. Departementspromemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: har efterlyst förslag till mer konkreta mål som rör energieffektivisering av uppvärmning i tillägg till målet för upphandling av utrustning. Energirådgivarna har välkomnat principen om livscykelkostnad (LCC) vid statlig upphandling men efter- lyst ett kvantitativt mål om att upphandla från den bästa kvartilen. har anfört att även miljö- och hälsoaspekter bör styra upphandlingen då negativa effekter kan uppstå i samband med energi- effektiviseringar. Också har efterlyst att effekter på inomhus- miljön, kulturmiljön m.m. beaktas i detta sammanhang. Fastighetsägarna har ställt sig positiva till förslaget men påpekat att den ekonomiska livs- längden oftast är avsevärt kortare än den tekniska. Företagarna har an- fört att upphandlingsreglerna inte får försvåra för småföretag att lämna in anbud och på så sätt minska konkurrensen vid offentliga upphandlingar. har tillstyrkt förslaget och anfört att EU:s nya upp- handlingsdirektiv uttryckligen tillåter upphandlande myndigheter att ta miljöhänsyn vid sina upphandlingar. Statskontoret har anfört att krav på energieffektivitet i samband med upphandling riskerar att komma i kon- flikt med lagen om offentlig upphandling. Bakgrund: Upphandling inom den offentliga sektorn omsätter ca . Bl.a. Miljövårdsberedningen (promemoria 2004:2) har lyft fram att det därmed finns en stor, dock fortfarande till stor del outnyttjad potential, att inom ramen för offentlig upphandling påskynda omställningen till ett hållbart samhälle genom att bidra till energieffekti- visering i den offentliga sektorn samt främja utvecklingen av energi- effektiva tekniska lösningar. Genom att det offentliga driver en sådan ut- veckling ökar, enligt Miljövårdsberedningen, förutsättningarna för privata aktörer att fokusera mer på utveckling av energieffektiv teknik eftersom de ofta är underleverantörer till offentliga beställare. I betänkandet Bilen biffen bostaden laster smartare kon- sumtion (SOU 2005:51) föreslås att stat, kommun och landsting utifrån sammanvägda hållbarhetsaspekter upphandlar i bästa kvartil (fjärde- del) av produktsortimentet. Bästa kvartilmodellen innebär i korthet att