prop · GU031d12 · 2006-10-16 00:00:00 — 3.18.5Avskaffande av den särskilda sjukförsäkringsavgiften (medfinansieringen) Regeringens förslag: Lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift skall upphävas vid utgången av . Särskild sjukförsäkringsavgift skall inte tas ut för sjukpenning som har utgetts till arbetstagare hos arbetsgivaren efter . Den upphävda lagen skall fortfarande tillämpas beträffande avgifter och justeringar av avgifter som avser sjukpenning som har utgetts före . Följdändringar skall även göras i lagen (1962:381) om allmän försäkring och skattebetalningslagen (1997:483). Ärendet och dess beredning: Lagförslagen i ärendet finns i avsnitt 2. Förslagen har utarbetats inom och har under hand beretts med och . De ändringar som föreslås i skattebetalningslagen (1997:483) är direkta följdändringar till att lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift upphävs och är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Bakgrund: Enligt lagen om särskild sjukförsäkringsavgift skall arbetsgivare betala särskild sjukförsäkringsavgift (medfinansiering) när hel sjukpenning har utgetts till en arbetstagare hos arbetsgivaren. Den särskilda sjukförsäkringsavgiften är av utgiven hel sjukpen- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Kalendermånaden efter det att sjukpenningen har utgetts beslutar om den avgift som respektive arbetsgivare skall betala. Betalningsskyldighet för den särskilda sjukförsäkringsavgiften inträder när de sammanlagda avgifterna för ett kalenderår överstiger . Arbetsgivare behöver dock inte betala sådan särskild sjukförsäkringsavgift som överstiger av arbetsgivarens samlade lönesumma för kalenderåret. Avgiften debiteras på arbetsgivarens skattekonto och skall betalas senast den förfallodag som enligt skattebetalningslagen infaller efter beslut. Avstämning av avgifter och lönesummor sker året efter det att avgiften har förfallit till betalning. Regler om omprövning och överklagande av beslut ansluter till skattebetalningslagens bestämmelser, vilket bland annat innebär att en arbetsgivare kan begära omprövning av ett beslut om avgift intill utgången av sjätte året efter utgången av det kalenderår under vilket avgift skall betalas. I lagen (1962: 381) om allmän försäkring (AFL) finns ett förbud för arbetsgivare att begära omprövning eller att överklaga beslut om att utge hel sjukpenning till en arbetstagare hos arbetsgivaren. Skälen till regeringens förslag: Regeringen anser att arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningkostnaden har hämmat särskilt mindre företags vilja att växa och att anställa personal. Dessutom har medfinansieringen försvårat för kroniskt sjuka och människor med funktionshinder att få arbete. Regeringen föreslår därför att den särskilda sjukförsäkringsavgiften slopas vid utgången av och att inga avgifter skall tas ut för sjukpenning som har utgetts efter . Med anledning av lagens regler om avstämning, omprövning och överklagande införs övergångsbestämmelser som gör den upphävda lagen är fortsatt tillämplig för sjukpenning som har utgetts före . Förbudet i 20 kap. 10 b § AFL för arbetsgivare att begära omprövning eller överklaga beslut om sjukpenning till en arbetstagare föreslås också upphävas vid utgången av liksom skattebetalningslagens föreskrifter om betalning och återbetalning av särskild sjukförsäkringsavgift. Förbudet i 20 kap. 10 b § AFL skall dock fortfarande tillämpas i fråga om begäran om omprövning eller överklagande från en arbetsgivare som skall betala särskild sjukförsäkringsavgift enligt över- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 gångsbestämmelserna i den föreslagna lagen om upphävande av lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift. Bestämmelserna i skattebetalningslagen om betalning och återbetalning av särskild sjukförsäkringsavgift skall fortfarande tillämpas beträffande betalningsskyldighet som avser sjukpenning som har utgetts före . Reformen avses bli kostnadsneutral. I volym 1, avsnitt 5.3.7 lämnas förslag om ändring av sjukförsäkringsavgiften enligt socialavgiftslagen (2000:980). I detta avsnitt föreslås även en ändring av lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. 3.19.119:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Tabell 3.5 Anslagsutveckling 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2P 2P 238 910 tkr avser statlig ålderspensionsavgift , varav 632 778 tkr avser regleringsbelopp för . Redovisningen av anslaget är uppdelad på de tre anslagsposterna Här ingår utgifter för sjukpenning inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, s.k. sjuklönegaranti och särskilt högkostnadsskydd. skall även täcka kostnader för återbetalningspliktiga studiemedel, som belöper på studerandes sjukperioder samt finansiering av den frivilliga sjukpenningförsäkringen. get får högst av de beräknade utgifterna för sjukpenning användas för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs av dels antalet ersatta dagar, dels medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets tillämpning och administration. Även demografiska förändringar, utvecklingen på arbetsmarknaden samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av regelverk samt löneutvecklingen. Antalet nya sjukfall och därmed antalet sjukpenningdagar för de korta sjukfallen började minska . Denna utveckling har också bidragit till att antalet längre sjukfall minskat. Antalet ersatta dagar var lägre än . Minskningen är fortfarande större för de korta sjukfallen. Antalet sjukpenningdagar för korta sjukskrivningar är nu nere på en så låg nivå att de sannolikt inte kan minska ytterligare. Minskningen av de långa sjukfallen beror till stor del på att nybeviljandet av aktivitets- och sjukersättningar varit högt . I takt med att antalet långtidssjukskrivna minskat, har även antalet personer som övergår till aktivitets- och sjukersättning minskat. Minskningen av antalet sjukpenningdagar har varit ungefär lika stor för kvinnor och män, vilket betyder att kvinnor fortfarande står för av sjukpenningdagarna som andelen kvinnor av de sjukskrivna var . För de korta sjukfallen är kvinnornas andel lägre, för de längre sjukfallen högre. Den förbrukning av medel som skett t.o.m. ger en prognos för utgiften för sjukpenning som visar att tilldelade medel kommer att underskridas 2006. Antalet sjukpenningdagar beräknas uppgå till 58,4 miljoner nettodagar och medelersättningen per nettodag för sjukpenning har beräknats till per dag. beräknas kostnaderna för sjukpenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift uppgå till , till och till . Samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet får av anslagsposten för sjukpenning användas för samverkan (prop. 2002/03:2, bet. 2003/04:SfU5, rskr. 2002/03:48) och även för finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (prop. 2002/03:132, bet. 2003/04:SfU4, rskr. 2003/04:101). Dessa medel är statens resurser för såväl som kostnader för samverkan och finansiell samordning. användes totalt för dessa ändamål, vilket var av de tillgängliga medlen (ca ). Det var en ökning jämfört med då användes och jämfört med då användes. har drygt hälften av förbrukade medel använts för samverkan enligt nationella handlingsplanen mellan och . Verksamheten omfattade totalt , varav har använts för samverkan mellan och andra aktörer, främst hälso- och sjukvården Slutligen har använts för finansiell samordning. beräknas de totala kostnaderna uppgå till ca , vilket utgör av tillgängliga medel. beräknas användas för samverkan enligt den nationella handlingsplanen mellan och samt för pilotverksamheten med förstärkta insatser för långtidssjukskrivna (). beräknas användas för samverkan mellan och andra aktörer för övriga samverkansaktiviteter enligt proposition 1996/97:63. För finansiell samordning beräknas ca användas. beräknas de tillgängliga medlen uppgå till . Regeringen bedömer att pilotverksamheten med förstärkta insatser för långtidssjukskrivna även bör finansieras inom ramen för dessa medel. Regeringen anser också att en fortsatt utbyggnad av den finansiella samordningen är angelägen. I övrigt anser regeringen att de åtgärder av rehabiliteringskaraktär som är nödvändiga för att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 människor skall kunna återgå i arbete eller förebygga framtida nedsättning av arbetsförmågan skall prioriteras. Förbrukningen av de tillgängliga medlen har successivt ökat sedan det blev möjligt att använda av sjukpenninganslaget för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. kan således situationen uppstå att en prioritering får ske mellan olika samverkansåtgärder. Regeringen anser att finansiell samordning, den pilotverksamhet som bedrivs i syfte att hjälpa långtidssjukskrivna, liksom de rehabiliteringsinsatser som Arbetsförmedlingen genomför inom ramen för den nationella handlingsplanen är viktiga för att ta tillvara den enskildes arbetsförmåga. Dessa verksamheter bör därmed prioriteras. Rehabilitering omfattar utgifter för rehabiliteringspenning och köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. Om en försäkrad påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering skall bevilja rehabiliteringspenning. Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs till största delen av samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Utgiftsutvecklingen påverkas också av i vad mån bedömer behovet av rehabilitering och påbörjar samordnade rehabiliteringsinsatser. Kostnaderna för rehabiliteringspenning har minskat , och beräknas minska ytterligare . uppgick kostnaderna för rehabiliteringspenning till . beräknas kostnaderna uppgå till . Antalet rehabiliteringsdagar beräknas uppgå till 2,9 miljoner nettodagar och medelersättningen per nettodag för rehabiliteringspenning har beräknats till per dag. beräknas kostnaderna för rehabiliteringspenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift uppgå till , till och till . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. För finns särskilda medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbetet. har möjlighet att av de särskilda medlen köpa de utredningar som behövs för att ta ställning till rätten till sjukpenning och behovet av rehabilitering. Förbrukningen av medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster har minskat . Av de tilldelade medlen , som uppgick till , förbrukades . Medlen har främst använts för att köpa de utredningar som behövs för att kunna ta ställning till rätten till sjukpenning respektive behovet av rehabilitering. köptes försäkringsmedicinska utredningar för och arbetslivsinriktade utredningar för , vilket tillsammans motsvarar av de totala kostnaderna för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. Aktiva rehabiliteringsinsatser köptes för , vilket är av de totala kostnaderna. I övrigt användes medlen främst för köp av arbetstekniska hjälpmedel samt resor till och från arbetet. tilldelades och kostnaderna beräknas uppgå till . Regeringen bedömer att det finns behov av koordinatorer för att driva rehabiliteringsprocessen framåt för den enskilde. Den närmare utformningen av denna verksamhet bör övervägas. Regeringen gör emellertid bedömningen att det bör finnas ett utrymme under detta anslag för att finansiera en sådan verksamhet. beräknas därför kostnaderna för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster uppgå till . Även respektive 2009 beräknas kostnaderna uppgå till . Närståendepenning utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen för närståendepenningen styrs av antal ersatta dagar, löneutvecklingen och regelverket. Antalet ersatta dagar räknat i uppgick respektive 2005 till 96 500 respektive . Av de 9 980 personer som vårdade en närstående var kvinnor. Av de 8 347 personer som vårdades var kvinnor. Prognosen för 20072009 är beräknad på att antalet ersatta dagar ökar något samt på förväntad timlöneutveckling. beräknas kostnaderna för närståendepenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift uppgå till , till och till . De prognoser som ligger till grund för regeringens bedömning och därefter är osäkra. Arbetet med att minska kostnaderna för ohälsan fortsätter. Regeringen anger under avsnittet 3.8 åtgärder för det fortsatta arbetet inom bland annat sjukförsäkringen. I beräkningen ingår även regeringens förslag om att återställa inkomsttaket inom bland annat sjukpenningförsäkringen från tio till sju och ett halvt prisbasbelopp. De minskade utgifterna för att återställa inkomsttaket beräknas till , och . I beräkningen ingår vidare regeringens förslag om att den sjukpenninggrundande inkomsten skall multipliceras med faktorn 0,989 vid beräkning av dagersättning, vilket beräknas minska utgifterna med 2007, 2008 och 2009. Vid beräkningen av anslaget har också beaktats effekter av de åtgärder som regeringen avser att vidta för att motverka fusk, missbruk och överutnyttjande inom sjukförsäkringen. Dessa åtgärder beräknas minska utgifterna med åren 20072009. Härutöver påverkas beräkningarna av förslaget om att för den som är arbetslös och sjukskriven skall hel sjukpenning utges med högst per kalenderdag. Tabell 3.6 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 34 anvisas under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. . beräknas anslaget till 35 579 213 000 respektive 38 . 3.19.219:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Tabell 3.7 Anslagsutveckling 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2P P 10 495 382P P tkr avser statlig ålderspensionsavgift , varav 355 083 tkr avser regleringsavgift Redovisningen av anslaget är uppdelat på de tre anslagsposterna -aktivitets- och sjukersättning, inkl. statlig ålderspensionsavgift 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Under anslagsposten redovisas utgifter för aktivitets- och sjukersättning De statliga ålderspensionsavgifterna ingår i anslagsposten. under detta utgiftsområde föreslås att av den antagandeinkomst som ligger till grund för beräkning av inkomstrelaterad aktivitets- och sjukersättning skall grunda rätt till ålderspension . ersattes förtidspension/sjukbidrag av aktivitets- och sjukersättning. Detta innebar främst ändrade beräkningsregler för dessa nya förmåner. Aktivitetsersättning betalas ut till personer i åldrarna och sjukersättning till personer i åldrarna . Kriterierna för rätt till dessa nya förmåner ändrades i princip inte. De personer som /2003 hade förtidspension eller sjukbidrag fick sina förmåner automatiskt omvandlade till sjukersättning resp. tidsbegränsad sjukersättning genom en engångsinsats. Utgiftsutvecklingen för de nya förmånerna aktivitetsersättning och sjukersättning är beroende av ett flertal olika faktorer. De viktigaste är utvecklingen av antalet långa sjukskrivningar, de demografiska förhållandena, regeltillämpningen, praxisutvecklingen samt inkomst- och prisutvecklingen. Det har skett en successiv ökning av antalet nybeviljande aktivitets- och sjukersättningar (förtidspensioner och sjukbidrag) och eftersom utflödet från dessa förmåner, bl.a. av demografiska skäl, varit lågt har även antalet personer som uppbär dessa förmåner, det s.k. beståndet, ökat kraftigt. Beståndet ökade från ca 422 000 vid utgången av 1999 till närmare 540 000 vid utgången av 2004 och uppgår f.n. till ca 552 000, vilket är i princip samma antal som . Försäkringsutgifterna för de utbetalade ersättningarna har därmed ökat kraftigt, men en betydande del av denna ökning efter 2002 beror på genomförandet av det reformerade förtidspensionssystemet i vilket bruttoersättningarna höjdes för att ge kompensation för att det sär- -bostadstillägg till personer med aktivitets- och skilda grundavdraget för pensionärer () slo- -kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning skedde ett trendbrott i fråga om ökningen av antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar. har nybeviljandet minskat kraftigt i förhållande . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Denna utveckling väntas i huvudsak fortsätta under återstoden av 2006. Med början beräknas totala antalet utbetalade ersättningar minska till följd av att antalet nybeviljade ersättningar ligger kvar på en låg nivå som allt fler personer med sjukersättning kommer att övergå till ålderspension som en följd av den demografiska situationen med stora åldersgrupper födda . Bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning Efter beslut av finansieras detta stöd från anslaget. Syftet med bostadstillägget (BTP) för personer med aktivitets- eller sjukersättning är att förbättra förutsättningarna för skälig bostadsstandard för dem med låg ersättning. BTP är en inkomstprövad förmån och den inkomst som överstiger ett fribelopp reducerar bostadstillägget av inkomsten upp till ett prisbasbelopp och av inkomsten däröver. Fribeloppet är 2,17 prisbasbelopp för ogifta och 1,935 för gifta. Utgiftsutvecklingen styrs förutom av antalet personer med aktivitets- och sjukersättning, av utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnaderna samt medelersättningen. Med hänsyn till främst utvecklingen av medelantalet personer som beviljas aktivitets- och sjukersättning, bedöms utgifterna minska något i förhållande till vad som tidigare beräknats. beräknas dessa till och till 4 057 respektive . Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning finns ett särskilt försäkringsstöd för att finansiera ersättning som utbetalas till arbetsgivare som anställer personer som står till arbetsmarknadens förfogande med avseende på en återstående arbetsförmåga på . Det skall i första hand vara fråga om ersättning för anställning på den ordinarie arbetsmarknaden, eventuellt med hjälp av lönebidrag. Om inte detta kan ske , skall berörda personer kunna beredas anställning vid . Utvecklingen av utgifterna för detta särskilda stöd styrs av antalet personer som bereds sysselsättning, faktureringsrutiner på och arbetsmarknadsmyndigheterna, retroaktiva utbetalningar samt storleken på stödet till arbetsgivaren i varje enskilt fall. Utgifterna har ökat successivt och uppgick till . beräknas utgifterna till , till ca och till ca 26 respektive ca . Regeringen bedömer att antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar kommer att vara fortsatt lågt som den demografiska situationen främst innebär att ett ökande antal personer med sjukersättning övergår till ålderspension. Sammantaget beräknas detta medföra att vid utgången av 2006 kommer antalet personer som uppbär dessa förmåner, beståndet, att vara i stort sett oförändrat jämfört med utgången av 2005. bedöms beståndet börja minska främst på grund av de tidigare nämnda orsakerna. Denna utveckling har beaktats vid anslagsberäkningarna. Vid beräkningen av anslaget har beaktats effekter av åtgärder som regeringen avser att vidta för att motverka fusk, missbruk och överutnyttjande i försäkringen. Härutöver påverkas beräkningarna av utgifterna av förslaget om att reducera antagandeinkomsten vid beräkning av ålderspensionsrätt, det fastställda prisbasbeloppet samt den antagna pris- och inkomstutvecklingen. Sammantaget innebär detta att utgifterna för anslaget blir lägre än vad som tidigare antagits. Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Överföring till/från 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 72 anvisas under anslaget 19:2 Aktivitetssjukersättningar m.m. . beräknas anslaget till 73 245 627 000 respektive 73 . Tabell 3.9 Anslagsutveckling 19:3 Handikappersättningar 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Från anslaget bekostas handikappersättning. Rätt till handikappersättning har en person det år han eller hon fyller och som innan han eller hon fyllt för avsevärd tid fått sin funktionsförmåga nedsatt och därför behöver mer tidskrävande hjälp av annan i den dagliga livsföringen eller för att förvärvsarbeta och/eller har merkostnader på grund av sitt funktionshinder. Handikappersättningen betalas med belopp som på årsbasis motsvarar 69, av prisbasbeloppet vilket är . Utgiftsutvecklingen styrs främst av prisbasbeloppsutvecklingen, andelen retroaktiva utbe- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 talningar och utvecklingen av antalet personer med handikappersättning. Antalet handikappersättningar har haft en långsamt ökande trend. En av förklaringarna till detta är demografisk. En annan förklaring är att det i de flesta åldersgrupper blir allt vanligare med handikappersättning, detta gäller både för män och för kvinnor. Nedre åldersgränsen för rätt till handikappersättning höjdes från det år en person fyller . Med anledning av denna förändring har antalet ersättningar endast ökat måttligt . beräknas antalet däremot åter öka i samma takt som . Under uppgick utgifterna för handikappersättning till . Det innebär att utgifterna detta år understeg anslaget med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , jämfört med anslaget på . Anslagsbehovet för utgår från det fastställda prisbasbeloppet . Till detta skall läggas en uppräkning på grund av retroaktiva utbetalningar. Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 19:3 Handikappersättningar Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas anslaget 19:3 Handikappersättningar . och beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3.19.4 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Tabell 3.11 Anslagsutveckling 19:4 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2P 487P 308P tkrP avser statlig ålderspensionsavgift , varav 15 774 tkr avser regleringsbelopp . Arbetsskadeersättningar omfattar förmåner enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och motsvarande äldre lagar, nämligen egenlivräntor, efterlevandelivräntor, begravningshjälp, sjukpenning i vissa fall, ersättning i samband med sjukhusvård utom riket, tandvård, ersättning för särskilda hjälpmedel samt särskild arbetsskadeersättning. Anslaget belastas även av statliga ålderspensionsavgifter. Det finns flera faktorer som påverkar kostnadsutvecklingen inom arbetsskadeförsäkringen. För minskade kostnader talar att sjukfrånvaron sjunker och så även nybeviljandet av sjukersättning. sjunker också beviljandegraden vid prövning av arbetsskadelivränta. Nya bestämmelser för fastställande av livränteunderlaget medför också något lägre kostnader. För ökade kostnader talar att vidtagit åtgärder för att komma till rätta med de stora obalanser i form av många ansökningar om livränta som inte prövats. Antalet ärenden som beslutas kommer sannolikt att öka . För skador som visat sig efter gäller sänkta beviskrav vid prövning av arbetsskada. prövas av ärendena enligt dessa lägre beviskrav, men andelen kommer successivt att öka.