prop · GT0387 · 2006-02-14 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2005/06:87 Den övergripande strategiska inriktningen av Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för den övergripande strategiska inriktningen av nästa landsbygdsprogram. Det övergripande målet för landsbygdspolitiken, och för åtgärderna i det nya landsbygdsprogrammet, skall vara en ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Programmets åtgärder skall främja ett hållbart nyttjande av naturresurser, företagande, tillväxt, sysselsättning, både inom de areella näringarna och inom annat landsbygdsbaserat företagande, och attraktiva miljöer för boende på landsbygden. En fortsatt hög miljöambition skall bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen med koppling till de areella näringarna skall kunna uppnås. Lokalt engagemang skall stödjas och ett brett deltagande från många grupper i arbetet för landsbygdens utveckling skall eftersträvas. Ett viktigt instrument för genomförande av åtgärder inom politikområdet landsbygdspolitik är det pågående Miljö- och landsbygdsprogrammet för 2000-2006. Programmet omfattar åtgärder för att uppnå en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på den svenska landsbygden. Ansvaret för finansiering av åtgärderna delas mellan EU och den svenska staten. skall ett nytt program för landsbygdens utveckling ersätta det miljö- och landsbygdsprogram som löper och vissa av åtgärderna inom de två strukturfondsprogrammen för mål 1 samt det s.k. Leader+. Genomförandet av det nya programmet skall baseras på en nationell landsbygdsstrategi som är ett led i genomförandet av den europeiska landsbygdsstrategin. Den nationella strategin skall bl.a. innehålla en redogörelse för den strategiska inriktningen av det kommande landsbygdsprogrammet. Ärendet och dess beredning............................................................... Sysselsättning och företagande på landsbygden................. Sysselsättning inom de areella näringarna........ Jordbrukssektorns struktur och produktion......................... lönsamhet och konkurrenskraft..... Rennäringen och urfolket samerna ................................... Landsbygdens miljö och förvaltning av naturresurser...... Biologisk mångfald och kulturmiljön............. Förluster av växtnäringsämnen från jordbruket15 Användningen av bekämpningsmedel inom Landsbygden - styrkor och svagheter ........................... Styrkor och möjligheter .................................................... Svagheter och hinder......................................................... Utmaningar för den svenska landsbygden ........................ Åtgärder för landsbygdsutveckling ............................... Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000-2006................. Gemenskapsinitiativet Leader + ....................................... Samverkan med andra politikområden ............................. Den gemensamma landsbygdspolitiken .......................................... Förbättrad konkurrenskraft inom jord- och Förbättring av miljön och landskapet ............. Livskvalitet på landsbygden och diversifiering av landsbygdens ekonomi............................... Finansiering och balans mellan insatsområden29 EU:s strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling........ Landsbygdsprogrammets strategiska inriktning 2007-2013 ........... 6.1Övergripande strategisk inriktning för det svenska 6.2Inriktning av åtgärder för en förbättrad konkurrenskraft inom jord- och skogsbruket .............................................. Inriktning av åtgärder för förbättring av miljön och 6.4Inriktningen av åtgärder för främjande av livskvalitet på landsbygden och diversifiering av landsbygdens ekonomi40 6.5Metod för lokal utveckling (Leader) och lokal medverkan42 Genomförandeplanering och administration..................... Det fortsatta programarbetet ............................................. Bilaga 1 Sammanfattning av delbetänkande Bilaga 3 Sammanfattning hämtad ur delbetänkande Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utarbeta ett förslag till en långsiktig strategi för den nationella politiken för hållbar landsbygdsutveckling. Kommittén skall lämna sitt slutbetänkande . Av kommitténs direktiv framgår också att kommittén i ett delbetänkande skall lämna förslag till övergripande strategisk inriktning för nästa landsbygdsprogram. Kommittén överlämnade sitt delbetänkande På väg moten hållbar landsbygdsutveckling (SOU 2005:36) till regeringen. En sammanfattning av delbetänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Jo 2005/1172). Ett ytterligare underlag till denna skrivelse är delbetänkande Skog till nytta för alla (SOU 2005:39) som överlämnades till regeringen . En del av delbetänkandet behandlar skogsnäringens roll i det kommande landsbygdsprogrammet. En sammanfattning av delbetänkandet i nu aktuell del finns i bilaga 3. Även detta betänkande har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr N 2005/4296). Denna skrivelse redogör för den övergripande strategiska inriktningen av nästa landsbygdsprogram. Inledningsvis beskrivs landsbygdens utveckling i en nulägesbeskrivning. Därefter följer en analys av landsbygdens starka och svaga sidor. Erfarenheterna från de insatser för landsbygdsutveckling som genomförts 2006 redovisas kortfattat i det efterföljande kapitlet. Kapitel 5 redogör för de förutsättningar för det kommande landsbygdsprogrammet som ges i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), EUT L 277, 21.10.2005 s.1 (landsbygdsförordningen). Avslutningsvis presenteras regeringens bedömning gällande den strategiska inriktningen av det kommande landsbygdsprogrammet. Flera beslut som är av betydelse för utformningen av den nationella landsbygdsstrategin är ännu inte fattade. Detta gäller exempelvis beslut om den europeiska landsbygdsstrategin och beslut om kommissionens tillämpningsföreskrifter som bl.a. i detalj kommer att reglera genomförandet av landsbygdsprogrammet. Den slutliga utformningen av den nationella landsbygdsstrategin kan komma att påverkas av de beslut som fattas i dessa frågor. Det finns ingen klar och allmänt vedertagen definition av begreppet Landsbygden ser olika ut beroende på var i landet den ligger. Enligt bor av svenskarna på landsbygden, där landsbygd avser boende utanför tätort med mer än 3 000 invånare. Enligt SCB: s definition bor av befolkningen på landsbygden, Skr. där landsbygden avser boende utanför tätort med minst 200 invånare. delar även upp landsbygden i tätortsnära landsbygd och glesbygd, där det förra är områden med 5-45 minuters bilresa från tätort med mer än 3000 invånare och det senare är områden med mer än 45 definition baseras på andelen av befolkningen som bor i kommuner med en befolkningstäthet mindre än 150 invånare/km2, vilket för del skulle innebära att av befolkningen bor på landsbygden. och framåt har befolkningsfördelningen mellan tätort och landsbygd, enligt SCB:s definition, varit tämligen . bibehåller de landsbygdsboende som andel av befolkningen sin ställning, dock med stora variationer. Befolkningen på landsbygden i , på samt delar av och län har ökat medan befolkningen i skogslänen, södra och östra delar, liksom stora delar av län har minskat . har dock dämpats , vilket till stor del beror på en befolkningsökning i skärgårdsområdena. närhet upplever en stark befolkningsökning . God infrastruktur och goda kommunikationsmöjligheter är många gånger avgörande för möjligheten att driva företag och bo på I den nya nationella vägplanen 2004-2015 finns två viktiga mål som har stor betydelse för landsbygden (Regeringens beslut 2004- 02-19, N2003/5578/IR m.fl., N2003/5566/IR m.fl., N2004/1267/IR m.fl.), dels mål om full framkomlighet året runt på alla statliga vägar för lättare trafik, dels förbättrad bärighet för den tyngre trafiken. enskilda vägnätet har en stor betydelse för framkomligheten på Vidare är datorkommunikation via bredband och trådlös kommunikation två viktiga redskap för att skapa tillgänglighet för företag och boende på landsbygden. Ett problem i många landsbygdsområden är dock att uppkopplingen till Internet är för långsam för att alla tjänster skall kunna utföras på ett funktionellt sätt. stora landsbygdsområden som saknar täckning för mobil En viktig förutsättning för att företag skall kunna utvecklas och nya företag starta är en god tillgång till finansiellt kapital. Vad som gör att problemen accentueras för landsbygdsföretagen är att olika fasta tillgångar ofta värderas lägre av bankerna som säkerhet för lån, än i Tillgångar i fastigheter och byggnader bedöms ha ett lägre alternativvärde och begränsad alternativ användning i eventuella Detta leder till att de enskilda företagarna i betydande omfattning är hänvisade till att lämna personliga borgensåtagande för att överhuvudtaget kunna få banklån. Tillgängligheten till grundläggande service är, liksom infrastrukturen, en förutsättning för att det dagliga livet skall fungera. försvann en femtedel av dagligvarubutikerna i landet. Utvecklingen med ett minskande antal butiker har fortsatt även , om än i en lägre takt. största minskningen av antalet butiker har skett i landsbygdsområdena. På många orter finns det bara en butik. sällan fler servicefunktioner än att sälja matvaror, bl.a. kan de vara Skr. 2005/06:87 ombud för post- och betaltjänster, apotek och Systembolaget. 2.1Sysselsättning och företagande på landsbygden Sysselsättningen varierar mellan tätorter och landsbygder men också mellan olika landsbygder. Vissa landsbygdsområden, till exempel i delar av och , har en hög andel förvärvsarbetande medan andra bygder, framför allt i inland, har stora sysselsättningsproblem. För män på landsbygden är sysselsättningen inom tillverkningsindustrin störst medan vård och omsorg är den vanligaste sysselsättningen för kvinnor. Strukturomvandlingen av arbetsmarknaden har fortsatt med ökad sysselsättning inom tjänstesektorn och en allt mindre andel sysselsatta inom exempelvis jord- och skogsbruk. Näringslivet på landsbygden är emellertid fortfarande starkt beroende av de areella näringarna och därtill knuten företagsamhet. Andelen sysselsatta inom jord- och skogsbruket minskar, men är av männen i glesbygder och i tätortsnära landsbygder verksamma inom dessa näringar. För kvinnor är motsvarande andel (2004). Den regionala variationen är dock stor. Landsbygdsföretagen är vanligtvis små enmansföretag där företagaren och ägaren är en och samma person. av landsbygdsföretagen saknar anställda. Satsningar på landsbygdsturism har blivit en allt viktigare komponent i utvecklingen av landsbygdens näringsliv. Den framväxande turistnäringen består huvudsakligen av deltidsentreprenörer/ kombinationsföretag, men också av ett växande antal små turistföretag. Andelen kvinnor är hög bland dessa företagare och verksamheterna bedrivs ofta i liten skala med naturen och landsbygdens kultur som bas. Intresset för hästverksamhet är stort på landsbygden. Enligt beräkningar från finns i runt 270 000 hästar (, rapport 2005:5). Den absoluta merparten av hästhållarna är personer som håller häst för fritid och hobby. Merparten av hästarna finns i den tätortsnära landsbygden och hästintresset kan vara ett incitament till bosättning på landsbygden. Hästen genererar också betydande sysselsättning på landsbygden bl.a. genom jordbrukets produktion av foder och uthyrning av stallplatser. Kombinationen av jordbruksverksamhet och hästturism är inte ovanlig. är av medlemmarna direkt verksamma inom hästnäringen (LRF, 2005. Gröna framtider). 2.1.1Sysselsättning inom de areella näringarna Jord- och skogsbruket har länge varit de dominerande verksamheterna på landsbygden. Andelen sysselsatta inom jordbruket har dock minskat i , liksom inom övriga EU, och utgjorde av samtliga förvärvsarbetande. Mest betydelsefullt sett som andel av totala antalet förvärvsarbetande är jordbruket på , i och i Omkring en tredjedel av företagen är heltidsjordbruk och Skr. knappt en tiondel av 67 000 jordbruksföretag är så stora att anställd arbetskraft finns. Arbetsbehovet varierar dock stort mellan olika Rennäringen spelar en central roll i det samiska samhället. 3 000 av ca 20 000 samer är direkt verksamma inom näringen. Även samernas historia, kultur och språk är förknippade med För duodji, den samiska slöjden, som till stor del använder sig av material från renar, är renskötseln också betydelsefull. Skogsbruket och skogs- och träindustrin skapar sysselsättning på landsbygden och har stor betydelse för landsbygdens ekonomi. Arbetstillfällena är spridda över hela landet och på många orter är ett företag i skogsnäringen den viktigaste privata arbetsgivaren. arbetar omkring 90 000 personer i skogsnäringen. skogsnäringen genererar dessutom sysselsättning för två personer i branscher som levererar varor och tjänster till skogsnäringen. länen är av de industrisysselsatta sysselsatta inom skogs- Sysselsättningen baseras till övervägande del på den svenska skogsresursen, vilken till drygt hälften ägs av enskilda privata I jämförelse med jordbrukarna är de enskilda skogsbrukarna fler och en mer heterogen grupp. Totalt är antalet skogsägare 350 000. Heltidsanställningar och självverksamhet på den egna skogsgården Flertalet försörjer sig huvudsakligen på andra inkomster än de från skogsbruket, och skogen används ofta som komplement och för att självverksamhet beror till stor del på en rationalisering och ökad mekanisering inom skogsbruket under , vilket gjort mycket av skogsarbetet till en kapitalintensiv och högteknologisk Skog och skogsbruk påverkar också indirekt ekonomin på landsbygden och dess attraktionskraft genom jakt, fiske och naturturism. Utöver den direkta sysselsättningen inom jordbruket tillkommer den indirekta sysselsättningen såsom underleverantörer av insatsvaror och Enligt beräkningar från utgör arbetskraften inom jordbruket inklusive livsmedelsindustrin och underleverantörer av sysselsättningen (LRF, 2005. Det finns en växande grupp jordbruksföretagare som utvecklat Det är något vanligare med sådan verksamhet vid Enligt en undersökning från SCB är entreprenad, turismrelaterad verksamhet samt förädling och försäljning av produkter från den egna gården de vanliga verksamheterna. Arbete i den egna skogen eller anställning utan samband med jordbruksföretaget medräknas Av jordbruksföretagen ägnade sig åt annan verksamhet än jord- och skogsbruk av betydelse för företagets inkomster och sysselsättning (SCB 2003, Jordbrukets kombinationsverksamheter De undersökningar som utfördes visade att allt fler jordbruksföretag söker utvecklingsvägar i nya verksamheter. Verksamheter som växer är bl.a. olika former av hästverksamhet, landsbygdsturism, småskalig förädling av råvaror från jordbruk och lokal Intresset för lokalproducerad mat har ökat under senare Skr. 2005/06:87 år och marknaden bedöms framöver som god. 2.2Jordbrukssektorns struktur och produktion Inom jordbruket fortsätter en strukturomvandling mot färre brukningsenheter som kvarvarande företag blir allt större, både avseende areal och djurbesättningarnas storlek. är de största förändringarna att andelen småbruk med ett arbetsbehov mindre än har blivit betydligt mindre och att andelen växtodlingsföretag har blivit större. Företag med husdjursskötsel fortsätter att minska i antal och utgjorde av jordbruksföretagen. Andel av företagen efter driftsinriktning Källa: Jordbruksstatistisk årsbok 1995 och 2005 Nedläggningen av företag har fortgått . Det är framför allt bland familjejordbruken, d.v.s. små och medelstora företag som länge dominerat det svenska jordbruket, som nedläggningarna är som störst. har lagts ned i skogsbygder, men som andel av antalet företag har nedläggningarna varit mer omfattande i norra . Ekonomin i form av en sjunkande lönsamhet, men också sociala faktorer bidrar ofta till beslutet att lägga ned verksamheten, enligt en rapport från (, rapport 2002:10). De större och ofta specialiserade företagen står för en växande del av den samlade produktionen och markanvändningen i jordbruket. Minskningen bland deltidsjordbruken har inte varit lika påtaglig som bland familjejordbruken. Produktionen inom jordbruket domineras av mjölken som står för drygt en femtedel av sektorns produktionsvärde, följt av spannmål. Minskningen i antalet kor och företag med mjölkkor har pågått . Antalet företag med mjölkkor har dock minskat med och antalet kor medan mjölkproduktionen endast har minskat . Även kor för köttproduktion har minskat trendmässigt sedan tillbaka med ett par procent . och en minskad mjölkproduktion har resulterat i färre kalvar. 2005/06:87 väntas dock en något kraftigare minskning av nötköttsproduktionen än Åkerarealens användning har varit tämligen . Jämfört med 2004 minskar spannmålsarealen vilket kan ha sin förklaring i jordbruksreformen. Framför allt är det spannmålsodlingen i områden med låga skördar som har minskat. har istället intresset för att odla grödor till energiändamål ökat. Exempel på grödor är framförallt vete och korn för etanoltillverkning, raps för bio-diesel samt energiskog (salix), havre och halm för uppvärmning. Regeringen har tillsatt en särskild utredning i syfte att undersöka jordbrukets framtida roll som energiproducent och dess möjligheter till bland annat en ökad odling av energigrödor som en del i energiomställningen. 2.2.1Jordbrukets lönsamhet och konkurrenskraft Den svenska jordbrukssektorns konkurrenskraft påverkas av en rad faktorer där de naturgivna förutsättningarna är väsentliga. En viktig indikator på konkurrenskraften är handelsbalansen inom livsmedelssektorn som uppgick till minus . har handelsunderskottet ökat . Framför allt är det importen av kött och mejeriprodukter som har ökat . Emellertid har även exporten av livsmedel ökat med och av jordbruksråvaror . har i en rapport (, rapport 2003:5) studerat konkurrenskraften i svenskt jordbruk, genom att jämföra ett antal faktorer med nio andra EU-länder. För att göra en bedömning av utvecklingen av konkurrenskraften görs jämförelsen med motsvarande studie . Utvecklingen är inte helt tydlig men merparten av de indikatorer som används, såsom relation mellan produktpris och pris på insatsvaror, arrende- och markpriser samt andel träda, pekar på att jordbruk har likvärdig eller sämre konkurrenskraft jämfört med många av de andra länderna. Arrendepriserna har ökat kraftigt det senaste årtiondet, dock avtog takten på prisökningen under 2003-2004. Det är priserna på mark i södra delen av landet som har stigit, medan arrendepriserna i inte ökat nämnvärt. EU:s jordbruksministrar beslutade att en omfattande reform av EU:s jordbrukspolitik skulle genomföras. genomförs den nya politiken i , vilket bedöms få konsekvenser för strukturen på det svenska jordbruket, på landskapet och på De stöd som varit kopplade till produktionen omvandlas till frikopplade gårdsstöd och betalas till de jordbrukare som uppfyller vissa grundläggande krav inom områdena miljö, folkhälsa, djurhälsa, växt- och djurskydd, de s.k. tvärvillkoren. stöd måste exempelvis åta sig att sköta och hävda Det blir alltså inte längre nödvändigt att odla bidragsberättigade grödor eller att ha djur för att få ersättning. Detta innebär en förändrad beslutssituation för jordbrukaren. Den förändrade situationen kommer troligen att leda till att vissa jordbrukare slutar med produktionen och enbart hävdar marken medan andra brukare kan finna nya utvecklingsvägar för sina. analyser pekar på att spannmålsproduktionen kan komma att minska , produktionen av nötkött och mjölkproduktionen (, rapport 2005:14B). Till följd av saknad av historiska paralleller är bedömningarna osäkra. Effekten på hävden av betesmarker är svårbedömd då djurbidragen försvinner. Det försämrar lönsamheten i djurhållningen som gårdsstödet fördelas även på betesmarkerna, vilket ger ökade incitament att sköta och hävda markerna. Preliminär statistik visar att den totala åkerarealen ökat med . Den redovisade arealen betesmark ökade starkt , . Spannmålsarealen har minskat medan slåtter- och betesvall ökat med och arealen träda . För några län i norra noteras avsevärda ökningar av såväl åker- som betesmark. En tänkbar förklaring är att arealerna tidigare inte har behövts som foderarealer eller att de inte har varit berättigade till någon ersättning inom miljö- och landsbygdsprogrammet. I jordbruksreformen 2003 beslutades även om ett stöd per hektar till produktion av jordbruksråvaror till energiändamål. Antal ansökningar för att erhålla detta stöd uppgick till drygt 32 000 ha (varav drygt 10 000 energiskog i form av salix) i , vilket är mer än en fördubbling jämfört med . Förutom för dessa ansöktes det för odling av grödor för industri- och energiändamål på uttagen areal motsvarande cirka 16 500 ha. Totalt ökade ansökningarna för energipremien och odling på industri- och energiändamål på uttagen areal med mellan och . Livsmedelsindustrin är femte största industrigren avseende sysselsättningen med verksamheter spridda över hela landet. Livsmedelsindustrin sysselsatte ca 60 000 personer vilket motsvarade av den totala industrisysselsättningen. Industrin domineras till antalet av småföretag och den småskaliga och lokala livsmedelsindustrin har en viktig roll för att bibehålla sysselsättningen på landsbygden. Med småskaligt avses vanligtvis företag med färre än 50 anställda. För den totala sysselsättningen inom livsmedelsindustrin är emellertid de stora företagen mycket viktiga. I fanns det 2004 drygt 3 300 småskaliga livsmedelsföretag enligt tillgänglig statistik, sannolikt är det faktiska antalet större. En tredjedel av dessa fanns på landsbygden. Genom att landsbygdsföretagare utvecklar sina företag med förädling av livsmedelsprodukterna värnas och skapas ny sysselsättning på landsbygden. av det svenska jordbrukets produkter förädlas av Skr. 2005/06:87 livsmedelsindustrin i . Mest beroende av tillgången på svensk råvara är sannolikt mejerinäringen och slakt- och köttstycknings- industrin. Många företag använder det svenska ursprunget som försälj- ningsargument och för dessa företag är tillgången på svensk råvara viktig. Likaså är en svensk livsmedelsindustri en förutsättning för delar av primärproduktionen. Utan en inhemsk livsmedelsindustri riskerar efterfrågan på svenska råvaror att minska drastiskt. Dessutom är jordbrukets lönsamhet direkt kopplad till förädlingsindustrins lönsamhet, då förädlingsindustrin till stor del ägs kooperativt av jordbrukarna. Till skillnad från jordbrukssektorn är skogssektorn inte ett gemensamt politikområde i EU. Samarbetet utgår från som lägger tonvikten på subsidiaritetsprincipen och som är under omarbetning. Strategin framhåller den betydelse skogens mångsidiga roll och ett hållbart skogsbruk har för samhällets utveckling och fastställer ett antal viktiga beståndsdelar som ska ligga till grund för strategins genomförande. Politiken för landsbygdsutveckling har varit det viktigaste verktyget för att genomföra på EU-nivå. Av totala landareal är närmare skogsmark som brukas. Ytterligare våtmarker och fjällskogar hör till skogslandskapet. Hälften av skogsmarken ägs av enskilda skogsägare med en medelareal per fastighet om cirka 30 ha. En tredjedel av dessa fastigheter har också mer än 2 ha jordbruksmark. Den landsbygd som det i denna skrivelse refereras till präglas alltså i stor utsträckning av skogen som livsmiljö och utkomstkälla. Den relativa betydelsen av skogen för landsbygden varierar givetvis regionalt. Medan skogsbruket har sin verksamhet förlagd till själva landsbygden, finns skogs- och träindustrin ofta på mindre orter. Generellt kan man säga att skogsbrukets betydelse i den regionala ekonomin är störst i glesbygdsregioner.