prop · GT03134 · 2006-03-16 00:00:00 — Personer med ställning som varaktigt bosatta i som väljer att lämna för att bosätta sig i ett annat land inom unionen, bibehåller sin ställning och kan därmed åberopa EG-rätten för rätt till stöd vid studier från det nya landet. Remissinstanserna har instämt i förslaget. TCO anser att det av ekonomiska och praktiska skäl måste göras avgränsningar i rätten till studiestöd. AMS menar också att begränsningarna är motiverade för att den svenska, i internationell jämförelse, generösa studiestöds- lagsstiftningen inte skall missbrukas. Regeringen anser därför att det är rimligt att den här aktuella persongruppen inte ges samma rätt till studiemedel vid studier utomlands som svenska medborgare. sammanhanget erinrat om den begränsade möjligheten vissa utländska medborgare har att under ett utbytesår studera med svenskt studiemedel utomlands. Regeringen konstaterar att personer med ställning som varaktigt bosatta får samma möjlighet till svenskt studiestöd som alla utländska medborgare redan har i detta avseende. Sådan utbildning betraktas som en del av den svenska utbildningen. Rätt till studiestöd under ett utbytesår gäller naturligtvis bara under förutsättning att sedvanliga villkor är uppfyllda. Mot denna bakgrund bör en ny bestämmelse, 1 kap. 6 §, införas i studiestödslagen. Bestämmelsen innebär att utländska medborgare med ställning som varaktigt bosatta i , eller med ställning som varaktigt bosatta i annan EU-stat med uppehållstillstånd i , och som kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från EG-rätten skall jämställas med svenska medborgare beträffande rätt till studiestöd. Likabehandlingen med svenska medborgare gäller endast vid studier i . Innan personer fått ställning som varaktigt bosatta i kan dock studiestöd lämnas till sådan medborgare enligt de bestämmelser som gäller för alla utländska medborgare. Till skillnad från rörlighetsdirektivet följer det inte av direktivet för varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare att även anhöriga till varaktigt bosatta skall likställas med svenska medborgare när det gäller studiestöd. Några särskilda regler för anhöriga i denna del föreslås därför inte. Normalt gäller att en utländsk medborgare som har permanent uppehållstillstånd och som har bott och arbetat i på minst halvtid av i regel har en s.k. principiell rätt till studiestöd. En hänvisning till att dessa bestämmelser även gäller för tredjelandsmedborgare innan de beviljats ställning som varaktigt bosatta skall därför göras. Regeringen återkommer i avsnitt 7 till frågan om regleringen av stöd till övriga utländska medborgare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter i anslutning till bestämmelserna. Motsvarande författningsändringar skall, i tillämpliga delar, gälla rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Det skall noteras att detta stöd överhuvudtaget bara kan lämnas vid studier i . Nuvarande bestämmelser i 7 § lagen om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande behöver därför ändras så att det klart framgår vilka nya grupper av utländska medborgare som skall jämställas med svenska medborgare. Samma paragraf föreslås även justeras så att det framgår att utländska medborgare som bosatt sig i landet i annat syfte än att studera har rätt till stöd när han eller hon fått permanent uppehållstillstånd på motsvarande sätt som föreslagits beträffande studiemedel. Bestämmelserna i studiestödslagen (1999:1395) och i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande bör ändras i enlighet med detta. För att lagstiftningen på studiestödsområdet skall bli enhetlig föreslås att samtliga bestämmelser om likabehandling av utländska medborgare regleras i de inledande bestämmelserna av studiestödsförfattningarna. Enligt 2 kap. 4 § andra stycket och 3 kap. 4 § andra stycket studiestödslagen (1999:1395) och enligt 7 § lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande får studiestöd respektive bidrag lämnas till studerande som inte är svensk medborgare om denne är bosatt i och har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning. Stöd kan lämnas i form av studiehjälp, studiemedel eller rekryteringsbidrag. Syftet bakom bestämmelserna är att rätten till svenskt studiestöd skall vara beroende av den studerandes anknytning till . Utgångspunkten i regleringen är alltså ett krav på svenskt medborgarskap. Utländska medborgare kan få studiefinansiering endast om de är inlemmade i det svenska samhället och avser att stanna här. Lagarna innehåller också bestämmelser om att vissa utländska medborgare skall jämställas med svenska medborgare. Regeringens förslag: Studiemedel får lämnas till en studerande som är utländsk medborgare om den studerande är bosatt i och har permanent uppehållstillstånd här och om bosättningen här huvudsakligen skett i annat syfte än att studera. Kravet på permanent uppehållstillstånd gäller inte för EU- och EES-medborgare som fått en varaktig anknytning till . Om det finns särskilda skäl kan stöd lämnas till en utländsk medborgare som ännu inte har beviljats permanent uppehållstillstånd. En hänvisning skall göras till de nya bestämmelserna om likabehandling av ytterligare utländska medborgare när det gäller rätt till studiemedel. Motsvarande skall gälla rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Bestämmelserna i studiestödslagen (1999:1395) och i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande skall ändras i enlighet med detta. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: och () tillstyrker förslagen i promemorian men påpekar att införandet av kravet på permanent uppehållstillstånd enligt en strikt tolkning kan innebära att kraven de facto blir strängare än . för europapolitiska studier (Sieps) menar att de tillägg som införs med anledning av EG-direktiven inte tycks få särskilt stor betydelse i praktiken eftersom unionsmedborgare och tredjelandsmedborgare sannolikt är berättigade till studiestöd. Skälen för regeringens förslag: I anslutning till att rörlighetsdirektivet och direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare genomförs i svensk rätt är det lämpligt att även förtydliga lagstiftningen beträffande alla utländska medborgares rätt till studiestöd. Utländska medborgare som är stadigvarande bosatta i landet kan redan Prop. 2005/06:134 få studiestöd för studier i när de fått en tillräckligt stark anknytning till landet och under förutsättning att de bosatt sig här i annat syfte än att studera. Normalt gäller att en utländsk medborgare som har permanent uppehållstillstånd och som har bott och arbetat i på minst halvtid av i regel har en s.k. principiell rätt till studiestöd. Som exempel kan nämnas att CSN ger flyktingar och skyddsbehövande i övrigt en s.k. principiell rätt till studiestöd när de har beviljats permanent uppehållstillstånd. I remisspromemorian föreslogs att bestämmelserna skulle kompletteras med en koppling till att permanent uppehållstillstånd i hade lämnats. Det borde således framgå av lag att det inte räcker med bosättning i och att bosättningen skett i annat syfte än att studera, utan det skulle också finnas en tydlig förankring till det svenska samhället. kommer kravet på förankring endast till uttryck i tillämpningsföreskrifter och i den praktiska tillämpningen. Bosättningsbegreppet kan också leda till viss osäkerhet vid tillämpningen. Några närmare bestämmelser om tidsperiod eller skäl till anknytning finns inte i författning utan bestämmelser om detta är överlämnade till CSN att besluta om. Gemenskapsrätten bygger emellertid på att en persons rätt till skilda förmåner knyts till om personen har vederbörliga tillstånd eller permanent uppehållsrätt att bo och vistas i landet. Därför bedömdes det i remisspromemorian som lämpligt att skapa en generell knytning just till dessa tillstånd. Regeringens avsikt är att kodifiera gällande regelverk och förtydliga anknytningskravet till landet. Någon skärpning av nuvarande tillämpning är inte aktuell. Däremot är det angeläget att förtydliga att det krävs en faktisk anknytning till för rätt till stöd. Regeringen anser vidare att tilldelning av studiestöd även i fortsättningen skall följa prövning av rätt till permanent uppehållstillstånd för de utländska medborgare, t.ex. många tredjelandsmedborgare, som fortfarande omfattas av sådan tillståndsgivning. Det är inte rimligt att lämna stöd i form av studielån till personer som inte kommer att få tillstånd att stanna permanent i landet. En sådan investering är varken försvarbar för det allmänna eller för den enskilde. För många utländska grupper kommer, som vissa remissinstanser framhåller, permanent uppehållstillstånd emellertid inte längre att behövas. Det gäller bland annat för nordiska medborgare men även unionsmedborgare kommer till följd av det nya EG-direktivet inte längre att behöva sådant uppehållstillstånd. CSN har därför föreslagit en justering av bestämmelsen. Avsikten är naturligtvis att även unionsmedborgare skall ha möjlighet att få tillgång till svenskt studiestöd på lika villkor som övriga utländska medborgare innan de fått permanent uppehållsrätt. Därför behöver ett förtydligande göras så att det framgår att kravet på permanent uppehållstillstånd inte gäller för EES-medborgare som fått en varaktig anknytning till . Tidsfaktorn är av intresse vid bedömning av anknytningen till . Permanent uppehållstillstånd kan enligt dagens praxis normalt beviljas bosättning i landet. I normalfallet bör alltså en utländsk medborgare som bott i ha fått en så varaktig anknytning till landet att studiestöd bör kunna beviljas. Men tiden för när anknytning uppnås kan variera. Den utländska medborgaren kan också på grund av Prop. 2005/06:134 familjeskäl eller liknande anses ha fått en tillräckligt stark anknytning till landet innan tiden för bosättningen uppgått till . Gemensamma barn kan t.ex. vara en sådan faktor som ger en stark grad av anknytning. Det kan därför vara rimligt att i en del fall lämna studiestöd innan permanent uppehållstillstånd har beviljats. Det föreslås också i remisspromemorian. Detta skall dock bara gälla under förutsättning att det finns särskilda skäl. Remissinstanserna har inte haft något att invända mot en sådan konstruktion. Flyktingar och alternativt skyddsbehövande eller deras familjemedlemmar kan t.ex. anses ha sådana särskilda skäl som gör att studiemedel rimligen bör lämnas trots att permanent uppehållstillstånd ännu inte hunnit beviljats och en varaktig anknytning till det nya landet inte hunnit uppnås. Mot bakgrund av vad som ovan anförts föreslår regeringen att bestämmelserna i 2 kap. 4 § och 3 kap. 4 § studiestödslagen (1999:1395) och i 7 § lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande utformas i enlighet härmed. 8 Bidrag vid korttidsstudier Bidrag vid korttidsstudier kan lämnas till studerande i bl.a. vuxenutbildning, folkhögskolor och studiecirklar samt vid Samernas utbildningscentrum enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier. Syftet med bidraget är att rekrytera personer med kort tidigare utbildning till studier och att stimulera till fortsatta studier. Bidraget kan lämnas för studier i svenska, engelska, matematik eller samhällsorienterande ämnen på grundskole- och gymnasienivå. Stödet är skattefritt och utgår med (2006). Bidraget administreras av för särskilt utbildningsstöd (Sisus), i (LO) och (). I regeringens proposition Bästa språket en samlad svensk språk- politik (prop. 2005/06:2) framhölls att det finns samer som aldrig fått möjlighet att lära sig att läsa och skriva på sitt modersmål. Därför ansåg regeringen att samerna bör få förbättrade ekonomiska möjligheter att delta i sådan undervisning dvs. i alfabetisering i det samiska språket. Vidare aviserades i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, utg. omr. 15) att ändamålet för bidrag vid korttidsstudier skall utvidgas till att även omfatta alfabetisering i samiska. instämde vid sin behandling av propositionen i regeringens bedömning vad avser ändamålet för anslaget (bet. 2005/06:UbU2). Hantering av bidrag vid korttidsstudier hanteras bidrag vid korttidsstudier av myndigheter och organisationer som finns nära målgrupperna. är en naturlig myndighet för administration av bidraget för det nya ändamålet. Regeringen anser därför att skall administrera bidrag vid korttidsstudier för ändamålet alfabetisering i samiska. Bestämmelser härom kommer att föreskrivas på förordningsnivå. I övrigt skall anslaget vara på oförändrad nivå och regelverket för bidraget skall ligga fast. Regeringens förslag: Vissa följdändringar krävs i mervärdesskattelagen (1994:200), inkomstskattelagen (1999:1229) samt i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande eftersom ytterligare en myndighet, , kommer att fördela bidrag vid korttidsstudier. Skälen för regeringens förslag: Med anledning av att bidrag vid korttidsstudier även kommer att administreras av krävs vissa följdändringar i andra författningar eftersom det av dessa framgår vilka myndigheter och organisationer som handhar stödet. De författningar som berörs är mervärdesskattelagen (1994:200), inkomstskattelagen (1999:1229) samt lagen om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande (2002:624). Justeringarna innebär endast att författningarna kompletteras med som administrativ myndighet och medför således ingen förändring i sak. Regeringens förslag: Studiemedel får inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas bidrag vid korttidsstudier. Regeringen får meddela föreskrifter om avvikelser från denna samordningsbestämmelse. Bestämmelserna skall införas i studiestödslagen (1999:1395). Skälen för regeringens förslag: För att undvika att studerande uppbär flera stöd från olika system finns särskilda samordningsbestämmelser reglerade i lag. Av förbiseende saknas i studiestödslagen en samordningsbestämmelse mellan bidrag för korttidsstudier och studiemedelssystemet. Samordningsregler finns emellertid redan i förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier och i lagen om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande (2002:624). I anslutning till den förändrade administrationen av korttidsstödet föreslår regeringen även en justering i studiestödslagen som innebär att bidrag vid korttidsstudier i lag samordnas med andra bidrag och förmåner. Studiestödslagen (1999:1395) skall ändras i enlighet härmed. 9.1.1Effekter för olika målgrupper Ur ett internationellt perspektiv har ett generöst studiestödssystem, som möjliggör studier med studiemedel både i och utanför landet. Stödet är emellertid i första hand avsett för svenska medborgare. Rätten till svenskt studiestöd grundas på en princip om att förmånstagaren skall ha en viss anknytning till . Det innebär exempelvis att gäststuderande, dvs. personer som kommer till landet i syfte att studera inte har rätt till stöd. Denna anknytningsprincip frångås inte i och med implementeringen av de här aktuella EG-direktiven. Utländska medborgare har således olika rätt till stöd beroende på vilken anknytning till de har och vilken personkategori de tillhör. I de två EG-direktiven anges vilka kategorier eller målgrupper som medges rättigheter enligt gemenskapsrätten och i vilken omfattning. Det är värt att notera att svenska medborgare i svensk rätt inte omfattas av direktiven. Tidpunkten när rätt till stöd inträder skiljer sig åt för olika kategorier. Även rättens omfattning varierar, särskilt vad gäller stöd vid utlandsstudier. En persons status kan också förändras, vilket antingen kan medföra att rätten till stöd inträder, förändras eller går förlorad. Nuvarande bestämmelser och praxis om rätt till studiestöd för utländska medborgare är generöst utformade och författningsändringarna som föreslås avser främst att reglera den bortre gränsen för likabehandlingen av vissa utländska medborgare. I praktiken kommer utländska medborgare, som önskar studera, att kunna få tillgång till svenskt studiestöd med stöd av det regelverk som gällt i . I och med direktivens genomförande kommer dock vissa ytterligare personer, som inte tidigare haft rätt till studiestöd eller rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, att få denna rätt. Detta gäller både för studier i och utomlands. Ingen grupp får alltså sämre villkor med de förslag som förs fram. Utländska medborgare, olika personkategorier Vissa utländska medborgare jämställs med svenska medborgare. Det gäller migrerande arbetstagare, egenföretagare och deras familjemedlemmar som kan härleda rätt till likabehandling från EG/EES- rätten. Av EG-rätten följer att arbetstagaren endast kan anses behålla sin status som arbetstagare om personen inleder en yrkesutbildning som har samband med den tidigare sysselsättningen. Direktivet innebär inte någon förändring i detta avseende. Familjemedlemmar till migrerande arbetstagare och egenföretagare jämställs utan begränsningar med svenska medborgare. Detta förändras inte heller i och med direktiven, däremot utvidgas begreppet familjemedlem (se nedan). Implementeringen av rörlighetsdirektivet innebär att en unionsmedborgare som har förvärvat permanent uppehållsrätt kommer att få rätt till studiemedel på samma villkor som svenska medborgare. Denna likabehandling gäller även EES-medborgare. Implementeringen av direktivet om varaktigt bosatta Prop. 2005/06:134 tredjelandsmedborgares ställning innebär att personer som har fått en sådan ställning i kommer att få rätt till stöd för studier i . Personer som har fått en sådan ställning i ett annat EES-land med uppehållstillstånd i kommer också att få rätt till stöd för studier i . Alla utländska medborgare som är stadigvarande bosatta i landet kan få studiestöd för studier i när de fått en tillräckligt stark anknytning till landet och under förutsättning att de bosatt sig här i annat syfte än att studera. Detta sker normalt . Denna praxis föreslås lagfästas vilket innebär ett mer förutsägbart och rättssäkert system för den enskilde. De lagändringar som föreslås med anledning av direktiven innebär att något olika regler för anhöriga kommer att gälla beroende på vilket medborgarskap dels den s.k. referenspersonen dvs. den person som den åberopade rätten grundar sig på, dels den anhörige har. har anhöriga till migrerande arbetstagare i viss mån bättre rätt till stöd än arbetstagaren själv. Anhöriga är fria att välja utbildning till skillnad från arbetstagaren som endast har rätt till studiestöd för vidareutbildning inom eget yrkesområde. Denna rätt tillkommer familjemedlemmar oavsett om de är unionsmedborgare eller tredjelandsmedborgare. Någon förändring i detta avseende är inte aktuellt. Enligt rörlighetsdirektivet har emellertid begreppet familjemedlemmar blivit mer enhetligt och utvidgat, bl.a. omfattas familjemedlemmar i både rakt nedstigande och rakt uppstigande led som är beroende av unionsmedborgaren för sin försörjning. Rörlighetsdirektivet innebär att även anhöriga till unionsmedborgare med permanent uppehållsrätt skall ha rätt att likabehandlas med svenska medborgare. Rätten inträder först när den anhörige själv har fått permanent uppehållsrätt i landet. likabehandlas i studiestödshänseende endast anhöriga till migrerande arbetstagare och egenföretagare. Av direktivet om varaktigt bosatta följer inte någon rätt för anhöriga till varaktigt bosatta i att likställas med svenska medborgare när det gäller studiestöd. Det innebär att den anhörige själv måste uppfylla villkoren för ställning som varaktigt bosatt innan någon rätt till sociala förmåner kan härledas. Detsamma gäller anhöriga till varaktigt bosatta i med uppehållstillstånd i . Sammantaget innebär direktiven för kategorin anhöriga att möjligheten att få svenskt studiestöd i viss mån förstärks; dels vidgas anhöriggruppen, dels får anhöriga till EU-medborgare och EES-medborgare en utvidgad rätt till likabehandling. Studiemedlet och studiehjälpen är rättighetsstyrda. Det innebär att utgifterna till stor del är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till dessa stöd och de studerandes benägenhet att utnyttja dessa stöd. För rekryteringsbidraget till vuxenstuderande avsätter en resursram som inte får överskridas. Bidrag lämnas endast i mån av tillgång på medel. Detta stöd är därför inte lika känsligt för volymförändringar även om undanträngningar, dvs. förändring av sammansättningen av de studerande, kan bli aktuella. Beträffande studier i har staten kontroll över antalet utbildningsplatser och således kan också utflödet av studiestöd uppskattas. När det gäller studiestöd för studier utomlands är det däremot svårare att beräkna efterfrågan på stöd. Med en stigande efterfrågan för utlandsstudier med studiemedel ökar utgifterna och även risken för att lånet inte kommer att återbetalas. Antalet utlandsstuderande väntas emellertid endast stiga med ett fåtal personer till följd av de nya reglerna. CSN instämmer i promemorians uppfattning att kostnaderna på kort sikt är förhållandevis marginella men att de i takt med en bättre kännedom om det svenska studiestödssystemet och de nya reglerna kan ske en successiv ökning av antalet personer som får rätt till svenskt studiestöd. Myndigheten menar att det är bara i följande fall som utflödet av studiemedel kan öka: personen har redan en studieplats och skulle ha studerat även utan studiestöd, personen besätter en studieplats som annars skulle stått tom, eller personen väljer att studera utomlands. I promemorian gjordes bedömningen att ökningen av antalet utländska medborgare som kan antas få rätt till svenskt studiestöd inledningsvis kommer att vara begränsad till följd av förändringarna på det EG- rättsliga området. De remissinstanser som kommenterat de ekonomiska konsekvenserna, bl.a. CSN, delar denna bedömning. Regeringen kan således inte förutse någon större påverkan på samhällets kostnader initialt utan dessa bedöms bli mycket marginella. Motsvarande bedömning har regeringen fört fram i propositionen om genomförande av EG-direktiven om unionsmedborgares rörlighet inom EU och om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (prop. 2005/06:77). Däremot ökar riskerna för att det svenska studiestödsystemet kommer att utnyttjas mer . Detta gäller särskilt det faktum att fler unionsmedborgare, dvs. utöver migrerande arbetstagare m.fl., kommer att kunna studera utomlands med svenskt studiemedel när direktivet är genomfört. Ökade utgifter för studiemedel, och särskilt för studier utomlands kan alltså inte uteslutas. Uppskattningar av dessa utgifter är dock osäkra. Ett viktigt arbete för regeringen blir därför att noga följa utvecklingen av utländska medborgares rörlighet och efterfrågan på svenskt studiestöd. I promemorian gjordes bedömningen att lagförslagets ekonomiska konsekvenser för staten är så begränsade att någon särskild finansiering inte behövs. Regeringen kommer därför, vilket bl.a. understryker, att noga följa de ekonomiska konsekvenserna av införandet av de nya direktiven. Lagförslagen väntas ge upphov till ett mycket begränsat antal nya ärenden. Likväl innebär förändringen en viss ökning i arbetsbördan och därmed kostnader för administrationen av studiestöd. Övergången till ett nytt registrerings- och tillståndsförfarande beträffande unionsmedborgare påverkar CSN:s prövning av rätt till studiestöd eftersom myndigheten är i behov av tillgång till vissa uppgifter från bl.a. . Regeringen avser att noga följa studiestödsmyndigheternas behov av informationsutbyte och vidta nödvändiga förändringar i bestämmelserna på förordningsnivå. Regeringen gör sammantaget den bedömningen att de merkostnader som kan förväntas uppkomma är så begränsade att det inte är motiverat att nu anvisa någon särskild finansiering för genomförandet. Berörda myndigheter bör kunna hantera eventuella merkostnader inom ramen för sina befintliga resurser. Den omständigheten att bidrag vid korttidsstudier även skall hanteras av bedöms inte få några ekonomiska konsekvenser. Anslaget skall vara på oförändrad nivå och hanteringen av stödet skall ske inom ramen för myndighetens befintliga resurser. 10 Författningsreglering och ikraftträdande