prop · GT03126 · 2006-03-22 00:00:00 — Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2005:39) skall utredaren göra en analys av möjligheten att införa bestämmelser som innebär att en upphandlande enhet bör ställa sociala krav och miljökrav samt om nr 94 om arbetsklausuler i offentliga kontrakt är förenlig med de nya direktiven. Konventionen syftar till att motverka social dumpning vid offentlig upphandling genom att ställa krav på lön och andra arbetsvillkor som inte är mindre gynnsamma än de som fastställts i bl.a. kollektivavtal eller nationell lagstiftning för arbete av samma art inom det område där arbetet utförs. Regeringens mål med hållbar offentlig upphandling är: att den offentliga sektorn skall vara ett föredöme i att främja hållbar utveckling. Den skall så långt det är möjligt, enligt lagen om offentlig upphandling (1992:1528) och , ställa krav på sociala hänsyn och miljöhänsyn vid offentlig upphandling. Offentliga upphandlare skall ha tillgång till verktyg, utbildningar och andra stöd för att kunna ställa sådana krav. 86.Regeringen avser att ta fram riktlinjer för hur upphandling kan användas som drivkraft för innovation. 87.Regeringen avser att ta fram en handlingsplan för miljökrav vid offentlig upphandling . 88.Regeringen har förstärkt resurserna till för arbetet med miljökrav vid offentlig upphandling med till . undersöker också möjligheterna att ta med sociala krav. 5.4.4Indikatorer för hållbar utveckling Indikatorer är ett värdefullt instrument som underlag för diskussion och för att följa upp utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Inom FN, , , det nordiska samarbetet och i flera länder har det tagits fram uppsättningar av indikatorer för hållbar utveckling. Det är önskvärt att det också för svensk del finns indikatorer som är kopplade till strategin. Som ett led i denna revidering av den svenska strategin för hållbar utveckling har, som framgått i avsnitt 3.3.2, en uppsättning indikatorer tagits fram med hjälp av . Tolv av indikatorerna har valts ut som huvudindikatorer. Den fulla uppsättningen indikatorer samt statistik, kommentarer och definitioner för huvudindikatorerna redovisas i bilaga 1. Indikatorerna är ett redskap inte bara för regeringen utan också för den intresserade allmänheten, företag, organisationer och myndigheter. Uppsättningen med alla indikatorer skall göras tillgänglig bl.a. genom Internet. Många av indikatorerna kommer att uppdelas på kön och på ålder så att exempelvis barn, ungdomar och äldre kan särredovisas. Vissa indikatorer kommer att kunna redovisas på regional nivå. Indikatorer kan brett spegla olika aspekter av hållbar utveckling. De kan ge information om utvecklingen på ett objektivt sätt, och de kan även ge underlag för debatt. De kan dock aldrig bli heltäckande och de behöver kompletteras med mer detaljerade indikatorer för olika områden, med andra analyser och kvalitativ information. Det är viktigt att komma ihåg att det inte har utvecklats någon allmänt accepterad uppsättning av indikatorer för hållbar utveckling. Ett utvecklingsarbete pågår för att förbättra metoderna för att mäta hållbar utveckling, både internationellt och nationellt, bl.a. inom ramen för och det europeiska statistiska samarbetet. Europeiska kommissionen presenterade 2005 en uppsättning indikatorer. Ett bidrag till utvecklingsarbetet från är Commitment to Development Index, där världens 21 rikaste länder (inklusive ) rangordnas med avseende på i vilken mån landets politik sammantaget (bl.a. handelsregler, teknisk utveckling, miljö och bistånd) bidrar till global rättvisa och hållbar utveckling. I pågår löpande ett utvecklingsarbete för att t.ex. förbättra miljöräkenskaper, uppföljning av miljömålen, folkhälsa, gröna nyckeltal och index för utveckling i storstadsregionernas segregerade stadsdelar. Den valda uppsättningen av indikatorer kommer mot denna bakgrund att bli föremål för fortlöpande arbete med metodutveckling. Det innebär att förändringar kommer att ske då förbättringar av statistik, mätmetoder och analytiska insikter så motiverar. kommer att arbeta med att vidareutveckla den regionala dimensionen av indikatorerna. Inom den regionala utvecklingspolitiken sker just nu en rad förändringar i och med en ny period för de europeiska strukturfonderna 20072013 och framtagandet av en nationell strategi för regional utveckling. Inför den nya perioden pågår även ett utvecklingsarbete när det gäller uppföljning och utvärdering. Arbetet med en regional dimension av hållbarhets- indikatorerna kommer vid behov att samordnas med detta arbete. 89.I denna skrivelse presenteras en uppsättning indikatorer för hållbar utveckling. Tolv av dem har valts ut som huvudindikatorer. Indikatorerna skall vara underlag för uppföljning, information och debatt. De kommer att göras tillgängliga bl.a. genom Internet. Uppsättningen av indikatorer kommer att bli föremål för fortlöpande metodutveckling. 90.En framtida uppföljning av resultat behöver inkludera även vad som sker lokalt och regionalt. kommer därför att arbeta med att vidareutveckla den lokala och regionala dimensionen av indikatorerna. Detta arbete kommer att samordnas med utvecklingen av indikatorer för uppföljning av den regionala utvecklingspolitiken och insatser inom denna. Utbildning, kultur, information och attitydpåverkan Utbildning och forskning samt kompetensutveckling präglat av perspektivet hållbar utveckling är nödvändigt för en hållbar samhällsutveckling såväl i som internationellt. Det formella utbildningssystemet på alla nivåer liksom folkbildning har en betydelsefull roll i att utrusta barn, ungdomar och vuxna med kunskap, färdighet, förmåga och vilja att arbeta för en hållbar utveckling. Kunskaper förmedlas även genom kulturella aktiviteter som teater, musik, dans, film och vid museer. Det är viktigt att perspektivet hållbar utveckling genomsyrar all utbildning och allt lärande. Målet är att kunskap om hållbar utveckling skall förmedla ett budskap, men framförallt bör den stimulera aktivt deltagande och kritiskt tänkande kring byggandet av ett hållbart samhälle. För individen är utbildning avgörande för att tillgodogöra sig information om hållbar utveckling och göra medvetna val som konsument och samhällsmedborgare. Genomförandeplanen från understryker behovet av kunskap, utbildning och forskning för hållbar utveckling. Vidare beslutade FN:s general- församling om att förklara perioden 20052014 som årtiondet för utbildning för hållbar utveckling. har utsetts till att leda arbetet. Detta uttrycker det internationella samfundets förväntningar om att ta frågan om utbildning för hållbar utveckling på största allvar. har bl.a. bidragit till det internationella arbetet och till FN- dekaden, genom att på statsministerns initiativ arrangera ett internationellt möte i om utbildning för hållbar utveckling. Mötet som hade rubriken to change our world: International consultation on education for sustainable development samlade 350 deltagare från 75 länder i 5 världsdelar. Vetenskapligt baserad kunskap är en avgörande faktor i arbetet för hållbar utveckling. Forskning kring frågor och förhållanden i skärningspunkterna mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna av hållbar utveckling är av särskilt stor vikt. Avancerad kunskap behövs som underlag för de strategiska val som måste göras i samhället och för en bedömning av de effekter som är förknippade med olika handlingsvägar. Kulturen påverkar hur vi förhåller oss till vår omvärld och därmed också hållbar utveckling generellt. Hållbar utveckling kopplad till kultur handlar till stor del om att respektera olika synsätt, individuellt såväl som olika grupperingar av människor. Kulturarvs- och museisektorn har en viktig uppgift att fylla i sammanhanget, då det är där kunskap om historien till stor del finns samlad. Att ge humanistiska och historiska perspektiv på samhällsutvecklingen är nödvändigt, eftersom ett högre historie- medvetande ger oss en bättre förståelse av vår egen tidsålder. Media kan genom sina olika kanaler nå ut med kunskap och information till allmänheten. Yttrandefrihet och en oberoende public service med god tillgänglighet är viktiga förutsättningar för att en kritisk bevakning och spridning av kunskap inom området skall kunna upprätthållas. skall vara ett ledande land vad gäller utbildning för hållbar utveckling i det livslånga lärandet. Utbildning från förskola till högre utbildning såväl som folkbildning samt kulturområdet bör genomsyras av perspektivet hållbar utveckling och en fri och oberoende mediestruktur 91.Nya programmål för gymnasieskolan kommer att tillämpas på utbildningar som påbörjas efter . I de nya programmålen är hållbar utveckling tydligt integrerat. 92.Högskolelagen (1992:1434) har ett tillägg som säger att högskolorna i sin verksamhet skall främja hållbar utveckling. 93.Fri entré har införts på ett stort antal statligt finansierade museer . Museerna tillhandahåller kunskap kopplad till det livslånga lärandet och därmed hållbar utveckling. 94.Regeringen har utsett till mångkulturår. Syftet är att landets kulturverksamheter bättre skall spegla den etniska och kulturella mångfald som finns i . Kulturutövande och kulturutbud skall vara jämställt och en angelägenhet för alla, oavsett etnisk tillhörighet. 95.Nya villkor för public service kommer att fastställas i propositionen Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012 (prop. 2005/06:112) som tas som denna skrivelse. Vikten av yttrandefrihet och en stark och självständig public service med god tillgänglighet i hela landet slås därmed fast. 5.5Uppföljning och utvärdering av strategin De åtgärder som aviserats i strategin för hållbar utveckling kommer kontinuerligt att följas upp och redovisas, bl.a. avser regeringen att göra en samlad halvtidsuppföljning. Den uppsättning indikatorer som presenteras i denna skrivelse kommer att vara ett instrument i upp- följningen. kommer att publicera en årlig rapport med åtgärdsförslag för att främja möjligheter och undanröja hinder för genomförande av strategin på lokal och regional nivå. Rådet kommer också att ha konsultationer med intressenter och nyckelpersoner , bl.a. för att stimulera till aktivitet kring de olika strategiska utmaningarna. Inför nästa revidering kommer dialog att föras med olika delar av samhället. I detta arbete kommer informella referensgrupper med ungdomar, myndigheter, enskilda organisationer, universitet och högskolor m.fl. att bildas för konsultation och diskussion. Länsstyrelserna gavs i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa Skr. 2005/06:126 hur arbetet med hållbar utveckling går och vilka hinder som har Som ett led i förberedelserna för revideringen avser regeringen göra en samlad bedömning av resultaten av hållbarhetsarbetet. Regeringen avser att revidera denna strategi 2010. I arbetet med den nationella strategin är det viktigt att beakta för en hållbar utveckling. Kommissionen har föreslagit att en revidering av EU- strategin skall inledas 2009. Det finns dock ingen överenskommelse om när den skall vara avslutad. I revideringen av den svenska strategin skall hänsyn tas till framstegen med EU-strategin. I arbetet med revideringen av för hållbar utveckling övervägs en ordning med kollegial granskning (peer-review) av medlemsstaternas nationella strategier för hållbar utveckling. Ett sådant förfarande kan enligt kommissionen ge goda exempel och bidra till ömsesidigt lärande. Regeringen ser positivt på förslaget. En kollegial granskning kan vara ett bra sätt att utvärdera och utveckla den svenska strategin för hållbar utveckling. 96.Regeringen kommer att göra en halvtidsuppföljning av de i strategin utpekade åtgärderna. I uppföljningen kommer bl.a. de indikatorer som arbetats fram, samt de rapporter om möjligheter och hinder i arbetet med hållbar utveckling som och länsstyrelserna lämnar, att användas. 97.Regeringen avser att revidera denna strategi 2010. I revideringen skall hänsyn tas till arbetet med EU:s reviderade hållbarhetsstrategi. 98.En utgångspunkt för nästa revidering är att denna skall göras i en öppen process i dialog med olika delar av samhället. I detta arbete kommer informella referensgrupper med ungdomar, myndigheter, enskilda organisationer, universitet och högskolor m.fl. att bildas för konsultation och diskussion. 99.Regeringen avser att göra föreliggande strategi till föremål för en extern granskning. I den pågående revideringen av övervägs ett system för kollegial granskning (peer review) av medlemsstaternas nationella strategier. Bilaga 1: Indikatorer för hållbar utveckling i Utifrån ett underlag från har en uppsättning med 87 indikatorer för hållbar utveckling tagits fram. En bred krets myndigheter och experter har rådfrågats. Tolv indikatorer har valts ut som huvudindikatorer. Avsikten är att de skall ge en översiktlig bild. I denna bilaga redovisas först de tolv huvudindikatorerna. Därefter redovisas hela uppsättningen av indikatorer som är aktuell då denna skrivelse presenteras. Medellivslängd och hälsosamma levnadsår vid födseln Källa: SCB, Kommentar: Medellivslängden har ökat med för män och för kvinnor . Antalet hälsosamma levnadsår har ökat med för kvinnorna medan det legat still för männen. Både män och kvinnor hade ca 62 hälsosamma levnadsår. hade högst medellivslängd med enligt FN. låg då på sjätte plats med . Det bör nämnas att internationella jämförelser av hälsosamma levnadsår är svåra att göra på grund av skillnader i definitioner. Definition: Indikatorn hälsosamma levnadsår mäter det antal år som en person vid födseln fortfarande kan förväntas leva (förväntad medellivslängd) under hälsosamma förhållanden. Hälsosamma förhållanden definieras som frånvaro av funktionshinder. Indikatorn kombinerar information om dödlighet och sjuklighet. Andel av befolkningen som angett att de varit utsatta för våld eller hot om våld 1980- 1982- 1984- 1986- 1988- 1990- 1992- 1994- 1996- 1998- 2000- 2002- 2004 Källa: SCB, Kommentar: Unga män är mest utsatta för våld eller hot om våld. Andelen har dock sjunkit de senast tio åren för denna grupp, medan unga kvinnor istället har blivit utsatt för mer våld eller hot om våld. För hela den undersökta befolkningen, både kvinnor och män, var utsatta för våld eller hot om våld 2004. Definition: Indikatorn baseras på SCB:s undersökningar om levnadsförhållanden (). Procenttalet avser de som har svarat ja på minst någon av följande frågor: Har Du själv varit utsatt för någon eller några av följande händelser: a.Våld som ledde till sådana skador att det krävde besök hos läkare, tandläkare eller sjuksköterska; b.Våld som ledde till synliga märken eller kroppsskada utan läkarbesök; c.Våld som inte ledde till synliga märken eller kroppsskada; d.Hot eller hotelser om våld som var farliga eller så allvarliga att Du blev rädd? HÅLLBAR KONSUMTION OCH PRODUKTION Energiintensitet Wh/BNP Kommentar: Energiintensiteten har sjunkit under de senast fem åren, vilket tyder på en ökad produktion med mindre energi per producerad enhet. Över har bl.a. andelen olja av energitillförseln sjunkit, medan andelen biobränslen ökat. Produktionen av vattenkraft varierar beroende på skillnader i nederbörd. Definition: Energiintensiteten är totalt tillförd energi jämfört med BNP. I totalt tillförd energi ingår export eller import av elenergi. I förnybar energi ingår vattenkraft, vindkraft, biobränslen och solenergi (solenergin är marginell i ). Fossila bränslen består av kol och koks, naturgas och oljeprodukter. Investeringar i realkapital och utbildning samt utgifter för FoU som andel av BNP, löpande priser 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 Kommentar: Realkapitalinvesteringarna sjönk under 1990talskrisen till en nivå på av BNP, och de har sedan legat kvar på den nivån. Före krisen var nivån av BNP. Utgifterna för utbildning har legat rätt av BNP. har internationellt sett höga FoU-utgifter som andel av BNP. Utgifterna har stadigt ökat , för att i slutet av den undersökta perioden minska något. De samlade FoU-utgifterna på av BNP fördelas så att universitet och högskolor tillsammans med offentliga sektorn står för av BNP, medan företag står för av BNP. Definitioner: I fasta bruttoinvesteringar ingår maskiner och transportmedel; bostäder samt övriga byggnader och anläggningar samt övriga investeringar. Nettoinvesteringar är fasta bruttoinvesteringar minus kapitalförslitningar. Utgifter för utbildning innefattar totala offentliga utgifterna för utbildning, vilket även inkluderar studiebidrag. FoU är verksamhet som sker på systematisk grundval för att öka fonden av vetande (inkluderande kunskap om människa, kultur och samhälle) samt att utnyttja detta vetande för nya användningsområden och för att åstadkomma nya eller förbättrade produkter, system eller metoder. Andel reguljärt sysselsatta i åldern Fr.o.m. kv 2 2005 Sysselsättningsgrad män i åldrarna Sysselsättningsgrad kvinnor i åldrarna Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningen Kommentar: Regeringens mål att av befolkningen i åldern 20 skall ha reguljär sysselsättning har ännu inte nåtts. Det saknas fortfarande ett par procentenheter för att målet skall vara uppfyllt. Jämfört med nivån före 1990-talskrisen är sysselsättningsgraden lägre för samtliga grupper. har de äldre () ökat sin sysselsättningsgrad markant. Lägst sysselsättningsgrad har män i åldrarna , som i hög grad studerar. I övriga kategorier är sysselsättningsgraden lägre för kvinnor än för män. Sysselsättningsgraden för kvinnor i åldrarna ökade kraftigt och då kvinnorna trädde in på arbetsmarknaden. Männen i samma åldersgrupp hade en stabil sysselsättningsgrad mellan . De utrikes födda särredovisas endast . Deras sysselsättningsgrad är avsevärt lägre än för de övriga, och den är dessutom fallande för såväl kvinnor som män. Definition: Sysselsatta i procent av befolkningen i respektive Som sysselsatta på den reguljära arbetsmarknaden räknas sysselsatta (enligt Arbetskraftsundersökningen) exkl. sysselsatta i de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska programmen allmänt anställningsstöd, förstärkt anställningsstöd, särskilt anställningsstöd till personer , offentligt tillfälligt arbete (OTA) och start av Indikatorn särredovisas på kvinnor och män i fyra åldersgrupper samt på utrikes födda. Offentlig skuld (netto och brutto) som andel avBNP, löpande priser Kommentar: offentliga skuld har sjunkit . Den offentliga skulden enligt definitionen i har varit under referensvärdet på av BNP. Den offentliga nettoskulden har efter sitt högsta värde 1994 sjunkit och har skulden även varit negativ, dvs. nettotillgång istället för skuld. Definition: Offentliga sektorn innefattar staten, kommunsektorn och socialförsäkringssektorn (AP-fonderna). Däremot ingår inte , statliga affärsverk och offentligt ägda bolag i den offentliga sektorn. Enligt skall den offentliga sektorns bruttoskuld anges till nominellt värde och konsolideras inom sektorn, dvs. minskas med det innehav av statspapper m.m. som finns inom den offentliga sektorn. Nettoskulden består av de totala skulderna minus de finansiella tillgångarna. BNI per capita, fasta priser, referensår 2000 Bruten tidsserie 1993/1994 BNI/capita 10 000kr Källa: SCB, Nationalräkenskaperna Kommentar: Tillväxttakten har efter 1990talets kris legat på i genomsnitt (19942004). Tar man hela femtonårsperioden 19902004, som också inkluderar krisåren, blir den genomsnittliga tillväxttakten lägre. Tillväxten har efter krisen varit positiv, det vill säga att har undvikit perioder av fallande BNI. BNI per capita har ökat från till nästan , det vill säga en ökning . Definition: Bruttonationalinkomsten (BNI) är summan av alla inkomster i ett land . Bruttonationalinkomst (till marknadspris) är lika med BNP minus primära inkomster som inhemska enheter betalar till utländska enheter plus primära inkomster som inhemska enheter erhåller från utlandet. BNI per capita är total BNI dividerad med antal invånare. Andel individer i familjeenheter med inkomster av medianen Källa: SCB, Inkomststatistiken Kommentar: Andelen personer med relativt sett låga inkomster har ökat under hela 1990talet och den var 2002 . ligger i jämförelse med andra EU-länder lågt. Diagrammet visar inte hur inkomsten i kronor räknat har utvecklats. Det är heller inte ett mått på absolut fattigdom. Tanken med detta relativa mått är att det med en inkomst som är lägre än av medianen kan anses vara svårt att upprätthålla en socialt sett normal konsumtionsnivå och vara väl integrerad i samhället. Det finns inte något mål eller någon allmänt accepterad norm för vilken inkomstspridning som är acceptabel eller önskvärd i ett samhälle. Inkomstspridningen kan mätas även på andra sätt. Definition: Andel av befolkningen med en disponibel inkomst av medianinkomsten. Disponibel inkomst är summan av alla skattepliktiga och skattefria inkomster (både inkomster av lön och kapital och transfereringar) minus skatt och övriga negativa transfereringar. Medianen är det värde där hälften har större och hälften har mindre inkomst. Försörjningsbördan (antal personer i åldrarna och äldre delat med personer i åldrarna ) 1968 1973 1978 1983 1988 1993 1998 2003 2008 2013 2018 2023 2028 2033 2038 2043 2048 Källa: Befolkningsstatistiken, SCB Kommentar: Andelen äldre kommer att öka kraftigt efter att ha legat . Andelen barn och ungdomar i åldern i förhållande till personer i yrkesaktiva åldrar har minskat . beräknas andelen barn och ungdomar att ligga på ungefär samma nivå. Befolkningen i yrkesaktiv ålder kommer att vara rätt . Sammantaget innebär utvecklingen en väsentligt ökad försörjningsbörda, från en nivå på 70 personer per 100 personer i yrkesaktiv ålder till en nivå 2050. Definition: Försörjningsbördan eller försörjningskvoten är antalet personer i åldern samt delat med antalet personer i yrkesföra åldrar multiplicerat med 100. Klimatpåverkande utsläpp uttryckta i koldioxidekvivalenter Källa: SCB, Luftstatistik Kommentar: De totala utsläppen av växthusgaser har varit i stort sett konstanta . En ökning av utsläppen har skett från transporter, energisektorn, tillverkningsindustrin och industriprocesser. En minskning har skett inom jordbruket och sektorn övrigt, t.ex. utsläpp från tjänstesektorn och hushållen. Definition: Klimatpåverkande utsläpp i , uttryckta i koldioxidekvivalenter och fördelade på samhällssektorer. Koldioxidekvivalent = mängd av en växthusgas uttryckt som den mängd koldioxid som ger samma klimatpåverkan; metan motsvarar t.ex. koldioxid. Långlivade organiska ämnen i bröstmjölk 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 PCDD/DF TEQ p,p'-DDE Källa: Miljöportalen, Vissa långlivade organiska ämnen har fått omfattande spridning i miljön och kan i höga halter ge upphov till negativa effekter på människors hälsa. och spädbarn är särskilt känsliga för dessa Indikatorn är ett mått på den gravida och ammande kvinnans kroppsbelastning av långlivade organiska ämnen. bröstmjölk kan också exponeringen och riskerna för fostret och det ammade spädbarnet bedömas. Figuren visar halten av fyra miljöföroreningar i bröstmjölk från Uppsalakvinnor, . undersökta ämnena är långlivade, återfinns både i miljön och i prover från människa och riskerar att ge hälsoeffekter vid höga doser. av dioxiner (PCDD/DF TEQ), polyklorerade bifenyler (PCB 153) samt DDT (p,p-DDE) har minskat , medan det bromerade flamskyddsmedlet PBDE (summa PBDE) inte visar någon tydlig trend. har utfört mätningar i prover från förstföderskor i , och kan från dessa utläsa förändringar i halter av långlivade organiska miljögifter över De miljögifter som har undersökts är bl.a. CB 153 (den variant som ofta förekommer i högst halter bland industrikemikalien polyklorerade bifenyler), p,p-DDE (en stabil nedbrytningsprodukt av bekämpningsmedlet DDT), PCDD/DF TEQ (förbränningsprodukterna dioxiner och dibensofuraner, uttryckta i toxiska ekvivalenter, TEQ) samt summa PBDE (summan av fem olika varianter av flamskyddsmedlet polybromerade difenyletrar). förändringarna i halter i relation till utgångsvärde =100%). För dioxiner, polyklorerade bifenyler och DDT visas lutningen på regressionskurvan.