prop · GU031d16 · 2006-10-16 00:00:00 — Myndigheterna bedömer preliminärt att av de 155 000 i den aktuella gruppen kommer 38 000 personer att omfattas av insatser. Målsättningen är att 11 000 av dessa återgår i arbete . De som har en arbetsgivare och bedöms kunna återgå i arbete beräknas till 20 000 personer. Det innebär att totalt cirka 30 000 personer skulle återgå i arbete fram . Finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser Enligt Statskontorets rapport med Finsam målgrupper, insatser och arbetsformer fanns det totalt 38 samordningsförbund i 12 län. Cirka 70 kommuner ingår i samordningsförbund och det finns två länsförbund (och , förutom ). Statskontoret konstaterar i sin rapport att samordningsförbundens budgetar och därmed verksamhetens omfattning varierar kraftigt. Personer upp till är en grupp som prioriteras av de flesta förbunden. Statskontoret bedömer att målen för insatserna är att deltagarna skall uppnå eller förbättra sin arbetsförmåga, vilket överensstämmer med syftet med finansiell samordning. Statskontoret anser att revisionen av samordningsförbunden kräver för mycket av förbundens resurser och föreslår därför att regeringen ser över kraven på revision. Denna fråga bereds i . Sysselsättningen för utrikes födda, , har legat under sysselsättningen för inrikes födda 19872005. var skillnaden i sysselsättning med större skillnad för kvinnor än för män. Arbetslösheten för utrikes födda män och kvinnor följer utvecklingen för inrikes födda men ligger på en högre nivå. För utrikes födda var den öppna arbetslösheten mer än dubbelt så hög som för inrikes födda aprilde- cember 2005 (efter omläggningen av ); för inrikes och för utrikes födda kvinnor respektive för inrikes och för utrikes födda män. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 I Rapport 2005 granskas och analyseras bl.a. dessa skillnader i sysselsättning. menar att den viktigaste förklaringen och orsaken till sysselsättningsskillnadernas finns på efterfrågesidan och lyfter fram diskriminering som en viktig orsak. Dessa slutsatser förstärks i Rapport 2005. Kunskaper saknas dock om diskrimineringens omfattning liksom om vilken betydelse kunskaper i svenska språket har för att få anställning. De flesta jobb tillsätts genom informella rekryteringskanaler och utrikes födda saknar ofta det kontaktnät som krävs. pekar också på den betydelse som strukturomvandlingen i arbetslivet haft och som för de utrikes födda innebär att andelen sysselsatta inom industrin nästan halverats i jämförelse med situationen . Antalet utrikes födda registrerade som öppet arbetslösa på arbetsförmedlingen var 56 000 personer i genomsnitt . Ytterligare 28 000 personer deltog i program. Andelen utrikes födda av alla öppet arbetslösa på arbetsförmedlingen var , vilket innebär att de var kraftigt överrepresenterade i jämförelse med andelen i befolkningen enligt SCB, som var . En förhållandevis hög andel av alla utrikes födda, registrerade på arbetsförmedlingen, var registrerade i sökandekategori 14, övriga inskrivna, som inte redovisas i arbetslöshetsstatistiken. I sökandekategori 14 skall de arbetssökande registreras som inte kan ta arbete genast eller som har begränsningar i sitt arbetsutbud och inte har ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Andelen svenskfödda arbetssökande i denna kategori var av samtliga. Bland de utrikes födda återfinns en högre andel med akademisk utbildning än bland de svenskfödda och i en ålder som efterfrågas på arbetsmarknaden. AMS har redovisat vilka åtgärder som vidtagits inom arbetsmarknadspolitiken för att bidra till att de av den tidigare regeringen uppsatta målen för integrationspolitiken och de särskilda sysselsättningsmålen för utrikes födda nås. Redovisningen påvisar att utrikes födda kvinnor och män fick del av de arbetsmarknadspolitiska programmen i lägre utsträckning än deras andel av såväl arbetslösa som långtidsarbetslösa. De utgjorde av alla i program, av de öppet arbetslösa och av de långtidsarbetslösa. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 AMS konstaterar att situationen på arbetsmarknaden för personer födda utanför kraftigt försämrats. Arbetslösheten har stigit som programdeltagandet har minskat och det är långt kvar till målet att alla oavsett bakgrund skall ha lika möjligheter till arbete. AMS påpekar vidare att den bristande prioriteringen är särskilt stor bland kvinnorna och att skillnaderna mellan könen har ökat påtagligt . AMS egen slutsats är att fler utrikes födda behöver delta i program och att antalet borde i genomsnitt ha varit 2 000 fler för att gruppens andel minst skulle ha motsvarat deras andel av samtliga arbetslösa. För arbetsplatsintroduktion redovisar AMS att av de deltagare, som hade arbete efter avslutad insats var det dubbelt så vanligt med arbete utan stöd som med någon subvention till arbetsgivaren. deltog 4 800 personer i arbetsplatsintroduktion. Den utvärdering som IFAU redovisade visar att insatsen haft mycket god effekt på möjligheterna att via arbetspraktik få ett arbete. Effekterna var större för kvinnor än för män. För att påverka efterfrågan på invandrad arbetskraft träffades en avsiktsförklaring mellan dåvarande regering, , , , och om insatser för bättre integration. Från en arbetsgrupp med företrädare för och , hade tidigare olika förslag lämnats till insatser för att underlätta integrationen av invandrare på arbetsmarknaden. Flera av dessa bl. a. prova-på- platser och yrkesbedömning återfinns bland åtagandena i avsiktsförklaringen. Den praktik som kan erbjudas inom ramen för prova-på-plats har till haft utrikes födda som deltagare. deltog 1 700 utrikes födda i programmet. En majoritet praktiserar inom privata sektorn med god spridning över olika näringsgrenar. Nästan hälften hade ett arbete efter avslutat program. Yrkesbedömning däremot, fick en mycket trög start, och under majdecember 2005 deltog bara 103 personer. En försöksverksamhet startade inom arbetsförmedlingen och skall pågå med syftet att tidigt ta till vara det yrkeskunnande, de erfarenheter från arbetslivet och den utbildning nyanlända flyktingar och andra nyanlända invandrare har för att tiden fram till inträdet på den svenska arbetsmarknaden avsevärt skall förkortas jämfört med . Försöksverksamheten kommer att äga rum i vissa kommuner i , och med en omfattning av 2 000 personer och . Arbetsförmedlingen ges ett sammanhållande ansvar för insatser från olika huvudmän under längst . Kommunen skall stå för försörjningen och undervisningen i svenska. I insatser för nyanlända invandrare (RiR 2006:19) konstateras att AMS inte vidtagit åtgärder för att säkerställa prioritering av nyanlända invandrare eller för att styra AMV:s åtaganden gällande samverkan med andra aktörer. Regeringen kritiseras för att AMS uppdrag för målgruppen nyanlända invandrare varit inkonsekvent. påpekar vidare att det för statliga myndigheter och kommuner gemensamt framtagna styrdokumentet Överenskommelse om utveckling av introduktionsinsatser för nyanlända invandrare i inte löst grundläggande ansvarsproblem mellan aktörerna. efterlyser i Rapport 2005 bl.a. en översyn av de integrationspolitiska effekterna av mål- och resultatstyrningen av AMV och en tydligare koppling mellan resultaten från genomförda utvärderingar och utformningen av politiken. IFAU har i en delrapport som presenterades , Kartläggning av integrationen på arbetsmarknaden, redovisat att utlandsfödda programdeltagare oftare deltar i utbildningsinsatser och mer sällan i subventionerat arbete jämfört med infödda. Dessa skillnader tenderar att minska med vistelsetid i . Utlandsfödda spenderar i genomsnitt i specifika program, men många grupper har lägre chans till arbete efter avslutat program. En slutrapport skall lämnas . Arbetsmarknadspolitiken skall bidra till att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad och på andra sätt bidra till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor, särskilt bland småbarnsmödrar, är högre än i de flesta andra länder i . Trots att räknas som ett av världens mest jämställda länder så finns det flera viktiga könsrelaterade skillnader kvar på arbetsmarknaden. Kvinnor och män finns till stor del i olika sektorer på arbetsmarknaden, och löneskillnaderna dem emellan är fortfarande stora. Utöver detta arbetar fler kvinnor än män deltid och kvinnor har i mindre utsträckning än män en fast anställning. har männen alltjämt en högre arbetslöshet och är i större utsträckning än kvinnor långtidsarbetslösa. Av de inskrivna vid arbetsförmedlingen har män i större utsträckning än kvinnor ett funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Detta könsmönster på arbetsmarknaden delar med många andra EU-länder. Kvinnors och mäns skilda arbets- och livsvillkor återspeglas även till viss del inom de arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna där män är överrepresenterade i de mest effektiva programmen som mest liknar vanliga jobb samt i särskilda program för funktionshindrade, medan kvinnor är överrepresenterade i förberedande insatser. AMS har i uppdrag att integrera ett jämställdhetsperspektiv genom att i sin verksamhet genomgående belysa, analysera och beakta kvinnors respektive mäns villkor i förhållande till de jämställdhetspolitiska målen. Lönegarantiersättningen utgör ett skydd om arbetsgivaren går i konkurs eller genomgår en företagsrekonstruktion och den anställde har utestående lönefordringar. Antalet företagskonkurser uppgick till 3 200 och har därmed minskat jämfört med (se tabell 5.1). Antalet anställda i företag i konkurs uppgick till 7 300 och har därmed minskat jämfört med året innan. Lönegaranti vid företagsrekonstruktion infördes . Antalet rekonstruktioner uppgick till 127 . An- talet berörda anställda uppgick till 2 385 personer. Antalet personer som fått lönegarantiersättning vid konkurs eller företagsrekonstruktion uppgick till 18 500 personer juli 2005juni 2006 (se tabell 5.2). Den genomsnittliga ersättningen per person, inklusive arbetsgivaravgift, uppgick till juli 2005juni 2006 och har därmed mins- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 kat jämfört med . Det genomsnittliga antalet dagar med lönegarantiersättning vid konkurs och företagsrekonstruktion uppgick till 58 juli 2005juni 2006 och är därmed en ökning jämfört med . Statistik finns ännu ej tillgänglig för att särskilja lönegarantin för konkurser och företagsrekonstruktion. Tabell 5.1 Företagskonkurser m.m. budgetåret 2003första Källa: ITPS och Kammarkollegiet Tabell 5.2 Antalet personer med lönegarantiersättning m.m. budgetåret 2003första ningsdagar per person 1) 1) Det finns endast ofullständiga uppgifter fram till utgången av 2003. Målet , som formulerats av den tidigare regeringen, är att: -De arbetsmarknadspolitiska programmen skall öka möjligheten för arbetssökande att få ett arbete samt motverka brist på arbets- Nedan redovisas de program som har haft störst volymer med undantag för ungdomsinsatserna, integrationssatsningarna och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 insatser för funktionshindrade. Dessa insatser har redovisats under verksamhetsområdet I Förmedlingsverksamhet. fanns det i huvudsak tre typer av anställningsstöd; det allmänna, det förstärkta och det särskilda anställningsstödet. Dessutom infördes eller förlängdes tidsbegränsade varianter för ungdomar och sjukskrivna. Villkor för att få anställningsstöd är att den arbetssökande varit arbetslös från . An- visningstid fanns från . Stödnivåer fanns per dag. Alla stöd gavs i form av kreditering på arbetsgivarens skattekonto. För vissa av stöden utbetalas dessutom merkostnadsersättningar till arbetsgivare. var utrymmet för nya anvisningar i det närmaste slut. Den tidigare regeringen utökade därför ramen med i samband med ekonomiska vårproposition. ökade antalet personer som hade anställningsstöd från 24 000 till 26 000. I och med att antog den tidigare regeringens budgetproposition inrättades en ny form av särskilt anställningsstöd; plusjobb. hade 12 000 personer plusjobb och 26 000 personer något av de andra anställningsstöden. Därmed utgjorde anställningsstöden av den totala programvolymen inom den konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiken. Typiskt för program som ligger nära den ordinarie arbetsmarknaden är att de har goda resultat på individnivå men att de är problematiska på samhällsnivå. Det finns alltid risk att de tränger undan reguljära arbeten. Detta måste beaktas vid beslut om volymer och införande av anställningsstöd. Anställningsstöd och däribland plusjobb sätter därtill individen i ett beroendeförhållande till arbetsförmedlingen och den årliga tilldelningen av medel för dessa ändamål. Regeringen satsar i stället på ett brett jobbprogram med nedsatta arbetsgivaravgifter för olika grupper på arbetsmarknaden. Regeringen avser att senare återkomma med förslag om hur nystartsjobben skall permanentas. Nystartsjobben är en rättighet som gäller alla som varit utanför arbetsmark- naden oavsett hur jobben har förmedlats. Aktivitetsgarantin är ett övergripande program med ett regelverk som syftar till att säkerställa rättigheter och skyldigheter inom arbetsmarknadspolitiken för dem som varit utan arbete . Av de 42 000 personer som var inskrivna i aktivitetsgarantin var 36 000 inskrivna i ett annat arbetsmarknadspolitiskt program. Införandet av plusjobben samt ett förbättrat arbetsmarknadsläge har gjort att antalet deltagare i aktivitetsgarantin har minskat . minskade antalet inskrivna med 4 000 personer. av svag arbetsmarknad sker en ackumulation i aktivitetsgarantin av personer som står långt från arbetsmarknaden. var nettotillväxten 4 000 personer. Den ständigt ökande volymen har gjort att det har varit svårt att säkerställa målet att aktivitetsgarantin skall vara en heltidsaktivitet som upplevs som meningsfull av alla deltagare. och har fyra större studier om aktivitetsgarantin publicerats. har genomfört en revision av regeringens uppföljning och utvärdering av aktivitetsgarantin (RiR 2005:17). bedömning var att den dåvarande regeringens återrapportering till var bristfällig. Man efterfrågade bättre rapportering av kostnader, effekter, rundgång med öppen arbetslöshet och aktivitetsnivå hos deltagare. påpekade också att tidigare önskat information om individuell anpassning och lokal samverkan i samband med utvidgningen av det särskilda anställningsstödet. På uppdrag av den tidigare regeringen har vid genomfört en måluppfyllelse- och effektutvärdering (dnr N2005/9581/A). Studien visade att tre av fyra mål som listats i propositionen om aktivitetsgarantin (prop. 1999/2000:98) uppfylls helt eller delvis och man kan även påvisa svagt positiva effekter på mediantid i arbetslöshet. AMS har förbättrat den löpande uppföljningen av aktivitetsgarantin. IAF har i en studie (IAF 2005/1285) påvisat regionala skillnader i valet att i arbetslöshetsförsäkringen förlänga ersättningsperioden eller anvisa till aktivitetsgarantin. Gruppen som anvisas aktivitetsgarantin först när den förlängda ersättningsperioden närmar sig sitt slut har stadigt ökat. IAF har även granskat hanteringen av återkallande av beslut. Baserat på aktuella utvärderingar har AMS inlett ett utvecklingsarbete för att förbättra kvalitet och metodstöd för arbete inom aktivitetsgarantin. Förutsättningen för kvalitetsförbättring är dock att volymtillväxten inte åter tar fart. Regeringen avser att ersätta aktivitetsgarantin med en jobb- och utvecklingsgaranti som omfattar alla som varit arbetslösa eller för föräldrar med försörjningsansvar för barn . Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Arbetsmarknadsutbildningen har uppvisat goda resultat i form av andel i arbete efter avslutad utbildning. Andelen som fick arbete med eller utan subvention uppgick till . Resultatet är något sämre än föregående år då fick arbete och ingen skillnad finns mellan män och kvinnor. Skillnaden mellan könen består i stället av att kvinnor i högre grad får tim- och deltidsanställningar medan män i högre grad får tillsvidare- eller tidsbegränsade anställningar vilka också ofta är subventionerade. Förklaringen till att andelen som fått arbete efter arbetsmarknadsutbildning legat på en hög nivå får tillskrivas konjunkturläget men också det kvalitetsarbete som genomförs på arbetsförmedlingarna för att anpassa utbildningen till efterfrågan. AMS fortsätter att utveckla arbetsmarknadsutbildningen för att kunna koncentrera den mot bristyrken. I AMS prognosarbete är arbetsgivarnas rapportering av bristindextal av betydelse. Likaså är annonsering av lediga platser och förmedlingens lokala kontakter med arbetsgivare viktiga instrument för att planera inriktning och volym på arbetsmarknadsutbildningen. I AMS prognoser fanns tydliga tecken på att det inom vissa branscher skulle ske en ökad efterfrågan på arbetskraft och inom sådana branscher där arbetsmarknadsutbildningen verkar. I jämförelse med ökade också antalet från 8 000 till nästan 9 000 deltagare, varav nästan 4 000 kvinnor och drygt 5 000 män, i genomsnitt . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Arbetsmarknadsutbildningens inriktning har också skiftat från vård- och omsorgsutbildningar till industridominerade utbildningar till följd av de behov som efterfrågas på arbetsmarknaden. Det har medverkat till att andelen kvinnor har minskat och andelen män ökat i arbetsmarknadsutbildningen. var det kvinnor och män som gick en arbetsmarknadsutbildning. Det avspeglar att det finns en tydlig könsuppdelning inom yrkesutbildningarna. Emellertid är det positivt att det inom pedagogik, vård och omsorg samt restaurangutbildningar är en betydligt jämnare fördelning mellan kvinnor och män än vad det är i jämförelse med sysselsatta i dessa branscher. Positivt är också att arbetsmarknadsutbildningen har en god träffsäkerhet. I AMS undersökning visar det sig att av deltagarna har fått arbete inom eller närliggande yrke de utbildat sig till. Den senaste effektutvärdering av arbetsmarknadsutbildningen som AMS redovisade (Ura 2005:6) visar på övervägande positiva resultatet. Sammanfattningsvis visar rapporten att det fanns en skillnad i sannolikheten att få ett arbete efter avslutad utbildning mellan dem som 2003 gick en arbetsmarknadsutbildning och jämförande kontrollgrupp. För kvinnor var skillnaden och för männen . När resultaten för utomnordiska medborgare analyserades var effekten lika positiv som för de nordiska medborgarna. För arbetshandikappade fanns också en positiv effekt men inte lika stor som för andra grupper. Svenska och internationella studier om arbetsmarknadsutbildningens effekter ger dock blandade resultat. Vissa hittar positiva effekter andra hittar inte dem. Dessa utvärderingar gäller dock i huvudsak utbildningar . Den förberedande utbildningen syftar i första hand till att ge deltagarna kunskaper som krävs för att tillgodogöra sig arbetsmarknadsutbildning. Av dem som avslutade en förberedande utbildning återfinns i arbetsmarknadsutbildning , varav kvinnor och män. Det är ingen förändring sedan föregående år och är oacceptabelt eftersom syftet med förberedande utbildning främst är att förbereda till arbetsmarknadsutbildning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Andelen som fick arbete efter förberedande utbildning var densamma som föregående år, det vill säga och jämnt fördelad mellan kvinnor män. befann sig 12 800 deltagare i genomsnitt i förberedande utbildning jämnt fördelat mellan kvinnor och män. Det är en minskning med cirka 900 deltagare sedan föregående år. Bland de prioriterade grupperna, arbetshandikappade och utomnordiska medborgare, är deras andel i den förberedande utbildningen högre än deras andel av de arbetslösa. Det gäller även för arbetsmarknadsutbildningen. De prioriterade gruppernas andel i både förberedande utbildning och arbetsmarknadsutbildning har legat stabilt på samma nivå . Den särskilda folkhögskolesatsningen som pågått fortsatte . Verksamheten har en geografisk spridning över hela landet och omfattade cirka 8 400 deltagare, jämnt fördelat mellan könen. I jämförelse med föregående år var det 1 400 fler deltagare. Resultaten visar att av deltagarna fick arbete efter avslutad utbildning, kvinnor och män. Det är dock fler män som går till arbetslöshet efter utbildning och fler kvinnor som fortsätter till annat arbetsmarknadspolitiskt program. I likhet med året innan fick äldre samt i åldersgruppen 2534 arbete i högre grad än genomsnittet, . Nytt är att ungdomar som har låg utbildningsbakgrund och som inte är inskrivna i aktivitetsgarantin kan delta i folkhögskolans kurser. Antalet ungdomar som deltog var relativt låg men har ökat markant. deltog 500 ungdomar i genomsnitt i utbildning varav nästan 300 män och drygt 200 kvinnor vilket var det antal ungdomar regeringen beräknat skulle delta. påbörjade knappt 15 000 deltagare datortek, av dessa utgjorde deltagare ur åldersgruppen . Till skillnad från de flesta andra konjunkturberoende program och insatser har datortek en högre andel kvinnor än män i förhållande till sin andel av de arbetslösa. Av de nya deltagarna i datortek under var kvinnor och män. En arbetssökande kan anvisas till arbetspraktik för att få yrkesorientering, yrkespraktik eller arbetslivserfarenhet. En anvisning till arbetspraktik är normalt men praktik kan också användas i vägledande syfte. Vid varje månads slut deltog i genomsnitt 12 700 personer i arbetspraktik . Detta var en nedgång jämfört med då cirka 14 500 personer deltog i arbetspraktik i genomsnitt . Av deltagarna utgjorde kvinnor och män vilket motsvarar deras andel av de arbetslösa. Av de prioriterade grupperna fick alla grupper utom ungdomar del av arbetspraktik i samma eller större omfattning än sin andel av de arbetslösa. Ungdomar får dock del av praktik också genom det kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin. utgjorde deltagarna i arbetspraktik av alla deltagare i konjunkturberoende program. Finansieringsbidraget vid arbetspraktik har avskaffats på försök fram till utgången av 2007. Syftet är att fler arbetssökande skall kunna erbjudas en arbetspraktikplats. Stöd till start av näringsverksamhet Stöd till start av näringsverksamhet är ett bidrag till arbetssökande som vill starta näringsverksamhet. Bidraget, i form av aktivitetsstöd, fungerar som ett tillskott till företagarens försörjning i inledningsskedet vilket kan vara upp . I genomsnitt deltog cirka 5 700 personer i start av näringsverksamhet vilket är något fler än året innan. Könsfördelningen bland deltagarna var ojämn, kvinnor och män. Ungdomar och utrikes födda var underrepresenterade i programmet medan långtidsinskrivna däremot var väl representerade. Funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga motsvarade sin andel av de arbetslösa. Stöd till start av näringsverksamhet är det arbetsmarknadspolitiska program som har det bästa resultatet. Nästan åtta av tio deltagare hade arbete efter avslutat program. Könsskillnaderna är marginella. Av dem som hade arbete efter avslutat program fortsatte hos samma arbetsgivare, dvs. de fortsatte med verksamheten i sitt företag. arbete hade en tillsvidareanställning efter avslutat program. () mäter överlevnadsgraden för företag på . För de företag som startades med stöd till start av näringsverksamhet var överlevnadsgraden , dvs. Motsvarande siffra för företag som inte hade fått stöd till start av näringsverksamhet var överlevnadsgraden . Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal genomförs i enlighet med de av Europeiska kommissionen fastställda programdokumenten för programperioden 2006. Där anges såväl kvantitativa som kvalitativa mål. Övervakningskommittéerna har till uppgift att följa upp resultaten och föreslå de ändringar som behövs. Oberoende slututvärderingar av såväl mål 3 som Equal har redovisats . Dessa innebär en uppdatering och tematisk fördjupning av halvtidsutvärderingarna. Slututvärderingen av mål 3 avlämnades av . En slutsats i utvärderingen är att intentionen i mål 3-programmet att förstärka kopplingen mellan näringslivsutveckling och aktiva arbetsmarknadsåtgärder inte har uppnåtts. Programmet har snarare präglats av slitningar mellan de två politikområdena.