prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Det är framför allt de generella examina, magisterexamen och kandidatexamen, som ökar. Regeringen har tidigare fastställt mål för antalet examina inom grundutbildningen för följande examina: Magisterexamen med ämnesdjup, civilingenjörsexamen och arkitektexamen, sjuksköterskeexamen, lärarexamen med inriktning mot och lärarexamen med inriktning mot senare år. Samtliga mål utom målet för antalet lärarexamina med inriktning mot senare år har uppfyllts. Målet för antalet magisterexamina med ämnesdjup har uppfyllts med mycket stor marginal. Utfallet var nästan 34 000 examina vilket kan jämföras med målet om drygt 25 000 examina . Regeringen har även fastställt mål för antalet examina inom forskarutbildningen, fördelade på vetenskapsområde, . Måluppfyllelsen har varit god, och samtliga mål har uppfyllts, vissa med god marginal. 2004 var det totala antalet doktorsexamina 2 740 och antalet licentiatexamina 1 095. Den samverkan kring IT-stödd distansutbildning som universitet och högskolor inledde 2002 under benämningen har medfört en snabb tillväxt av utbudet av kurser och antalet studenter inom sådan utbildning. erbjöds cirka 2 600 kurser och 100 program. /04 deltog 53 000 studenter i nätuniversitetskurser. Under de inledande åren 20022004 har regeringen fördelat i särskild ersättning för sådana kurser. Regeringen har tagit initiativ till flera omfattande insatser för att förbättra kvaliteten och öka måluppfyllelsen inom förskola, förskoleklass, grundskola, fritidshem och gymnasieskola. har regeringens uppdrag att 20022007 följa upp reformen maxtaxa och allmän förskola m.m. Enligt uppföljningen 2004 har barnen i förskolan ökat både när det gäller antal och andel inskrivna barn. som förskolan byggs ut minskar antalet familjedaghem. När det gäller fritidshemmen minskar antalet barn, på grund av färre barn i åldrarna , som gruppstorlekarna ökar. Statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder som uppgår till är kopplat till maxtaxan inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och syftar till att säkra kvaliteten i verksamheterna. Uppföljningen av statsbidrag visar att användes till personalförstärkningar i förskola, familjedaghem, öppen förskola och fritidshem, vilket är en ökning jämfört . användes till kompetenshöjning, vilket är en minskning jämfört . av statsbidraget gick till förskoleverksamhet och fördelades till skolbarnsomsorg. Regeringen införde 2001 ett riktat statsbidrag för att göra det möjligt för kommuner att anställa mer personal i skolor och fritidshem. Syftet är att förbättra förutsättningarna för att höja skolans resultat i förhållande till mål uttryckta i läroplan och kursplaner. Dessa förstärkningar har stor betydelse för de elever som be- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 höver stöd för att nå målen. Uppföljningar visar att det endast är en liten del av statsbidraget som har använts till att anställa personal inom fritidshemmen. Regeringen har betonat fritidshemmens viktiga roll och framhållit att det särskilda statsbidraget för personalförstärkningar även är till för att öka personaltätheten inom fritidshemmen. Enligt uppföljning av statsbidraget som omfattar /04 var närmare 9 000 fler pedagoger anställda i skola och fritidshem jämfört med /01. Kommuner med ett minskande elevantal har även kunnat använda statsbidraget till att behålla lärare och därmed öka personaltätheten. Med hänsyn till detta motsvarar den samlade personaltäthetsökningen 12 000 heltidstjänster. Statsbidraget beräknas ha finansierat 7 740 av dessa tjänster. Andelen elever som ej uppnår målen i ett eller flera ämnen i har ökat . vände den negativa treden och andelen elever som inte når målen har därefter minskat något . var det av alla elever som inte får godkänt som slutbetyg i ett eller flera ämnen. Andelen behöriga elever till gymnasieskolan 2004 var i genomsnitt 89,6, varav flickor och pojkar. Av de elever som gick i årskurs tre i gymnasieskolan /04 lämnade gymnasieskolan med slutbetyg eller motsvarande. Av dessa uppnådde grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier. av alla elever som gick 3 gick över till högskolan . Myndigheten för skolutveckling har som sitt viktigaste uppdrag att arbeta för att förbättra förskole- och skolsituationen i områden präglade av social och etnisk segregation. Myndigheten arbetar såväl med riktade som med generella insatser. Som metod för de riktade insatserna används den s.k. utvecklingsdialogen. Mottagandet har varit positivt i såväl kommuner som skolor. Många ser det som ett bra tillfälle att få stöd och hjälp att analysera orsakerna till den låga måluppfyllelse som finns. utbildningsinspektion har som syfte dels att säkra att huvudmännen uppfyller statens krav som de uttrycks i skolförfattningarna, dels att bedöma hur verksamheterna utvecklas i riktning mot de nationella målen. Det handlar om en extern bedömning av både laglig- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 het och kvalitet med hjälp av utredningsmetoder som innebär insyn i verksamheterna. har granskat över 700 kommunala och fristående skolor i 34 kommuner. Betydande insatser har gjorts inom vuxenutbildningsområdet. Det är fortsatt angeläget att utveckla området för att utbildning och stöd för lärande skall finnas tillgängligt när och där den enskilde behöver det. Det är enligt regeringens bedömning viktigt att nuvarande volymer inom kommunernas vuxenutbildning upprätthålls. Inte minst för att den enskilde skall kunna få tillgång till kompetensutveckling och därigenom få möjligheter att stärka sin ställning i arbetslivet eller för att komma tillbaka till arbetslivet. För att säkerställa en likvärdig tillgång samt en fortsatt utveckling enligt de mål och strategier som antagit (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr 2000/01:229), bör det riktade statsbidraget bibehållas . Svenskundervisning för invandrare (sfi) är ett fortsatt prioriterat område. Regeringen avser att återkomma till i särskild ordning angående den fortsatta reformeringen av sfi. Den kvalificerade yrkesutbildningen möter ett stort intresse från arbetslivet. Överföringen av vissa påbyggnadsutbildningar till statligt ansvar är ett led i den pågående utvecklingen av de kortare yrkesutbildningarna utanför högskolan. Regeringen har förordnat en arbetsgrupp med uppgift att analysera utbudet av eftergymnasial yrkesutbildning. Resultatet av gruppens arbete avses ge underlag för den fortsatta utvecklingen av yrkesutbildningen och en översyn av hur de kortare yrkesutbildningarna bör vara infogade i utbildningssystemet skall göras. Ansvaret inom området vuxnas lärande behöver förtydligas. Regeringen har tillsatt en utredning för att klargöra hur en ändamålsenlig myndighetsstruktur skall utformas. hade flertalet universitet- och högskolor svårigheter att rekrytera studenter. är situationen den omvända. Studenttillströmningen har varit mycket god och flertalet lärosäten rapporterar att antalet studenter är fler än vad som ryms inom de av staten tilldelade takbeloppen. Regeringen föreslår därför ökade resurser så att fler studenter kan erbjudas plats i högskolan. De av regeringen fastställda målen för antalet examina inom såväl grundutbildningen som forskarutbildningen har uppfyllts väl. De mål som fastställts för perioden 20052008 innebär en höjning av målen Regeringen gör bedömningen att den IT- stödda distansutbildningen nu har etablerats som en varaktig utbildningsform och ser det som viktigt att lärosätena fortsätter att utveckla och erbjuda sådan utbildning. granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. Inom politikområdet har Kungl. i , och Internationella programkontoret för utbildningsområdet fått invändningar i sina revisionsberättelser avseende . Regeringen behandlar invändningarna för berörda myndigheter under respektive anslag. Vidare har gjort en effektivitetsrevision avseende dels statens bidrag för att anställa mer personal i skolor och fritidshem (RiR 2005:9) dels lärares arbetstider vid universitet- och högskolor - planering och uppföljning (dnr 31-204-1361). Regeringen behandlar förstnämnda granskningsrapport underr avsnitt 5.1.3 Personal och resurser. 4.7.1Det livslånga lärandet stärker människor och skapar förutsättningar för hållbar tillväxt och väl utbyggd välfärd Lärande stärker människor. Ökade kunskaper ger människor större förutsättningar att få högre inkomster, ökad hälsa och mer inflytande i samhället. Därför får inte utbildning vara för fåtalet. Utbildning av hög kvalitet är en förutsättning för jämlikhet, jämställdhet och rättvisa. Utbildningspolitiken måste skapa förutsättningar för alla att delta i ett livslångt lärande. Utbildning driver samhällsutvecklingen framåt. blir rikare av ett väl utbyggt utbildningssystem. Målet för utbildningspolitiken är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Vi bygger vår samlade produktion och betalningen av vår välfärd på att genom kunskap skapa ännu bättre varor och ännu bättre tjänster. Denna utveckling är i grunden mycket positiv. Den kräver dock ett väl fungerande utbildningssystem. Vi skall inte konkurrera med låga löner och otrygga anställningsvillkor. I stället skall vi konkurrera med kunskap. Så skapar vi ett långsiktigt hållbart , såväl miljömässigt som socialt och ekonomiskt, med en trygg välfärd. Globaliseringen innebär att nationella gränser minskar i betydelse och att rörlighet och kontakter ökar. Den utvecklingen har stora fördelar. Det är enklare och billigare än någonsin att resa och möta andra kulturer. I detta globala kunskapssamhälle blir det allt viktigare att ta tillvara människors initiativkraft och kompetens. Därför vill regeringen inte bara att skall ha världens högsta utbildningsnivå, utan även att skall vara bäst i världen på att tillvarata befolkningens kompetens och ha ett arbetsliv som stimulerar kvinnors och mäns initiativkraft och kompetensutveckling. De senaste elva årens satsningar på utbildning har varit mycket kraftiga. De statliga satsningarna på utbildning och studiestöd har fördubblats och omfattar bl.a. , den treåriga gymnasieskolan och en omfattande utbyggnad av högskolan med närmare 100 000 nya utbildningsplatser. De stora investeringar som gjorts i utbildning har bidragit till att befolkning har goda kunskaper och hög kompetens. Det visar sig bl.a. i internationella mätningar av baskunskaper, formell utbildning och arbetskraftens kompetensutveckling. Enligt har också jämfört med andra länder den högsta andelen av arbetskraften i kunskapsintensiva arbeten. Grunden för det livslånga lärandet läggs i en förskola och grundskola som ger goda grundkunskaper och en lust att lära. Därför har regeringen prioriterat insatser tidigt i utbildningssystemet med en väl utbyggd förskola av hög kvalitet samt en ökad lärartäthet i och en förstärkt kunskapsuppföljning från årskurs ett. En gymnasieutbildning är nödvändigt för att få fotfäste på arbetsmarknaden och för vidare studier. För att ge alla reella möjligheter att fullfölja gymnasieskolan förnyas nu gymnasieskolan och kvaliteten förstärks. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har formulerat det långsiktiga målet att av en årskull skall ha börjat studera på högskolan . ökar antalet i de aktuella årskullarna . Regeringen noterar ett behov av ökat antal platser vid universitet och högskolor och avser att föreslå att resurser avsätts för utbildningsplatser som bl.a. riktar sig mot bristyrken såsom läkare och tandläkare. Regeringen har en lika hög målsättning för dem som inte går vidare till högskolan. Ingen ung kvinna eller man skall behöva gå utan arbete eller utbildning. Regeringen stärker därför alternativen för dem som inte studerar på högskolan. Det handlar bland annat om åtgärder för att öka kvaliteten i de yrkesinriktade gymnasieutbildningarna, om en tillfällig utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen samt om fortsatt statsbidrag till den kommunala vuxenutbildningen. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätta att värna det sammanhållna och heltäckande utbildningssystemet, som inte har inbyggda återvändsgränder. Den enskilde skall ha möjligheter att livet igenom delta i det livslånga lärandet, från förskola, via skola och gymnasieutbildning, till högskola och vuxenutbildning. Regeringen aviserar i denna budgetproposition ett kraftigt åtgärdsprogram med syftet att pressa tillbaka arbetslösheten. Ett antal av dessa åtgärder är satsningar inom utbildningspolitiken. De redovisas därför inledningsvis särskilt. Särskild insats för rekrytering av akademiker till lärarutbildning Det råder fortfarande brist på lärare med inriktning mot matematik, naturvetenskap och teknik. För att långsiktigt säkra kvaliteten i skolan och minska arbetslösheten bland akademiker föreslås därför en särskild satsning som vänder sig till arbetslösa akademiker eller akademiker som av olika skäl önskar byta yrke. En kompletterande lärarutbildning, omfattande 60 poäng, kommer att erbjudas personer med tillräcklig högskoleutbildning i matematik, naturvetenskap eller teknik för att de skall nå en lärarexamen. Utbildningen skall leda till en lärar- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 examen med inriktning främst på undervisning i senare år och gymnasiet. Satsningen omfattar 300 studenter. Utbildningen beräknas starta och vara slutförd . Regeringen föreslår att inklusive kostnader för studiemedel avsätts för ändamålet 2006. Högre praktisk förvaltningsutbildning för utländska akademiker Arbetslösheten bland akademiker med utländsk bakgrund är högre än bland de med svensk bakgrund. I syfte att få ned arbetslösheten i denna grupp och öka den kulturella och etniska mångfalden i statsförvaltningen avser regeringen att ge , och i uppdrag att bedriva en kompletterande utbildning. Kursen Högre praktisk förvaltningsutbildning, 40 poäng, riktar sig till män och kvinnor med en utländsk högskoleutbildning. Studenterna genomgår teoretisk utbildning samt praktik på myndighet. Åtgärden beräknas till inklusive kostnader för studiemedel för sammanlagt 120 helårsstudenter varav 60 helårsstudenter till och 30 helårsstudenter vardera till och . Ökad satsning på kvalificerad yrkesutbildning Arbetsmarknaden söker kvalificerat yrkeskunnande. Detta ökar behovet av eftergymnasiala yrkesutbildningar, särskilt inom bristyrken. Regeringen stärker därför den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) genom att föreslå att avsätta medel för en tillfällig satsning på ytterligare 1 000 platser med start . Regeringen föreslår att avsätts för ändamålet , inklusive kostnader för studiemedel. Utbildningar inom bristyrken skall prioriteras. Det innebär att staten 2006 satsar resurser som möjliggör cirka 16 600 platser inom den kvalificerade yrkesutbildningen. Tre lärosäten ges i uppdrag att presentera modeller för förkortad utbildningstid inom sjuksköterske- och lärarutbildningarna genom validering och tillgodoräknande. Validering av utländsk utbildning och yrkeserfarenhet skall underlättas. avsätts till Valideringsdelegationen för att se över effektiviteten och kvaliteten i nuvarande ansvarsfördelning vad gäller validering av utländska högskoleutbildningar. Förskoleverksamheten förskola och familjedaghem möjliggör för föräldrar att förena arbete eller studier med föräldraskap. är förskolan det första organiserade steget i det livslånga lärandet. Förskolans pedagogiska utveckling med en egen läroplan har tydliggjort att förskolan också är till för barnens egen skull. Det synsättet förstärks ytterligare av att förskolan skall bli en egen skolform enligt förslaget i propositionen Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11). Detta innebär dock inte att förskolan är en del av skolan. Tvärtom ligger förskolans pedagogiska särart fast med en kombination av omsorg och lärande med leken som grund. I förskolan är det verksamhetens måluppfyllelse som utvärderas, inte det enskilda barnets resultat. Exempel på verksamhetsmål är att utveckla barnens nyfikenhet och lust samt förmåga att leka och lära, att utveckla barnens självständighet och tillit till sin förmåga samt att utveckla barnens motorik. Det betyder att det är viktigt att följa alla barns utveckling och lärande noga och därmed förebygga problem, inte minst för att tidigt kunna sätta in relevanta åtgärder för barn som är i behov av särskilt stöd. Förskolan skall ha en bred verksamhet som utgår från en helhetssyn på barns utveckling och lärande. Mer personal skall möjliggöra mindre barngrupper satsas statliga medel för att kommunerna skall kunna anställa 6 000 fler förskollärare, barnskötare och annan personal på landets förskolor. 2005 satsas 1 miljard i riktade statsbidrag. avsätter staten 2 miljarder kronor för ändamålet. Genom en ökad personaltäthet ökar kvaliteten. Fler förskollärare, barnskötare och annan personal gör att barnen får mer stöd i sin utveckling. Ökad personaltäthet kan också göra att arbetsmiljön förbättras. Förutsättningarna för minskade barngrupper ökar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förskolans status och möjlighet att klara personalförsörjning. och har inlett ett samarbete omkring förskollärarnas och barnskötarnas yrkesroller i förskolan. Samarbetet inger goda förhoppningar inför förskolans fortsatta utveckling. Kvalitetsredovisningar även i förskoleverksamheten Kvalitetsredovisningar syftar till att främja ett systematiskt kvalitets- och utvecklingsarbete. De skall vara ett stöd i ett ständigt pågående förbättringsarbete. Kvalitetsredovisningarna skall vara offentliga så att föräldrar och andra berörda skall kunna ta del av dem. omfattas även kommunernas förskoleverksamhet av krav på kvalitetsredovisningar. I förslaget till ny skollag som har remitterats av Utbildnings- och föreslås att även förskola som bedrivs av enskild skall tillämpa bestämmelserna om kvalitetsredovisning. Ansvaret för barnens utveckling och lärande Förskollärare och barnskötare skall gemensamt bidra till barnens allsidiga utveckling och lärande. Läroplanen riktar sig till hela arbetslaget och förutsätter att all personal medverkar i den pedagogiska verksamheten. Regeringen anser att förskollärarna skall ha det övergripande pedagogiska ansvaret i förskolans arbete. Det ligger i kommunernas intresse som arbetsgivare att såväl förskollärarnas som barnskötarnas erfarenheter och kompetens tas till vara. Genom den nya eftergymnasiala påbyggnadsutbildningen för barnskötare ger staten kommunerna ett verktyg för att utbilda och kompetensutveckla barnskötarna. Det kan bli en betydande brist på utbildade lärare med inriktning mot de tidiga åldrarna. Därför fick lärosäten med lärarutbildning tydliga examinationsmål att uppfylla för . Regeringen avser att fortsätta följa utvecklingen för att säkerställa att behovet av utbildad personal till förskolan tillgodoses. Regeringen ser också satsningarna på ökad personaltäthet och att förslaget om att förskolan blir en egen skolform som stärkande för Jämställdhet är en del av värdegrunden i förskolan. Erfarenheter visar dock att jämställdheten inte genomsyrar verksamheten i den utsträckning som förskolans läroplan anger. För att stärka förskolornas förutsättningar att arbeta med jämställdhetsfrågor har regeringen tillsatt en delegation för jämställdhet i förskolan. Den har till sitt förfogande och har delat ut pengar till 26 lokala projekt. Dessa skall nu följas upp för att sprida kunskap och erfarenhet av jämställdhetsprojekt. Delegationens delbetänkande Den könade förskolan om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete (SOU 2004:115) har varit ute på remiss och bereds nu på Ut- bildnings- och . har alla kommuner erbjudits att utbilda genuspedagoger. De skall kunna tillföra kunskap och vara drivande i jämställdhetsarbetet. Det krävs dock att förskolans ledning, rektorer och lokala politiker, också engagerar sig tillsammans med förskolans arbetslag för att ett verkligt jämställdhetsarbete skall komma till stånd. Jämställdhet skall vara ett av de områden som följs upp i förskolornas kvalitetsredovisningar. Förstärkt mångkulturell identitet i förskolan genom en ändring i läroplanen Förskolan har fått ett förtydligat uppdrag att stärka barns språk- och identitetsutveckling. Det gäller såväl barn med utländsk bakgrund som barn inom minoritetsgrupper. Förskolan skall medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att både utveckla det svenska språket och sitt modersmål. Det ger barnen en trygghet i sin kultur och en bättre möjlighet att utveckla kunskaper även inom andra områden. Det förtydligade uppdraget för förskolan följs även av ett nytt mål att sträva 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 efter i läroplanen. Alla barn skall lämna förskolan med en obeveklig tro på sin egen förmåga, och en lust att lära. statistik visar att antalet öppna förskolor minskar återigen. Det är en bekymmersam utveckling eftersom den öppna förskolan fyller andra behov än den ordinarie förskolan. Regeringen har därför från genomfört en förordningsändring så att även öppna förskolor kan tilldelas medel som kommunerna får för kvalitetssäkrande åtgärder sedan införandet av maxtaxan. Utöver det har fått i uppdrag att göra en nationell uppföljning av den öppna förskolan. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att sprida kunskap om den pedagogiska verksamheten vid öppna förskolor och dess betydelse för barn och vuxna. Båda uppdragen skall redovisas . Regeringen kommer att följa utvecklingen noga. Förskoleklassen skall vara en brygga mellan förskola och skola. Förskolans pedagogiska tradition med lek, skapande och barnets eget utforskande skall vara utgångspunkten för förskoleklassens verksamhet, som den förbereder eleverna för skolan. Det finns möjlighet för en elev att starta förskoleklassen . Denna flexibilitet möjliggör att start i förskoleklassen kan anpassas efter barnets förutsättningar. social och etnisk bakgrund. Regeringen har gjort stora satsningar för att förbättra utbildningsvillkoren för elever med utländsk bakgrund. beslutade regeringen att ge Myndigheten för skolutveckling (MSU) som sitt största och viktigaste uppdrag att arbeta för en förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. Uppdraget skall slutrapporteras . I budgetpropositionen aviserade regeringen att det skall avsättas 70 respektive för förstärkta satsningar på skolor i segregerade områden. Särskild vikt skall läggas på insatser för språkutveckling för elever med utländsk bakgrund, såväl vad gäller svenska språket som modersmålet och insatser för läsutveckling skall prioriteras. Vidare skall ett nätverk av magnetskolor skapas. Dessa magnetskolor är skolor i utsatta områden vilka ges förutsättningar att knyta till sig de bästa lärarna och uppnå de bästa resultaten så att de blir attraktiva val för alla elever oavsett bakgrund. Den nuvarande skollagen började gälla 1986. har ett stort antal reformer genomförts inom skolans område vilket gör att det finns behov av en förändring av gällande skollag. Utbildnings- och arbetar med ett förslag till moderniserad skollag som regeringen avser att presentera . Inriktningen i detta förslag till ny skollag är att skolan skall ge alla elever nödvändiga kunskaper , att trygghet och studiero skall råda i skolan samt att kompetenta och behöriga lärare är en av skolans främsta tillgångar. Regler och mål skall vara så långt som möjligt 4.7.4Grundskolan och fritidshemmet gemensamma för alla skolor oavsett huvudman. Den sammanhållna skolan är grunden för det svenska skolsystemet. Den sammanhållna skolan bärs upp av den grundläggande idén om att samhället och skolan fungerar bäst när barn med olika bakgrund och erfarenheter möts och utbyter idéer med varandra. Den svenska skolan skall vara en skola för alla barn och ungdomar, där varje elev möts utifrån sina behov och förutsättningar, oberoende av Samma höga krav på utbildningens kvalitet och innehåll skall ställas på alla skolor. Förslaget har remitterats. Att kunna läsa, skriva och räkna är grundläggande färdigheter för att klara sig i skolan och i livet.