prop · GT03201 · 2006-05-02 00:00:00 — Under de därpå följande två åren berättigar tidningen, såvida den inte åter ger rätt till oreducerat driftsstöd, till hälften respektive en fjärdedel av det stödbelopp som lämnades som stödet var oreducerat. Stöd till lågfrekventa dagstidningar Vid en kartläggning av de driftsstödsberättigade lågfrekventa dags- tidningarna kan det konstateras att flertalet av tidningarna har mindre upplagor och att endast en av tidningarna utkommer . Förhållandet hänger enligt kommitténs bedömning samman bl.a. med att de driftsstödberättigade lågfrekventa dagstidningarna inte berät- tigar till högre driftsstöd vid större upplagor eller ökad periodicitet sam- tidigt som tidningarna inte fullt ut kan kompensera de ökade kostnaderna för större upplagor och högre utgivningsfrekvens med abonnent- och reklamintäkter av motsvarande storlek. För att stimulera lågfrekventa dagstidningar att öka sin upplaga och sin periodicitet anser kommittén att det bör inrättas en bidragstrappa för låg- frekventa dagstidningar utan riksspridning samt att tvådagarstidningar skall berättiga till högre stöd än endagstidningar. Enligt kommitténs bedömning finns det därmed inte längre skäl att göra åtskillnad mellan lågfrekventa dagstidningar med eller utan riksspridning. De förslag kommittén lämnar i denna del innebär följande. För en endagstidning med en abonnerad upplaga överstigande 1 500 exemplar bör det årliga driftsstödet uppgå till av det årliga stöd som lämnas till en lågfrekvent dagstidning enligt nuvarande 2 kap. 6 § presstödsförordningen (1990:524). För en tvådagarstidning med en upplaga överstigande 1 500 exemplar bör det årliga drifts- stödet uppgå till ett belopp som motsvarar av det drifts- stöd som bör lämnas till en endagstidning. Driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar bör höjas successivt vid abonnerade upplagor överstigande 2 000, 3 000, 5 000, 7 000, 8 000 och 9 000 exemplar. För en endagstidning med en abonnerad upplaga överstigande 2 000 exemplar bör driftsstödet höjas med en tredjedel av det belopp en endagstidning med en upplaga understigande 2 000 exemplar berättigar till. Vid var och en av de två nästföljande upp- lagenivåerna, 3 000 respektive 5 000 exemplar, bör stödet höjas av det belopp en endagstidning med en abonnerad upplaga understigande 2 000 exemplar berättigar till. Vid var och en av de tre nästföljande upplagenivåerna, 7 000, 8 000 respektive 9 000 exem- plar, bör driftsstödet höjas med en tredjedel av det driftsstöd som en endagstidning med en upplaga understigande 2 000 exemplar berät- För tvådagarstidningar bör driftsstödet höjas enligt samma modell som för endagstidningar. Vid varje given upplagenivå bör stödet för en tvådagarstidning vara högre än stödet för en Höjd gräns för hushållstäckning för lågfrekventa dagstidningar Enligt kommitténs bedömning finns det inte längre något skäl till att gränsen för högsta hushållstäckning för att en dagstidning skall kunna berättiga till driftsstöd är lägre för lågfrekventa dagstidningar än för hög- och medelfrekventa dagstidningar. Kommittén föreslår därför att högsta täckningsgrad för att en lågfrekvent dagstidning skall kunna berättiga till allmänt driftsstöd bestäms till . Utökade möjligheter till marknadsföringskampanjer för En av de enskilt viktigaste faktorerna för att en lågfrekvent dagstidning skall kunna etableras och växa är att tidningen har goda möjligheter att använda sin egen tidning i marknadsföringssyfte. beviljar regelmässigt dispens en gång och tidningstitel för att en driftsstödsberättigad lågfrekvent dagstidning skall kunna göra ett s.k. totalutskick och bibehålla rätten till drifts- Kommittén bedömer att det finns utrymme att något utvidga utrymmet för dispens utan risk för att presstödet kommer att användas på ett sätt som strider mot de presspolitiska intentionerna. slår i denna del följande. I presstödsförordningen (1990:524) bör det föreskrivas att på ansökan från ett tidningsföretag som ger ut en lågfrekvent dagstidning skall bevilja företaget att undanta ett nummer av dagstidningen från bestämmelsen i 2 kap. 3 § presstöds- förordningen (1990:524) i den del som föreskriver att en lågfrekvent dagstidnings totalupplaga skall till övervägande del vara abonnerad om utgivningen av numret är ett väsentligt led för att etablera eller utveckla en abonnerad lågfrekvent dagstidning. För en och samma tidningstitel får sådant undantag beviljas högst fem gånger under ett och samma Rätten till tidsbegränsat driftsstöd vid sjunkande upplagor avskaffas I linje med kommitténs förslag ligger att driftsstödet bör stimulera dags- tidningsföretag att öka sina tidningars upplaga och periodicitet. kommitténs mening bör driftsstöd inte lämnas till dagstidningar som inte förmår uppfylla huvudreglerna i presstödförordningen om driftsstöd. bakgrund härav föreslår kommittén att en lågfrekvent dagstidning inte bör ha rätt till driftsstöd enligt en bestämmelse motsvarande 2 kap. 6 a § presstödsförordningen (1990:524). Driftsstöd i särskilt fall avskaffas Möjligheten för dagstidningar att erhålla driftsstöd i särskilt fall tillkom då det fanns begränsade möjligheter för svenska med- borgare utomlands att informera sig om skeenden i . bedömer att det numera inte finns sådana begränsningar som motiverar ett driftsstöd i särskilt fall. I praktiken har bestämmelsen om driftsstöd i särskilt fall heller inte fyllt något syfte . därför att möjligheten för en dagstidning att berättiga till driftsstöd i sär- skilt fall jämlikt 2 kap. 9 § presstödsförordningen (1990:524) upphävs. Bestämmelsen om begränsat driftsstöd görs automatiskt verkande Kommittén anser att bestämmelserna om begränsat driftsstöd som åter- finns i 2 kap. 7 och 8 §§ presstödsförordningen (1990:524) bör bibehållas Enligt kommitténs mening bör dock bestämmelsen i 2 kap. 10 § om storleken på det begränsade driftsstödet göras automatiskt Storleken på det begränsade driftsstödet bör därvid motsvara det stöd en endagstidning med en abonnerade upplaga på högst 3 000 exemplar berättigar till. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar Värdet av fortsatta direkta och indirekta stöd Vid en sammanvägd bedömning anser kommittén att fördelarna med de direkta och indirekta stödåtgärderna klart överväger de nackdelar som kan uppstå till följd av stödåtgärderna. En väl fungerande representativ demokrati förutsätter en mångfald av redaktionellt självständiga massmedier som kan informera, granska och tillhandahålla utrymme för en vital opinionsbildning. Utan direkta och indirekta statliga stödåtgärder på dagstidningsmarknaden finns det en påtaglig risk för att antalet tidningstitlar skulle minska avsevärt. Kommittén delar därvid Press- utredningen -94:s bedömning att ett ekonomiskt stöd till dagstidnings- företagen är ett oundgängligt medel för att värna om mångfald och fri Sett utifrån de dagstidningar som gavs ut bedömer kommittén att förslaget om en generell höjning av driftsstödet för samtliga driftsstöds- berättigade dagstidningar utom för storstadstidningarna leder till kost- Vidare bedöms kommitténs förslag om ny driftsstödstrappa för lågfrekventa dagstidningar, både riksspridda och icke riksspridda, leda till kostnadsökningar på . naderna för förslaget om ett särskilt distributionsstöd beräknas uppgå till högst tio mnkr . Tillsammans med kommitténs övriga förslag, bl.a. förslaget om sänkt gräns för abonnerad upplaga från 2 000 exemplar till 1 500 exemplar och förslagen som underlättar utgivningen av dagstid- ningar som inte i huvudsak är skrivna på svenska, uppskattas merkost- naderna till femtio mnkr under överblickbar framtid. Slutligen innebär kommitténs förslag om tillfälligt distributionsstöd tillkommande kostnader på fem mnkr vid fullt utnyttjande av stödet. I fråga om finansiering av kommitténs förslag konstaterar kommittén att statens kostnader för driftsstödet minskade . Enligt kommitténs uppfattning bör det utrymme som frigjordes genom att kostnaderna för driftsstöd detta år minskade användas för att finansiera kommitténs förslag. Vidare har kommittén föreslagit att det sammanlagda årliga allmänna driftsstöd en storstadstidning som högst kan berättiga till sänks med 4,5 mnkr. Sänkningen föreslås ske stegvis med 1,5 mnkr och inledas . Även den kostnadsbesparing för staten som sistnämnda förslag innebär (sett utifrån situationen på dagspressmarknaden ) bidrar till att täcka de ökade kostnader som kommitténs förslag kan komma att leda till men som är svåra att förutse. Utredningar visar att kvinnor och män läser dagstidningar i ungefär samma utsträckning. Enligt kommitténs bedömning är presspolitiska åtgärder som leder till att dagstidningsläsningen i främjas därför neutrala ur ett jämställdhetsperspektiv. En annan fråga är att kvinnor generellt sett är klart underrepresenterade på ledande befattningar inom tidningsföretagen. Kommitténs slutsats är att det inom ramen för presstödssystemet inte är lämpligt att utforma regler som direkt påverkar könsfördelningen inom tidningsföretagen. Beslut som leder till en jämnare könsfördelning inom tidningsföretagen måste därför fattas av tidningsföretagen själva. En åtgärd som kan underlätta tidningsföretagens arbete i detta avseende är tydliggörande och spridande av information om den könsfördelning som råder inom tidningsföretagen. Tidningsföretagens egen bransch- organisation torde ha resurser att iordningställa och belysa sådant material. Vidare skulle eller annan lämplig myndighet kunna ges i uppdrag att redovisa en sammanställning av den könsmässiga fördelningen bland ledande befattningshavare hos samtliga de företag som ger ut dagstidningar. Redovisningen bör omfatta styrelser, verkställande direktörer och ansvariga utgivare. Förekomsten av statliga direkta och indirekta stöd på dagspress- marknaden leder bl.a. till att utgivningen av flera tidningstitlar kan bibehållas på många utgivningsorter. Kommittén bedömer att de förslag som presenterats också kan leda till nyetableringar av tidningar, inled- ningsvis lågfrekventa dagstidningar, men också tidningar med högre utgivningsfrekvens. Kommittén bedömer således att förslagen har en positiv effekt på sysselsättningen samt på små företags arbets- förutsättningar och konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Följande remissinstanser har yttrat sig över kapitel 3 i betänkandet Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8). , , , , , , , , i , , , Tidningsutgivarna, , Pres(s)gruppen, Annonsörer (tidigare ), och . Justitiekanslern, , Akademikers Central- organisation och kommuner och landsting har i sina remissvar angett att de avstår från att yttra sig över kapitel 3 i betänkandet. Därutöver har skrivelser inkommit från , Grafiska Före- tagens Förbund, och . Tidningar som beviljats driftsstöd 2000-2006 (tkr)1 1 Observera att det är möjligt för tidningar som inte haft driftsstöd att söka stöd varför totalsumman kan ändras något. Viikkoviesti/Ruotsin Sanomat Ord och uttryck på presstödsområdet Presstödsförordningen (1990:524) innehåller bestämmelser om statligt stöd till företag som ger ut dagstidningar. I förordningen finns följande förklaringar till ord och uttryck som används på presstödsområdet. Observera att definitionen av begreppet dagstidning i förordningen anger att dagstidningens egna redaktionella innehåll skall utgöra av dess totala redaktionella innehåll. I denna proposition föreslås att gränsen i stället höjs till . En allmän nyhetstidning eller publikation av dagspresskaraktär med reguljär nyhets- förmedling eller allmänpolitisk opinionsbild- Den skall normalt komma ut med minst ett nummer och ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska samt i huvudsak distribueras inom landet. vidare komma ut under ett eget namn och dess egna redaktionella innehåll skall utgöra av dess totala redaktionella Med dagstidning avses inte en tidning som normalt kommer ut med ett eller två nummer och vars redaktionella innehåll till övervägande del är inriktat på avgränsade intresseområden eller delar av samhället såsom näringsliv och affärsverk- samhet, konsumentpolitik, miljöfrågor, idrott, friluftsliv eller frågor med anknytning till kyrkoliv och religion. En dagstidning som normalt utkommer med sex eller sju nummer . En dagstidning som normalt utkommer med tre till fem nummer . En dagstidning som normalt utkommer med ett eller två nummer . Den kommun där tidningens huvudredaktion En dagstidning som har , eller som utgivningsort och som under det senaste kalenderåret före det år som stödet avser hade ett redaktionellt innehåll Geografiskt område som framgår av bilaga till presstödsförordningen (1990:524). Att huvuddelen av upplagan avsätts i minst hälften av blockregionerna utanför utgiv- ningsregionen och i olika delar av landet. En tidnings medelnettoupplaga. En tidnings totala distribuerade upplaga med avdrag för lösnummerreturer och fasta arbets- Tidningens upplaga multiplicerad med det antal nummer som normalt ges ut . Andelen betalt utrymme av hela tidnings- utrymmet under ett kalenderår. Andelen utrymme av hela tidningsutrymmet som används för direkt mark- nadsföring av den egna tidningsutgivande Hela tidningsinnehållet, mätt i spaltmeter, under ett kalenderår med undantag av annons- andelen och andelen egna annonser. En tidnings genomsnittliga procentuella spridning bland hushållen på utgivningsorten nämnden får bestämma att en tidnings täck- ningsgrad skall beräknas för en del av utgiv- ningsorten eller för ett annat område än utgivningsorten, om det med hänsyn till verk- samhetens inriktning är uppenbart att utgiv- ningsorten inte är tidningens egentliga sprid- Uppstår ett decimaltal när täck- ningsgraden beräknas, skall detta avrundas till närmaste hela tal. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , Y. , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , , . Regeringen beslutar proposition 2005/06:201 Morgondagens nyheter nya villkor för driftsstödet till dagstidningar