prop · GT03210 · 2006-05-24 00:00:00 — får äga maximalt av röstetalet i svenska noterade aktiebolag. begränsning av Sjätte innehav när det gäller onoterade bolag eller börsnoterade riskkapitalbolag som i sin tur investerar i onoterade Sjunde AP-fondens roll i premiepensionssystemet Medan övriga fonder fullgör en buffertfunktion inom fördelnings- systemet, och därtill förväntas bidra till inkomstpensionens långsiktiga finansiering, är Sjunde AP-fonden en del av det fullt fonderade premie- pensionssystemet. Sjunde AP-fonden, den tidigare sjunde fondstyrelsen, inrättades ursprungligen 1998 och inledde verksamhet när valen av fonder ägde rum inom premie- pensionssystemet. Sjunde AP-fonden är en av systemets 83 fond- förvaltare.17 Sjunde AP-fonden förvaltar Premiesparfonden och Premievalsfonden för de ändamål som framgår av bestämmelserna om premiepension i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. Förvaltningen skall ske uteslutande i pensionsspararnas intresse. Sjunde AP-fonden lyder under samma övergripande regelverk som gäller för FörstaFjärde AP-fonderna. Kravet på låg risk gäller emellertid inte Sjunde AP-fondens förvaltning av Premievalsfonden, eftersom denna är fullt konkurrens- utsatt. Hänsyn till miljö och etik skall tas i placeringsverksamheten, utan att avkall görs på det övergripande målet om hög avkastning. Som framgått skall den totala risknivån i Premiesparfonden vara låg, varvid risk och avkastning skall tolkas i termer av utgående pensioner. Eftersom medlen i Premiesparfonden och Premievalsfonden förvaltas för individuella pensionssparares räkning, bärs risken av samma individer som erhåller den motsvarande avkastningen. Avvägningen mellan förväntad avkastning och risk kan därmed överlåtas till individen genom val av fond. När det gäller ickeväljarna, vars premiepensionsmedel förs till Premiesparfonden, måste Sjunde AP-fonden genomföra avvägningen mellan förväntad avkastning och risk i deras ställe. Sjunde AP-fonden lyder dessutom under tillämpliga delar av lagen (2004:46) om investeringsfonder. Utöver den senare lagens bestämmelser om förvaltning av värdepappersfonder är Sjunde AP- fonden förhindrad att förvärva av röstetalet i ett svenskt eller utländskt aktiebolag och är i normalfallet dessutom förhindrad att rösta för aktierna i svenska aktiebolag. För Sjunde AP-fon- den finns inget krav på en minsta andel extern förvaltning. har i sitt betänkande (SOU 2005:87) föreslagit att Premiesparfonden skall ges en generationsfondprofil, öppnas för aktiva val och att Premiesvalsfonden avvecklas. Utredningen föreslår även att kravet på låg risk skall ersättas av en aktsamhetsprincip, i likhet med vad som gäller på tjänstepensionsområdet och att Sjunde AP-fonden skall få rätt att rösta för fondens svenska aktier. förslag har remissbehandlats och bereds inom . 17 Vid utgången av 2005 ingick det i premiepensionssystemet 83 fondförvaltare som tillsammans förvaltade 725 fonder (Årsredovisning för FörstaFjärde AP-fonderna har bedrivit verksamhet med de nya placeringsreglerna som grund under sammanlagt . Som en följd av det nya regelverket bytte den sammanlagda buffertfonden inriktning , från att till övervägande del placera fondkapitalet i räntebärande instrument till att investera i aktier. förändrades inriktningen från att huvudsakligen placera fondkapitalet i svenska finansiella instrument till att investera globalt. Den sammanlagda buffertfonden omfattar, förutom FörstaFjärde AP- fonderna, även samt de två s.k. avvecklingsfonderna som förvaltar onoterade värdepapper som inte fördelats mellan Första Fjärde AP-fonderna.18 Vissa förändringar av den övergripande portföljstrukturen har skett . Andelen utländska värdepapper har ökat både i aktie- och i obligationsportföljen. På aktiesidan är visserligen förändringen relativt marginell, en procentenhet till . Det utländska obligationsinnehavet har däremot ökat , till att nu omfatta av totalportföljen. Trots det ökade innehavet av utländska värdepapper har valutaexponeringen minskat i totalportföljen; fonderna fortsätter alltså att ta betydligt mindre valutarisk än vad regelverket tillåter. Valutarisken på aggregerad nivå uppgick till vid årets slut.19 Värt att notera är också att andelen realränteobligationer har minskat både i relativa och i absoluta tal, och uppgår nu till av fondkapitalet eller . Tabell 3.4 Den sammanlagda buffertfondens sammansättning 20032005 (miljarder kr). Övrigt (inkl. fastigheter) *) Egna beräkningar av Andra och Fjärde AP-fondernas innehav av utländska obligationer respektive realränteobligationer med ledning av redovisningsinformation. Svenska obligationer inkluderar dessutom kassa. Det samlade fondkapitalet i buffertfonderna ökade med under loppet av 2005 till följd av ett positivt marknadsvärderat resultat på och ett fortsatt positivt nettoflöde av pensionsavgifter som uppgick till (tabell 3.5). Överskottet av pensionsavgifter utöver pensionsbetalningar var medan kostnaderna för ålderspensionssystemets administration precis som uppgick till . Tabell 3.5 Det summerade fondkapitalets utveckling 19602005 (miljarder kr). 18Första AP-fondens avvecklingsfond samt Fjärde AP-fondens särskilda förvaltning. 19Uttryckt som andel av FörstaFjärde AP-fondernas sammanlagda fondkapital motsvarade fondernas valutaexponering vid utgången av 2005. Denna andel var enligt lag begränsad till detta år. -169,1 -164,8 -138,8 -77,4 -19,0 -1,2 -45,0 -1,2 -1,2 -1,1 -0,5 -0,2 -0,1 Tillfört kapital, netto -40,6 Med ledning av detaljerade uppgifter om pensionsavgifter och pen- sionsbetalningar, inklusive tidpunkterna för dessa betalningsflöden, är det möjligt att beräkna AP-fondernas samlade kapitalavkastning i form av en kapitalvägd avkastning (internränta). Mätt på detta sätt uppgick totalavkastningen (se tabell 3.6). uppgick inflationen under loppet av året till , mätt med konsumentprisindex, varför buffertfondernas samlade reala avkastning blev . Den reala avkastningen har därmed varit mycket hög i följd, vilket återhämtat förlusterna . Detta betyder att uppgick den genomsnittliga avkastningen till , vilket överstiger den genomsnittliga inflationen . sedan reformen genomfördes är följaktligen den reala långsiktiga avkastningen i systemet som helhet positiv. Tabell 3.6 Resultatsammanställning för summan av buffertfonder. Nettoflöde (mdkr) -142,8 Utgående fondkapital (mdkr) Avkastning (procent p.a. -15,0 -4,4 Real avkastning (procent p.a.) -16,7 -6,9 * Beräknad som kapitalvägd avkastning (internränta) med hänsyn tagen till flöden till och från den aggregerade buffertfonden, inklusive tidpunkten för dessa, under respektive år. Kostnaderna för buffertfondernas kapitalförvaltning har stigit efter reformen, vilket inte minst har samband med ökade kostnader för extern förvaltning. Under förra årets utvärdering gjordes en särskild genomgång av fondernas kostnadsstruktur i förhållande till normalkostnaderna för liknande förvaltning (skr. 2004/05:130). På den grunden inledde regeringen en dialog med AP-fondernas styrelser i syfte att förbättra fondernas kostnadseffektivitet. I det reformerade pensionssystemet reducerar administrationskostna- derna utestående pensionsbehållningar, dock inte pensioner som har börjat utbetalas. Genom en förändring av FörstaFjärde AP-fondernas redovisningsprinciper minskar den andel av fondernas kostnader som belastar de försäkrades pensionsbehållningar (tabell 3.7). Detta innebär även att kostnaderna för fondförvaltningen inte är jämförbara med förra årets kostnader. Pensionssystemets årsredovisning 2005, s. 16 och 34. Tabell 3.7 Buffertfondernas administrationskostnader enligt pensionssystemets årsredovisning (mnkr). Andel av fondkapital* *) Genomsnitt av ingående och utgående fondkapital respektive år. FörstaFjärde AP-fondernas förändrade redovisningsprinciper innebär att endast interna kostnader fortsättningsvis redovisas som förvaltningskostnader. Externa förvaltningskostnader och depåkostnader benämns provisionskostnader och redovisas som en negativ intäkt. Dessutom görs en uppdelning av provisionskostnaderna i fasta avgifter respektive resultatberoende avgifter. De sistnämnda nettoredovisas i resultatet i stället för i provisionskostnader i resultaträkningens uppställning. En jämförelse mellan tabellerna 3.7 och 3.8 visar att de förändrade redovisningsprinciperna innebar en reduktion av de redovisade kostnaderna 2004 med , jämfört med tidigare redovisning, vilket motsvarade av genomsnittligt fondkapital. Denna förändring avser resultatberoende avgifter till externa förvaltare, dvs. avgifter som utbetalas under förutsättning att förvaltningen överträffat uppställda mål. har dessutom FörstaFjärde AP-fondernas redovisning förändrats när det gäller avgifter till riskkapitalföretag eller fonder som huvudsakligen placerar i onoterade aktier (riskkapitalfonder). Under förutsättning att avtalen med dessa fonder innehåller en klausul som föreskriver att återbetalning av inbetalda förvaltningsavgifter skall föregå eventuell vinstdelning får, enligt fondernas gemensamma redovisningsprinciper, förvaltningsavgifterna bokföras som en fordran. Detta förutsätter att vinstdelning kan bedömas vara sannolik. , som är specialiserad på området, har dock valt att kostnadsföra alla avgifter till riskkapitalfonder. Det innebär att de redovisade kostnaderna för onoterade aktier är jämförbara mellan FörstaFjärde AP- fonderna å ena sidan och å andra sidan.20 Tabell 3.8 Buffertfondernas kapitalförvaltningskostnader enligt nya redovisningsprinciper (mnkr). Andel av fondkapital* *) Genomsnitt av ingående och utgående fondkapital. 20 Avgifter till riskkapitalfonder som inte kostnadsförts i FörstaFjärde AP-fondernas redovisning uppgick till 2005. I detta avsnitt görs en sammanställning av AP-fondernas årsredo- visningar avseende redovisade resultat, fondernas portföljstruktur och, i förekommande fall, förändringar inom förvaltningsverksamheten. FörstaFjärde AP-fonderna har ett i grunden identiskt uppdrag att förvalta diversifierade portföljer av marknadsnoterade aktier och obligationer som är utgivna för allmän omsättning, inhemska såväl som utländska. Därtill har fonderna vissa möjligheter att investera i onoterade fastighetsaktier samt i riskkapitalbolag och fonder som i sin tur investerar i onoterade aktier. Fondernas avkastning blev mycket god 2005, främst genom en gynnsam utveckling på världens aktiemarknader. Den svaga kronkursen bidrog även till att höja avkastningen i kronor på gjorda utlandsplaceringar, i den mån dessa inte valutasäkrats. FörstaFjärde AP- fonderna gynnades även av en mycket hög avkastning på aktier i , som fonderna äger gemensamt med en fjärdedel var. Den rapporterade avkastningen inom 2005 blev , vilket beror på en god utveckling inom fastighetsbeståndet men också på förändrad värderingsprincip. Som en anpassning till marknadspraxis har den substansrabatt som tidigare tillämpats vid värdering av aktierna i tagits bort. Vid oförändrad värderingsmetod hade avkastningen på placeringar i uppgått till . Första AP-fondens resultat blev (föregående år), vilket motsvarar en avkastning före förvaltningskostnader på (11,). miljarder kronor (från föregående år). Första AP-fonden har som mål för verksamheten att avkastningen med god marginal skall överstiga den lägsta nivå som behövs för att förvaltningen är målet att avkastningen före kostnader skall överträffa jämförelseindex på årsbasis. uppnåddes det operativa målet med bred marginal. på noterade tillgångar, som kan förvaltas löpande , var 17,0 procent (11,föregående år), vilket översteg jämförelseindex (0,föregående år). Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till (), vilket motsvarar (0,) av ett schablonmässigt beräknat Genom en förändring av AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper har de av Första AP-fonden Skr. 2005/06:210 redovisade totala kostnaderna reducerats med 2005 (9 2004), varav () avser resultatberoende avgifter till externa förvaltare. Resultatberoende avgifter utbetalas under förutsättning att förvaltningens resultat har överträffat uppställda mål. Tabell 4.1 Första AP-fondens redovisade avkastning före kostnader 2004 och 2005 (procent). -0,2 -0,2 -0,5 *) Exklusive strategisk och taktisk allokering. Som framgår av tabell 4.1 bidrog primärt svenska och utländska aktier samt övriga placeringar () till Första AP-fondens totala avkastning. Fondens operativa resultat 2005 förklaras av, i tur och ordning, externt förvaltade medel, valutaförvaltning, taktisk allokering samt strategisk allokering. Även den interna aktieförvaltningen har bidragit positivt. Vid utgången av året omfattade de externt förvaltade medlen (24,) av fondkapitalet som fördelats på 14 separata uppdrag, varav samtliga bidrog positivt . Fondens aktiva risker har befunnit sig i intervallet 0,20,, vilket bl.a. beror på en uppdelning av portföljen i ett större antal förvaltningsmandat som skall vara oberoende av varandra. En stor andel av dessa förvaltningsmandat har utfallit positivt , vilket bidragit till en extremt hög aktiv avkastning i förhållande till genomsnittliga aktiva risker (förhållandet mellan dessa storheter, den s.k. informationskvoten, uppgick till 3,9). Mätt uppgår den årliga genomsnittliga informationskvoten till knappt 0,7. Tabell 4.2 Första AP-fondens portfölj 2004 och 2005. -2,0 -1,1 Övrigt (inkl. fastigheter) *) Inklusive derivatpositioner var fondens totala marknadsexponering lägre än fondkapitalet, vilket främst beror på en kraftig undervikt i nominella obligationer. Efter en omstrukturering av förvaltningsuppdragen förvaltas inneburit att andelen aktivt eller semiaktivt förvaltade medel har ökat till Skr. 2005/06:210 () av fondkapitalet samt att andelen externt förvaltade medel har ökat till () av fondkapitalet. Som framgår av tabell 4.2 var Första AP-fondens aktieandel marginellt högre vid utgången av 2005 jämfört med året innan, medan det skett omfördelning inom obligationsportföljen mot utländska placeringar (med beaktande av derivatpositioner är exponeringen mot svenska obligationer ännu mindre). i omfattar Första AP- fondens övriga placeringar mindre innehav i två riskkapitalfonder. Andra AP-fondens resultat uppgick till (föregående år), vilket motsvarar en avkastning på före förvaltningskostnader (11,föregående år). Fondkapitalet steg till (föregående år). Andra AP-fonden har som övergripande mål att maximera avkastningen så att konsekvenserna av den automatiska balanseringen minimeras över tiden. Andra AP-fonden har även formulerat ett realt avkastningsmål som uppgår till . För den operativa förvaltningen gäller som mål att avkastningen skall överstiga jämförelseindex före kostnader. Det reala avkastningsmålet och målet för den operativa förvaltningen har inte uppnåtts . har fondens avkastning med bred marginal uppnått det reala avkastningsmålet. Målet för fondens operativa förvaltning har inte uppnåtts. översteg avkastningen på Andra AP-fondens noterade tillgångar jämförelseindex (-0,föregående år). Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till 2005 (föregående år), vilket motsvarar (0,) av ett schablonmässigt beräknat genomsnittligt fondkapital. Genom en förändring av AP- fondernas gemensamma redovisningsprinciper har de av Andra AP- fonden redovisade förvaltningskostnaderna reducerats med 2005 (2004), varav () avser resultatberoende avgifter till externa förvaltare. Resultatberoende avgifter utbetalas under förutsättning att förvaltningens resultat har överträffat uppställda mål. Tabell 4.3 Andra AP-fondens redovisade avkastning före kostnader 2004 och 2005 (procent). -2,9 -1,2 -0,3 -0,3 -0,4 Andra AP-fonden överträffade jämförelseindex 2005, vilket bl.a. beror goda resultat i förvaltningen Dessutom bidrog taktisk allokering. En andel av fondens svenska Skr. 2005/06:210 aktieportfölj, de s.k. speciella innehaven som förvaltas utifrån en längre horisont, bidrog negativt till fondens aktiva avkastning detta år. Andra AP-fondens aktiva risk för noterade tillgångar uppgick till vid utgången av året, vilket var oförändrat jämfört med året innan. Förvaltningen av svenska aktier resulterade i en god avkastning jämfört med ett sedvanligt marknadsindex, men understeg fondens jämförelseindex som bl.a. innehåller en större exponering mot småbolag. Andra AP-fonden rapporterar val av jämförelseindex som en separat värdeskapande aktivitet. Fondens index för svenska aktier är ett exempel på detta. Den större exponeringen mot småbolag har inneburit en ännu högre avkastning jämfört med Stockholmsbörsens benchmarkindex (SBX). Dessa förändringar av sedvanliga marknadsindex har tillsammans bidragit till fondens totala avkastning . har Andra AP-fonden infört en mer renodlad förvaltningsstruktur genom en uppdelning i bas- och specialmandat (core-satellite). Medan basmandaten förvaltas passivt eller indexnära, ofta internt, koncentreras risktagandet till specialmandat inom vissa områden, företrädesvis förvaltningsuppdrag med global räckvidd. Andelen extern förvaltning har minskat till (föregående år). Tabell 4.4 Andra AP-fondens portfölj 2004 och 2005. Avser exponering, dvs. inklusive positioner i derivat. *) Schablonmässig bedömning på grundval av normalportföljens sammansättning. avvecklades Andra AP-fondens innehav i hedgefonder, vilket minskade exponeringen något mot alternativa investeringar (tabell 4.4). reducerades exponeringen mot realränteobligationer och utökades exponeringen mot globala aktier och svenska nominella obligationer. Inom den globala aktieportföljen skedde en omfördelning, motsvarande av fondkapitalet, från utvecklade marknader till tillväxtmarknader (emerging markets). Som en följd av detta höjdes även måttet för valutarisk i normalportföljen från nio till av fondkapitalet. i , som ägs gemensamt av FörstaFjärde AP-fonderna, äger Andra AP-fonden en tredjedel av fastighetsbolaget som gav en avkastning på under 2005.21 Andra AP-fonden har gjort utfästelser om sammantaget i 13 riskkapitalfonder, varav 21 har Andra AP-fonden utökat sitt ägande i från en tredjedel till 50 procent av aktiekapitalet. För dessa placeringar rapporterar Andra AP-fonden en Skr. 2005/06:210 avkastning på . Tredje AP-fondens resultat uppgick till (föregående år), vilket motsvarar en avkastning före förvaltningskostnader på (11,föregående år). Fondkapitalet steg till (föregående år). Tredje AP-fondens långsiktiga mål är att kapitalet skall växa efter avräkning för inflationen. Fondens reala avkastning 20012005 uppgick till i genomsnitt och ligger därmed något under målet. Målet för Tredje AP-fondens operativa förvaltning har varit att överträffa jämförelseindex med 0,20,efter kostnader. har målet justerats till före kostnader. Målet avser ett årsgenomsnitt för rullande treårsperioder. blev fondens aktiva avkastning, dvs. avkastning utöver index, före kostnader (föregående år). Resultatet ligger därmed inom ramen för långsiktig måluppfyllelse. Sedan starten rapporterar Tredje AP-fonden ett årligt mervärde genom aktiv förvaltning på i genomsnitt före kostnader. i följd uppgick den aktiva risken för den noterade portföljen, mätt som tracking error, till . Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till (föregående år), vilket motsvarar av ett schablonmässigt beräknat genomsnittligt fondkapital (0,föregående år). Genom en förändring av AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper har de av Tredje AP-fonden redovisade förvaltningskostnaderna reducerats med 2005 (2004), varav () avser resultatberoende avgifter till externa förvaltare. Resultatberoende avgifter utbetalas under förutsättning att förvaltningens resultat har överträffat uppställda mål. Tabell 4.5 Tredje AP-fondens redovisade avkastning före kostnader 2004 och 2005 (procent). -3,8 -0,7 *) Avkastningen på utländska obligationer inkluderar valutasäkring. I likhet med de andra buffertfonderna förklaras Tredje AP-fondens avkastning primärt av aktiemarknadernas utveckling och av en god avkastning på övriga (alternativa) placeringar (tabell 4.5). Tredje AP-fondens operativa resultat 2005 bidrog, i tur och ordning, förvaltningen av utländska aktier, taktisk allokering samt förvaltningen av räntebärande tillgångar. Förvaltningen av svenska aktier bidrog negativt till fondens operativa resultat 2005 även om avkastningen var Skr. 2005/06:210 hög i absoluta tal. Många av fondens externa förvaltare levererade en mycket god avkastning i absoluta och relativa termer, med beaktande av uppmätta avvikelser från index. Den s.k. informationskvoten översteg 1,0 i mer än hälften av fallen, vilket även gäller för den internt förvaltade obligationsportföljen. beslutade styrelsen att förändra fondens strategiska portfölj (normalportfölj) genom att utesluta realränteobligationer och halvera obligationsportföljens genomsnittliga löptid samt genom att reducera riktvärdet för fondens valutarisk från av fondkapitalet. har styrelsen beslutat att minska andelen svenska aktier från av fondkapitalet, vilket förefaller ha motiverat en viss anpassning av andelen svenska aktier under loppet av 2005 (tabell 4.6). sker en omfördelning inom aktieportföljen från och övriga till, främst, och s.k. tillväxtmarknader (emerging markets). Även beträffande obligationer flyttas en andel av placeringarna från till andra länder. Styrelsen har reducerat riktvärdet för valutarisk ytterligare till av fondkapitalet. Som framgår av tabell 4.6 har andelen utlandsplaceringar ökat , medan valutaexponeringen vid årets utgång låg vid samma nivå som . Tabell 4.6 Tredje AP-fondens portfölj 2004 och 2005. Tredje AP-fonden utmärker sig genom ett betydande innehav av alternativa placeringar som fördelas på fastigheter, onoterade aktier, infrastruktur och en mindre portfölj av börsnoterade forskningsbolag inom life science. i äger Tredje AP- fonden även skogsfastigheter samt andelar i en fond som placerar i privatfinansierade infrastrukturtillgångar som skolor, vägar och sjukhus. Tredje AP-fonden har en betydande portfölj av placeringar i riskkapitalfonder. ingick fonden 17 nya investeringsåtaganden och har därmed sammantaget 54 sådana åtaganden uppgående till , varav hade investerats vid utgången av 2005. Enligt AP-fondernas placeringsregler får maximalt av fondernas tillgångar placeras i riskkapitalfonder. Tredje AP-fonden har som mål att ligga nära denna gräns i investerat kapital, vilket i så fall innebär att ett högre belopp kommer att vara utfäst för framtida investeringar i onoterade aktier. (föregående år), vilket motsvarar en avkastning på (10,) före kostnader. Fondkapitalets värde ökade till (föregående år). Sedan starten uppgår Fjärde AP-fondens avkastning till , eller efter inflation, vilket tillgodoser ett långsiktigt mål om värdesäkring även om ett sådant specifikt mål inte har preciserats. Däremot har Fjärde formulerat målet att fondens avkastning skall överstiga valt jämförelseindex före kostnader, eller med i genomsnitt . Detta mål har fonden inte uppnått. uppgick den aktiva avkastningen till -0,(-0,föregående år). Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till (föregående år), vilket motsvarar (0,) av ett schablonmässigt beräknat genomsnittligt fondkapital. Genom en förändring av AP- fondernas gemensamma redovisningsprinciper har de av Fjärde AP- fonden redovisade förvaltningskostnaderna reducerats med 2005 (2004), varav () avser resultatberoende avgifter till externa förvaltare. Resultatberoende avgifter utbetalas under förutsättning att förvaltningens resultat har överträffat uppställda mål. rapporterar att ett antal kostnadsbesparande åtgärder har vidtagits, bl.a. genom byte av depåbank och omförhandling av hyresavtalet, som sänkt kostnaderna med på helårsbasis. Medelantalet anställda har dessutom minskat. Tabell 4.7 Fjärde AP-fondens redovisade avkastning före kostnader 2004 och 2005 (procent). -2,2 -2,7 -0,2 -0,1 -0,3 *) Avkastningen på samtliga utländska placeringar inkluderar valutasäkring. Fjärde AP-fondens avkastning har understigit jämförelseindex i följd.