prop · GT031d27 · 2006-01-01 00:00:00 — Utredningens övervägande i dessa frågor baseras på information som är gammal. Den föreslagna organisationskommitténs uppgift kommer fram till sammanslagningen att vara att se till att det tas fram erforderliga analyser för att fastställa det slutgiltiga kapitalbehovet, uppdelat på de ovan nämnda komponenter. På grund av den tid som förflyter mellan gjorda analyser och genomförande av sammanslagningen samt förändringar som kan ske inom denna tidsram finns det risk att värderingen av verksamheterna förändras, nivåerna på rörelsekapital och kassa förändras samt att behovet av kortsiktigt reservkapital kan komma att ändras. Dessa faktorer kan påverka kapitalstrukturen, vilket kan resultera i ett större behov av aktieägartillskott. För att säkerställa att sammanslagningen sker effektivt föreslår regeringen att bemyndigas att förfoga över högst att användas för att genomföra sammanslagningen och skapa lämplig kapitalstruktur i bolaget. De eventuella medel som ersätter den förordade reverslösningen skall leda till en teknisk justering av AMS:s anslagsnivå. Den initiala balansomslutningen i det nya bolaget kommer att uppgå till ca . Av detta står de tillgångar som överförs från ALT och Resurs för ca tre fjärdedelar. In- ledningsvis kommer det nya bolaget att ha en högre andel eget kapital i förhållande till skulder än vad som långsiktigt avses. Anledningen till detta är att reservkapitalet som krävs för sammanslagningen inledningsvis täcks med egna medel. Denna reserv bedöms successivt att användas eller avvecklas , då kapitalstrukturen därmed når den långsiktigt föreslagna. Det nya bolagets långsiktiga soliditet bör ligga på , vilket är rimligt i förhållande till branschen. Det nya bolaget får en god soliditet och rimliga marginaler för att möta risker i form av svängningar i marknaden. Dessutom finns möjligheten att ta upp korta lån på de egna kundfordringarna. Detta dämpar risken för akuta likviditetsproblem. Regeringens mål är att skapa en sund ekonomisk grund i det nya bolaget samt att ge det möjlighet till en långsiktig värdemässigt god utveckling. I förhållande till EG-fördragets regler om statsstöd kan ett kapitaltillskott ges om staten agerar på ett sätt som skulle accepteras av en privat investerare som arbetar på normala mark- nadsmässiga villkor, den s.k. marknadsekonomiska investerar principen. Staten måste därvid jämföras med en privat investerare som har en mer långsiktig syn på lönsamhet. Det föreslagna kapitaltillskottet kan inte antas utgöra statsstöd i EG-fördragets mening med hänsyn till att regeringen avser skapa en kapitalstruktur för det sammanslagna bolaget som följer gängse branschpraxis. Ärendet och dess beredning är ett statligt ägt aktiebolag (tidigare ) som bildades efter beslut av (prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329). Bolaget övertog då den verksamhet med utsändning av rundradio som tidigare bedrevs inom . verkar på grossistmarknaderna för utsändningstjänster för TV och radio samt för vissa andra tjänster inom området för elektronisk kommunikation. Därutöver tillhandahåller bolaget inplacering i samt service och underhåll m.m. Marknaden för utsändning och telekomtjänster genomgår kraftiga förändringar till följd av den snabba utvecklingen av ny teknologi. Som en konsekvens av detta tillkommer nya konkurrenter som erbjuder telefoni, bredband och TV tillgängligt i samma nät. Bolaget hade en stabil utveckling. Satsningen på att bygga digital TV-distribution innebar dock en stor finansiell belastning genom ökad belåning och förluster i verksamheten. Satsningen omfattade dels investeringar i infrastruktur, dels utvecklingen av markbunden be- tal-TV genom dotterbolaget (Boxer),vilket medförde att bolaget fick allvarliga ekonomiska problem. beslutade därför om ett aktieägartillskott på (prop. 2002/03:64, bet. 2002/03:KrU07, rskr. 2002/03:195). har lönsamhet successivt förbättrats. Från en förlust efter finansnetto på -det året, rapporterade bolaget en vinst på . förväntar bolaget en fortsatt stark resultattillväxt. Ett viktigt skäl till förbättringen är 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 det till ägda dotterbolaget , vars lönsamhet starkt förbättrats i takt med en snabbt ökande abonnentstock. Fler digital-TV användare har också inneburit större intäkter för moderbolaget för distribution av digital- TV. Kapitaltillskottet i kombinationen med starkt positiva kassaflöden har möjliggjort återbetalningar av huvuddelen av bolagets lån. Detta har också påverkat resultatet positivt genom lägre räntebetalningar. Vid utgången av 2004 översteg soliditet det långsiktiga målet på . 2004 var omsättningen i koncernen ca och antalet anställda ca 700. Enligt nuvarande bolagsordning skall bedriva utsändning och överföring av radio- och TV-program. Bolaget kan, under förutsättning av begränsad finansiell risk och rörelserisk, vidareutveckla, marknadsföra och utföra andra tjänster med stöd av de resurser som har byggts upp för radio- och TV-verksamheten eller som på annat sätt är förenliga med verksamheten inom radio- och TV-området. skall också enligt nuvarande bolagsordning som oberoende distributör av radio- och TV-sändningar skapa förutsättningar för att målet för mediepolitiken uppfylls samt för att svenska folket kan få information vid höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Målet för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Marknätet utgör även en viktig informationskanal till svenska folket vid händelse av höjd beredskap (prop. 2002/03:64, bet. 2002/03:KrU07, rskr. 2002/03:195). Enligt de sändningstillstånd som gäller för (), () och () skall programföretagen köpa utsändningstjänster för analoga marksändningar från . Regeringen har gentemot Europeiska kommissionen utfäst att dessa tillståndsvillkor, som indirekt ger en monopolställning för marksänd analog radio och TV, skall tas bort (dnr UD2005/31771/ERS). För det digitala marknätet finns inte motsvarande tillståndsvillkor och digital marksänd distribution kan därför redan nu anses vara öppen för konkurrens. kommer därför samtliga verksamheter att ut- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 övas på marknader som är öppna för konkurrens. () är enligt förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation tillsynsmyndighet enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation och utövar löpande tillsyn av marknaden för sändning och överföring av radio- och TV-program. PTS uppdrag är bl. a. att identifiera och avgränsa marknader, identifiera operatörer med betydande inflytande på marknader med konkurrensproblem samt besluta om skyldigheter för sådana operatörer. Myndigheten kan ställa krav på prissättning och särredovisning av de delar av verksamheten där myndigheten anser att konkurrensen är otillfredsställande. PTS har (dnr 04-6953/23, 04-13521/23, 04-6954/23) beslutat att skall betraktas som företag med betydande inflytande på marknaden vid överföring av analog och digital-TV och nationell analog radio via marknätet. PTS har i preliminärt beslutsutkast (dnr 05-8675/23,05-8677/23, 05-8674/23) föreslagit att skall vara skyldigt att öppna upp sina nät för andra operatörer samt att skall vara skyldigt att tillgodose varje rimlig begäran om tillträde till det digitala marknätet för TV-sändningar. PTS har enligt förordningen om elektronisk kommunikation uppdraget att meddela föreskrifter om planering i fredstid för totalförsvarets behov av elektronisk kommunikation. Innan föreskrifter meddelas skall PTS samråda med Försvarsmakten (FM) och (). Detta innebär att PTS genom föreskrift kan ålägga att planlägga för höjd beredskap. På detta sätt jämställs med övriga operatörer som tillhandahåller elektronisk kommunikation. PTS ges också enligt förordningen rätt att förpliktiga aktörer, som tillhandahåller nät eller tjänster av särskild allmän betydelse, att mot ersättning som svarar mot kostnaderna beakta totalförsvarets behov av elektroniska kommunikation under höjd beredskap. Ärendet har beretts med och . Radio- och , SVT/UR, SR, TV4, , Styrelsen för psykologiskt försvar samt har också haft möjlighet att lämna synpunkter. Regeringens förslag: AB:s verksamhetsinriktning skall vara att på affärsmässiga villkor bedriva utsändning och överföring av radio- och TV-program samt därmed förenlig verksamhet. Bolaget skall erbjuda programbolagen utsändnings- och överföringstjänster på likvärdiga villkor. Bolaget skall säkerställa att det förfogar över en sådan grundläggande infrastruktur att det kan erbjuda programbolagen att sända eller överföra till hela eller viss del av landet. Förslaget till verksamhetsinriktning innebär att tidigare beslut rörande förutsättningar och inriktning härmed ersätts. Bakgrund: Den infrastruktur som bildar marknätet för utsändning av radio och TV består av dels 54 högmaster och cirka 600 lägre med radiosändare för TV och radio som kan nå nästan samtliga fast bosatta hushåll i , dels ett omfattande länknät mellan bl.a. sändarstationer och platser där TV-program produceras. Länknätet är i första hand radiobaserat. har för att sänka kostnaden för överföring alltmer övergått från användning av olika typer av radioförbindelser till bl.a. kostnadseffektiva fasta fiberbaserade förbindelser. Enligt beslut (prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329) är bolagets uppgifter att bedriva utsändning och överföring av radio och TV-program. Bolaget skall vidare utveckla och marknadsföra andra tjänster som kan utföras med stöd av de resurser som har byggts upp för radio- och TV-verksamheten eller som på annat sätt är förenliga med verksamheten inom radio- och TV-området. I propositionen anförs att sändningsberättigade skall ges tillgång till sändarnätet på likvärdiga villkor och att grundläggande krav i fråga om rikstäckning, driftsäkerhet etc. skall regleras i avtal mellan staten och respektive programföretag. Programföretagens inflytande över de köpta tjänsternas omfattning, tillgänglighet, kvalitet m.m. skall säkerställas genom kundrelationerna mellan programföretagen och (). godkände också regeringens förslag om ekonomiska förutsättningar för bolaget. I propositionen förordades att den del av verksamhet som avsåg utsändning av program för de företag som erhållit koncession enligt radiolagen skall bedrivas med skälig lönsamhet utifrån följande definition av självkostnaden. Intäkterna skall täcka verksamhetens driftskostnader, avskrivningskostnader, förräntning på kapital, risker för haveri i anläggningarna, kostnader för beredskapsåtgärder samt forsknings- och utvecklingsverksamhet eller andra insatser som kan behövas för att säkerställa att bolaget kan tillhandahålla radio- och TV-tjänster även på . Med anledning av att radiolagen upphävts i samband med ikraftträdandet av radio- och TV- lagen (1996:844) beslutade (prop. 1998/99:1, utg. omr. 17, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55) att den del av verksamhet som skall bedrivas med skälig lönsamhet skall vara utsändning av program för företag som erhållit tillstånd enligt den nya lagen och som i de villkor som är förenade med tillståndet är hänvisade att köpa utsändningstjänster från Te- racom AB. I propositionen garanti och omstrukturering (prop. 2001/02:76) redovisade regeringen som sin bedömning att behöver genomföra en omstrukturering som innebär att företaget koncentrerar sig på kärnverksamheten och minskar risktagandet. I propositionen framhölls att har en nyckelroll för att uppfylla målet om massmediernas tillgänglighet. De sändarnät för TV och ljudradio som svarar för når så gott som alla invånare i . Utsändning av radio och TV är bolagets kärnverksamhet medan annan verksamhet kan bedrivas om den är förenlig med kärnverksamheten. I propositionen angavs vidare att ägaren avsåg att ge styrelsen direktiv att genomföra ett åtgärdsprogram som bl.a. skulle innebära att kärnverksamheten prioriteras och att kompletterande verksamhet genomförs med lägre risk och mindre behov av egna investeringar samt att kärnverksamhet och övrig verksamhet skall redovisas klart åtskilda. Skälen för regeringens förslag: Efter att frågan om verksamhetsinriktning senast behandlades av har lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK) tillkommit. LEK, liksom tidigare telelagen (1993:597) och lagen (1993:599) om radiokommunikation utgör, vid sidan av den generella konkurrenslagstiftningen specifik sektorsreglering. PTS har i ett beslutsutkast förutskickat att man avser att förplikta att tillgodose varje rimlig begäran om tillträde till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 det digitala marknätet för TV-sändningar. Om ett beslut med denna innebörd meddelas kommer andra företag än kunna utföra utsändningstjänster med användning av den in-fra- struktur som innehar. Beslutsutkastet innehåller även ålägganden om prissättning, ickediskriminering och särredovisning. Mot bakgrund av marknadens utveckling och bolagets ökade finansiella stabilitet samt den nya lagstiftningen om elektronisk kommunikation finner regeringen att verksamhetssyfte behöver förtydligas. Bolagets syfte skall vara att bedriva utsändning och överföring av radio- och TV-program samt därmed förenlig verksamhet. skall sälja de tjänster som är affärsmässigt motiverade och prissätta sina tjänster utifrån affärsmässiga principer. Inom ramen för bolagets verksamhetsinriktning kan kärnverksamheten beskrivas på följande sätt. Bolaget erbjuder som nätoperatör utsändning och överföring av radio och TV samt andra grossisttjänster som är väl anpassade för bolagets driftsorganisation och infrastruktur, exempelvis service och drift, inplacering i infrastrukturen, trådlösa accesstjänster samt försäljning av den kapacitet eller de tjänster som kan produceras i länknätet oberoende av teknik. skall erbjuda utsändnings- och överföringstjänster på likvärdiga villkor till samtliga programbolag som erhållit sändningstillstånd. Det främsta medlet för att uppnå det mediepolitiska målet om radio och TV-sändningarnas tillgänglighet är de villkor som regeringen med stöd av 3 kap. 2 § 1 radio- och TV-lagen ställer upp i programföretagens sändningstillstånd. En förutsättning för att det skall vara möjligt att uppfylla tillståndsvillkor om en viss räckvidd är att det finns infrastruktur i form av , programförbindelser m.m. som medger sändningar med denna räckvidd. är det enda företag som innehar en infrastruktur som uppfyller dessa krav. skall därför, om efterfrågan från programbolagen finns, erbjuda en grundläggande infrastruktur över hela eller delar av landet. Detta gäller under förutsättning att programbolagen enligt sina sändningstillstånd är skyldiga att sända eller överföra med den efterfrågade räckvidden i ett marknät. Bolaget skall utifrån dessa utgångspunkter och de regulativa förutsättningarna agera uteslutande affärsmässigt. Något ytterligare krav på att skall skapa förutsättningar för att målen för 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 mediepolitiken uppfylls behövs inte. PTS kan i enlighet med lagen om elektronisk kommunikation förplikta ett företag som har en dominerande ställning att tillämpa viss prissättning och särredovisning. Därmed finns behov av någon särskild reglering av hur Teracom prissätter vissa tjänster. Mot bakgrund av den föreslagna verksamhetsinriktningen bör de tidigare besluten som avser prissättning, särredovisning, samt forsknings- och utvecklingsarbete inte längre gälla. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att utdelning från skall tillföras en inkomsttitel på statsbudgeten. Skälen för regeringens förslag: Enligt nu gällande riksdagsbeslut (prop. 1991/91:140, bet. 1991/92KrU28, rskr. 1991/92:329) skall eventuell utdelning från tillföras Rundradiokontot. Till detta konto förs i övrigt TV-av- gifter från landets alla TV-innehavare, medel som i sin tur framför allt finansierar verksamheterna inom SVT och SR. SVT och SR är stora kunder till , och står genom fleråriga leveransavtal tillsammans för en betydande andel av bolagets omsättning. En ordning där SVT och SR har ett kundförhållande till och finansieras genom bolagets vinster, stimulerar inte till en sund affärsrelation. Att skicka utdelningen från till Rundradiokontot överensstämmer vidare inte med reglerna i lagen (1996:1059) om statsbudgeten när det gäller bruttoredovisning av inkomster och utgifter. Regeringens bedömning: PTS får enligt förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation meddela föreskrifter om planering i fredstid för totalförsvarets behov av elektronisk kommunikation. Innan föreskrifter meddelas skall PTS samråda med Försvarsmakten (FM) och (). Detta innebär att PTS i föreskrifter kan ålägga och andra operatörer att planlägga för höjd beredskap. Därmed finns ej längre skäl att från ägaren ställa riktade krav på bolaget vad gäller beredskapsåtgärder. Etermedierna har stor betydelse i samband med fredstida katastrofer i samhället. Erfarenheten från stormen visade att etermedierna klarade de extrema påfrestningarna väl. I katastrofsituationer är det väsentligt att programföretagens programverksamhet når ut till hushållen, men också att samhällsinformation och varningsmeddelanden kan sändas. Informations- och varningssystemet Viktigt Meddelande till Allmänheten (VMA) består dels av en signal via aggregat utomhus, dels av meddelande i radio och TV. Det finns två nivåer på meddelanden i radio och TV; informations- och varningsmeddelanden. () har överenskommelser med SR, SVT, UR och TV4 om sändning av meddelande enligt VMA-systemet. En överenskommelse har även tecknats med (den privata lokalradion). finns också de satellitsända kommersiella TV-kanalerna TV3, Ka- nal 5, TV8 och ZTV med i systemet. Genom speciella så kallade VMA-boxar, uppsatta hos de kommersiella radiokanalerna, sänder SR varnings- och informationsmeddelanden med automatik i de kommersiella radiokanalerna. har ansvar för VMA-boxarna. På grund av ändrade ägarförhållanden inom de olika nätverken av kommersiella radiokanalerna saknar emellertid många kanaler VMA-boxar. RDS-varningssystemet () kring kärnkraftverken är ett system för inomhusvarning. fick hushållen bl.a. i området den nya RDS- varningsmottagaren, som är utformad som en klockradio och kombinerad med varningsmottagare. kommer alla hushåll i inre beredskapszonen runt övriga kärnkraftverk att ha tillgång till denna mottagare. Dessa två funktioner, VMA och RDS för kärnkraftsberedskapen, är viktiga för samhällets säkerhet. Båda är beroende av att valt utsändningsnät är så robust som möjligt. Det ligger också i programföretagens intresse att det finns rikstäckande distributionsnät med hög driftsäkerhet. Dessa båda intressen, samhällets behov och programföretagens intresse, står inte i motsats till varandra utan samverkar. finansieras i första hand beredskapsinsatser av de avgifter som tar ut av programbolagen. Till liten del belastas även anslaget Krisberedskap inom utgiftsområde 6. Regeringen föreslår ingen förändring med avseende på finansieringen eller ökade kostnader . Regeringen avser att återkomma med en närmare beskrivning av de principer som skall gälla för finansiering och ansvarsfördelning . Utvidgning av uppdrag för Bostadsfinansieringsaktiebolag () Regeringens förslag: Uppdraget för Bo- stadsfinansieringsaktiebolag, utvidgas till att även omfatta inlåning från allmänheten. Bakgrund: Fram finansierades all statlig utlåning till bostadssektorn via anslag på statsbudgeten. beslutade (prop. 1983/84:90, bet. 1983/84:28, rskr. 1983/84: 303), att lägga om finansieringen av den statliga långivningen för bostadsändamål. Beslutet innebar att i huvudsak all statlig räntebärande långivning skulle finansieras utanför statsbudgeten och för detta ändamål bildades . bedriver det av svenska staten helägda bolaget sin verksamhet i full konkurrens på den svenska bolånemarknaden. Vid omläggningen av bostadsfinansieringssystemet beslutades att överföra hela ansvaret för förvaltningen av den statliga långivningen på , såväl vad beträffar de egna lånen som de som tidigare finansierats via anslag. som omläggningen ändrades ändamålet för verksamheten till att bolaget skulle bedriva låneverk- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 samhet i full konkurrens med andra bostadsinstitut. Beslutet motiverades av en önskan att genom öka mångfalden och konkurrensen på bostadskreditmarknaden. skyldigheter att lämna vissa lån togs bort. Bolaget började därmed uppbyggnaden av en kreditgivning helt i egen regi. började åtgärder vidtas i syfte att förstärka för de ökade kreditförluster som var hänförliga till den myndighetsbeslutade kreditstocken. vidtogs ytterligare åtgärder i syfte att skapa en uthållig stabil bas för : s fortsatta verksamhet i konkurrens med övriga aktörer på bostadskreditmarknaden. Omstruktureringen genomfördes i två steg. Först övertog ett särskilt bolag, , de anslagsfinansierade bostadslånen från staten, lån beviljade . Därefter bytte dessa lån, vilka betraktades ha en låg förlustrisk, mot lån som bedömdes ha en hög förlustrisk och som finansierat. Vid en extra bolagsstämma 2003 fattades beslut om att fusionera dåvarande helägda dotterbolagen och Bostadsfinansieringsaktiebolag med moderbolaget, . Det nya bolaget fick namnet Bostadsfinansieringsaktiebolag, . erbjuder bolån via telefon och Internet. Bolånemarknaden definieras som den utlåning som sker från i fastighet eller bostadsrättslägenhet. Den totala marknaden för bolån uppgick till varav : s andel uppgick till . På privatmarknaden har cirka 230 000 kunder och en marknadsandel om och på företagsmarknaden cirka 10 000 kunder och en marknadsandel om . : s utlåningsportfölj omfattade vid slutet av 2004 156,1 miljarder varav är hänförlig till företagsmarknaden och är hänförlig till privatmarknaden. Rörelseresultatet uppgick till och räntenettot uppgick till finansierar sig främst genom certifikatprogram och utgivande av obligationer på den svenska och internationella kapitalmarknaden. har drygt 390 anställda varav omkring 120 personer finns på huvudkontoret i , övriga i , , och . Ytterligare uppgifter om återfinns i regeringens redo- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 görelse för företag med statligt ägande, skr. 2004/05:120. Skälen för regeringens förslag: På bolånemarknaden är Bostadsfinansieringsaktiebolag, , en betydande aktör. uppgift är att med utgångspunkt i sedvanlig företagsekonomisk målsättning och en effektiv försäljningsorganisation bidra till mångfald och konkurrens. skapar en kontinuerlig prispress på bolånemarknaden genom att erbjuda bolån till attraktiva villkor vilket i sin tur gynnar samtliga som lånar pengar till sin bostad och inte bara : s kunder. Konkurrenssituationen leder till pressade marginaler vilket i sin tur ställer krav på affärsutveckling. Konkurrensen och kundernas ökade rörlighet ställer krav på ständig förändring. kan endast erbjuda en produkt till konsumenterna, bolån. I takt med att omvärlden förändras bör därför även tillåtas förändra och utveckla verksamheten. Därmed förädlas erbjudandet till konsumenterna och det ger goda möjligheter att även kunna fortsätta att utmana och vara ett konkurrenskraftigt företag och leva upp till statens krav på avkastning och utdelning. Ett område som ur tillväxt- och lönsamhetssynpunkt bedömts som intressant för är inlåning från allmänheten. Den nya lagen om bank- och finansieringsrörelse (2004:297) som trädde i kraft öppnade för ökad mångfald och valfrihet på inlåningsmarknaden. Bankernas tidigare inlåningsmonopol avskaffades. Genom möjligheten till inlåning i kommer konsumenterna att kunna erbjudas attraktiva villkor för sitt sparande. Möjligheten att erbjuda inlåning ökar också diversifiering och ger bolaget ytterligare refinansieringsmöjligheter. Inlåningen avses omfattas av insättningsgarantin enligt lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 3.15.3Låneramar till järnvägsrelaterade bolag Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om låneramar i för , och AB Swedcarrier som sammanlagt uppgår till högst 3 . Bakgrund: har bemyndigat regeringen (prop. 2002/03:86, bet.