prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Fem anställningar som forskarassistent i utbildningsvetenskap utlystes. Tre anställningar gick till män och två till kvinnor. Några bidrag till anställningar som forskare betalades inte ut. Även andelen av beviljade forskningsbidrag eller anställningar i relation till antalet som söker varierar mellan de olika ämnesområdena för kvinnor och män. Störst andel beviljade bidrag och anställningar till forskare som är kvinnor återfinns inom humaniora, samhällsvetenskap och utbildningsvetenskap. Störst andel beviljade bidrag och anställningar till forskare som är män återfinns inom naturvetenskap och teknik. fullgjorde de satsningar som aviserades i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2001/01:3) inom materialvetenskap, biovetenskap och IT-forsk- ning. Vid sidan av det riktade stödet lämnar 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ämnesråden omfattande bidrag till dessa områden. Stödet till biovetenskap uppgick enligt rådets beräkning till totalt , till IT-forskning och till materialvetenskap . Rådet lämnade vidare bidrag för riktade satsningar på excellenta forskare, medicinsk teknik m.m. omfattande . Inom ramen för forskningsprogrammet om nazism hölls 2004 flera seminarier och en konferens. Inom ramen för programmet finansieras sex forskningsprojekt som resulterade i tre publikationer . Forskningsprogrammet om kommunistiska regimer höll sin slutkonferens gemensamt med det ovan nämnda forskningsprogrammet om nazismen. Programmet avrapporteras genom bl.a. en antologi och flera temakvällar i Forum för levande historias regi. har ett nationellt ansvar för övergripande information om forskning och forskningsresultat. nationella uppdrag kompletterar övriga aktörers roll i spridningen av forskningsinformation. Målet är att underlätta spridningen av forskning och forskningsresultat i samhällets alla delar. Informationsverksamheten har genomgått en omstrukturering vilket inneburit en uppdelning i nationell forskningsinformation, ämnesinformation och gemensam myndighetsinformation. Strategin som valt avseende den nationella forskningsinformationen är att skapa och stödja infrastrukturer där olika aktörer kan agera. menar att denna strategi har varit framgångsrik genom att rådet i många avseenden agerat katalysator. kommer att prioritera forskningskommunikation som man anser är ett viktigt men eftersatt område. uppdrag att sprida information om forskning och forskningsetiska frågor sköts genom många olika kanaler eftersom målgrupperna hör till en rad olika områden och med olika behov. uppgift att underlätta dialogen mellan forskarna och andra grupper i samhället fortsätter genom en rad olika initiativ under festivaler och konferenser. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 arbetat med produktion av film samt utvecklandet av kraftfulla Internetbaserade informationssystem. Forskningens infrastruktur och internationellt forskningssamarbete En stark infrastruktur för forskning och tillgång till avancerad utrustning är nödvändiga hjälpmedel för att svensk forskning skall finnas i den internationella forskningsfronten. Tillgång till sådana anläggningar har traditionellt setts som speciellt viktig inom medicinsk, naturvetenskaplig och teknisk forskning men även inom andra sektorer finns ett ökande behov av infrastruktur. För att få bättre överblick och kunna göra fortlöpande analyser av behovet av sådana anläggningar har bildat en särskild kommitté för frågor om infrastruktur. I infrastruktur har rådet samlat kompetensen för att göra övergripande bedömningar av svensk forsknings behov av olika typer av infrastruktur. I kommittén görs en samlad prioritering av behovet av infrastruktur för forskning och dyrbar utrustning i relation till forskningen som helhet. Kommittén följer nu bland annat projekteringen av två nya internationella anläggningar, en anläggning för antiproton- och jonforskning, FAIR i samt en frielektronlaser i röntgenområdet, XFEL i . Kommittén ser bl.a. över framtida engagemang i dessa anläggningar. Riktigt stora anläggningar är alltför kostsamma för att ett enskilt land skall ha möjligheten att finansiera och driva sådana på egen hand. Regeringarna har därför valt att genom avtal med ett antal länder, huvudsakligen europeiska, dela på kostnaderna för konstruktion och drift av ett antal sådana anläggningar. Genom medlemskap i sådana organisationer får svenska forskare tillgång till avancerad utrustning som är alltför kostsam att bygga och driva på nationell bas. Arbetet vid dessa anläggningar ger även ett stort internationellt kontaktnät. Kostnaderna för medlemskap i internationella organisationer har ökat och i motsvarande grad minskat ramen för den nationella forskningen inom dessa områden. har speciellt kostnaderna för deltagande i den internationella kärnforskningsorganisationen ökat. och Rymdstyrelsen finansierar staten bl.a. det svenska deltagandet i följande internationella forskningssamarbeten: -, den europeiska organisationen för kärnforskning i som driver en partikelaccelerator för grundforskning inom högenergifysik, -JET/EFDA, den europeiska anläggningen för fusionsforskning i Abingdon utanför , som efter att upphört drivs av European Fusion Development Agreement, -EISCAT, European Incoherent Scatter Facility med huvudkontor i , är ett radarsystem på och för studier av jonosfären och magnetosfären, -EMBL, det europeiska molekylärbiologiska laboratoriet i som bedriver forskning i molekylärbiologi, -EMBC, den europeiska molekylärbiologiska konferensen i som ger kurser samt fördelar stipendier och gästforskarbidrag inom molekylärbiologi, -, det europeiska rymdorganet i som bedriver vetenskapliga och tekniska program inom rymdområdet, -, det europeiska sydobservatoriet i som driver astronomiska observatorier för såväl optiska som radioastronomiska undersökningar av stjärnhimlen, -ESRF, den europeiska synkrotronljuskällan i som tillhandahåller synkrotronljus för materialforskning och för strukturanalys av biologiska molekyler, -EUI, det europeiska universitetsinstitutet i som bedriver forskarutbildning inom humaniora och samhällsvetenskap. Svenskt medlemskap i institutet möjliggör för svenska doktorander att förlägga delar av sin forskarutbildning till EUI, -IARC, den internationella cancerforskningsorganisationen i som för statistik på cancerområdet och är ett internationellt centrum för epidemiologisk och toxikologisk forskning, -NOT, det nordiska optiska teleskopet på på för astronomiska observationer av den norra stjärnhimlen, -IODP, med europeiskt kontor i är ett internationellt djuphavsborrningsprogram som organiserar djuphavsborrningar för geovetenskapliga studier. uppgick Rymdstyrelsens kostnader för deltagande i ESA:s vetenskapsprogram till mer än . avsatte sammanlagt mer än till övriga ovanstående organisationer. Båda myndigheterna har 2004 fått ökade kostnader för medlemskap i dessa organisationer. Analyser av forskning och forskningspolitik har genomfört en studie om tvärvetenskap. Studien indikerar att tvärvetenskaplig forskning inte är underfinansierad. Många forskare beskriver sin forskning som tvärvetenskaplig och ungefär en femtedel av ansökningarna till har en tvärvetenskaplig prägel. gör nu en forskargruppsuppföljning och bedriver projekt som bygger på den publikationsdatabas som införskaffades 2003. Rådet har även gjort ett antal forskningspolitiska studier kring finansiering. 10.5.4 Stöd till områdesinriktad forskning Forskning om arbetsliv och socialvetenskap för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) finansierar och främjar forskning om arbetsliv, välfärd och folkhälsa. Verksamheten består av tre delar: forskningsstöd, forskningsinformation samt strategi och analys. Av det utbetalade forskningsstödet gick till samhällsvetenskaplig forskning medan gick till medicinsk forskning. Resterande delar finansierade forskning inom humaniora, teologi, juridik samt teknik och naturvetenskap. Inom samhällsvetenskap går de största bidragen till forskning inom sociologi, socialt arbete, nationalekonomi och psykologi. De medicinska discipliner som erhåller mest medel är yrkes- och miljömedicin, folkhälsovetenskap och socialmedicin samt geriatrik. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fick FAS in 667 projektskisser med ansökan om projektbidrag. av skisserna gick vidare till fullständig ansökan, varav 87 ansökningar till slut beviljades stöd. Beviljandegraden uppgick därmed till . Kvinnornas andel av såväl sökta som beviljade belopp har ökat . Andelen av beviljat belopp uppgick till vilket kan jämföras 2002. Även jämställdheten i rådets beredningsorganisation har förbättrats. uppgick andelen kvinnliga ledamöter till och 2004 hade andelen ökat till . I rådets anvisningar till sökande betonas behovet av att lägga ett genusperspektiv på de frågor som studeras. stödde rådet 57 projekt med en uttalad genusprofil, vilket motsvarade av det totala stödet. Rådets beredningsorganisation är strukturerad utifrån samhällsområden, inte utifrån discipliner eller fakulteter. Denna organisation gäller både enskilda projekt och olika programområden och syftar till att stimulera mång- och tvärvetenskapliga forskningsansatser. Särskilt programstöd och centrumbildningar är ett viktigt verktyg för att stimulera denna typ av forskning. Av de projekt som rådet finansierade 2004 var av mångvetenskaplig karaktär, dvs. forskarna tillhörde olika discipliner. Andelen yngre forskare som fick stöd uppgick till 2004, vilket kan jämföras 2003. Därutöver är det ett stort antal yngre forskare som finansieras genom att de får tillgång till bl.a. programstöd som tilldelats seniora forskare. utlyste rådet medel för ett nytt stöd till yngre forskare, ett s.k. postdoktorbidrag. Syftet är att ge nydisputerade forskare möjlighet att fortsätta sin forskarkarriär. Stödet ges och motsvarar en heltidslön. Rådet mottog 187 ansökningar för detta stöd, varav 22 stycken beviljades medel efter en bedömning av sökandens avhandlingsarbeten. FAS arbetar på olika sätt för att sprida forskningsinformation. För att kunna underlätta forskarnas informationsarbete har rådet initierat ett treårigt metodprojekt där ett trettiotal forskningsprojekt slumpmässigt valts ut att ingå. Hälften av projekten erbjuds utbildning och andra stödåtgärder medan andra hälften utgör en kontrollgrupp. Utvärdering av projektet sker successivt . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av de projekt som rådet finansierade samarbetade med forskare utanför . Samarbete sker främst med forskare i , och . av projekten hade anknytning till EU-finansierad forskning. Efterfrågan på utlandsstipendier ökade , men minskade . Antalet ansökningar om gästforskarbidrag har legat . Forskning om miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Rådet skall finansiera både grundläggande forskning på initiativ av forskare och forskning där samhällsrelevansen står i centrum. Rådets medel har till största delen fördelats efter utlysning. Prioritering och kvalitetssäkring av ansökningar har skett i 18 ordinarie beredningsgrupper och 9 tillfälliga grupper inom rådets olika verksamhetsområden. Beredningsgrupperna består till huvuddelen av aktiva forskare med docent- eller professorskompetens men också av ledamöter som representerar avnämarintressen. För att höja kvaliteten och för att undvika jäv är av ledamöterna från andra länder än . Ansökningarna bedöms efter vetenskaplig kvalitet samt relevans för samhället och berörd sektor. I beredningsgrupperna tas också hänsyn till jämställdhet, genusaspekter i forskningen och andelen yngre forskare i projekten. För gruppernas arbete gäller också Formas etiska regler. fattar beslut om fördelningen av medel. Rådet har behandlat 1 396 ansökningar inom ramen för den ordinarie utlysningen varav 282 har beviljats. Bland de projekt som beviljats medel 2004 hade vart fjärde en yngre forskare som huvudsökande. I drygt hälften av alla projekt som beviljats ingår finansiering av doktorander. I (2003) av de beviljade projekten var kvinnor huvudsökande. I de ordinarie beredningsgrupperna har andelen kvinnor ökat från 2003 och 2004. I utlysningstexterna har Formas särskilt välkomnat ansökningar som anlägger ett genusperspektiv på sin forskning. En särskild beredning har skett av dessa ansökningar. har särskilda medel avsatts för ämnesövergripande projektansökningar i syfte att stimulera forskningssamverkan över disciplingränserna. Beredningen av ämnesövergripande ansökningar har skett i två steg både i de ordinarie beredningsgrupperna samt i en särskild beredningsgrupp med bred kompetensprofil. Sju nya projekt har beviljats medel med en total årlig budget på . Formas har stärkt samarbetet med andra forskningsfinansiärer . Riktade utlysningar har skett tillsammans med myndigheter, stiftelser och företrädare för olika sektorsintressen inom bl.a. livsmedelsforskning, trädgårdsforskning, forskning om hållbar utveckling av byggd miljö samt tillämpad rennäringsforskning Rådet finansierar dessutom samfinansierad forskning vid Stiftelsen (SkogForsk) och (). Regeringen godkände avtal angående gemensam finansiering för perioden 20052008 av forsknings- och utvecklingsverksamhet på det jordbruks- och miljötekniska området samt av viss skogsforskning. Formas har i regleringsbrevet i uppdrag att särskilt ta initiativ till samordning av forskning med berörda forskningsfinansiärer för forskning inom områdena livsmedel, skog, klimat, miljötoxikologi och samhällsvetenskaplig miljöforskning. har Formas också utarbetat en strategi för fisk- och fiskeforskningen i samarbete med andra berörda forskningsfinansiärer och berörda myndigheter. redovisades också ett nationellt program för skogssektorsforskningen. Formas har låtit utvärdera forskningen inom Skogforsk och inom JTI av internationella experter. Resultaten av utvärderingarna har i huvudsak varit positiva. Även växtförädlingsforskningen och den svenska byggforskningen har utvärderats och även inom dessa områden är omdömena i stort sett positiva. Formas stödjer ett omfattande internationellt forskningssamarbete. Det nordiska samarbetet sker inom bl.a. skogsforskning, fiskforskning och byggforskning. Formas deltar i kommitté- arbetet inom EU:s ramprogram och deltar i flera projekt inom ERA-net, som är en samarbetsform för europeiska forskningsfinansiärer. Kontakterna med övriga världen sker bl.a. genom samarbetet med Sida/Sarek och en gemensam utlysning har skett med Sida/Sarek för samverkan mellan svenska forskare och forskare i . Resultaten från forskningen sprids genom olika kanaler såsom tidskrifterna for Sustainability, böcker och skrifter, Formas webbplats , press samt seminarier och konferenser. Formas satsningar på forsknings- och kunskapskommunikation har ökat och uppgick till ca . FoU till stöd för innovation Verket för innovationssystem () har till uppgift att initiera och finansiera behovsmotiverad forskning och utveckling till stöd för innovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxt. Av de medel som utbetalades har forskare och andra aktörer vid universitet och högskola mottagit , industriforskningsinstitut , företag och övriga mottagare . Fördelningen är relativt över åren. Den mest omfattande stödformen är program för forskning, utveckling och demonstration. genomfördes 18 programutlysningar, jämfört med 24 . Till dessa utlysningar inkom 592 ansökningar varav 147 () beviljades. beviljades av 1 497 inkomna ansökningar. Insatser har gjorts för att förenkla ansökningsprocessen för de sökande, bl.a. genom att använda flerstegsförfarande. Antalet utlysningar varierar mellan åren då utlysningarna ofta utgör delar i ett program och därför speglar var i programcykeln man befinner sig. Vid ingången av 2004 pågick drygt 1 350 projekt. Myndighetens strävan är att gå mot större projekt, varför antalet kommer att bli lägre. uppgift att stärka och utveckla industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemet genomförs dels genom fördelning av kompetensutvecklingsmedel, dels genom institutens deltagande i olika program. har ca utbetalts till instituten, varav 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Dessutom har instituten fått för medverkan i internationella projekt. genomför tillsammans med () och och Kompetensutveckling en långsiktig satsning, vid forskningsinstitut, som riktas till hela institutssektorn Samtliga projektansökningar granskas i konkurrens av programråd med externa experter utifrån vetenskaplig kvalitet och tillväxtrelevans. Inom programråden eftersträvas en jämn könsfördelning. var fördelningen kvinnor och män. Andelen ordföranden som är kvinnor är något lägre, , vilket dock är en betydande ökning , då andelen kvinnor som ordföranden var . Intentionen är även att öka andelen projektledare som är kvinnor i de projekt som finansieras. var fördelningen kvinnor och män, vilket är en ökning av andelen kvinnor . Myndighetens insatser inom jämställdhetsområdet har i huvudsak rört sig om en integrering av jämställdhetsperspektivet i andra satsningar. genomfördes dock en särskild utlysning inom jämställdhetsområdet. Myndigheten strävar efter att integrera genusperspektiv i verksamheten för att därigenom få ett ökat genomslag för genusperspektivet i forskningen. Ett internt forskarstött projekt för att öka kunskapen om vad ett jämställdhetsperspektiv innebär och för att öka den genusvetenskapliga kompetensen hos personalen har bedrivits. Projektet har övergått i en mer operativ fas, men har delvis blivit försenat, varför några effekter på verksamheten enligt myndigheten ännu inte kunnat identifieras. Doktorander och nydisputerade forskare deltar inom många av projekt. har medel från myndigheten bidragit till att minst 143 doktorer examinerats. har 181 nydisputerade forskare deltagit i projekt , varav kvinnor och män. Inom området Arbetsliv fokuserar en stor del av myndighetens satsningar på lärande, där utgångspunkten är att lärande är starkt kopplat till förändrings-, utvecklings- och innovationsprocesser. Förmågan till individuellt och organisatoriskt lärande ses som avgörande för företags förnyelseförmåga och innovationskraft. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ambitionen är att i ökad utsträckning integrera arbetslivsperspektivet i andra insatsområden. Ungefär en tredjedel av arbetslivsrelaterade satsningar återfinns inom eller i nära anknytning till andra insatsområden. har en ökad andel av satsningarna inom arbetslivsområdet knutits till forskning om innovationer och innovationsprocesser. Totalt anslogs på projekt inom arbetslivsområdet . har också två särskilda regeringsuppdrag inom ramen för regeringens satsning på ökad hälsa i arbetslivet. För redovisning av dessa uppdrag se utgiftsområde 14 Arbetsliv. Ett Vinnova-program som bidrar till genomförandet av regionala tillväxtprogram är VINNVÄXT, där fördelar inom ramen för den tioåriga programperioden. Det under utgiftsområde 19 Regional utveckling finansierade nationella programmet för utveckling av innovationssystem och kluster, Visanu, där , , och regionala aktörer samverkar, har kompletterat VINNVÄXT. Arbetet med programmet tar sin utgångspunkt i de satsningar som görs inom de regionala tillväxtprogrammen. bedriver inom sitt verksamhetsområde insatser i form av kompetensstöd för genomförande av de regionala tillväxtprogrammen, liksom genom att bistå i arbetet med uppföljningen av programmen. För att bidra till en ökad kommersialisering av forskningsresultat tilldelades myndigheten 2003 för att bygga upp ett nationellt inkubatorprogram. Med anledning av de positiva resultat som erhölls beslutade om en långsiktig satsning under . beslutade att öka resurserna för ändamålet till . har 176 nya företag etablerats inom de 14 inkubatorer som finansierats, att jämföra med 144 . Genom Programrådet för fordonsteknisk forskning (PFF), vars verksamhet grundar sig på avtal mellan staten och fordonsindustrin, genomförs särskilda insatser inom programmen för fordonsforskning och för miljövänliga fordon (Gröna bilen). För projekt inom fordonsforskningsprogrammet har utbetalts , att jämföra med . Inom ramen för Gröna bilen har beslutats om 102 projekt med en total budget i statligt bidrag. (NFFP), som bygger på avtal om samfinansiering mellan staten och berörd industri, omfattar sådan flygteknisk forskning som är av gemensamt civilt och militärt intresse. Programmet bidrar till att stärka förmågan att aktivt delta i och dra nytta av internationellt forsknings- och teknologisamarbete, såsom EU:s sjätte ramprogram. Programmet har utvärderats med goda resultat. Bland annat framhålls att programmets uppläggning bidrar till goda samarbetsformer mellan universitet och högskolor, institut och näringsliv. genomförde fem utvärderingar samt två effektutvärderingar. Samtliga utvärderingar genomförs av externa, i vissa fall internationella, utvärderare. Följande program utvärderades: Kompetenscentrumprogrammets etapp tre, Nationella flygforskningsprogrammet, Aktiv Industriell Samverkan, FoU-konsortiet Väg-Bro-Tunnel samt Öresundskontrakten. Samtliga utvärderingar har visat på positiva resultat av respektive satsning, förutom vad gäller Öresundskontrakten. Utvärderingarna har i flera fall använts som beslutsgrund för utformningen av nya program eller förlängning av de pågående. Kompetenscentrumprogrammet och den trafiksäkerhetsinriktade forskningen vid () har effektutvärderats. Slutsatserna från effektutvärderingen av kompetenscentrumprogrammet, som delvis bygger på utvärderingar av de olika etapperna av programmet, är mycket positiva. Av 26 utvärderade centrum har 17 lyckats bli globalt kända aktörer inom sitt forskningsområde och en handfull av dessa betraktas som världsledande. Satsningen har medfört nya affärsmöjligheter för de deltagande företagen och 22 nya har avknoppats från programmet. Utvärderingen visar vidare att satsningen har varit betydelsefull för utvecklingen av innovationssystemet och visar på vikten av långsiktiga satsningar. Ut- värderingen har använts som underlag i utformningen av det nya VINN Excellence Centerprogrammet. Vad gäller den trafiksäkerhetsinriktade forskningen har forskargruppen vid CTH nått en internationellt ledande ställning inom området och finansiering har varit avgörande för framgången. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Institutets forskare deltar även i samhällsekonomiska vinster genom den ökade utbildningar i anordnade av universiteten trafiksäkerhet som uppnåtts genom forsknings- i och inom rymd- och satsningen, liksom ökad vinst för företagen i form av ökad försäljning. Rymdcampus som en del i samordningen av de stödjer på olika sätt svenskt samlade satsningarna på utbildning och deltagande i internationell forskningssamverkan. Inom ramen för EU:s ramprogram för forskning som en tillfällig åtgärd och utveckling har myndigheten lämnat disponerat extra medel för att klara ökade kostnader för lokaler och för grundläggande integrerade projekt samt till medfinansiering till svenska deltagare i ramprogrammet. Genom samarbeten med tekniska nationell koordinator för COST samt ansvarar universitet och ökar dessa för det svenska . lärosätens forskningsverksamhet i och har programbundet bilateralt samarbete bedrivits detta ger även möjligheter till ökad extern finansiering av institutets kostnader. myndigheten verksamhet inom ramen för ett avtal med på regeringsnivå om industriellt, vetenskapligt och tekniskt samarbete. 2004 träffade tillsammans med SSF en överenskommelse med Science and Tech- nology Agency om gemensamma forsknings- statlig stiftelse 1987 med uppgift att bedriva framtidsstudier och stimulera till diskussion om har den internationella kunskaps- överföringen stärkts bl.a. genom att ett projekt Människan , har löpt processer startats med i centrala tema har varit de demografiska frågorna. Institutet bedömer att denna prioritering har varit framgångsrik både nationellt och inter- Programmet uppges ha bidragit till institutets aktiva roll i svensk forskning och samhällsdebatt samt givit väletablerat samarbete