prop · GT031d6 · 2006-01-01 00:00:00 — Av återrapportering drar regeringen slutsatsen att samarbetet med andra länders brottsbekämpande myndigheter fungerar väl och är under kontinuerlig utveckling såvitt avser främst och regionalt i ett mindre antal län. Vidare kan utläsas att det internationella samarbetet funnit fungerande former inom ramen för Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i och i viss relativt begränsad utsträckning när det gäller Europol. Regeringen är emellertid också angelägen om redovisningar som visar hur den internationella utredningsverksamheten utvecklats även vid övriga polismyndigheter i landet. Det är väsentligt för effektivt underrättelsearbete att Europols informationsregister tillförs kriminalunderrättelse-, misstanke- och belastningsuppgifter i enlighet med de skyldigheter som åläggs polisen i . Genomförandet av den svenska underrättelsemodellen och utvecklandet av den 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 europeiska underrättelsemodellen ställer ytterligare krav på polismyndigheterna när det gäller gemensam och harmoniserad underrättelseinformation. Återrapporteringen såvitt avser internationella aspekter av utredning och lagföring medger emellertid ingen närmare analys från regeringens sida av dagsläget för landet som helhet. Som framgår av budgetpropositionen drog regeringen slutsatsen att det finns behov av att i särskild ordning se över hur de internationella aspekterna av den utredande verksamheten tas till vara och vilka eventuella åtgärder som bör vidtas för detta ändamål. Regeringen har därför i regleringsbrevet för avseende och övriga myndigheter inom polisorganisationen uppdragit åt att redovisa en nationell sammanhållen modell med lämpliga åtgärder och metoder för integrering av det internationella polissamarbetet med den nationella brottsbekämpande verksamheten. har redovisat uppdraget (dnr Ju2005/7395/PO) och i redovisningen framhållit att styrelsen kommer att vidta en rad åtgärder för att etablera ett helt integrerat förhållningssätt till de internationella delarna av polisverksamheten. har vidare i redovisningen av det uppdrag som omnämns under avsnitt 3.4.3 Verksamhetsområde 2 Utredning och lagföring framhållit följande. kommer i samverkan med polisutbildningarna i och att lägga fram en plan med internationella brottsbekämpande komponenter i utbildningen. I planen kommer vidare lämnas förslag till kompetensutvecklingsprojekt med några polismyndigheter. Regeringen kommer att följa den fortsatta utvecklingen inom polisväsendet när det gäller såväl kunskaps- och kompetenshöjande åtgärder som genomförande, såvitt avser integrering av internationellt polissamarbete med nationell brottsbekämpande verksamhet. arbetar aktivt för att uppnå en effektiv lagföring av den internatio- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 nella brottsligheten, dvs. av brott i med förgreningar i utlandet, brott i utlandet med förgreningar i och brott med andra internationella inslag. Samordningen av den åklagarverksamhet som avser internationellt rättsligt samarbete sker vid riksåklagarens kansli. Det gäller handläggningen av ärenden om internationellt samarbete, rättsligt utvecklingsarbete, internationellt förhandlings- och lagstiftningsarbete och genomförandet av ny lagstiftning på området. Antalet ärenden om utlämning från till ett annat land var i stort sett detsamma 2004 som (totalt ca 100). När det gäller antalet ansökningar om internationell rättslig hjälp i brottmål kan det konstateras att antalet ansökningar som skickades till från ett annat nordiskt land ökade kraftigt , från 190 till 326. I övrigt är ärendeflödet såväl till som från ungefär detsamma 2004 som . Åklagarkamrarna uppskattar att andelen ansökningar som skickas direkt till lokal åklagarkammare ligger på samma nivå som 2003 () och detsamma gäller ansökningar från . Den möjlighet till direktkontakt som finns inom EU utnyttjas således i stor utsträckning. Ungefärliga siffror beträffande ärenden om överförande av lagföring visar att antalet ärenden där lagföringen överförts från är relativt (90 st. 2004, 100 st. 2003 och 90 st. 2002). Antalet ärenden om överförande till har ökat från 60 st. 2003 till ca 110 st. 2004. Samordningen av den svenska delen av det europeiska rättsliga nätverket (EJN) och den svenska delen av Eurojust sker från riksåklagarens kansli. Antalet ärenden som överlämnades från svenska åklagare till Eurojust ökade från ca 50 st. 2003 till ca 80 st. 2004. Därutöver har kontakter med svenska åklagare skett i ytterligare ca 20 ärenden. genomfördes även ett flertal större operativa samordningsmöten, bl.a. avseende bekämpning av terrorism, människohandel och grova narkotikabrott. Arbetet med att förbättra kunskapen hos svenska åklagare om hur Eurojust kan bistå dem i den operativa verksamheten har också fortsatt 2004. Svenska åklagare har som ett led i att utveckla den operativa verksamheten även varit aktiva i en rad andra internationella samman- Exempelvis har deltagit i det internationella utvecklingsarbetet avseende bekämpning av allvarlig och organiserad brottslighet. Myndigheten har deltagit i arbetet inom Financial Ac- tion Task Force on Money Laundering (FATF). Genom den särskilt inrättade riksenheten mot korruption har ett aktivt deltagande i mot korruption i internationella affärsförhållanden möjliggjorts. Dessutom har riksåklagaren deltagit i de återkommande mötena mellan riksåklagarna i , inom och EU. En svensk chefsåklagare har inom ramen för EU:s civila krishantering arbetat som expert och rådgivare till riksåklagare i rättsstatsmissionen EUJUST . Det är angeläget att ytterligare flyttar fram sina positioner på det internationella området. Brottslighet med internationell anknytning ökar och det är viktigt att åklagare deltar i det internationella arbetet på alla nivåer för att öka möjligheterna att effektivt bekämpa grov gränsöverskridande brottslighet. Det är därför positivt att åklagare är aktiva i allt fler internationella sammanhang. Regeringen anser att det är angeläget att åklagarsamarbetet Eurojust utvecklas för att ytterligare förstärka den operativa brottsutredningsverksamheten. Eurojust bör vara ett samarbetsorgan som regelmässigt tas i anspråk av nationella brottsbekämpande myndigheter för att driva brottsutredningar om organiserad gränsöverskridande brottslighet framåt. Den internationella utvecklingen, främst inom EU, medför att allt större krav ställs på när det gäller internationellt samarbete, inte minst på operativ nivå. Den kompetens och erfarenhet som finns inom myndigheten utgör en god grund för att möta de högt ställda kraven. Enmyndighetsreformen har skapat goda förutsättningar för operativt stöd och samordning av utredningar med internationella inslag. har fortsatt att utveckla de internationella kontakterna på ekobrottsområdet. har deltagit i FN:s straffrättsliga kommission samt i arbetet inom Financial Action Task Force on Money Laundering (FATF). Vidare har myndigheten deltagit i arbetet inom against Corruption (GRECO) och i mot korruption i internationella affärsförhållanden. har också deltagit i den årliga Nordiska som arrangerades av . Inom ramen för det nordiska samarbetet har utbytestjänstgöring skett med tjänstemän från finska och danska polisenheter samt med Ökokrim i . Syftet med detta utbyte har främst varit att underlätta samarbetet i operativa ärenden, men också att i övrigt utbyta erfarenheter. har dessutom deltagit i olika rättsbiståndsprojekt som syftat till att stödja kandidatländer till EU och deras myndigheters anpassning till kraven för medlemskap i unionen. Den ökande internationaliseringen av det ekonomiska livet innebär att den ekonomiska brottsligheten också blir alltmer gränsöverskridande. Det kräver en samordning med de brottsbekämpande myndigheterna i andra länder. Det är därför positivt att fortsätter att utveckla de internationella kontakterna och förstärka det internationella samarbetet på ekobrottsområdet. Det är angeläget att detta arbete fortsätter. Inom ansvarsområde förekommer samarbete framför allt med de nordiska länderna. Med anledning av flodvågskatastrofen i inleddes ett omfattande arbete där anställda inom involverades i ett tidigt skede, och redan före årsskiftet fanns personal från verket på plats i katastrofområdet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Den verksamhet bedriver kräver en ständig vidareutveckling av metoder och anpassning till ny teknik. Det är därför värdefullt att deltar i erfarenhetsutbyte och annat samarbete med andra länder. Betydelsen av samarbete med andra länder har på ett tydligt sätt visat sig i samband med arbetet med identifieringen av avlidna i . huvuduppgift är att inom sitt ansvarsområde tillhandahålla sakkunnigutlåtanden och övrig medverkan på begäran av rättsväsendets myndigheter. Ett fortlöpande forsknings- och utvecklingsarbete är nödvändigt för att utveckla kvaliteten i verksamheten men också för att kunna rekrytera och behålla kompetent personal i verksamheten. Vid de rättspsykiatriska avdelningarna pågår kontinuerligt ett utvecklingsarbete för att förbättra metoder för bedömning av risk för återfall i olika typer av brottslighet. Flera större forskningsprojekt om dessa frågor bedrivs med stöd av verket. Ytterligare ett område där utvecklingsarbete pågår är utnyttjandet av olika metoder för dokumentation av den rättsmedicinska verksamheten, bl.a. med digital fotografi och datortomografi, vilket kan leda till effektivare verksamhet. Forskningen inom rättsmedicinen om skadehändelser, särskilt trafikolyckor, har bidragit till att flera avdelningar samverkar med i särskilda haverikommissioner för utredning av trafikolyckor. Arbetsbelastningen på vissa avdelningar har dock försvårat möjligheterna att avsätta tillräckligt med tid för att planera och genomföra forskningsprojekt. Syftet med undersökningar och utredningar är att tjäna som underlag för de bedömningar och beslut som fattas av övriga myndigheter inom rättsväsendet. Från rättssäkerhetssynpunkt är det därför av stor vikt att undersökningarna och utred- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ningarna genomförs med tillämpande av vetenskapliga metoder och med modern teknik. Av stor betydelse i detta sammanhang är därför det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs av eller med stöd av verket. Den ökade efterfrågan på verkets undersökningar och utredningar samt brist på personal på vissa avdelningar har medfört att verket inte har kunnat avsätta tid för forskningsarbete i den omfattning som varit önskvärd. I takt med att personalsituationen nu håller på att förbättras ser regeringen det som angeläget att utvecklingsarbetet fortsätter och att viktiga forskningsprojekt genomförs. Allmänt om verksamhetsområdet och mål Det övergripande målet för domstolsväsendet är, som framgår av avsnitt 3.3 Mål för rättsväsendet inkl. kriminalpolitiken, att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt. För att kunna göra en bedömning av om mål och ärenden avgjorts på ett rättssäkert och effektivt sätt bör hänsyn tas till en rad faktorer. En del faktorer är lätta att mäta medan det för andra faktorer ännu inte finns någon bra mätmetod. De faktorer som mäts och följs upp för en bedömning av resultatet är antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål, omloppstider1 och balansernas åldersstruktur samt överklagande- och ändringsfrekvenser. skall i administrativt hänseende leda och samordna verksamheten inom domstolsväsendet. Att fördela resurser är en central del av det arbetet. En annan viktig uppgift är att ge domstolarna stöd och service i skilda administrativa frågor. 1 Gäller dock inte hyres- och arrendenämnderna. en särskild roll och funktion i det pågående reformarbetet. Domstolarnas huvuduppgift är straffrättsskipning samt tvistlösning mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna. Därutöver har domstolarna till uppgift att handlägga ett stort antal olika rättsvårdsärenden. var det sjätte året som regeringen fastställde verksamhetsmål för hovrätterna, kammarrätterna, tingsrätterna och länsrätterna. Verksamhetsmålen avser omloppstider och balanser för olika målkategorier. Verksamhetsmålen är oförändrade i förhållande till de som gällde för 20032. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att undersöka och lämna förslag till hur verksamhetsmålen bör vara utformade för att, med beaktande av medborgarnas intressen, bli mer överskådliga och lättillämpade för domstolarna. I föreslås en helt ny modell för domstolarnas verksamhetsmål. Den föreslagna modellen fokuserar på hur gamla målen är när de avgörs i stället för hur gamla de mål är som ännu inte har avgjorts. Förslaget bereds inom . Uppfyllelsen av regeringens nuvarande verksamhetsmål varierar mycket mellan enskilda domstolar inom respektive domstolskategori. Det är svårt att dra några generella slutsatser vad skillnaderna i måluppfyllelse beror på. Variationer mellan domstolarna i fråga om målens svårighetsgrad och målstockens sammansättning kan påverka måluppfyllelsen. Stora målökningar och stora historiska balanser försvårar möjligheterna att uppnå verksamhetsmålen. Faktorer som ökar sannolikheten för en god måluppfyllelse är ett lågt sjuktal, få vakanser och en väl fungerande organisation och ledning. Det görs stora insatser från såväl som enskilda 2 Medianåldern för avgjorda mål vid tingsrätter och hovrätter har inte kunnat mätas på grund av övergången till ett nytt statistiksystem. Med hänsyn härtill har regeringen inte något återrapporteringskrav för dessa verksamhetsmål. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 domstolar för att förbättra balanssituationen och förkorta genomströmningstiderna, bl.a. genom särskilt insatta resurser och genom förändrade arbetsformer. En fråga som i detta sammanhang uppkommer är om resurserna är rätt fördelade inom domstolsväsendet. har dock inte funnit något påvisbart samband mellan balansernas storlek och resurstillgången och dragit den slutsatsen att stora balanser generellt sett inte är en följd av bristande resurser. Regeringen utgår från att variationerna i resultaten som föreligger mellan domstolarna också fortsättningsvis följs upp och att lämpliga åtgärder vidtas. Hyres- och arrendenämnderna prövar som första instans hyres-, arrende- och bostadsrättstvister. Nämnderna bedriver också upplysnings- och medlingsverksamhet, vilket medför att tvister ofta kan lösas innan de blir ärenden i nämnden. Nämnderna har också i uppgift att vara skiljenämnd. prövar frågor om rättshjälp i angelägenheter utom rätta. Vissa beslut kan överklagas till . Tabell 3.3 Tingsrätternas, hovrätternas, länsrätternas och kammarrätternas måluppfyllelse Andel balanserade mål äldre än Andel balanserade mål äldre än mål (månader) 1Antal balanserade mål per målkategori /genomsnittligt antal inkomna mål inom målkategorin . 2Antal balanserade mål inom målkategorin som är äldre än /totalt antal balanserade mål inom målkategorin . 3Tvistemål som handläggs i förenklad form. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.4 Högsta domstolens och Regeringsrättens måluppfyllelse Medianålder avgjorda mål (mån.) Antal balanserade mål mån. Antal balanserade mål mån 1 : Uppgift om medianåldern för tvistemål, brottmål och övriga mål gäller tiden fram till dispensfrågans avgörande. Uppgifterna om antal balanserade mål gäller samtliga mål. Inkomna, avgjorda och balanserade mål har antalet inkommande mål till domstolarna ökat kraftigt och den ökade måltillströmningen kvarstår. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 138 200, 133 600 respektive 65 800 mål. ökade antalet inkomna mål med drygt 4 000, eller , i förhållande till 2003. Antalet Brottmål och Övriga tvistemål ökade mest. Förändringen av antalet inkomna mål varierade stort mellan tingsrätterna. Antalet avgjorda mål ökade med knappt 650 . Antalet avgjorda FT-mål och notariemål ökade mest. Balanserna ökade med drygt 4 600 mål. Antalet balanserade Brottmål exklusive notariemål ökade mest. Antalet inkomna mål till miljödomstolarna minskade något och uppgick till drygt 1 500 stycken. Antalet avgjorda miljömål minskade jämfört med men var ändå högre än antalet inkomna mål. Balanserna för miljömål minskade därför något . Situationen vid miljödomstolarna är dock fortfarande oroande. Balansens storlek är i princip lika stor som antalet inkomna mål . Antalet inkomna ärenden till tingsrätterna ökade 2004 i förhållande till 2003 och uppgick till ca 959 000. Det är främst utsökningsärenden, skuldsaneringsärenden och ärenden till inskrivningsmyndigheterna som ökat. Antalet konkursärenden minskade med vilket är ett tydligt trendbrott gentemot de senaste årens utveckling. De totala balanserna för Brottmål exklusive notariemål och Övriga tvistemål exklusive familjemål har ökat jämfört med föregående år. Tingsrätterna gemensamt har 2004 inte uppnått något av de nio verksamhetsmål som avser balanserade mål. I förhållande till 2003 har resultatet förbättrats för fem och försämrats för två verksamhetsmål. Resultatet är oförändrat för två verksamhetsmål. Andelen tingsrätter som klarar verksamhetsmålen avseende balanserade mål har minskat för fem av nio verksamhetsmål. Resultaten varierar stort mellan de enskilda tingsrätterna och vid vissa tingsrätter ligger resultaten långt ifrån målen. Regeringen gör sammantaget bedömningen att verksamhetsresultatet avseende balanserade mål får anses godtagbart. Den försämrade balanssituationen vid tingsrätterna väcker dock oro inför kommande år. Regeringen förutsätter att lämpliga åtgärder för att möta balanssituationen vidtas. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 23 300, 23 300 respektive 7 100 mål. Antalet inkomna mål har ökat något. Ök- ningen av inkomna mål hänför sig i huvudsak till Brottmål och Övriga mål. Den totala balansen var oförändrad i förhållande till föregående år. Antalet inkomna mål till har endast ökat marginellt i förhållande till föregående år och uppgick till knappt 470 mål. Antalet avgjorda mål minskade och uppgick till drygt 450. Antalet avgjorda mål understeg antalet inkomna mål, vilket lett till att den totala balansen ökat något. Den totala balansen för Tvistemål har förbättrats jämfört med medan den totala balansen för Brottmål har försämrats något jämfört med föregående år. Fyra hovrätter klarar regeringens verksamhetsmål för total balans för Tvistemål. har hovrätterna gemensamt klarat tre av regeringens sex uppställda verksamhetsmål för balanser. har fyra av verksamhetsmålen förbättrats jämfört med . Sammantaget gör regeringen bedömningen att verksamhetsresultatet såvitt avser verksamhetsmålen för balanserade mål måste anses godtagbart. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 5 300, 5 200 respektive 1 200 mål. Antalet inkomna mål ökade med . Antalet avgjorda mål ökade med 250 . Trots ökningen av antalet avgjorda mål ökade den totala balansen med ca 100 mål. Av antalet balanserade mål var . Domstolen har liksom föregående år haft ambitionen att öka antalet dispenserade mål. har fastställt verksamhetsmålen för målbalansernas åldersfördelning. har domstolen i vissa fall mildrat dessa något. Domstolen uppnådde tre av åtta verksamhetsmål avseende målbalansernas åldersfördelning. Den totala målbalansen har ökat . Högsta domstolens totala målbalans motsvarar av antalet inkomna mål . Denna procentandel är betydligt lägre än genomsnittet för domstolarna. har länge haft ambitionen att minska antalet mål. Domstolen har lyckats i denna ambition särskilt när det gäller de äldre målen. har också genom olika åtgärder eftersträvat att öka antalet dispenserade mål. Dessa åtgärder resulterade i att antalet balanserade mål 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 med beviljad dispens ökade kraftigt . Vid utgången av 2004 fanns 111 sådana mål i balans, vilket innebär en liten minskning jämfört med föregående årsskifte, men ändå betydligt fler än vid utgången av 2002. Den försämrade balanssituationen har skett från en förhållandevis låg nivå och kan också ses som ett resultat av Högsta domstolens strävan att öka antalet dispenserade mål. Regeringen anser att verksamhetsresultatet sammantaget måste anses tillfredsställande. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 104 500, 97 900 respektive 41 600 mål. Antalet inkomna mål ökade med ca 10 500, eller , jämfört med . Trenden med en kraftig ökning av antalet inkomna mål till länsrätterna har pågått . har måltillströmningen ökat med sammanlagt . Variationen av antalet inkomna mål är fortsatt stor mellan de enskilda domstolarna och det varierar mellan länsrätterna vilka måltyper som ökar mest. var antalet inkomna Skattemål i princip oförändrat i förhållande till föregående år. Antalet inkomna Socialförsäkringsmål har fortsatt att öka, vilket delvis kan förklaras av förändringarna i beviskravet i arbetsskadelagstiftningen. Gruppen Övriga mål har också fortsatt att öka. Denna ökning kan förklaras av den ändring i socialtjänstlagen som trädde i kraft , som medförde ökade möjligheter till överprövning, och det faktum att antalet biståndstagare ökat. En annan målgrupp inom gruppen Övriga mål som ökat är mål enligt lagen om offentlig upphandling. Dessa mål utgör av målökningen i gruppen Övriga mål. Antalet avgjorda mål har ökat med ca 6 000 mål . Mest ökade mål enligt socialtjänstlagen inom gruppen Övriga mål. Även om antalet avgjorda mål i länsrätterna ökade så ökade målbalanserna med ca 6 700 mål. Balanserna ökade främst vad avser Socialförsäkringsmål och, såvitt avser Övriga mål, mål enligt socialtjänstlagen. Andelen balanserade mål i förhållande till antalet inkomna mål uppgick till . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 För Skattemålen har länsrätternas resultat vad gäller andelen balanserade mål äldre än förbättrats. Den totala balansen av Skattemål i förhållande till inkomna mål har dock ökat. Gemensamt uppnår länsrätterna verksamhetsmålet andel balanserade Skattemål äldre än . När det gäller Socialförsäkringsmålen har antalet inkomna mål liksom antalet balanserade mål ökat . Länsrätterna uppnår inte något av de tre verksamhetsmålen för balanserade Socialförsäkringsmål. Resultatet har försämrats för verksamhetsmålen total balans och andel balanserade mål äldre än . Re- sultatet för verksamhetsmålet andel balanserade mål äldre än är detsamma som . Såvitt gäller gruppen Övriga mål klarar länsrätterna verksamhetsmålen för total balans och för andelen mål äldre än . Resultatet för andelen Övriga mål äldre än är oförändrat i förhållande till föregående år. Regeringen gör sammantaget bedömningen att verksamhetsresultatet avseende balanserade mål får anses godtagbart. De kraftigt ökade balanserna vid länsrätterna väcker dock oro inför kommande år. Regeringen förutsätter att lämpliga åtgärder för att möta balanssituationen vidtas. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 23 400, 24 100 respektive 15 800. Antalet inkomna mål ökade med ca 200, eller , jämfört med . Främst är det antalet Socialförsäkringsmål samt inom gruppen Övriga mål antalet mål enligt socialtjänstlagen och LVU/LVM-mål som ökat. Antalet avgjorda mål ökade med drygt 200. Antalet avgjorda Socialförsäkringsmål och Övriga mål har ökat. An- talet avgjorda Skattemål har däremot minskat vilket torde vara en effekt av att kammarrätterna fortsätter att avgöra äldre skattemål. Äldre skattemål tillhör de mål som i kammarrätterna är allra mest arbetskrävande. Stora resurser åtgår för att avgöra dessa mål vilket i sin tur ger minskade resurser att avgöra andra mål. Antalet balanserade mål fortsätter att minska. var minskningen ca 700 mål eller Den samlade målbalansen har minskat 1998. För att möjliggöra för kammarrätterna att minska sina målbalanser har 2003 skjutit till resurser trots att antalet inkomna mål minskat . Några extra resurser har dock inte skjutits till . Andelen balanserade mål i förhållande till antalet inkomna mål har minskat från . I förhållande till resultat för Skattemålen har det skett en förbättring vad avser samtliga verksamhetsmål. Kammarrätterna gemensamt har nått målet både för den totala balansen av Skattemål och balanserade Skattemål äldre än .