prop · GT03159 · 2006-03-22 00:00:00 — De ekonomiska konsekvenserna för det under utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, uppförda anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. beräknas således bli marginella. Bestämmel- serna föreslås träda i kraft . 10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Första stycket punkt c upphävs eftersom lagen (1979:84) om delpen- sionsförsäkring har upphört att gälla och någon delpension kan betalas ut (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13 och SfU14. 1997/98:315 och 320). Sista ordinära utbetalningen av delpension gjor- des . Tredje stycket punkten 3 har ändrats på så sätt att även de som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får interpraktikstipendium kan få en s.k. skyddad sjukpenninggrundande inkomst (SGI), dvs. SGI:n får sänkas lägst till vad den skulle ha varit närmast före förvärvsavbrottet om då känt till samtliga förhållanden. I fjärde stycket, som bl.a. reglerar hur sjukpenningen skall beräknas vid sjukdom under tid som den försäkrade deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd har orden eller interpraktikstipendium lagts till. Paragrafen ändras på så sätt att svårt sjukt barn ändras till allvarligt sjukt barn. Därigenom bryts den tidigare kopplingen till begreppet svårt sjuk i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståen- devård vid bedömning av rätt till närståendepenning vid vård av svårt sjuk person. Även med uttrycket allvarligt sjuk avses att barnets sjuk- dom i sig är så allvarlig och att hälsotillståndet är så nedsatt att det före- ligger ett påtagligt hot mot barnets liv. Kravet på att det skall föreligga ett påtagligt hot mot barnets liv som förutsättning för att tillfällig föräld- rapenning skall kunna utges utan begränsning i tiden, utesluter inte att tillfällig föräldrapenning kan utges även för tid när det direkta hotet mot barnets liv inte längre föreligger. Det krävs således inte att hotet skall innebära en i tiden föreliggande fara för barnets liv. Ändringen i lagrummet är föranledd av den nya rättsfigur, ställning som varaktigt bosatt tredjelandsmedborgare, som har föreslagits i 5 a kap. utlänningslagen (2005:716) till följd av direktiv /109/EG om varak- tigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning vilket antogs av Europeiska I tredje stycket finns ett bosättningskrav för utländska medborgare på Förslaget innebär att en utländsk medborgare som uppnått ställ- ning som varaktigt bosatt i ett annat land i unionen och som har uppe- hållstillstånd i , vid beräkning av försäkringstid skall likställas med en svensk medborgare. För denna kategori utländska medborgare går det således inte att upprätthålla ett krav bosättning. ningen om en person uppnått ställning som varaktigt bosatt och hans eller hennes rätt till uppehållstillstånd ligger utanför befo- genheter. I paragrafen anges att sjukersättning och aktivitetsersättning skall dras in eller minskas om den försäkrades arbetsförmåga blivit väsentligt förbätt- rad. Andra stycket innehåller ett förbud mot att dra in ersättningen bl.a. under tid då den försäkrade har sin ersättning vilande enligt 16 § trots att denne då genom förvärvsarbete uppvisar en väsentligt förbättrad arbets- förmåga. Genom ändringen kommer inte heller det förhållandet att den försäkrade genom studier uppvisar en väsentligt förbättrad arbetsförmåga kunna leda till indragning under tid med vilande ersättning. Paragrafen innehåller grundläggande bestämmelser om vilande sjuk- ersättning och aktivitetsersättning i samband med arbetsförsök. Änd- ringen i paragrafens första stycke föranleds av att det skall vara möjligt att ha ersättningen vilande även under tid då den försäkrade bedriver stu- dier. Ändringen har motiverats i avsnitt 5. Vilandeförklaring av sjukersättning eller aktivitetsersättning under stu- dier skall endast ske i sådana fall då studierna är av sådan karaktär och omfattning att de förutsätter utnyttjande av en arbetsförmåga som den försäkrade antogs sakna när beslutet om förmånen fattades. I paragrafens tredje stycke anges att vilandeförklaring får avse del av sjukersättning eller aktivitetsersättning på motsvarande sätt som gäller för beviljande av förmånen. Den nu föreslagna ändringen innebär emel- lertid att hela den beviljade förmånen alltid skall förklaras vilande om anledningen till vilandeförklaringen är att den försäkrade skall studera. Omfattningen av studierna spelar härvid således inte någon roll. Paragrafen som innehåller bestämmelser om upphävande av vilandeför- har ändrats så att den även omfattar beslut om vilandeförklaring med anledning av studier. Den nya bestämmelsen i 3 kap. 5 § tredje stycket 3 skall tillämpas när interpraktikstipendier betalas ut och avser tid efter lagens ikraftträdande. Har ett interpraktikstipendium betalats ut för tid före ikraftträdandet och SGI:n har sänkts (eller skulle ha sänkts om en SGI-prövning varit aktuell) kan de nya reglerna således inte tillämpas. Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen Paragrafen som innehåller bestämmelser om att studiemedel inte får läm- nas eller tas emot för tid för vilken vissa andra ersättningar lämnas har ändrats så att detsamma skall gälla avseende sjukersättning och aktivi- tetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:170) om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Eftersom lagen (2006:170) om ändring i studiestödslagen träder i kraft och den i lagförslag 2.2 föreslagna ändringen i 3 kap. 25 § studiestödslagen träder i kraft måste motsva- rande ändring göras även i lagen (2006:170). Se kommentaren under 10.2. 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. I andra stycket införs en ny bestämmelse som anger att sambor skall lik- ställas med makar. Villkoren att samborna tidigare skall ha varit gifta med varandra, ha eller ha haft barn tillsammans eller ha samma folkbok- föringsadress slopas i den nya bestämmelsen. I stället införs samma makebegrepp som i lagen (1993:737) om bostadsbidrag (BoL). Begrep- pet sambor införs i stället för de nuvarande uttrycken bidragsberätti- gad som stadigvarande sammanbor och en vuxen person som lever tillsammans med en annan vuxen person, utan att de är gifta med var- andra. Vad som ligger i begreppet sambor får tolkas i enlighet med reglerna i 1 § första stycket sambolagen (2003:376). Ett nytt tredje stycke införs som innehåller en bestämmelse om bevis- bördan angående samboförhållanden. Regeln handlar om den situationen då omständigheterna gör det sannolikt att två personer bor tillsammans i ett samboförhållande trots att det inte framgår av de uppgifter som upp- getts till grund för ansökan eller utbetalning. Då måste den som ansökt om BTP eller den som bidraget betalats ut till visa att något samboför- hållande inte föreligger. Förmår denne inte visa att det inte föreligger ett samboförhållande skall BTP beräknas som för sambo. Regeln motsvarar vad som i bevishänseende gäller i fråga om bostadsbidrag enligt 3 § BoL och underhållsstöd enligt 5 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd. I andra stycket har ett tillägg gjorts för den som har fyllt och är Genom tillägget sker en anpassning av inkomst- gränserna så att reglerna för denna grupp av bidragsberättigade anpassas efter basnivåerna enligt 4 kap. 4 § lagen (1998:702) om garantipension. 10.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande Paragrafen som innehåller bestämmelser om att rekryteringsbidrag inte får lämnas eller tas emot för den tid för vilken vissa andra ersättningar lämnas har ändrats så att detsamma skall gälla för tid då sjukersättning eller aktivitetsersättning lämnas enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2005/06:159 Vissa socialförsäkringsfrå- gor inför, ändrar, upp- Lagen (1962:381) om