prop · GT03150 · 2006-03-21 00:00:00 — Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls tillängligt. Om förslaget inte kun- görs i sin helhet, skall det i kun- görelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. och Finansinspek- tionens rätt att motsätta sig flyttning av säte får motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte till en annan stat, om 1.motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset, 2.verket har beslutat om revi- sion hos europabolaget, och 3.det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avse- värt av en flyttning av europa- bolagets säte. får, i fråga om ett europabolag som står under tillsyn, motsätta sig att europabolaget flyttar sitt säte till en annan stat, om motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset. och Finansinspek- tionen skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena från den dag då förslaget om flytt- ningen offentliggjordes enligt artikel 8.2 i SE-förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att europabolaget först har fått tillfälle att yttra sig. Ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag skall ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem ledamöter. Förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europabolag skall ha minst tre ledamöter. När det gäller europabolag som ger ut elektroniska pengar tilläm- pas 2 kap. 9 § femte stycket lagen (2002:149) om elektroniska peng- ar i stället för första och andra styckena. beslut att avskri- va en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol för beslutet. Detsamma gäller verkets beslut i ett tillstånds- ärende enligt 11 §, verkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 15 § samt verkets beslut enligt 31 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Om ett europabolag flyttar sitt säte, skall lednings- eller förvalt- ningsorganet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har blivit gällande enligt artikel 8.10 i SE- förordningen. Om ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion enligt artikel 17 i SE-förordningen och europabo- laget får säte i en annan stat än , skall styrelsen för aktie- bolaget upprätta ett särskilt bok- slut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken års- redovisning inte har upp- rättats fram till den dag då euro- pabolaget registreras enligt artikel 12 i SE-förordningen. För det särskilda bokslutet en- ligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbok- slut i 6 kap. 49 och 11 §§ bok- föringslagen (1999:1078). Bok- slutet skall ges in till inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. beslut att avskri- va en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol för beslutet. Detsamma gäller verkets beslut i ett tillstånds- ärende enligt 11 §, verkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 6 eller 15 § samt verkets beslut enligt 31 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. och Finansinspek- tionens beslut enligt 5 a eller 9 a § får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. beslut i ett ären- de enligt 28 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Pröv- ningstillstånd krävs vid överkla- gande till kammarrätten. beslut i ett ärende enligt 29 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 29 § första stycket får överklagas från den dag då bolaget fick del av beslutet. Ett beslut enligt 29 § andra stycket får överklagas för beslutet. Vid överklagande enligt andra Vid överklagande enligt fjärde stycket gäller lagen (1996:242) om stycket gäller lagen (1996:242) om Denna lag träder i kraft . Om en ansökan har kommit in före detta datum tillämpas äldre bestämmelser i fråga om 1. tillstånd till verkställande av ett fusionsförslag vid bildande av ett europabolag genom fusion enligt artikel 2.1 SE-förordningen, och 2. tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 8 i SE-förordningen. 2.22Förslag till lag om ändring i lagen (2006:000) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § lagen (2006:000) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. I fråga om europabolag med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag (dualistiskt organise- rade europabolag) tillämpas vad som i 6 kap. 7 § sägs om styrelseledamot på ledamot i tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att den i första stycket angivna bestämmelserna skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags lednings- eller för- valtningsorgan. I fråga om europabolag och europakooperativ med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag1 eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar)2 tillämpas bestämmelserna i 6 kap. 7 och 9 §§ om styrelseledamöter på ledamöter i tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att bestäm- melserna om styrelseledamöter i första stycket skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags eller ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan. Denna lag träder i kraft . 1EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157). 2EUT L 207, , s. 1 (Celex 32003R1435). Ärendet och dess beredning antog förordningen (EG) nr 1435/2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-före- ningar)1. Förordningen skall börja tillämpas . skall den kompletterande nationella lagstift- ning som förordningen förutsätter träda i kraft. Förordningen finns i bilaga 1. remitterade promemorian Europa- kooperativ (Ds 2005:45). Promemorian innehåller förslag till bestäm- melser som kompletterar EG-förordningen i frågor där denna delegerar normgivningsrätten till medlemsstaterna eller där det annars har bedömts lämpligt att införa svenska regler vid sidan av förordningens regler. I proposition 2003/04:112 Europabolag utlovade regeringen att möjligt återkomma med förslag i vissa avseenden. Den remitterade promemorian innehöll mot den bakgrunden förslag också till ändringar i lagen (2004:575) om europabolag. Promemorians sammanfattning och lagförslag finns i bilagorna 2 och 3. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Remiss- yttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Dnr Ju2005/8848/L1). I denna proposition behandlar vi de frågor som har tagits upp i prome- . I propositionen föreslås ändringar i bl.a. 5 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag och 5 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag med ikraft- trädande . Vi har även i propositionen Ersättning till ledande befattningshavare i näringslivet (prop. 2005/06:186), som beslutas , och i propositionen Förenklade redovisningsregler, m.m. (prop. 2005/06:116), som beslutades , föreslagit ändringar i dessa paragrafer. De ändringarna föreslås träda i kraft respektive (dnr Ju2004/39/L1 och Ju2003/10672/L1). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.5, 5.8. 5.21, 5.31, 6 samt i författningskommentaren. Vi har följt flertalet av Lagrådets förslag. Regeringen föreslår i propositionen utöver de förslag som fanns i lagrådsremissen att också den i propositionen Finansiella konglomerat 2005/06:45) föreslagna lagen (2006:000) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat skall ändras. Ändringarna innebär att en viss paragraf som anger vilka bestämmelser i lagen som skall tillämpas på ledamöter i tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag anpassas så att den blir tillämplig också på dualistiskt organiserade Motsvarande anpassningar framgick av ett antal andra 1 Rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (EUT L 207, , s. 1). förslag i lagrådsremissen, exempelvis förslaget till lag om ändring i lagen Prop. 2005/06:150 (1992:543) om börs- och clearingverksamhet och förslaget till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag. Lagrådets hörande har därför inte bedömts vara nödvändigt. En av EU:s grundpelare är upprättandet av en gemensam inre marknad. På denna marknad skall individer och företag kunna handla, byta tjänster, arbeta, investera och producera under lika konkurrensförhållanden. Vid sidan av det harmoniseringsarbete i form av direktiv som har pågått på bolagsrättens område, har det inom EU även bedrivits ett arbete med att skapa särskilda europeiska associationsformer. Genom förordningen (2137/85/EEG) om europeiska ekonomiska intressegruppe- ringar (EEIG) sjösattes den första av dessa former2. En europeisk ekonomisk intressegruppering kan närmast liknas vid ett handelsbolag som verkar över nationsgränserna. antogs förord- ningen (EG) nr 2157/2001 om stadga för europabolag (SE-förordning- en)3. Härigenom har en motsvarande möjlighet öppnats för gränsöver- skridande samverkan i aktiebolagsform. Genom antagandet av SCE- förordningen har ytterligare ett steg tagits så att samverkan över nations- gränserna kan ske också i form av vad som kan liknas vid en ekonomisk förening. Förordningarna om europabolag respektive europakooperativ är i många avseenden avsedda att vara parallella. Precis som var fallet när det gäller europabolag (jfr prop. 2003/04:112 Europabolag s. 43) var kommissionens ursprungliga tanke att ett europa- kooperativ uteslutande skulle falla under gemensamma EG-regler. På motsvarande sätt som för europabolagen, har emellertid även för europa- kooperativen många frågor överlåtits till den nationella lagstiftaren. Sålunda innehåller SCE-förordningen en rad hänvisningar till den natio- nella lagstiftning som gäller för kooperativa föreningar i den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte (se bl.a. artiklarna 17 och 20). I några fall hänvisas till nationell lagstiftning för publika aktiebolag. I andra frågor anges att den nationella lagstiftaren får eller, i vissa fall, skall utfärda kompletterande föreskrifter som skall tillämpas på europakoope- rativ hemmahörande i den medlemsstaten (se bl.a. artiklarna 2.2, 6 och 28.2). I de delar där varken SCE-förordningen eller annan EG-lagstift- ning innehåller någon särskild reglering för europakooperativen skall dessa enligt en särskild bestämmelse i förordningen (artikel 8) falla under samma regler som en nationell kooperativ förening i den stat där europa- kooperativet har sitt säte. Därtill kommer att många frågor helt har läm- nats utanför förordningens reglering (se punkt 16 i SCE-förordningens 2I lagen (1994:1927) om europeiska ekonomiska intressegrupperingar finns kompletterande svenska regler för intressegrupperingar med säte i . 3I lagen (2004:575) om europabolag finns kompletterande svenska regler för europabolag med säte i . Så är fallet när det gäller t.ex. beskattning av europakoope- Prop. 2005/06:150 rativen. Det sagda innebär att ett europakooperativ, precis som ett europabolag, kommer att falla under en blandning av EG-rättsliga och nationella be- stämmelser. De rättsliga förutsättningarna kommer alltså att skilja sig åt mellan europakooperativ hemmahörande i olika medlemsstater. Det kommer därför inte att finnas en enhetlig form för europakooperativ utan i princip lika många former som det finns medlemsstater. står det klart att det kommer att finnas vissa fördelar med att bedriva verk- samhet i ett europakooperativ jämfört med i en nationell kooperativ förening. Som exempel kan nämnas att SCE-förordningen tillhandahåller ett särskilt förfarande för flyttning av ett europakooperativs säte över nationsgränserna. Såsom har konstaterats i det föregående avsnittet kommer ett europa- kooperativ med säte i i många avseenden att falla under de svenska bestämmelser som tillämpas på svenska kooperativ, dvs. svenska ekonomiska föreningar. Det innebär att många bestämmelser i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (föreningslagen) kommer att vara tillämpliga på europakooperativ hemmahörande i . Även när det gäller t.ex. skatterätt, konkurrensrätt, insolvensrätt och immaterialrätt kommer svenska regler att gälla för europakooperativ som är registrerade här (jfr punkt 16 i SCE-förordningens ingress). Enligt artikel 8.2 i SCE-förordningen skall, om det finns särskilda bestämmelser och/eller begränsningar i nationell lagstiftning för den typ av verksamhet som ett europakooperativ bedriver och/eller om verksam- heten är underställd viss kontroll av en tillsynsmyndighet, dessa bestäm- melser gälla fullt ut för europakooperativet. I punkt 19 i ingressen påpekas särskilt att verksamhet i fråga om finansiella tjänster, särskilt vad beträffar kreditinstitut och försäkringsföretag, har varit föremål för lagstiftningsåtgärder genom särskilda direktiv. Nationella bestämmelser för genomförande av dessa direktiv och andra nationella regler för sådan verksamhet gäller således fullt ut för europakooperativ. Förordningen förutsätter alltså att de särskilda regler som gäller för bl.a. medlems- banker och kreditmarknadsföreningar samt börser, auktoriserade mark- nadsplatser, clearingorganisationer och centrala värdepappersförvarare, som driver verksamheten i ekonomisk förening, tillämpas även på europakooperativ. Det innebär bl.a. att bestämmelserna i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse och lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet kommer att vara tillämpliga på europa- kooperativ som bedriver finansiell verksamhet som omfattas av någon av dessa lagar. SCE-förordningen kompletteras av särskilda bestämmelser om arbets- tagarinflytande i rådets direktiv /72/EG av om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande (SCE-direktivet). SCE-förordningen innehåller till en början vissa allmänna bestämmelser om europakooperativen (artiklarna 116). Ett europakooperativ skall kunna bildas var som helst inom EU4. Medlemmarnas ansvar för föreningens förpliktelser får men behöver inte vara begränsat (artikel 1.2). Ett europakooperativ skall ha ett kooperativt syfte, dvs. det huvudsakliga ändamålet med föreningens verksamhet skall vara att tillgodose medlemmarnas behov och/eller att främja deras ekonomiska och sociala verksamhet (artikel 1.3). skall vara en juridisk person och ha ett kapital uppdelat på andelar (artikel 1.2 och 1.5). Kapitalet skall vara uttryckt i den nationella valutan eller i euro och uppgå till (artikel 3.1 och 3.2). I artikel 5 finns bestämmelser om europakooperativets stadgar. Här anges bl.a. vilka uppgifter stadgarna alltid måste innehålla (artikel 5.4). Ett europakooperativ skall ha sitt säte i en stat inom EU. och huvudkontor skall finnas i en och samma medlemsstat (artikel 6). Sätet skall kunna flyttas från en medlemsstat till en annan utan att europa- kooperativet behöver avvecklas i det första landet och bildas på nytt i det andra (artikel 7.1). skall kännetecknas av att firman föregås eller följs av förkortningen SCE (artikel 10). 4.3.2Bildandet av ett europakooperativ Ett europakooperativ skall kunna bildas var som helst inom EU på något av fem olika sätt (artikel 2). Sålunda kan ett europakooperativ bildas av minst fem fysiska personer bosatta i minst två medlemsstater, av minst fem fysiska personer och juridiska personer under förut- sättning att dessa har hemvist i eller omfattas av lagstiftningen i minst två olika medlemsstater, av minst två juridiska personer under förutsättning att dessa omfattas av lagstiftningen i minst två olika medlemsstater, genom fusion mellan kooperativa föreningar hemmahörande i minst två olika medlemsstater, eller genom ombildning av en nationell kooperativ förening under förut- sättning att föreningen har en driftsenhet eller ett dotterföretag som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat. Förordningen innehåller närmare bestämmelser om några av de olika förfarandena för bildandet av europakooperativ. Bildande genom fusion kan ske antingen genom förvärv eller genom att en ny juridisk person bildas (artikel 19). Förordningen innehåller bestämmelser om bl.a. det fusionsförslag som skall upprättas inför fusionen och den myndighets- kontroll som skall utövas i samband med fusionen. Vidare finns bestäm- melser om fusionens rättsverkningar. 4 Till följd av ett beslut (nr 15/2004) av blev förordningen en del av . Det innebär att förordningen fr.o.m. kommer att gälla även för de stater som är medlemmar i . Ombildning av en nationell kooperativ förening till ett europakoope- rativ inleds med att det berörda kooperativets förvaltnings- eller ledningsorgan upprättar ett förslag till ombildning. Förslaget skall inne- hålla bl.a. en rapport där det anges vilka konsekvenser ombildningen får för medlemmarna och arbetstagarna (artikel 35.3). Sedan förslaget har offentliggjorts (artikel 35.4) och granskats av oberoende experter (artikel 35.5), skall föreningsstämman godkänna förslaget till ombildning och europakooperativets stadgar (artikel 35.6). När ett europakooperativ har bildats, skall det enligt artikel 11.1 registre- ras i den medlemsstat där det har sitt säte. Detta skall ske i enlighet med i det landet tillämpliga bestämmelser för publika aktiebolag. Registrering- en skall också offentliggöras i enlighet med sådana bestämmelser (artikel 12.1 och 17.2). Vidare skall ett meddelande om registreringen offentlig- göras i Europeiska unionens officiella tidning (artikel 13.1). Av förord- ningen följer att ett europakooperativ skall uppfylla vissa särskilda registreringskrav, bl.a. när det gäller frågor som har med arbetstagarin- flytande att göra (se artikel 11.211.4). Därutöver skall europakoope- rativet uppfylla de allmänna registreringskrav som gäller för kooperativa föreningar i den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte (jfr artikel 8). 4.3.4Förvärv och förlust av medlemskap I artikel 14 finns bestämmelser om vilka krav som får eller skall upp- ställas för medlemskap i ett europakooperativ. Såväl fysiska personer som juridiska personer får vara medlemmar. Om lagstiftningen i den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte tillåter det, får det i stad- garna anges att även personer som inte deltar i verksamheten annat än med investeringar, s.k. ej avnämare eller, med förordningens terminologi, stödmedlemmar (non-user members) får antas som medlemmar. I artikeln finns också bestämmelser om medlemsregister. Förordningen innehåller vidare bestämmelser om i vilka fall ett med- lemskap kan upphöra och om förfarandet vid uteslutning (artikel 15) samt om medlemmars ekonomiska rättigheter vid utträde eller uteslut- ning (artikel 16). Liksom i svenska ekonomiska föreningar utövas medlemmarnas beslu- tanderätt i europakooperativ vid föreningsstämma. När det gäller europa- kooperativets övriga organisation kan denna, i likhet med vad som gäller för europabolag, vara uppbyggd på två olika sätt, antingen enligt ett mo- nistiskt system eller enligt ett dualistiskt system. som är det som ligger närmast det svenska systemet innebär att det utöver föreningsstämman finns ett föreningsorgan, förvaltningsorganet. det dualistiska systemet finns det utöver föreningsstämman två före- Prop. 2005/06:150 ningsorgan, ett ledningsorgan och ett tillsynsorgan. Enligt förordningen är det europakooperativet självt och alltså inte medlemsstaten som bestämmer vilken av organisationsmodellerna som kooperativet skall använda sig av. Det innebär att europakooperativ med säte i i vissa fall kan komma att tillämpa den för svensk föreningsrätt främmande dualistiska organisationsmodellen. I det dualis- tiska systemet svarar ledningsorganet för föreningens ledning och före- träder föreningen i kontakter gentemot tredje man (artikel 37.1). Tillsyns- organet har till uppgift att tillsätta och entlediga ledamöterna i led- ningsorganet (artikel 37.2) och att kontrollera hur ledningsorganet genomför sina uppgifter (artikel 39.1). Tillsynsorganet får inte för egen del ha några befogenheter att leda europakooperativet eller företräda kooperativet gentemot tredje man (artikel 39.1). Ledamöterna i tillsyns- organet väljs och entledigas av föreningsstämman (artikel 39.2). I det monistiska systemet är det förvaltningsorganet som leder europa- kooperativet och företräder detta gentemot tredje man (artikel 42.1). Förvaltningsorganets ledamöter utses av föreningsstämman (artikel 42.3). Förvaltningsorganet kan sägas motsvara styrelsen i en svensk eko- nomisk förening. Det är tillåtet att i nationell lagstiftning föreskriva att löpande förvalt- ningsåtgärder på samma villkor som i nationell rätt får vidtas av en verkställande direktör (artiklarna 37.1 och 42.1). Denna möjlighet gäller både monistiskt och dualistiskt organiserade europakooperativ. Förordningen innehåller vidare regler om beslutförhets- och majoritets- krav i de olika föreningsorganen (artiklarna 50, 5859 och 61) samt krav på mötesfrekvens (artiklarna 43 och 54). Vidare finns det regler om minoritetsmedlemmars rätt att begära sammankallande av förenings- stämman (artikel 55) och att få upp punkter på dagordningen för en stämma (artikel 57). När det gäller genomförandet av föreningsstämman samt omröstningsförfarandet skall nationella regler för kooperativa föreningar tillämpas på europakooperativen (artikel 53). SCE-förordningen innehåller inte några detaljerade regler om hur redo- visningen i ett europakooperativ skall se ut. Enligt artikel 68 skall upp- rättande och offentliggörande av årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning i princip följa bestämmelserna i den medlems- stat där europakooperativet har sitt säte. Ett europakooperativ skall dock alltid ha rätt att upprätta sin årsredovisning i euro. När det gäller europakooperativ som är kredit- eller finansinstitut eller försäkringsföretag anges i artikel 69 att dessa skall falla under de natio- nella redovisningsbestämmelser som har införts i enlighet med de sär- skilda direktiv som gäller för sådana företag5. Revision av ett europakooperativs årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning skall ske i den medlemsstat där europakoopera- 5 Direktiv /12/EG av om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut och direktiv /674/EEG av om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag. tivet har sitt säte och följa den medlemsstatens lagstiftning (artikel 70). 2005/06:150 den mån nationell lagstiftning föreskriver att kooperativa föreningar skall vara underkastade ett särskilt revisionssystem, skall sådana bestämmelser tillämpas även på europakooperativ med säte i den medlemsstaten (artikel 71). I artikel 72 anges att frågor om avveckling, likvidation, insolvens och betalningsinställelse skall regleras av den nationella lagstiftning som i respektive land tillämpas på kooperativa föreningar i dylika frågor. I några avseenden innehåller emellertid förordningen särskilda bestämmel- ser om detta. Det gäller t.ex. i de fall då ett europakooperativ inte upp- fyller kravet på att ha sitt säte och huvudkontor i samma medlemsstat. Enligt artikel 73 skall i sådana fall lämpliga åtgärder vidtas för att bristen skall rättas till. Om detta visar sig vara otillräckligt, skall europakoope- rativet försättas i likvidation. 4.3.8Ombildning av ett europakooperativ till ett nationellt kooperativ Ett europakooperativ får ombildas till en nationell kooperativ förening (artikel 76).