prop · GT03206 · 2006-05-24 00:00:00 — Vid bedömningen av vilken insats som skall vidtas görs alltid en individuell bedömning då utgår från behoven i det enskilda fallet. Detta gäller själv- fallet även insatser som riktas till personer med utländsk bakgrund. personal behöver ha goda kunskaper om de problem och svårigheter som kan möta invandrare i . handlar det om arbetslöshet och långvarigt socialbidragsberoende. Otill- räcklig kännedom om samhället kan bidra till deras utsatthet. För att motverka utanförskapet och bristande framtidstro krävs insatser inom olika områden, bland annat behövs förbättrade möjligheter att bli självförsörjande genom arbete. Regeringen utarbetar nu en samlad strategi för att förbättra integra- tionen i samhället. Strategin omfattar åtgärder på fyra områden: ny- anlända vuxna, barn och unga, sysselsättning och antidiskriminering. Diskriminering på olika samhällsnivåer skall bekämpas så att ingen diskrimineras p.g.a. sin etniska bakgrund. I regeringens skrivelse (skr. 2005/06:95) En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 20062009 aviseras att vissa myndigheter skall få i uppdrag att upprätta antidiskrimineringsstrategier. Två av de myndigheter som berörs är och . rekommendation avseende Statens institutions- styrelse (SiS) synes bygga på en missuppfattning om institutionsstyrel- sens roll och befogenheter. Inget barn kan tas om hand för vård mot sin (eller föräldrarnas) vilja utan beslut i domstol, med undantag för omedel- bara omhändertaganden som dock måste underställas domstol inom . råder inte över vilka ungdomar som kom- mer till institutionerna; de kommer efter beslut av . De ungdomar som vårdas skall ha en individuell vårdplan där hans/hennes särskilda behov tillgodoses. SiS använder sin personalrekrytering strate- giskt i syfte att öka mångfaldskompetensen bland personalen. planeras försöksverksamhet med brukarråd inom SiS:s ungdoms- vård. En särskild utredare har tillkallats för att bl.a. analysera de problem som finns med att SiS har ansvaret för tillsynen över sina institu- tioner samt lämna förslag till hur tillsynen av verksamheten kan organi- seras (dir. 2004:178). Uppdraget skall redovisas . 13 (32). Kommittén rekommenderar att konventionsstaten vidtar nödvändiga åtgärder för: att minska stressnivån för skolbarn och hjälpa dem med hantering av effekterna av stress; att förebygga självmord; att angripa problemen med bulimi och anorexi; att an- gripa problemen med övervikt och fetma samt för att stärka pro- gram för barns psykiska hälsa, såväl förebyggande som ingripande. Bristen på tillfredsställande data över den psykiska hälsan/ohälsan bland barn och unga har uppmärksammats. har redovisat uppdraget att föreslå hur en nationell uppföljning av den psykiska hälsan skulle kunna komma till stånd. presenterade dessutom nya riktlinjer för skolhälsovården, med fokus på psykisk ohälsa. Staten har tillfört landstingen extra medel för utveckling av hälso- och sjukvården. I den satsningen prioriterades bl.a. tidigt stöd till unga med psykisk ohälsa. Även de extra medlen till perso- nalförstärkning i förskolor och skolor har betydelse i detta sammanhang, eftersom de har medfört mer personal och mindre barngrupper. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekven- ser för den psykiska hälsan. Syftet är att få en bild av vilka faktorer i ungdomars livsvillkor som kan ligga bakom ökningen av stress och stressrelaterade symptom. Utredningen skall redovisas . Forskning om suicid och suicidprevention bedrivs bl.a. av Statens in- stitut för psykosocial medicin (IPM) i samarbete med inom ramen för ett Nationellt centrum för suicidprevention och prevention av psykisk ohälsa (NASP). fick IPM ett extra resurstillskott på för att möjliggöra stärkta självmords- preventiva insatser i skolan. Regeringen har gett och i upp- drag att ta fram förslag på strategier och åtgärder till ett nationellt pro- gram för självmordsprevention. Syftet med programmet skall vara att bidra till ett minskat antal självmord och självmordsförsök i befolk- ningen. Uppdragen skall redovisas . föreslog i sitt betänkande (SOU 2002:121) att skollagen bör ha en särskild reglering om elevhälsa som sträcker sig ut- över reglering av skolhälsovård. I elevhälsan ingår omvårdnad samt medicinska, psykologiska, sociala och specialpedagogiska insatser. Kommittén föreslår att det för elevhälsans verksamhet skall finnas till- gång till personal med sådan kompetens att elevens behov kan tillgodo- ses. Regeringen avser att återkomma med förslag till en proposition om ny skollag under nästa mandatperiod. Övervikt och fetma är ett snabbt ökande hälsoproblem i . På regeringens uppdrag har och tagit fram ett underlag till en handlingsplan för goda mat- vanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen. Underlaget till handlings- plan innehåller flera förslag på insatser riktade till barn och unga, och är under beredning i . skall enligt regleringsbrevet påbörja utvecklingen av en strategi för hälsokommunikation, ökad fysisk aktivitet och förebyggande av övervikt. Strategin skall vara målgruppsanpassad, dvs. anpassas efter bland annat flickors och pojkars samt olika etniska gruppers villkor och förutsättningar. 14 (34). Kommittén rekommenderar att konventionsstaten ökar ansträngningarna för att främja arbetet med ungdomars hälsa och stärka programmet för hälsoutbildning i skolan. Den rekommen- derar också åtgärder, inklusive fördelning av mänskliga och ekono- miska resurser, för utvärdering av hälsoutbildningsprogrammens effektivitet, i synnerhet angående reproduktiv hälsa, och för att ut- veckla konfidentiell ungdomsprofilerad rådgivning, vård och reha- bilitering som är tillgänglig utan förälders medgivande, när detta är för barnets bästa. Kommittén rekommenderar även att konventions- staten fortsätter sitt arbete mot användningen av tobak och droger samt mot missbruket av alkohol. Det är viktigt att alla ungdomar har tillgång till en bra sexualupplys- ning, rådgivning och hälsovård när det gäller frågor som rör sexualitet och reproduktion. Framför allt är det viktigt att i högre grad involvera pojkar i det förebyggande arbetet. Pojkars situation behöver uppmärk- sammas mera, bland annat via ungdomsmottagningarna. Det pågår ett omfattande arbete för att höja kompetensen i det här avseendet och kvalitetssäkra arbetet på ungdomsmottagningarna. De viktigaste förutsättningarna för att skapa ett effektivt förebyggande arbete på lokal nivå både när det gäller alkohol och narkotika är att alla berörda aktörer involveras och samarbetar. Insatserna måste både riktas mot att begränsa tillgängligheten och att minska efterfrågan. Barn och unga riskerar att skadas mer av alkohol än vuxna gör av både biologiska och sociala skäl. Även en ringa alkoholkonsumtion riskerar att påverka hälsan och mer omfattande alkoholvanor kan orsaka både hälsoproblem och sociala problem längre fram i livet. Studier visar att personer med missbruksproblem i regel haft en tidig alkoholdebut. En alkoholfri uppväxt är därför ett centralt mål för alkoholpolitiken. Det- samma gäller självklart också för narkotikapolitiken. överlämnade regeringen en proposition (prop. 2005/06:30) om nya alkohol- och narkotikahandlingsplaner till riks- dagen. I båda handlingsplanerna utgör barn och ungdomar en av de viktigaste målgrupperna när det gäller förebyggande arbete och tidiga insatser (se vidare avsnitt 4.4.1). började ett förbud att gälla mot rökning på restau- ranger och andra serveringsmiljöer, däribland kaféer. Bland regeringens skäl till denna lagändring var det faktum att ungdomar ofta tillbringar delar av sin fritid i kafémiljö, där många röker. trädde även skärpta regler för försäljning av tobaksvaror till ungdomar i kraft. 15 (36). Kommittén rekommenderar att konventionsstaten, i sitt arbete med att förebygga och bekämpa mobbning, fokuserar särskilt på barn med funktionshinder och med utländsk bakgrund samt på att bestämmelserna mot mobbning genomförs fullt ut i alla skolor och andra institutioner i samverkan med barnen. En ny lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande be- handling av barn och elever (2006:67) trädde i kraft . Lagen har till ändamål att främja barns och elevers lika rättigheter i ut- bildning och annan verksamhet som avses i skollagen samt motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Dessutom avser lagen motverka annan kränkande behandling som inte direkt kan hän- föras till dessa diskrimineringsgrunder, d.v.s. även mobbning. Enligt lagen skall den som ansvarar för verksamheten staten, en kommun, ett landsting eller en enskild bedriva ett målinriktat arbete för att främja de ändamål som bär upp lagen. Detta innebär bl.a. att det skall upprättas en likabehandlingsplan för att förebygga och förhindra diskri- Skr. 2005/06:206 minering och annan kränkande behandling i verksamheten. verksamheten åsidosätter lagens bestämmelser kan huvudmannen åläggas att betala skadestånd. , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och skall inom sina respek- tive ansvarsområden se till att lagen följs. Inom skall ett barn- och elevombud för likabehandling inrättas, som får till uppgift att tillvarata barns och elevers rätt i frågor som inte faller på ombuds- männen. Ombudsmännen och får också rätt att föra talan för ett enskilt barn eller en enskild elev i skadeståndsmål. 16 (38). Kommittén rekommenderar att konventionsstaten fort- sätter sitt arbete för att garantera: a)att alla barn kan tillgodoses rätten till utbildning, inklusive barn utan uppehållstillstånd och "gömda barn"; b)att skillnaderna i studieresultat mellan olika skolor och regioner försvinner; c)att yrkesutbildningar finns tillgängliga och att stöd erbjuds vid övergång från skola till arbete. Asylsökande barn och ungdomar har rätt till utbildning, förskoleverk- samhet och skolbarnsomsorg på samma villkor som barn bosatta i . Kommunerna får i och gymnasieskolan ta emot barn som har fått avslag på sin asylansökan och som hålls undan en verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Kommunerna har dock ingen skyldighet att erbjuda utbildning till dessa barn. En särskild utredare skall se över hur rätten till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn och ungdomar som hålls undan en verkställig- het av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut skall kunna regleras (dir. 2006:28). Arbetet skall redovisas . I väntan på utredningens resultat har kommunerna tilldelats extra medel för att kunna ta emot dessa barn i skolorna. När det gäller studieresultat ligger bra till i ett internationellt perspektiv om man jämför skillnaderna i studieresultat mellan skolor och regioner. Flera internationella undersökningar (20002003, 2004) visar att det svenska skolsystemet har en hög grad av likvärdighet när det jämförs med systemen i andra länder. Spridningen av målupp- fyllelse mellan skolor är mycket låg i ur ett internationellt pers- pektiv. 2003 visar dock att likvärdigheten i den svenska skolan kan ha försämrats något sedan 2000. Ett resultat är att även om det finns variation mellan skolor så finns den största variationen inom skolor. Beträffande yrkesutbildning och stöd vid övergång från skolan till ar- bete har regeringen beslutat om nya mål för den nya gymnasieskolans program. Utgångspunkten är att en tydligare koppling mellan yrkesför- beredande program och arbetsliv samt en stark integrering av teoretiska ämnen och yrkesämnen skall höja kvaliteten i utbildningen. För program- målen fastslås att samverkan mellan kärnämnena och yrkesämnena måste bli bättre överlag. Samverkan mellan skolan och arbetslivet är avgörande för kvaliteten. Inom varje yrkesprogram måste det ske ett samråd med respektive bransch och parterna om såväl innehåll som arbetsformer i Förändringarna gäller för utbildning som påbörjas eller . Även kommunernas informationsansvar är relevant i sammanhanget. En ny bestämmelse om kommunernas informationsansvar för unga trädde i kraft (1 kap. 18 § skollagen [1985:1100]). Be- stämmelsen innebär att kommunernas informationsansvar för unga upp till , som inte går eller har fullföljt en gymnasieutbildning på ett nationellt eller specialutformat program, förtydligas. skall i samråd med följa upp dels hur kommunerna håller sig informerade om ungdomar som inte är sysselsatta, dels vilka individuella åtgärder som kommunerna erbjuder dessa ungdomar. Uppdraget skall redovisas . 17 (40). Kommittén rekommenderar att konventionsstaten fort- sätter sina ansträngningar när det gäller ensamkommande barn, i synnerhet för: a)att tillförsäkra en samordnad insamling av information och sta- tistik för att möjliggöra den insats som motsvarar behovet; b)en ökad samordning av olika aktörers arbete, i synnerhet polisen, och , för att kunna ingripa effektivt och utan tidsfördröjning när barn försvinner; c)att överväga förordnandet av en tillfällig vårdnadshavare efter ankomsten för varje ensamkommande barn; d)att fortsätta och förbättra utbildningen av de yrkesgrupper som arbetar med och för barn om de ensamkommande barns rättigheter; e)att ta hänsyn till barns speciella behov och utvecklingsvillkor när barns flyktingsstatus skall fastställas, i synnerhet genom att prioritera barns ansökningar, samt ta hänsyn till barnspecifika former av förföljelse vid prövning av ett barns begäran om asyl en- ligt flyktingkonvention. I 2005 och regleringsbrev för anges att be- slut i asylansökningar som rör ensamkommande barn skall fattas . avgjordes av ärendena inom tre måna- der och . Detta är en betydande förbättring i jämförelse med föregående år då av ärendena avgjor- des . Även för gällde enligt regleringsbrevet att asylansökningar som rör ensamkommande barn skall fattas . När det gäller beaktande av barnspecifika former av förföljelse kan sägas att innehåller avsnitt om hörande av barn i utlänningsärenden beträffande deras asylskäl. Den samtals- eller intervjuguide som har utarbetats för beskriver en teknik som skall möjliggöra att barnet fritt kan berätta så detaljerat som möjligt om sina asylskäl. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att vid prövningen av barns asylskäl beakta specifika former av förföljelse, exempelvis könsstympning av flickor. En ny lag (2005:429) om god man för ensamkommande barn trädde i kraft . Enligt lagen skall en god man för ensamkommande barn förordnas så snart det är möjligt efter barnets ankomst till . Den gode mannen ansvarar för barnets personliga förhållanden och sköter dess angelägenheter i vårdnadshavarens och förmyndares ställe. Lagen innebär att den gode mannen får ett större ansvar och kommer mer att fungera som en vårdnadshavare. Ett syfte med den nya lagen är att motverka att barn försvinner från anvisat boende. skall dessutom enligt regleringsbrevet redovisa i vilken utsträckning god mans ökade möjlighet att ingripa har förbättrat situationen för en- samkommande barn. För att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan och kommunerna när det gäller mottagandet av ensamkommande barn kom- mer en lagändring träda i kraft som innebär att ansvaret för boendet överförs till kommunerna och ansvar be- gränsas till att bestämma vilken kommun som skall ha ansvaret i de en- skilda fallen och lämna bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. skall genomföra en analys av de konsekvenser som regleringen av ansvarsfördelningen får för de an- ställda vid som till huvudsaklig del arbetar med mot- tagande av asylsökande ensamkommande barn. När det gäller arbete med att utveckla barnkom- petensen och barnperspektivet inom myndigheten hänvisas till kommen- taren under punkten 8. Regeringen har i sin styrning av polisen angett att skall användas för att bekämpa män- niskohandel. Dessa medel har bl.a. använts för utbildningsinsatser för t.ex. studerande vid , kontaktpersoner vid landets polis- myndigheter, åklagare och ambassadtjänstemän. har också påbörjat en kartläggning av omfattningen av minderåriga i män- niskohandel i . Inom ramen för det internationella samarbetet på detta område har också ansvarat för en kartläggning av känne- dom om och förekomst av handel med barn inom . För att i ett tidigt skede upptäcka människohandel har bedrivit fortsatta utbildningsinsatser och nätverksbyggande gentemot bl.a. och utlandsbeskickningar. 18 (42). Kommittén rekommenderar att konventionsstaten för- bättrar sina åtgärder för att tillförsäkra att flyktingars ansökningar om familjeåterförening behandlas på ett positivt, humant och effek- tivt sätt. trädde en lagändring i kraft som rör familjeåterföre- ning för ensamkommande barn. En förälder till ett ensamkommande barn som är flykting eller skyddsbehövande i övrigt har en rätt till uppehålls- tillstånd i enlighet med EG-direktivet (2003/86/EG) om rätt till familje- återförening samt vissa frågor om handläggning och DNA-analys vid familjeåterförening. Regeringen bedömer det som viktigt att Migrations- verkets förändringsarbete för att minska handläggningstiderna och nå regeringens mål fortsätter. 19 (44). Kommittén rekommenderar konventionsstaten att: a)stärka såväl skyddsmekanismerna för barn när de använder In- ternet som programmen för att göra barn medvetna om Internets avigsidor, genom att samarbeta med Internetleverantörer, föräldrar och lärare; b)stärka åtgärderna för att minska och förebygga förekomsten av sexuellt utnyttjande och trafficking, inklusive genom att via utbild- ning och mediakampanjer informera yrkesarbetande och allmän- heten om problemen med sexuellt utnyttjande och trafficking; c)stärka lagstiftningen mot innehav och produktion av barnpor- nografi, inklusive genom förbud för Internetleverantörerna att tillåta barnpornografi på Internet och ändring av definitionen av "barn" i barnpornografibrotten, med en klar objektiv åldersgräns ; d)stärka lagstiftningen som möjliggör åtal av svenska medborgare som ägnar sig åt sexuellt utnyttjande av barn utomlands, inklusive genom att förbjuda utfärdande av nytt pass till misstänkta till sådana brott som frigivits mot borgen; e)förbättrar skyddet för offren för sexuell exploatering och män- niskohandel, innefattande prevention, vittnesskydd, social återan- passning, tillgång till hälsovård och psykologiskt stöd på ett samord- nat sätt, vilket inkluderar förbättrat samarbete med frivilligorgani- sationer, med beaktande av deklarationen och handlingsplanen och det åtagande som antogs vid den första och andra världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn, som hölls 1996 respektive 2001. trädde en ny sexualbrottslagstiftning i kraft. En viktig förändring är att det har införts särskilda straffbestämmelser för sexual- brott som riktar sig mot barn, t.ex. bestämmelser om våldtäkt mot barn och sexuellt övergrepp mot barn där det inte längre ställs något krav på att våld eller hot har använts vid övergreppet. Förbudet mot köp av sexuella handlingar av barn har skärpts så att det nu omfattar även köp som sker under andra förhållanden än sådana som utgör rena prostitu- tionsförhållanden. Det har också införts en särskild och utvidgad straff- bestämmelse med avseende på utnyttjande av barn för sexuell posering samt ett högre straffmaximum för brotten grovt sexuellt tvång, köp av sexuell handling av barn, grovt koppleri och grovt barnpornografibrott. Även preskriptionstiden för vissa sexualbrott mot barn har förlängts så att den börjar löpa först den dag då barnet fyller eller skulle ha fyllt . Vidare uppställs inte längre något krav på dubbel straffbarhet för att i kunna döma för allvarliga sexualbrott mot barn som har begåtts i utlandet. Regeringen beslutade om kommittédirektiv om en över- syn av lagstiftningen mot barnpornografi (dir. 2005:89). Översynen skall syfta till att möjliggöra en mer effektiv bekämpning av barnpornografi och att förstärka barnens ställning vid barnpornografibrott. Utredaren skall bl.a. överväga om det är möjligt och lämpligt att införa en bestämd 18-årsgräns i definitionen av barn i bestämmelserna om barnpornografi eller att på något annat sätt utvidga lagstiftningens skydd för unga per- soner under . Utredaren skall redovisa sitt arbete . s.k. Barnpornografigrupp har varit verksam . Gruppen är en nationell underrättelseenhet med uppdrag att ha en övergripande syn gällande arbetet mot sexuella övergrepp mot barn och barnpornografi. Gruppen består av 7 personer och skall utgöra en kunskapskälla för svensk polis i kampen mot denna brottslighet som innefattar alla former av sexuella övergrepp mot barn och svara för underrättelseverksamhet genom bearbetning av tips och annan informa- tion som kan bidra till att avslöja brottslig verksamhet. I arbetet ingår att identifiera och karaktärsbestämma personer som förövar sexuella över- grepp mot barn eller begår barnpornografibrott, identifiera utsatta barn och stoppa pågående övergrepp samt arbeta för att upptäcka och identi- fiera samband mellan personer och/eller organisationer som är involve- rade i denna brottsliga verksamhet. fokuseras arbetet på inter- netrelaterade dokumenterade sexuella övergrepp mot barn (s.k. barn- pornografi) och resande förövare (s.k. sexturism) vilket också är en internationell problematik. Barnpornografigruppen är kontaktpunkten för svensk polis gällande denna kriminalitet och agerar även som nationell koordinator vid gränsöverskridande operativa åtgärder. Regeringen har beslutat att se över företeelsen att vuxna eller andra straffmyndiga personer söker kontakt, ofta via Internet, med barn i sexuellt syfte. Syftet är att få ett kunskapsunderlag som beskriver före- teelsens närmare karaktär och dess omfattning samt vilka åtgärder som redan har vidtagits eller vidtas. Vidare skall behovet av andra åtgärder för att förebygga och förhindra den övervägas liksom strafflagstift- ningens tillämplighet och vilka verktyg de brottsbekämpande myndig- heterna har för att möta den. Förslag till nödvändiga lagändringar och författningsförslag skall lämnas. Uppdragen skall redovisas respektive . Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av bestämmelsen om människohandelsbrott i syfte att stärka skyddet mot människohandel. Utredaren skall inom ramen för översynen utvärdera tillämpningen av bestämmelsen om människohandelsbrott. Utredaren skall vidare överväga skälen för och emot att slopa eller begränsa kravet på dubbel straffbarhet för människohandelsbrott. Uppdraget skall redo- visas . I regleringsbrevet har och övriga myndig- heter inom domstolsväsendet fått i uppdrag att återrapportera de åtgärder som vidtagits för att öka kunskapen om sådan brottslighet som avser prostitution, människohandel för sexuella och andra ändamål samt sexuell exploatering av barn. 20 (46). Kommittén rekommenderar att konventionsstaten granskar sin lagstiftning, policy och budget för att säkerställa ett fullständigt genomförande av standardreglerna för ungdomars rätts- skydd, i synnerhet artikel 37 (b) och artikel 40 i konventionen såväl som om minimistandard för rättskipning rörande ung- domsbrottslighet, FN:s riktlinjer för förebyggande av ungdoms- brottslighet, för skydd av frihetsberövade ungdomar och Wienriktlinjerna för åtgärder avseende barn inom det straffrättsliga systemet, samt i ljuset av den Allmänna diskussionen om ungdomars rättsskydd som kommittén höll 1995. I detta avseende är det speciellt rekommenderat att konventionsstaten: a)säkerställer att alla åklagare och domare som hanterar barn- ärenden har relevanta kunskaper; b)säkerställer att straffåtgärder endast kan utdömas av juridisk myndighet efter en rättslig prövning med tillgång till rättshjälp; c)stärker de förebyggande åtgärderna för att komma tillrätta med de sociala missförhållanden som leder till brottslighet och kriminali- tet, exempelvis genom att stödja familjens och närsamhällets roll. Arbetet med att åstadkomma ett ändamålsenligt och väl avvägt på- Skr.