prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — skepp i internationell trafik, skulle förlängas till att gälla också vid taxeringar. I budgetpropositionerna för åren 20022006 har även beskattningen av anställda ombord på färjor i reguljär trafik mellan och tagits upp. För denna grupp gäller att danska s.k. nettolöner som betalas till ombord- anställda på danska färjor undantas från svensk skatt vid taxeringar. Skatte- friheten är begränsad till att gälla personer som månad 2001 var anställda ombord på ett danskt skepp. Regeringen anser att det av de skäl som redovisats i tidigare budgetpropositioner (se bl.a. prop. 2005/06:1 avsnitt 5.2.10) fortfarande finns anledning att förlänga den skattefrihet för ombordanställda på nordiska skepp som gällt till att gälla även vid taxering. Förslaget har tagits in i övergångsbestämmelserna till lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.7. 5.3.1Slopad särskild löneskatt för personer Regeringens förslag: Den särskilda löneskatten på lön och annan ersättning samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet m.m. slopas för per- soner som fyllt . Skälen för regeringens förslag: Det s.k. jobb- skatteavdraget (se avsnitt 5.2.1) innebär en särskild stimulansåtgärd för att bland annat öka utbudet av arbetskraft bland personer som är . För att målgruppen för den åtgärden skall kunna utnyttja avdragets fördelar krävs emellertid också att efterfrågan på den äldre arbetskraftens erfarenhet och särskilda kunskaper förstärks. Ett sätt att göra det mer attraktivt för företagen att behålla och nyanställa äldre medarbetare är att sänka företagens lönebi- kostnader för dessa personer. ger en sådan sänkning företagen utrymme att göra de anpassningar till de äldres önskemål och behov som kan krävas. Bland lönebikostnaderna för äldre utgör den särskilda löneskatten en av de tyngre posterna. För en anställd som vid årets ingång fyllt och som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet betalas särskild löneskatt av löne- underlaget. Dessutom betalar arbetsgivaren ålderspensionsavgift av samma underlag. När det gäller inkomster av aktiv näringsverksamhet och andra inkomster som anges i 3 kap. 38 §§ socialavgiftslagen (2000:980) är det den fysiska personen själv som skall betala ålderspensionsavgiften respektive den särskilda löneskatten om . För personer som är födda eller tidigare och som inte omfattas av det reformerade pensionssystemet gäller dock särskilda regler enligt övergångsbestämmelser (SFS 1999:967). I dessa fall betalas inte någon ålderspensionsavgift utan endast särskild löneskatt av underlaget. Regeringen bedömer att det finns en poten- tiell efterfrågan och ett potentiellt utbud av äldre arbetskraft som inte tas tillvara. Såväl ur ett samhällsekonomiskt perspektiv som ur ett individperspektiv är det önskvärt att det skapas möjligheter för äldre att om de så önskar fortsätta att göra en arbetsinsats. Den som vill fortsätta sitt yrkesverksamma liv efter och de arbetsgivare som bättre vill ta tillvara på de äldres erfarenhet och kunskap skall uppmuntras att göra så. På samma sätt bör den som har fyllt och önskar fortsätta arbetet i det egna företaget eller delägda handelsbolaget uppmuntras till detta. Förslaget innebär att den särskilda löneskatten slopas på lön och annan ersättning för arbete samt på inkomster av aktiv näringsverksamhet och annan sådan inkomst som avses i 3 kap. 38 §§ socialavgiftslagen för personer som fyllt . På sådan ersättning eller inkomst skall endast ålderspensionsavgift betalas. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet är konstruerat som ett fristående försäkrings- system vid sidan av statsbudgeten där varje intjänad pensionsrättighet skall motsvaras av en beslutad och inbetald avgift. Ålderspensions- avgiften måste därför alltid betalas. Av denna anledning kan sådant särskilt avdrag eller ut- vidgat särskilt avdrag som avses i avsnitt 5.3.4 inte medges. Förslaget om slopad särskild löne- skatt omfattar endast personer som är födda eller . Ändringen bör gälla fr.o.m. . Förslaget föranleder ändringar i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen om ändring i lagen (2001:1170) om utvidgning av de särskilda avdragen enligt socialavgiftslagen (2000:980), lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter samt särskilda övergångsbestämmelser i förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.2, 3.12, 3.13 och 3.15. 5.3.2Nedsättning av socialavgifter för personer Regeringens bedömning: Arbetsgivaravgifterna på ersättningar till personer som vid årets ingång fyllt 19 men inte bör sättas ned. Likaså bör egenavgifterna för personer som bedriver enskild näringsverksamhet sättas ned. Regeringen avser att senare återkomma till med ett förslag som bör kunna träda i kraft och tillämpas fr.o.m. . Skälen för regeringens bedömning: Arbetslös- heten bland ungdomar är hög i i för- hållande till många andra jämförbara länder. Var tredje ung människa har ingen eller mycket svag anknytning till arbetsmarknaden. En viktig orsak till detta är den demografiska utvecklingen. Antalet unga har ökat med och förväntas öka med . Det blir således alltmer tydligt att ungdomarnas inträde på arbetsmarknaden måste underlättas. En viktig förutsättning för att åstadkomma detta är att efterfrågan på ungdomars arbete ökar. Det är särskilt viktigt eftersom ungdomar antas vara mindre produktiva än de något äldre under sina första år på arbets- marknaden. För en arbetsgivare som anställer en yngre och oerfaren medarbetare innebär anställ- ningen normalt också ett åtagande att utbilda den anställde. Detta kan sammantaget medföra att arbetsgivare tvekar att anställa yngre personer. Ett sätt att överbrygga en sådan tvekan och att stimulera efterfrågan på yngre arbetskraft är att minska lönebikostnaderna för yngre anställda. En väsentlig del av dessa är arbetsgivaravgifterna som () uppgår till sammanlagt av den utbetalda ersättningen. Enligt regeringens bedömning kan en nedsättning av arbetsgivaravgifterna väsentligt bidra till att minska lönebikostnaderna och där- med till att stimulera efterfrågan på yngre arbetstagare. Som ett led i ansträngningarna att underlätta för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden bör arbetsgivaravgifterna för yngre anställda därför sättas ned. Inriktningen bör vara att avgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, skall halveras. Arbets- givare bör således betala lägre arbetsgivaravgifter på ersättningar till personer som vid årets ingång fyllt 19 men inte . Enskilda näringsidkare och delägare i handels- bolag betalar inte arbetsgivaravgifter på den inkomst de uppbär från sin verksamhet. Istället betalas egenavgifter på sådan inkomst. Egen- avgifterna avser att likställa enskilda närings- idkare och delägare i handelsbolag med anställda vad beträffar finansieringen av deras förmåner ur socialförsäkringssystemet. Det finns inte något skäl att göra det arbete som presteras av ungdomar i egen verksamhet dyrare än om personen i stället tagit anställning. Egen- avgifterna bör därför omfattas av nedsättningen. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet är konstruerat som ett fristående försäkrings- system vid sidan av statsbudgeten där varje intjänad pensionsrättighet skall motsvaras av en beslutad och inbetald avgift. Reduktionen av socialavgifterna kan därför inte tillåtas påverka ålderspensionsavgiften. Den närmare utformningen av ett förslag behöver beredas ytterligare. En särskild fråga att ta hänsyn till vid utformningen är att det finns flera olika nedsättningssystem för social- avgifterna och att nedsättningarna kumuleras. Den nu aviserade ungdomsnedsättningen kan medföra att det uppstår situationer där de inbetalda avgifterna kommer att understiga ålderspensionsavgiften om av avgiftsunderlaget. Regeringen avser att återkomma senare under med ett förslag till regler för en nedsättning. Med hänsyn till behovet av fortsatt beredning och eftersom det krävs för omläggning av de skatteadministrativa systemen bedöms nedsättningen kunna träda i kraft och tillämpas först fr.o.m. . 5.3.3Sänkta socialavgifter för tjänstesektorn Regeringens bedömning: Det bör införas ett sys- tem med reducerade arbetsgivar- och egen- avgifter för vissa anställningar inom tjänste- sektorn. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen föreslår i denna proposition flera åtgärder som syftar till att öka utbudet av arbetskraft och förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. För att åtgärderna skall få önskad effekt bör de dock kombineras med åtgärder som ökar efterfrågan på arbetskraft. Det gäller att sänka trösklarna för att anställa. Arbetsgivaravgifternas storlek är som påpekats i avsnitt 5.3.1. och 5.3.2 en komponent att ta hänsyn till vid en anställning. Sänkta avgifter sänker kostnaderna för att anställa. Det är angeläget att en sänkning av avgifterna kan ge en kraftfull effekt på sysselsättningen. En generell sänkning av arbetsgivaravgifterna för alla anställda skulle dock vara mycket kostsam och riskerar därutöver att absorberas av högre löner utan att sysselsättningen ökar. Höga skatter och avgifter slår hårdast mot branscher där den enskilde kan välja mellan att själv utföra tjänsten eller att köpa den. Tjänste- beskattningsutredningen föreslog därför i betänkandet Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17) att socialavgifterna (arbetsgivar- avgifterna och egenavgifterna) och den allmänna löneavgiften skulle avskaffas i tjänstebranscher med produktion av tjänster som kan ersättas av hemarbete och svartarbete. Som exempel på sådana branscher nämndes bland annat restauranger, verkstäder för reparationer av hushållsmaskiner, cateringföretag, frisörer och skönhetssalonger. förslag inne- bär att socialavgifterna avskaffas inom ett antal specificerade branscher. Förslaget remissbehand- lades men ledde inte till något förslag till lag- stiftning. Flera remissinstanser ansåg att förslaget kunde leda till ökad efterfrågan på arbetskraft inom de föreslagna branscherna men det framfördes också kritik av både principiell och praktisk karaktär. Regeringen anser att sänkta socialavgifter i vissa tjänstebranscher kan leda till högre syssel- sättning, snarare än högre vinstmarginaler eller större löneökningar. Med tanke på de förväntade positiva effek- terna för samhället anser regeringen att ett system med sänkta arbetsgivaravgifter för vissa verksamheter inom tjänstesektorn bör införas. Ålderspensionsavgiften bör på grund av syste- mets försäkringsfunktion lämnas utanför sänk- ningen men i övrigt bör inriktningen vara att arbetsgivaravgifterna slopas helt för anställningar inom vissa tjänstebranscher. Detsamma bör gälla egenavgifter som betalas av dem som är verk- samma inom dessa branscher. Enligt regeringens mening bör man således kunna räkna med positiva sysselsättningseffekter med ett system med sänkta socialavgifter för tjänstesektorn. står det klart att ett system för avgiftsreducering knutet till vissa typer av tjänsteföretag ger upphov till avgräns- ningssvårigheter mellan branscher och mellan olika företag och därmed uppkommer också frågan om risk för konkurrenssnedvridning. En annan avgörande fråga är hur företag med blandad verksamhet skall hanteras i ett sådant system. En tredje fråga av grundläggande karak- tär är hur ett sådant system skall bedömas enligt . Tjänstebeskattnings- utredningen bedömde att det lämnade förslaget inte kunde anses strida mot statsstödsreglerna men att förslaget måste anmälas till Europeiska kommissionen för godkännande. Sedan utred- ningen lämnade sitt betänkande har närmare förflutit och EG-rättens utveckling på området gör att frågeställningen är än mer relevant. Frågan om sänkta socialavgifter för tjänste- sektorn är komplicerad och kräver ytterligare utredning och överväganden innan ett förslag till lagstiftning kan presenteras. Det gäller inte minst beträffande de tre frågeställningar som berörts ovan. Innan ett system med sänkta socialavgifter kan träda i kraft måste det anmälas till och godkännas av Europeiska kommissionen. Mot denna bakgrund bedöms ett system med sänkta socialavgifter för tjänstesektorn kunna träda i kraft tidigast . 5.3.4De särskilda avdragen vid beräkningen av socialavgifter slopas Regeringens förslag: Det särskilda avdrag vid beräkning av socialavgifter bör slopas. ges övergångsvis ett halverat avdrag. Skälen för regeringens förslag: Vid beräkning av såväl arbetsgivaravgifter som egenavgifter skall ett särskilt avdrag göras . uppgår avdraget för arbets- givare till maximalt . Det sammanlagda avdraget kan således högst uppgå till , vilket innebär att avdraget ger en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för en årlig lönesumma på . För egen- företagare uppgår avdraget till maximalt vilket motsvarar ett underlag på . Avdraget infördes för att stimulera till nyanställningar och uppmuntra egenföretagande. Genom att avdraget är begränsat till ett visst belopp riktas åtgärden till att främst stimulera nyanställningar i mindre företag. Alla arbets- givare har emellertid rätt till avdraget. Effekten av avdraget har blivit ifrågasatt. revisorer har i en rapport (Rapport 2000/01:8 Sänkta socialavgifter har det någon effekt?) pekat på att kostnaden per nytt jobb är avsevärd. Ineffektiviteten i konstruktionen har även påtalats i en rapport av den arbetsgrupp som lämnade förslag till reformering av de s.k. 3:12- reglerna (Reformerad ägarbeskattning effektivitet, prevention, legitimitet, 2005). Regeringen instämmer i bedömningen att nuvarande stimulanssystem inte kan anses effek- tivt utifrån sitt syfte. Regeringen föreslår i stället nya och omfattande satsningar för att stimulera efterfrågan på arbetskraft. Syftet är att uppnå en ökad sysselsättning, bl.a. genom sänkta trösklar för att anställa. Effekterna av dessa satsningar bedöms vara långsiktiga och mer träffsäkra än de särskilda avdragen. De särskilda avdragen skall därför tas bort och budgetförstärkningen tas i anspråk för andra och effektivare åtgärder. Ett slopande av avdragen riskerar dock att leda till alltför kännbara effekter för de mindre företagen. Regeringen föreslår därför att de särskilda avdragen i socialavgiftslagen upphör att gälla vid ingången av 2007, men att det sker en mjuk avveckling genom att avdragen i halverad form som en övergångs- lösning får leva vidare även för att helt upphöra vid utgången av 2007. ges således särskilda avdrag för arbetsgivare av lönesumman, dock högst , och för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag av underlaget, dock högst 4 500 kro- nor . Övergångslösningen omfattar inte personer som har fyllt och är födda eller . För dessa personer slopas i stället den särskilda löneskatten, se avsnitt 5.3.1. Förslaget föranleder ändringar i socialavgifts- lagen (2000:980) samt följdändringar i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter, lagen (2001:1170) om utvidgning av de särskilda av- dragen enligt socialavgiftslagen och lagen (2001:1227) om självdeklaration och kontroll- uppgift. Ändringarna föreslås träda i kraft . Övergångsbestämmelser reglerar den halverade nedsättningen . Lag- förslag i ärendet finns i avsnitt 3.12, 3.13, 3.15 och 3.16. 5.3.5Slopad nedsättning av arbetsgivaravgifter för enmansföretag som anställer Regeringens förslag: Den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter för enmansföretag som anställer en person upphör att gälla vid utgången av 2006. Skälen för regeringens förslag: infördes tillfälliga lättnadsregler för enmans- företag som inte haft någon anställd. Reglerna innebär att enmansföretag under vissa förhållanden och av kan få sänkta arbets- givaravgifter på ersättning som utges till den första person som anställs i företaget utöver enmansföretagaren. Reglerna gäller arbetsgivar- avgift, allmän löneavgift och särskild löneskatt på ersättningar som utgetts till och med och innebär att endast ålderspensionsavgiften behöver betalas på ersättningar till en anställd som omfattas av lagen. personer anställda efter den De tillfälliga reglerna infördes i syfte att öka och minska arbetslösheten. Bakgrunden var en rapport från Verket för näringslivsutveckling (), enligt vilken s.k. enmansföretag upplevde att arbetsgivar- åtaganden, arbetsmarknadslagar, skatter och ut- ökad administration utgjorde negativa faktorer när beslut om nyanställning skulle tas. Ned- sättningen av arbetsgivaravgifter avsåg att mot- verka dessa faktorer. Kritik riktades av remiss- instanserna mot införandet av reglerna. Den främsta invändningen var att en temporär nedsättning inte var till- räcklig, eftersom en anställning ansågs vara ett långsiktigt åtagande. Regeringen föreslår i denna proposition nya och omfattande satsningar för att stimulera efterfrågan på arbetskraft och för att sänka trösklarna för att nyanställa. Det är regeringens bedömning att dessa satsningar som inte är tidsbegränsade får långsiktig effekt och är mer träffsäkra än nedsättningen för enmansföretag. Den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivar- avgifter för enmansföretag som anställer en person bör därför slopas , dvs. redan vid utgången av 2006. Regeringen har erfarit att som reglerna varit i kraft har endast ett mycket begränsat antal företagare begärt nedsättning enligt dessa regler. De gene- rella åtgärder som föreslås eller aviseras för att stimulera till nyanställningar kommer att komma även dessa företag till del. Förslaget innebär att lagen (2006:294) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmans- företag upphör att gälla vid utgången av 2006. Lagförslag finns i avsnitt 3.22. 5.3.6Höjning av sjukförsäkringsavgiften på grund av slopad medfinansiering Regeringens förslag: Sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare höjs . Skälen för regeringens förslag: Förslaget att höja sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare till är en följd av att regeringen föreslår att den särskilda sjukförsäkringsavgiften, den s.k. medfinansie- ringen, slopas (se utg.omr. 10 avsnitt 3.18.4). Förslaget föranleder ändringar i socialavgifts- lagen (2000:980) och lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. Förslagen bör träda i kraft . Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.12 och 3.13. Den statliga fastighetsskattens konstruktion med dess koppling till marknadsvärdet gör att skatten kan öka på ett sätt som är svårt att förutse och som uppfattas som djupt orättvist. Regeringens avsikt är att den statliga fastig- hetsskatten på småhus och hyreshus (bostads- delen) skall avskaffas och ersättas med en låg fastighetsrelaterad avgift. Regeringen avser att tillsätta en utredning som med största skyndsamhet skall arbeta för att ge underlag till beslut om en avveckling av den statliga fastig- hetsskatten. Ambitionen är att reformen skall genomföras under . Utredningen skall bland annat belysa hur en fastighetsrelaterad avgift, som är fri- kopplad från fastigheternas marknadsvärden, kan utformas och införas. Eftersom en rätt för kommuner att ta ut sådana avgifter kommer att påverka behovet av statsbidrag till kommunerna blir minskade statsbidrag en del av finansieringen av den slopade statliga skatten. Effekterna på det kommunala skatteutjämningssystemet bör sam- tidigt ses över. Ett slopande av den statliga fastighetsskatten förutsätter en ansvarsfull finansiering. skall ingen betala mer i avgift än man gör i fastighetsskatt. Stor hänsyn skall tas till fördelningseffekter mellan inkomstgrupper och regioner. I avvaktan på ett avskaffande av den statliga fastighetsskatten presenterar regeringen här åtgärder för att lindra effekterna av skatten. 5.4.1.1 Fryst underlag för fastighetsskatt Regeringens förslag: För beskattningsåren 2007 2008 skall underlag för fastighetsskatt för små- hus och hyreshus (bostadsdelen) som högst vara desamma som för . Skälen för regeringens förslag: Fastighetstaxe- ring sker vid allmän, förenklad och särskild fastighetstaxering. Mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna görs en förenklad fastig- hetstaxering. En särskild fastighetstaxering görs det inte är allmän eller förenklad fastig- hetstaxering men leder endast till nytt taxerings- värde om fastigheten genomgått en förändring. Småhusen var föremål för en allmän fastig- hetstaxering 2003 och en förenklad fastig- hetstaxering 2006. Hyreshusen var föremål för en förenklad fastighetstaxering 2004 och kommer 2007 att bli föremål för en allmän fastighetstaxering. Lantbruken var föremål för en allmän fastighetstaxering 2005 och kommer 2008 att bli föremål för en förenklad fastig- hetstaxering. För småhusen innebar den förenklade fastig- hetstaxeringen 2006 att taxeringsvärdena ökade med i genomsnitt jämfört med den allmänna fastighetstaxeringen 2003. För hyres- husens del visar provvärdering som genomförts inför den allmänna fastighets- taxeringen 2007 att den genomsnittliga höj- ningen i landet för hyreshus kommer att uppgå till om den taxeringen tillåts slå igenom. Taxeringsvärdena utgör bland annat underlag för uttag av fastighetsskatt. Enligt nuvarande regler beräknas fastighetsskatten för småhus och hyreshus (bostadsdelen) inbringa knappt 18 mil- jarder kronor . För beskattningsåren 2007 och 2008 beräknas fastig- hetsskatten inbringa respektive . Mot bakgrund av detta, och i avvaktan på ett avskaffande av fastighetsskatten, anser rege- ringen att uttaget av fastighetsskatt för småhus och hyreshus skall frysas nivå under beskattningsåren 20072008. Det innebär att underlaget för uttag av fastighetsskatt under dessa år skall utgöras av det underlag för fastighetsskatt som gällt för (). hyreshus (bostadsdelen) finns en s.k. dämp- ningsregel som innebär att om ett taxeringsvärde höjts vid en fastighetstaxering skall höjningen fördelas lika mellan de år som återstår fram till nästa allmänna eller förenklade fastighets- taxering. Om ett småhus vid den förenklade fastighetstaxeringen 2006 fått ett högre taxe- ringsvärde än vid allmänna fastighetstaxeringen 2003 innebär dämpningsregeln att en tredjedel av höjningen får genomslag på underlaget för fastighetsskatt för . Där- efter fryses fastighetsskatten. För hyreshus kommer dämpningsregeln inte att tillämpas eftersom en höjning av taxeringsvärdet vid den allmänna fastighetstaxeringen 2007 inte får genomslag på uttaget av fastighetsskatt. Om ett hyreshus får ett lägre taxeringsvärde vid den allmänna fastighetstaxeringen 2007 skall dock detta lägre värde gälla i fortsättningen. Har en fastighets taxeringsvärde ändrats vid särskild fastighetstaxering skall underlaget för fastig- hetsskatt utgöras av det nya taxeringsvärdet. Detta gäller både småhus och hyreshus. Frysningsåtgärderna påverkar inte möjlig- heten att erhålla ett reduceringsbelopp för till- eller ombyggnad enligt 3 a § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. Den föreslagna frysningen beräknas gälla till och med . kommer frågan om fastighetsskattens av- skaffande att utredas närmare. Förslaget föranleder ny tillfällig lagstiftning och en ändring i 10 § lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt träder i kraft . Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.8 och 3.25. 5.4.1.2Begränsning av fastighetsskatten på markvärdet m.m. Regeringens förslag: För småhus skall den del av fastighetsskatten som belöper på varje värde- ringsenhet avseende tomtmark för småhus be- gränsas till högst per kvadratmeter eller maximalt , om det är lägre. Detsamma gäller skatten på tomtmarksvärdet för småhus på lantbruksenhet. Begränsningen av fastighetsskatt på markvärdet skall inte beaktas vid beräkning av skattereduktionen för förmögenhetskatt. Lagförslagen träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Skälen för regeringens förslag: Taxeringsvärdet består av två delvärden byggnadsvärde och markvärde. För att begränsa taxeringsvärdets påverkan på uttaget av fastighetsskatt för småhus i de områden där taxeringsvärdena ökat allra mest bör det, utöver den s.k. begränsningsregeln i lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighetsskatt, införas ett tak för den del av fastighetsskatten som belöper på markvärdet.