prop · GT03135 · 2006-03-15 00:00:00 — Kungörandet skall ske i en tidning som myndigheten ger ut. I fråga om aktiebolag skall en kungörelse avfattas på samma språk som registreringen i aktiebolagsregistret. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om sådant kungörande. 4 Senaste lydelse 1999:1112. 2005/06:135 15 9 kap. 1 §5 Följande företag skall minst en gång under ett räkenskapsår som omfattar mer än lämna en särskild redovisning (delårsrapport): 1. företag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket eller 7 kap. 4 § andra stycket, och 2. företag som enligt 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag är skyldiga att upprätta koncernredovisning enligt de lagarna. Delårsrapporten skall avse företagets verksamhet från räkenskapsårets början. Minst en rapport skall omfatta en period av minst hälften och högst två tredjedelar av räkenskapsåret. Delårsrapporten skall avfattas på svenska i vanlig läsbar form. Delårsrapporten skall avfattas på svenska i vanlig läsbar form. I aktiebolag får den i stället upprättas i elektronisk form. 2 §6 En delårsrapport skall hållas tillgänglig hos företaget för var och en som vill ta del av den. En kopia skall genast sändas till en sådan aktieägare, bolagsman eller medlem som begär det och uppger sin postadress. En delårsrapport som avses i 1 § andra stycket andra meningen skall senast efter rapportperiodens utgång offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i 8 kap. 3 §. En delårsrapport skall hållas tillgänglig hos företaget för var och en som vill ta del av den. En kopia skall genast sändas till en sådan aktieägare, bolagsman eller medlem som begär det och uppger sin postadress. En delårsrapport som avses i 1 § andra stycket andra meningen skall senast efter rapportperiodens utgång offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i 8 kap. 33 b §§. Om delårsrapport inte ges in till registreringsmyndigheten i rätt tid, tillämpas 8 kap. 13 §. Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 1999:1112. Anmärkning: Ändring i 9 kap. 1 § har också föreslagits i propositionen Förenklade redovisningsregler, m.m. (prop. 2005/06:116). 6 Senaste lydelse 1999:1112. 2005/06:135 16 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag föreskrivs att 8 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 1 §1 är registreringsmyndighet för företag som omfattas av denna lag. För andra företag som avses i denna lag än banker och hypoteksinstitut skall 8 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas, i stället för 2 8 §§ nedan, med följande avvikelser: 1. Vid tillämpningen av 8 kap. 3 och 4 §§ årsredovisningslagen om offentliggörande skall kreditmarknadsföreningar och pengar omfattas av bestämmelserna för aktiebolag. Vid tillämpningen av 8 kap. 3 § och 4 § första och tredje styckena årsredovisningslagen om offentliggörande skall kreditmarknadsföreningar och pengar omfattas av bestämmelserna för aktiebolag. Vid tillämpningen av 8 kap. 6 § årsredovisningslagen om förseningsavgifter skall kreditmarknadsföretag, värdepappersbolag och pengar alltid anses som publika företag. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2004:253. 2005/06:135 17 3 Ärendet och dess beredning Uppgifter om aktiebolag registreras i aktiebolagsregistret, som förs av . Anmälningar om registrering görs skriftligen i pappersform. förs med hjälp av automatiserad databehandling. har i olika sammanhang argumenterat för att ett elektroniskt ingivningsförfarande bör införas (se bl.a. dnr Ju2003/1310/L1). och Rådet har beslutat om ändringar i det första bolagsrättsliga direktivet, det s.k. publicitetsdirektivet. Publicitetsdirektivet (Rådets direktiv /151/EEG av om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen) återfinns i bilaga 1. Ändringarna i publicitetsdirektivet återfinns i det s.k. ändringsdirektivet och innebär bl.a. att det skall vara möjligt för aktiebolag att ge in alla handlingar och uppgifter som skall registreras i aktiebolagsregistret i elektronisk form. Ändringsdirektivet (och rådets direktiv /58/EG av om ändring av rådets direktiv /151/EEG när det gäller krav på offentlighet i vissa typer av bolag) finns i bilaga 2. Med anledning av ovanstående har inom upprättats promemorian Elektronisk ingivning till (dnr Ju2005/10549/L1). Promemorians lagförslag finns i bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Ju2005/10549/L1). I denna proposition behandlar vi de frågor som har tagits upp i promemorian. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och . Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. I förhållande till lagrådsremissen har några redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Dessutom har en följdändring gjorts i 7 kap. 2 § årsredovisningslagen (1995:1554) som är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Bakgrund 4.1 Registrering av företag bedrivs ofta i form av en juridisk person, t.ex. ett aktiebolag eller ett handelsbolag. De olika slagen av juridiska personer 2005/06:135 18 skiljer sig åt, bl.a. i fråga om bildande, organisation och ansvar för åtaganden gentemot tredje man. De flesta juridiska personer registreras i särskilda register över företag. Exempelvis registreras aktiebolag i aktiebolagsregistret och handelsbolag i handelsregistret. I samband med registreringen kontrolleras att vissa formkrav för den juridiska personen är uppfyllda. Genom registreringen får den juridiska personen normalt rättskapacitet och kan få rättigheter och ikläda sig skyldigheter. Registreringen medför också att var och en kan få tillgång till vissa uppgifter om den juridiska personen. Också en del enskilda näringsidkare är föremål för särskild registrering. ansvarar för de flesta företagsregistren. Verket har hand om registreringen av bl.a. aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar, enskilda näringsidkare, bolagsmän i enkla bolag, ideella föreningar som bedriver näringsverksamhet och utländska företags filialer i . 4.2 Registrering av aktiebolag, m.m. En mycket stor del av företagandet i bedrivs i aktiebolagsform. Ett aktiebolag karaktäriseras bl.a. av att bolagets ägare personligen inte ansvarar för bolagets förpliktelser. De grundläggande reglerna för aktiebolag finns i aktiebolagslagen (2005:551), som trädde i kraft och ersatte den tidigare aktiebolagslagen (1975:1385). Ett aktiebolag bildas av en eller flera stiftare. En stiftare kan vara en fysisk person bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, en svensk juridisk person eller, under vissa förutsättningar, en utländsk juridisk person (se 2 kap. 1 § aktiebolagslagen). I samband med bildandet skall ett flertal handlingar upprättas, bl.a. en stiftelseurkund. Stiftelseurkunden skall bl.a. innehålla uppgift om hur mycket som skall betalas för varje aktie. Den skall också innehålla vissa uppgifter beträffande bolagets funktionärer (se 2 kap. 5 §). Teckningen av aktie skall ske i stiftelseurkunden (se 2 kap. 12 §). Bolaget anses bildat när stiftelseurkunden har undertecknats av samtliga stiftare (se 2 kap. 4 § första stycket). Ett bolag skall anmälas för registrering senast efter det att stiftelseurkunden har undertecknats (se 2 kap. 22 §). Om registreringsanmälan inte görs, faller frågan om bolagsbildningen (se 2 kap. 24 §). Det innebär att aktieteckning som har gjorts är bindande och att de belopp som har betalats för aktierna skall återbetalas. Krav på registrering gäller inte bara i samband med att ett aktiebolag bildas. Även vissa händelser i bolagets löpande verksamhet skall anmälas för registrering, bl.a. beslut om ändring av bolagsordning, beslut om förändringar i bolagets ledning och beslut om emission (se t.ex. 3 kap. 5 §, 8 kap. 43 och 44 §§, 12 kap. 10 § och 13 kap. 27 § aktiebolagslagen). för ett särskilt register, aktiebolagsregistret, i vilket uppgifter om aktiebolagen förs in. förs med hjälp av automatiserad databehandling. En registreringsanmälan skall göras skriftligen (se 1 kap. 1 § aktiebolagsförordningen [2005:559]). Sedan anmälan har kommit in till , kontrollerar verket att den uppfyller de krav som gäller för re Prop. 2005/06:135 19 gistrering i det aktuella fallet. Om anmälan inte uppfyller kraven, förelägger verket sökanden att yttra sig eller vidta rättelse. Detsamma gäller bl.a. om verket finner att det beslut som anmäls för registrering eller en handling som bifogas anmälan inte har tillkommit i behörig ordning eller till sitt innehåll strider mot lag eller annan författning eller mot bolagsordningen. Om sökanden inte följer föreläggandet, skrivs anmälan av. Om sökanden har yttrat sig men hindret mot registrering kvarstår, kan vägra registrering (se 27 kap. 2 § aktiebolagslagen). Det är inte bara i samband med registreringsanmälningar som ett aktiebolag kommunicerar med . Verket fungerar också som prövningsmyndighet i vissa fall. Som exempel kan nämnas att ett aktiebolag kan ansöka hos verket om dispens från bosättningskravet för styrelseledamöter (se 8 kap. 9 §) och om dispens från kravet att anlita auktoriserad revisor (se 9 kap. 15 §). Ett aktiebolag är också skyldigt att som ett led i förfarandet vid fusion respektive delning ansöka hos verket om tillstånd att verkställa fusions- respektive delningsplanen (se 23 kap. 20 och 33 §§ samt 24 kap. 22 §). Även vid minskning av aktiekapitalet krävs det i vissa fall att bolaget ger in en ansökan till (se 20 kap. 25 §). Bankaktiebolag och kreditmarknadsbolag är aktiebolag som har tillstånd att driva bankrörelse respektive finansieringsrörelse. För dessa bolag gäller aktiebolagens bestämmelser om inte något annat anges i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Bankaktiebolagen registreras i bankregistret, medan kreditmarknadsbolagen registreras i aktiebolagsregistret. Även institut för elektroniska pengar, värdepappersbolag och sparbanker omfattas av vissa bestämmelser i aktiebolagslagen. Försäkringsaktiebolag utgör en särskild bolagsform. För dessa bolag tillämpas inte aktiebolagslagen. I stället finns den associationsrättsliga regleringen i försäkringsrörelselagen (1982:713). Försäkringsföretagen registreras i försäkringsregistret. 4.3 Offentliggörande av räkenskapshandlingar och revisionsberättelse Aktiebolag, liksom de flesta andra juridiska personer, är bokföringsskyldiga för sin verksamhet. Det innebär bl.a. att ett aktiebolag är skyldigt att löpande bokföra alla affärshändelser, se till att det finns verifikationer och bevara all räkenskapsinformation till följd av verksamheten (se 2 kap. 1 § och 4 kap. 1 § bokföringslagen [1999:1078]). Det är dessutom skyldigt att avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning (se 6 kap. 1 § bokföringslagen). En årsredovisning skall bl.a. innehålla en balansräkning och en resultaträkning. Närmare bestämmelser om bokföringsskyldigheten och upprättandet av årsredovisning finns i bokföringslagen och årsredovisningslagen. För bankaktiebolagen liksom för övriga banker, kreditmarknadsföretagen (kreditmarknadsbolag och kreditmarknadsföreningar), värdepappersbolagen och pengar gäller särskilda bestämmelser om årsredovisning. De bestämmelserna finns i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. 2005/06:135 20 För försäkringsaktiebolagen gäller lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Den löpande bokföringen i ett aktiebolag liksom årsredovisningen skall granskas av bolagets revisor (se 9 kap. 3 § aktiebolagslagen). Som ett resultat av granskningen skall revisorn lämna en revisionsberättelse till bolagsstämman (se 9 kap. 5 § aktiebolagslagen). Revisionsberättelsen skall bl.a. innehålla ett uttalande om huruvida årsredovisningen har upprättats i överensstämmelse med tillämplig lag om årsredovisning (se 9 kap. 31 § aktiebolagslagen). Ett av syftena bakom kraven på löpande bokföring och årsredovisning är att utomstående skall ges möjlighet att bedöma aktiebolagets ekonomiska ställning. Årsredovisningen och revisionsberättelsen skall därför offentliggöras. För aktiebolag sker det genom att kopior av årsredovisningen och revisionsberättelsen skickas till . Hos blir årsredovisningen och revisionsberättelsen offentliga och var och en som önskar det kan ta del av handlingarna där (se 6 kap. 2 § bokföringslagen och 8 kap. 3 § årsredovisningslagen). 4.4 Elektronisk ansökan om registrering Enskilda näringsidkare En enskild näringsidkare är en fysisk person som själv driver näringsverksamhet. Enligt handelsregisterlagen (1974:157) är en enskild näringsidkare som driver vissa slag av verksamheter skyldig att ansöka om registrering i handelsregistret, som förs av (se 2 §). Enskilda näringsidkare som inte omfattas av sådan skyldighet får på frivillig grund registrera sig i handelsregistret.1 En ansökan om registrering av enskild näringsverksamhet kunde tidigare göras enbart i pappersform. infördes en möjlighet för enskilda näringsidkare att göra ansökan på elektronisk väg. har meddelat föreskrifter om ansökan eller anmälan om registrering som lämnas elektroniskt (föreskrifter om elektronisk ansökan och anmälan enligt handelsregisterförordningen; BOLFS 2004:5). I dessa anges att en ansökan eller en anmälan får lämnas till i form av ett elektroniskt dokument genom den elektroniska tjänst som finns på och gemensamma webbplats (). Vidare anges att dokumentet skall upprättas, skrivas under med användande av s.k. e-legitimation och överföras till verkets elektroniska mottagningstjänst i sådant format och med sådana rutiner att verket kan ta emot, läsa och bevara handlingen samt skydda sig mot datavirus och andra hot mot informationssäkerheten. Det anges också att e-legitimationen skall uppfylla de krav som ställs upp i grundläggande riktlinjer för myndigheternas användning av e-legitimation och elektroniska underskrifter (RSV M 2003:24). 1 I propositionen Förenklade redovisningsregler, m.m. (prop. 2005/06:116) har föreslagits vissa ändringar i registreringsskyldigheten. 2005/06:135 21 Även en enskild näringsidkare som saknar e-legitimation kan göra delar av sin ansökan eller anmälan om registrering elektroniskt. I ett sådant fall skapas en blankett på ovan nämnda webbplats som näringsidkaren kan fylla i uppgifter i och sända elektroniskt till verket. Näringsidkaren skriver sedan ut blanketten, skriver under handlingen och skickar den med postbefordran till . Fördelen med detta förfarande är att handläggningen av registreringen kan påbörjas redan när ansökan eller anmälan kommer in till verket på elektronisk väg. Registreringen kan dock inte slutföras förrän den underskrivna handlingen kommer in. har uppgett att intresset för det elektroniska ansöknings och anmälningsförfarandet har ökat . Övriga företagsformer Det finns inte något författningsstöd som gör det möjligt att på elektronisk väg ge in registreringsanmälningar som avser andra slag av företagsformer än enskild näringsverksamhet. Aktiebolag och handelsbolag har dock samma möjligheter som enskilda näringsidkare utan e-legitimation att göra vissa delar av anmälan på elektronisk väg (se ovan). 4.5 Utvecklingen mot 24-timmarsmyndighet m.m. När nya rutiner för registreringsförfarandet för aktiebolag övervägs, bör man också beakta den pågående utvecklingen mot s.k. 24-timmarsmyndigheter liksom den ökande användningen av elektroniska signaturer. 24-timmarsmyndigheten senaste årens explosionsartade utveckling när det gäller allmänhetens användning av persondatorer och Internettjänster har skapat nya förutsättningar för offentlig förvaltning. Kommunikationen mellan medborgare och myndigheter kan i allt högre utsträckning ske med hjälp av modern informationsteknologi och myndigheterna kan i ökande grad använda sig av den nya tekniken vid sin ärendehantering. I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) har regeringen uttalat att den statliga förvaltningen skall vara ett föredöme som aktiv användare av informationsteknik såväl i den egna verksamheten som i samverkan med företag och myndigheter. Det har också slagits fast att utvecklingen av s.k. 24-timmarsmyndigheter bör stimuleras. Med 24-timmarsmyndighet avses en myndighet som dygnet runt är elektroniskt tillgänglig för allmänheten för informationshämtande och ärendehantering. I linje med detta har ett stort antal myndigheter infört rutiner som gör det möjligt för allmänheten att ge in ansökningar elektroniskt. Så är det t.ex. numera möjligt att ge in självdeklarationer och deklarationer för moms, arbetsgivaravgift och avdragen skatt till elektroniskt. Inom socialförsäkringsadministrationen har elektroniska rutiner för vissa anmälningar, t.ex. om föräldrapenning, införts. är det möjligt att ge in elektroniska 2005/06:135 22 ansökningar till om registrering av enskilda näringsidkare (se ovan avsnitt 4.4). I jordabalken har införts regler om att ansökningar om inskrivning får ges in till inskrivningsmyndigheten på elektronisk väg (se prop. 2005/06:28). Ökade möjligheter till informationsöverföring via Internet ställer krav på utvecklade system för att säkerställa att den elektroniskt överförda informationen inte har förändrats, att informationens avsändare är den som uppges och att avsändaren inte senare kan förneka att han eller hon har sänt informationen. Dessa behov kan tillgodoses genom olika slag av elektroniska signaturer. För att kunna använda en elektronisk signatur i ett öppet system där parterna inte känner varandra i förväg, såsom Internet, behöver parterna kunna inhämta information om kopplingen mellan den elektroniska signaturen och en bestämd person. Det har därför utvecklats ett system för elektroniska signaturer som benämns det öppna nyckelsystemet (Public , PKI). I ett sådant system utfärdas ett elektroniskt intyg (certifikat) av en betrodd tredje part. Ett certifikat innehåller uppgifter om vem som är innehavare av en elektronisk signatur. Regeringen uppdrog åt att under ett inledningsskede ha ett sammanhållande ansvar för administrationen av certifikat för elektronisk identifiering och elektroniska signaturer inom statsförvaltningen (dnr Ju2000/4939 och Ju2000/7439). Inom ramen för det s.k. och i samverkan med , och Statskontoret utarbetade riktlinjer för elektronisk identifiering, signering och stämpling av elektroniska handlingar m.m. Statskontoret har för statsförvaltningens räkning upphandlat certifikattjänster och tecknat ramavtal med några leverantörer av sådana tjänster. En myndighet som tar rutiner för elektronisk identifiering och signering i bruk kan avropa certifikattjänster enligt dessa ramavtal. En myndighets arkiv bildas av de allmänna handlingar från verksamheten och vissa handlingar som myndigheten beslutar skall tas om hand för arkivering (se 3 § arkivlagen [1990:782]). Såväl pappersbundna som elektroniska handlingar kan ingå i en myndighets arkiv. får med stöd av bemyndigande i arkivförordningen (1991:446) meddela föreskrifter och har meddelat föreskrifter och allmänna råd om bl.a. tekniska krav för upptagningar för automatiserad behandling och lagring och arkivering av elektroniska handlingar (se RA-FS 1994:2 [senast ändrad RA-FS 2003:2], RA-FS 1994:7 [senast ändrad RA-FS 2003:3], RA-FS 2003:1 och utkast till RA-FS 2005:6). inrättades Verket för förvaltningsutveckling. Verket får meddela föreskrifter i fråga om standarder eller liknande krav som skall vara gemensamma för elektroniskt informationsutbyte för myndigheter under regeringen. Föreskrifterna skall utarbetas i samråd med . Samråd skall även ske med andra särskilt berörda myndigheter (se 3 § förordningen [2003:770] om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte). 2005/06:135 23 4.6 EG:s publicitetsdirektiv Det första bolagsrättsliga direktivet (publicitetsdirektivet, se ovan avsnitt 3) gäller, såvitt avser svenska företagsformer, aktiebolag (se artikel 1). Direktivet innehåller bestämmelser om offentliggörande av vissa handlingar och uppgifter (se artikel 2). Bland de handlingar och uppgifter som skall offentliggöras märks stiftelseurkunden och, om den har tagits in i särskild handling, bolagsordningen jämte ändringar i dessa handlingar, uppgifter om att de personer som utgör eller ingår i bolagsorganen är behöriga att företräda bolaget mot tredje man eller deltar i ledning, tillsyn eller kontroll av bolaget, samt balans- och resultaträkningar. Enligt direktivet skall det i det centrala register, handelsregister eller bolagsregister där bolaget är registrerat läggas upp en akt för bolaget. Alla handlingar och uppgifter som skall offentliggöras skall förvaras i akten eller föras in i registret. Om det begärs, skall en kopia av handlingarna och uppgifterna tillhandahållas. Handlingarna och uppgifterna skall offentliggöras i en av medlemsstaten utsedd nationell tidning antingen genom att helt eller delvis återges eller genom att hänvisning sker till en handling som förvaras i akten eller är införd i registret (se artiklarna 3.1 3.4). I direktivet finns vidare bestämmelser om rättsverkan av registreringen och vad som gäller om de uppgifter som offentliggörs avviker från vad som framgår av registret eller akten (se artiklarna 3.5 och 3.6). Svensk rätt torde stå i överensstämmelse med publicitetsdirektivet i den lydelse som det har haft (se främst 27 kap. aktiebolagslagen och 20 kap. försäkringsrörelselagen samt anknytande bestämmelser om anmälan för registrering, 8 kap. årsredovisningslagen, 8 kap. lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag och 8 kap. lagen om årsredovisning i försäkringsföretag). och Rådet har genom ett direktiv (ändringsdirektivet, se ovan avsnitt 3) beslutat om ändringar i publicitetsdirektivet. Följande punkter i ändringsdirektivet är i detta sammanhang av särskilt intresse. Alla bolag skall få i elektronisk form ge in alla handlingar och uppgifter som skall offentliggöras. Dessutom kan medlemsstaterna ålägga alla bolag eller vissa kategorier av bolag att i elektronisk form ge in handlingar och uppgifter som skall offentliggöras. Handlingar och uppgifter som har getts in efter , oavsett om det har skett i pappersform eller elektronisk form, skall föras in i registret eller omskrivas i detta i elektronisk form. Handlingar som har getts in i pappersform skall därför omvandlas till elektroniska dokument. Handlingar och uppgifter som har getts in till registret i pappersform skall under vissa förutsättningar omvandlas till elektroniska dokument. Handlingar och uppgifter som offentliggörs skall, om det begärs, tillhandahållas elektroniskt. Det gäller om handlingarna eller uppgifterna har getts in efter och i vissa fall om de har getts in tidigare. 2005/06:135 24 Handlingar och uppgifter som offentliggörs skall kunna offentliggöras på vilket eller vilka som helst av gemenskapens officiella språk. Ändringsdirektivet innehåller även en bestämmelse om att den nationella tidning i vilken uppgifter eller handlingar skall offentliggöras kan vara en tidning i elektronisk form. Denna bestämmelse har behandlats i ett annat sammanhang (se propositionen Elektroniskt kungörande i Post och [prop. 2005/06:96]). Ändringsdirektivet trädde i kraft som det offentliggjordes i Europeiska unionens offentliga tidning, dvs. Det skall vara genomfört i nationell rätt .