prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Den djupa samhällsekonomiska krisen påverkade även kommunsektorn, vilket ledde till att kravet på en ekonomi i balans aktualiserades. Mot bakgrund av detta infördes i kommunallagen en bestämmelse om att kommuner och landsting senast skulle balansera sina budgetar. Under 19982000 förbättrades resultatet för kommun- sektorn som helhet, från stora underskott till ett mindre överskott. Införandet av balanskravet bidrog till denna utveckling. Även 2001 redovisades ett mindre överskott för sektorn som helhet, men 2002 försämrades resultatet kraftigt. Resultatet har därefter åter förbättrats och uppgick till före extraordinära poster. förbättrades resultatet ytterligare och uppgick enligt preliminära uppgifter till för kommunsektorn som helhet. För att framhålla och underlätta uppfyllandet av det mer långsiktiga målet om god ekonomisk hushållning finns i kommunallagen en bestämmelse om att budgeten skall innehålla en plan för verksamheten och ekonomin. skall för verksamheten även anges mål och riktlinjer som är av betydelse för god ekonomisk hushållning. För ekonomin skall anges de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Det är viktigt att både verksamhet och ekonomi genomsyras av detta både i ett kortsiktigt och långsiktigt perspektiv. Ett resultat i enlighet med vad som krävs för en god ekonomisk hushållning måste bland annat innefatta bedömningar av reinvesterings- behovet. De årliga avskrivningar som belastar resultatet är baserade på historiska anskaffnings- värden och tar därmed inte hänsyn till inflationen. Resultatet måste således täcka skillnaden mellan avskrivningarna och de faktiska kostnaderna för reinvesteringarna, som är högre än avskrivningarna. Kommunernas och landstingens pensionsåtaganden måste också beaktas. Det är emellertid upp till varje kommun och varje landsting att bedöma vilken resultat- nivå som är förenlig med god ekonomisk hushållning. Ett vanligt förekommande mål är att resultatet före extraordinära poster bör motsvara av skatteintäkterna och de generella statsbidragen. motsvarar det ett resultat för kommunsektorn som helhet på . Kommunsektorn uppnådde således först sammantaget en resultatnivå som kan anses förenlig med kravet på en god ekonomisk hushållning. Det finns dock fortfarande ett antal kommuner och landsting som ännu inte har nått upp till denna nivå. Det är viktigt att kommunerna och landstingen kan bibehålla en resultatnivå i enlighet med god ekonomisk hushållning, inte minst mot bakgrund av de utmaningar som de kommunala verksamheterna står inför på . och 2007 beräknas resultatet till och med överstiga denna nivå, medan resultatet 2008 beräknas ligga något under. Det finns fortfarande kommuner och landsting som måste reglera underskott . Från och med skall enligt balanskravet ett negativt resultat i bokslutet regleras . Fullmäktige skall anta en åtgärds- plan för hur återställande skall ske. I budgetpropositionen bedömde regeringen att statsbidragen, i förhållande till nivå, bör höjas med 2007 och 2008 för att service- nivån och kvaliteten i de kommunala verk- samheterna skall kunna upprätthållas utan att resultatet försämras. Dessutom lades en ny samlad strategi mot ohälsan fram, som bland annat innebär att 2007 2009 utbetalas till landstingen utifrån hur sjukskrivningarna utvecklas i respektive landsting. Regeringen gör nu bedömningen att det och under de närmast följande åren finns utrymme både att höja ambitionsnivån i de kommunala verksamheterna och bibehålla en god resultatutveckling. Den prognostiserade kommunala konsumtionsökningen innebär att resurserna beräknas öka mer än vad som krävs till följd av den demografiska utvecklingen. I denna vårproposition föreslår regeringen kompletteringar till det sysselsättningspaket som lades fram . Vidare föreslås ett tiopunktsprogram för integration som bland annat syftar till att öka sysselsättningen bland invandrade svenskar, en stor satsning på ungdomar samt en satsning på bättre vård av och omsorg om de mest sjuka. Dessa satsningar berör till stor del kommuner och landsting (se avsnitt 1). För att servicenivån och kvaliteten i de kommunala verksamheterna skall kunna bibehållas är det viktigt att ta till vara möjligheterna att öka produktiviteten och effektiviteten i de kommunala verksamheterna. Något som kan bidra till detta är tillgång till nyckeltal för olika verksamheter och finansiella nyckeltal som är jämförbara. En ideell förening, Rådet för främjande av kommunala analyser, har bildats av staten, och . Rådets huvuduppgift är att vidareutveckla den databas som har lanserats (se avsnitt 8.6). Med hjälp av databasen, som nås via internet (), kan kommunernas och landstingens verk- samheter jämföras med nyckeltal. bygger på officiell statistik och omfattar i första hand kommunernas och landstingens obliga- toriska verksamheter. Informationsteknik är också ett viktigt verktyg för att förnya och förbättra vård- och omsorgsverksamheterna. Regeringen har lämnat skrivelsen Nationell IT-strategi för vård och omsorg (skr. 2005/06:139) till . Strategin innehåller ett gemensamt förhållningssätt till hur IT bör användas för att vård- och omsorgssektorn skall kunna möta framtida utmaningar och utgör första etappen i ett långsiktigt arbete för att få till stånd en fördjupad nationell samverkan kring dessa frågor. I samband med att denna vårproposition överlämnas till , lämnar regeringen också en skrivelse med en redogörelse av utvecklingen inom den kommunala sektorn avseende ekonomi och verksamheter (skr. 2005/06:102). En sammanfattning av redogörelsen i den del som avser den kommunala ekonomin lämnas nedan. Tabell 8.1 Resultaträkning 20032005 -0,5 -0,4 -2,5 -0,2 -2,4 -0,2 1Varav avser bidraget för läkemedelsförmånen som landstingen redovisar som generellt bidrag . Bidraget redovisades under verksamhetens intäkter. Därmed ökar verksamhetens nettokostnader med motsvarande belopp 2005. Källor: samt Kommuner och Landsting. För kommunerna ökade resultatet före extraordinära poster från 2004 till enligt preliminära uppgifter . extraordinära poster förbättrades från ett underskott på 2004 till ett överskott på 2005. För kommunsektorn sammantaget förbättrades således resultatet före extraordinära poster från 2004 till 2005. Andelen kommuner med positiva resultat har ökat från 2005. Endast 3 landsting () redovisar negativa resultat 2005, jämfört med 9 landsting 2004. Utfallet visar att ökningstakten för kostnaderna blev högre än 2004 men lägre än vad som tidigare prognostiserats. Tillsammans med stora statliga tillskott och en starkare tillväxt i skatteunderlaget bidrar detta till den kraftiga resultatförbättringen 2005. Även om det finns en viss osäkerhet beträffande uppgifter om löneökningarna i kommunsektorn, talar dessa för att ökningstakten har varit lägre 2005 jämfört med de närmast föregående åren. Den genomsnittliga kommunalskatten ökade 2005 till , vilket dock var en betydligt lägre ökning jämfört med och 2004. En utförligare redovisning av beräkningen av den kommunala sektorns finansiella utveckling redovisas i bilaga 1 Svensk ekonomi. Beräkningen är baserad på nationalräken- skapernas redovisning av kommunsektorns finanser. Kommunsektorns finansiella sparande utgör en del av den offentliga sektorns finansiella sparande (se avsnitt 4.1). Beräkningen sammanfattas i tabell 8.2. Den kommunala konsumtionen ökade 2005 enligt det preliminära utfallet i fasta priser (volymförändring), vilket är betydligt mer än vad som tidigare prognos- tiserats. Antalet sysselsatta ökade med cirka 2 000, eller . Konsumtionsökningen förklaras främst av ökad volym avseende köp av material och tjänster. Konsumtionen beräknas öka 2006, bland annat till följd av statens satsning på plusjobb i kommunsektorn. antas konsumtionen öka . Jämfört med bedömningen i budget- propositionen har konsumtions- ökningen reviderats upp 2007 och 2008 . bör beaktas att konsumtionen , till skillnad från i budgetpropositionen, beräknas i faktiska termer vilket sänker ökningstakten med 0,2 procent- enheter. Antalet sysselsatta beräknas 2006 öka med cirka 21 000 personer eller och 2007 med 16 000 personer eller . beräknas ökningen uppgå till 6 000 personer, vilket motsvarar . Tabell 8.2 Kommunsektorns finanser 20052008 Anm.: Statsbidragen och skatterna redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . Den genomsnittliga kommunalskattesatsen ligger 2006 på , dvs. samma nivå som 2005. Den antas i beräkningarna vara oförändrad även under resten av perioden. Skatteunderlagsutvecklingen som beräkningen baseras på framgår av tabell 8.3 (se även avsnitt 5.3.1). Även 2005 är att betrakta som ett prognosår eftersom utfallet inte kommer att vara känt förrän . Tabell 8.3 Förändring av kommunsektorns skatteunderlag 20042008 För att ge en tydligare beskrivning av hur ekonomin utvecklas ur ett kommunalt perspektiv har den i tabell 8.2 redovisade kalkylen räknats om till en resultaträkning (tabell 8.4). Tabell 8.4 Resultaträkning 20052008 Källor: och Kommuner och Landsting samt för 2006-2008. Resultatet före extraordinära poster förbättras enligt kalkylen ytterligare 2006, men försämras därefter till 2008. Nettokostnaderna beräknas öka något snabbare i löpande priser mot slutet av perioden medan skatteintäkternas ökningstakt avtar något. Resultatutvecklingen är dock känslig för förändringar av skatteunderlaget och kost- naderna. Om skatteunderlagstillväxten under 20062008 skulle bli lägre än vad som beräknas enligt kalkylen, försämras resultatet 2008 med . Om nettokostnaderna skulle öka mer 20062008, försämras resultatet 2008 med . 8.4Beräkning av ramen för allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner omfattar fyra anslag om totalt , varav avser anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. Anslaget utgör ett instrument för att uppnå målet att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar och för att reglera kommunsektorns finansiella utrymme. I övrigt ingår i utgiftsområdet anslagen 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader samt 48:4 Bidrag till organisationer inom det kommun- alekonomiska området. Ramen för utgifts- området framgår av tabell 8.5. Tabell 8.5 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Anvisat och beräknat i Förändring till följd av: avseende medel till UO 193 Utjämningsbelopp (netto) 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU3) samt beräknat . Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader. 3Anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. 4Anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. I denna vårproposition föreslås på tilläggsbudget att anslaget 48:3 Statligt utjämnings- bidrag för LSS-kostnader ökas med till följd av ökad omslutning i LSS- utjämningen. ökar den utjämnings- avgift vissa kommuner betalar till staten. Avgiften redovisas på statsbudgetens inkomst- sida. För att finansiera ökade utgifter på det under utgiftsområde 19 Regional utveckling uppförda anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder minskas anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting med . Med anledning av förslag om införandet av ett förhöjt regionalt grundavdrag inom stödområde A beräknas anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning höjas med 2007 för att neutralisera skatteintäktsbortfallet för kommunsektorn (prop. 2005/06:163). Av beloppet avser skatteintäktsbortfallet 2006. Det förhöjda regionala grundavdraget föreslås vara dubbelt så högt som för åren därefter. Den permanenta nivåjusteringen beräknas till . Regeringen återkommer med förslag till reglering i budgetpropositionen . Enligt det avtal mellan och som bland annat innehåller bestämmelser om utjämning mellan länderna av vissa skatteintäkter, skall en reglering göras (prop. 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31, rskr. 2003/04:269). Regleringen görs med viss eftersläpning. För får netto från . Beloppet avses 2007 tillföras hela kommunkollektivet via anslaget 48:1 Kommuna- lekonomisk utjämning. Regeringen återkommer i budgetpropositionen . Dessutom tillkommer ett antal ekonomiska regleringar till följd av särpropositioner som regeringen har lämnat till för behandling . Dessa regleringar, som omfattar mindre belopp, kommer att påverka nivån på anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning men har inte beaktats i tabellerna 8.5 och 8.6. Regeringen avser att återkomma även avseende dessa regleringar i budgetpropositionen . Vidare kommer i budgetpropositionen att föreslås att anslaget 48:1 Kommunal- ekonomisk utjämning minskas med ett belopp som motsvarar underskottet 2006 i utjämningssystemet för LSS-kostnader. Under- skottet, som beräknas till , beror på att de sammanlagda avgifter vissa kommuner betalar till staten är lägre än det utjämningsbidrag andra kommuner får från staten under de år införanderegler tillämpas. I tabell 8.6 redovisas utvecklingen av de bidrag och avgifter som redovisas inom ramen för anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. Anslaget är uppdelat i två anslagsposter, en för kommunerna och en för landstingen, som särredovisas. fördelas anslaget på med till kommunerna och med till landstingen. I budgetpropositionen redovisades preliminära siffror för ovan nämnda bidrag och avgifter. har därefter beslutat om slutliga bidrag och avgifter . redovisas utvecklingen inklusive aviserade regleringar till följd av dels det föreslagna regionalt förhöjda grundavdraget, dels utjämningsbeloppet enligt det ovan nämnda avtalet med (se tabell 8.5). redovisas en prognos för inkomstutjämningsbidraget och inkomst- utjämningsavgiften. Bidraget respektive avgiften har räknats fram med utgångspunkt i prognosen för skatteunderlagstillväxten (tabell 8.3). Den relativa skattekraften antas i beräkningarna vara oförändrad för enskilda kommuner och landsting . För kostnadsutjämningsbidraget och kost- nadsutjämningsavgiften samt strukturbidraget antas nominellt oförändrade belopp, medan införandebidraget successivt minskar. Regleringsbidraget och regleringsavgiften beräknas som skillnaden mellan summan av utjämning, strukturbidrag och införandebidrag och respektive anslagspost. Regleringsbidraget och regleringsavgiften fördelas med ett enhetligt belopp per invånare för varje kommun respektive landsting. Tabell 8.6 Anslaget 48.1 Kommunalekonomisk utjämning 1Åren 2007 och 2008 redovisas utvecklingen inklusive aviserade regleringar till följd av föreslag om ett regionalt förhöjda grundavdraget. ingår även aviserad reglering med anledning utjämningen mellan och av vissa skatteintäkter. 8.5Andra bidrag och ersättningar Ersättningar till kommuner och landsting för viss mervärdesskatt De kassamässiga utbetalningarna av ersättningar till kommuner och landsting avseende ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet m.m. ökade under 20032004 med sammanlagt till , eller . Den förhållandevis låga ökningstakten berodde på att kostnads- ökningarna bromsades upp i kommunsektorn. ökade utbetalningarna med till , eller . Ökningen berodde främst på ökad volym avseende köp av material och tjänster. Även under 20062008 beräknas utbetalningarna öka snabbare än 2004, vilket har beaktats i de beräkningar av kommunsektorns finansiella utveckling som redovisas i avsnitt 8.3. Ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting infördes , bestående av dels ett nyanställningsstöd, dels ett generellt syssel- sättningsstöd. Stödet tillgodoförs, efter ansökan hos , kommuner och landsting genom kreditering av deras skattekonton. uppgick det krediterade stödet som endast utgörs av ett generellt sysselsättningsstöd till , vilket var något lägre än den beräknade ramen . beräknas ramen till . I stället avses anslaget 48:1 Kommunal- ekonomisk utjämning höjas med . Stormen i () har beviljats ett stöd på från Europeiska unionens solidaritetsfond för ersättning för vissa offentliga kostnader med anledning av stormen i () (se avsnitt 7.2.21). En del av beloppet kommer att fördelas till kommuner och landsting. har fått regeringens uppdrag att handlägga ansökningar och utbetalningar av bidrag med anledning av stödet. Regeringen redovisade i budgetpropositionen avsikten att genom olika insatser verka för att stödja och underlätta kommunala initiativ till sammanläggning av kommuner. Regeringen bedömde att behöver disponeras för detta ändamål av anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. I detta syfte beviljade regeringen ett bidrag på till , och kommuner. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i budgetpropositionen . överlämnade Rådet för kommunala analyser och jämförelser betän- kandet Jämförelsevis. Styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och landsting (SOU 2005:110). Kommitténs uppdrag var därmed slutfört. Betänkandet har remitterats till bland annat ett urval kommuner och landsting. Remisstiden går ut . Uppföljning av systemet för kommunalekonomisk utjämning En särskild utredare har av regeringen fått i uppdrag att löpande följa upp det system för kommunalekonomisk utjämning som infördes (dir. 2005:26). Utredaren skall även överväga och föreslå lämplig organisatorisk lösning för en permanent uppföljning. En första redovisning avses göras . Uppdraget skall slutredovisas . Uppföljning av kostnadsutjämningssystemet för verksamhet enligt LSS En särskild utredare fick i uppdrag av regeringen att följa upp och se över det nationella kostnadsutjämningssystemet för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS (dir. 2006:15). Om utredaren anser att det finns behov av justeringar i systemet , skall förslag till sådana redovisas till regeringen . I övriga delar skall uppdraget redovisas . Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , Orback Föredragande: Statsministern , statsråden , , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , Orback Regeringen beslutar proposition 2005/06:100 ekonomiska vårproposition 2005/06:100 BILAGA 1 Utvecklingen i omvärlden .................................................................... Svensk efterfrågan och produktion ..................................................................... Bytesbalans och bruttosparande .......................................................... Arbetsmarknad, resursutnyttjande och inflation ............................................... Den offentliga sektorn......................................................................................... Den offentliga sektorns finanser.......................................................... Målen för finanspolitiken ..................................................................... Den statliga sektorn.............................................................................. Den kommunala sektorn...................................................................... 2005/06:100 BILAGA 1 Jämförelse med andra prognosmakare ................................................. Jämförelse med föregående prognos .................................................... Skatteprognoser ........................................................................- skatt på kapital 2005/06:100 BILAGA 1 BNP-tillväxt, KPI, arbetslöshet och världsmarknadstillväxt ................................. största varuexportmarknader 2005............................................................ Ränte- och valutakursantaganden............................................................................ Export av varor och tjänster samt prisutveckling................................................... Hushållens disponibla inkomster ............................................................................ Hushållens finansiella förmögenhet ........................................................................ Import av varor och tjänster samt prisutveckling................................................... Den offentliga sektorns finanser ............................................................................. Skatter och avgifter................................................................................................... Den offentliga sektorns utgifter .............................................................................. Indikatorer för överskottsmålet: Strukturellt sparande och genomsnitt av Utgiftstak för staten................................................................................................. Indikator för impuls till efterfrågan ........................................................................ Statens finansiella sparande och budgetsaldo.......................................................... Budgetsaldo och statsskuld...................................................................................... 5.11 Skatter och avgifter................................................................................................. 5.12 Statsbidrag enligt nationalräkenskaperna.............................................................. 5.13 Kommunsektorns finanser..................................................................................... prognoser och utfallet ......................................... Genomsnittligt absolut prognosfel för BNP-tillväxten ........................................ prognoser i budgetpropositionen och 2005/06:100 BILAGA 1 Ränte- och valutakursantaganden .................................................................................. Bidrag till tillväxt............................................................................................................. Export och import av varor och tjänster samt prisutveckling...................................... Arbetsmarknad och resursläge ....................................................................................... Löneutveckling och inflation.......................................................................................... Offentliga sektorns finanser........................................................................................... 2005/06:100 BILAGA 1 Bidrag till global tillväxt från olika länder och regioner under Bostadsinvesteringar och huspriser i ........................................... Sysselsättning och arbetslöshet i ................................................. Sysselsättning och arbetslöshet i euroområdet....................................................... Sysselsättning och arbetslöshet i ................................................................... Pris på Brentolja........................................................................................................ 10-åriga obligationsräntor i , och ..................... Styrräntor i euroområdet, och ........................................ Dollar mot yen och euro .......................................................................................... Börsutvecklingen i euroområdet, och ............................ Skillnad mellan 10-åriga obligationsräntor i och ........................ Hushållens sammanvägda förtroendeindikator (CCI) .......................................... Bidrag till BNP-tillväxt............................................................................................. Bytesbalans och bytesförhållande............................................................................ Världsmarknadstillväxt (VMT) och svensk exporttillväxt..................................... Industrins enhetsarbetskostnad i relativt 11 ..................... Investeringarnas andel av BNP................................................................................ Kapacitetsutnyttjandet i industrin........................................................................... Påbörjade nybyggnationer av bostäder .................................................................