prop · GT031d7 · 2006-01-01 00:00:00 — En mycket omfattande uppgift för den konsulära verksamheten har varit utrikesförvaltningens insatser med anledning av flodvågskatastrofen . Stora insatser har genomförts i av utrikesrepresentationen tillsammans med , polisen, Försvarsmakten och andra berörda myndigheter. Ett reformarbete för att förstärka den konsulära krisberedskapen genomförs. I detta ligger bl.a. inrättande av stående konsulär beredskap såväl i som vid vissa utlandsmyndigheterna och införande av ett datorstöd för den konsulära ärende- och krishanteringen. Förberedelser har vidtagits för att arrangera ett internationellt seminarium om bortförande av barn med deltagare från stater i och . Regeringens stöd till forskning, utredningar, seminarier m.m. fortsätter att bidra till arbetet med att främja och informera om den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken samt till att föra det internationella nedrustnings- och ickespridningsarbetet och exportkontrollfrågorna framåt. Stöd till analysarbete och forskningsstudier som fördjupar förståelsen om internationell och europeisk säkerhetspolitik har skett i form av studier och seminarier, också i syfte att medverka till ökad debatt och information om säkerhetspolitik samt synlighet för svenska perspektiv i internationella sammanhang. Utbytestjänstgöring har under del av året genomförts i samarbete med . Regeringen fäster stort avseende vid den verksamhet som bedrivs av (). Till institutets samhällsuppgift hör viktiga bidrag till folkbildningen, skol- och lärarinformation, programverksamhet och debatt, ofta i nära samarbete med , en bred publiceringsverksamhet samt upprätthållandet av ett öppet och tillängligt utrikespolitiskt bibliotek. Genom sina verksamma forskare och sina breda internationella nätverk fyller UI vidare en viktig uppgift på forskningsområdet, i synnerhet vad gäller tillämpad forskning. () fortsätter att leverera teknisk expertis och underlag vid internationella förhandlingar rörande t.ex. kemiska och biologiska vapen. leder bl.a. en särskild arbetsgrupp inom ramen för provstoppsavtalet CTBT med ansvar för förberedelserna för avtalets verifikationsfrågor. internationella fredsforskningsinstitut () bedriver forskning huvudsakligen inom områdena nedrustning och ickespridning, regional säkerhetspolitik och militära utgifter. Forskningsresultaten publiceras löpande i rapportform. har fortsatt sin verksamhet inom ramen för åtta forskningsprojekt inom bl.a. områdena militärutgifter, krigsmateriel, rustnings- och exportkontroll samt konfliktanalys. Vidare utges den välrenommerade årsboken, i vilken utvecklingen på områdena säkerhet och konflikter, militära utgifter samt nedrustning, ickespridning och vapenkontroll analyseras. () ger bl.a. stöd till och medverkar i utställningar, gästspel, filmvisningar och andra presentationer av i utlandet. genomfördes 167 sådana informations- och presentationsprojekt fördelade på 45 länder. För de svenska utlandsmyndigheterna gäller att de skall komplettera och förstärka denna verksamhet med ett långsiktigt nätverksbyggande. SI har tillsammans med utlandsmyndigheterna genomfört omfattande presentationer av svensk kultur och svenskt samhällsliv i bl.a. , , , , , och vid världsutställningen i , i , , och på . Genom sin speciella kompetens på kultur- och samhällsområdet har SI givit de 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Sverigefrämjande insatserna en kulturell och intellektuell dimension. Även i andra länder har utlandsmyndigheterna genomfört större främjandesatsningar inom svenska profilområden som IT, bioteknik, musik, design, mode, mat m.m. med stöd av SI. Institutets medverkan vid utställningar, filmvisningar och seminarier om bl.a. svensk litteratur har varit efterfrågade och omfattande. Filmen är ett exempel där SI på ett 25-tal platser i Väst- och samt medverkat till visningar och seminarier om trafficking och om kvinnors och barns rättigheter. Dessa har rönt stor uppmärksamhet i media och fått stort genomslag i landet. Målgrupp har varit gymnasieelever, politiker, poliser, åklagare m.fl. Även aktiviteterna kring utställningen om handlar om barns rättigheter och jämställdhet. Utställningen, som visats på 20- talet orter och med större satsningar i bl.a. , , och har mottagits med stor positiv uppmärksamhet. Utställningen om som visas i ett 50-tal länder har åtföljts av föreläsningar och seminarier om bl.a. fredsbevarande, konflikthantering och mänskliga rättigheter. administrerar Nämndens för Sverigefrämjande i utlandet (NSU) webbportal för Sverigeinformation the official gateway to . I webbportalen ingår en digital bildbank och ett intranät, , där tjänstemän inom samtliga NSU-organisationer samt honorära konsuler i utlandet kan utbyta information och erfarenheter i främjandefrågor. Sverigefrämjandet i utlandet berör flera utgiftsområden. Utöver utgiftsområde 5 Internationell samverkan kan främst nämnas utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning samt utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Handels- och investeringsfrämjande är ett särskilt verksamhetsområde inom politikområde 39 Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande som behandlas under utgiftsområde 24 Näringsliv. Inom politikområdet avsätts också särskilda resurser för Sverigeprofilering genom NSU. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 En prioriterad fråga för har varit att fortsatt medverka i strävanden att reformera FN och ge världsorganisationen större effektivitet. En viktig fråga är de förslag till reformer bl.a. av som generalsekreterare har lagt fram i sin mars-rapport In Larger Freedom. FN-reformer är områden som kräver långsiktigt engagemang och har aktivt bidragit till reformprocessen. Målsättningen med stödet för den () är att motverka den nu utbredda straffriheten för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Domstolen befinner sig fortfarande i en inledande fas, de två första förundersökningarna inleddes . Målet är att domstolens existens skall få positiv effekt också på nationella rättsväsenden, så att dessa bättre kan motverka straffriheten nationellt. Det är för tidigt att utvärdera hur dessa mål har uppfyllts. Regeringen återkommer med bedömningar av måluppfyllelsen. Målsättningen för det svenska nedrustnings- och icke-spridningsarbetet är att under strikt och effektiv kontroll avskaffa massförstörelsevapen och hindra att de sprids. Det internationella förhandlingsarbetet för detta ändamål är en långsam procedur vars resultat sällan kan bedömas år . Sammantaget har emellertid , genom politiska initiativ, liksom genom kompetent teknisk expertis på de olika sakområdena haft gott inflytande och goda möjligheter att påverka inriktningen i avtalsförhandlingar, liksom hur de olika avtalen förstärks och följs upp. mot spridning av massförstörelsevapen, som tillkom på svenskt initiativ, har bl.a. resulterat i stödprogram på exportkontrollområdet och i insatser för att stärka verifikationen av internationella konventioner. Inte minst är den s.k. ickespridningsklausulen i EU:s avtal med tredje land ett värdefullt komplement. Kontakterna med svenska icke-statliga organisationer på nedrustningsområdet har också bidragit till en hög svensk profil på detta verksamhetsfält. På exportkontrollområdet har flera resultat uppnåtts. Ordförandeskapet i () innehades under . En viktig uppgift var bl.a. att företräda NSG i kontakterna med tredje land för att främja regimens icke-spridningsmål på kärnvapenområdet. har med kraft verkat för att exportkontrollregimerna skall införa en generalklausul i riktlinjerna för sin verksamhet, som gör det möjligt att även kunna kontrollera export av sådana varor och teknologier som inte är uppförda på regimernas kontrollistor, om det finns skäl att misstänka att de kan komma att användas för tillverkning av massförstörelsevapen och deras vapenbärare. hade samtliga regimer gjort sådana ändringar i sina respektive riktlinjer. har också aktivt bidragit till att ytterligare stärka informationsutbytet i regimerna, syftande till att ytterligare stärka de nationella exportkontrollsystemen. har haft en ledande roll i det europeiska arbetet med att revidera den gemensamma uppförandekoden med riktlinjer för ländernas vapenexport. Samma roll har spelat i utarbetandet av den s.k. verktygslåda med särskilda åtgärder, som blir aktuella när ett internationellt vapenembargo hävs. har också framgångsrikt genomfört ett antal seminarier rörande exportkontroll enligt en handlingsplan för internationellt stöd och hjälp till förbättrad exportkontroll. Problemen med illegal spridning av lätta vapen, inklusive kopplingen till terrorism, har fått allt större uppmärksamhet internationellt. har bl.a. bidragit till att ett regionalt FN- seminarium i för 11 länder på och kring regionen, med vilket avses , , och , kunde genomföras. Myndigheterna, främst ISP och SKI, har aktivt bidragit till att de svenska målen och ambitionerna för exportkontrollen kunnat uppnås. Regeringen har vid internationella förhandlingar inom områdena kärnvapen, kemiska vapen och biologiska toxinvapen liksom i internationella arrangemang för exportkontroll starkt stöd av den särskilda sakkunskap som FOI, ISP och SKI besitter. EU:s roll vad gäller frågor som rör krishantering, konfliktlösning och konfliktförebyggande verksamhet har ökat och bedöms fortsätta öka. Rådets organ och strukturer inom GUSP har blivit alltmer operativt inriktade. i linje med regeringens målsättning. bör framhållas att budgeten för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) på europeisk nivå visat sig otillräcklig för att möta EU:s nya utmaningar. har bidragit med finansiering för genomförande av gemensamma insatser i syfte att stärka EU:s förmåga att uppfylla sina åtaganden inom GUSP. Av totala budget går till dess programverksamhet och till domstolen för de mänskliga rättigheterna. Stödet till domstolen är högt prioriterat och har aktivt deltagit i arbetet för en reformering av domstolen. Inom programverksamheten används störst andel resurser () för åtaganden inom kärnområdena demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, något som prioriterar. Den största andelen av budget, , går till fältverksamheten vilket har givit högsta prioritet. Utöver att ställa personal till förfogande har genom bidrag från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd finansierat fältinsatser till stöd för bl.a. främjande av mänskliga rättigheter, minoritetsrättigheter, stöd till flyktingar, och regionalt miljösamarbete. Även har genom arbetat aktivt med bl.a. terrorismfrågor (inom en särskild arbetsgrupp ledd av ) och jämställdhetsfrågor. Vidare har genomförandet av SCR 1325 i stått i fokus. Som ordförandeland vid medverkade aktivt till att lyfta fram fakta från studier om globaliseringen. Exempelvis gav den studie om handel och strukturanpassning som initierade vid viktiga insikter om vilka åtgärder som behöver vidtas på nationell nivå för att länder skall kunna tillgodogöra sig globaliseringens fördelar, bl.a. genom välfärdssystem som underlättar strukturomvandling. Ministerrådsmötet kan sägas ha lämnat ett positivt bidrag till att stävja protektionistiska impulser, som ofta kommer fram när konkurrensen i den globala ekonomin gör att trygghet och jobb går förlorade som skapandet av nytt går trögt. På ett allmänt plan innebar det förbättrade utsikter inför i , även om orosmolnen är många. Ett annat konkret resultat var det gemensamma budskapet från ministrar inför FN:s topp- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 möte om fortsatta åtgärder för att uppfylla Millennieutvecklingsmålen. Det pågående reformarbetet i har inneburit viktiga steg för att förbättra den finansiella styrningen och effektiviteten i organisationen. genomfördes den första systematiska utvärderingen av verksamhetsresultat. Utvärderingen visar att medlemsländerna bedömer såväl kvalitet som genomslag högt för verksamhet. statistiska databaser som möjliggör jämförelser mellan medlemsstater värderas särskilt högt. Utvärderingen följdes upp med en ny utvärdering , som dock ännu inte sammanställts. medverkan i denna omfattande utvärderingsprocess är en viktig byggsten för att få till stånd tydligare svenska prioriteringar i samarbetet med utgångspunkt från mervärde och potentiella bidrag till den inhemska dagordningen och arbetet i andra fora, inte minst EU. Det är också ett viktigt steg för att successivt genomföra rekommendationerna i den nya strategin Svensk OECD-strategi övergripande prioriteringar och organisation (Ds 2005:17, ). Målet för svenskt stöd till och deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser är att på ett konkret sätt bidra till att säkerställa en fredlig utveckling i det aktuella området. Utvecklingen har varit positiv i ett flertal länder där FN, EU, Nato, och andra organisationer bedriver fredsfrämjande verksamhet, trots att enskilda bakslag också inträffat. I bl.a. Bosnien- , , , , , DR , och har de fredsfrämjande insatserna på ett konkret sätt bidragit till en ökad stabilitet och säkerhet. Blotta närvaron av internationella militärobservatörer och/eller poliser har haft en stabiliserande inverkan som svårligen kunde ha uppnåtts på annat sätt. är närvaron av en fredsfrämjande insats ett villkor för att en långsiktig hållbar utveckling alls skall bli möjlig. Denna tendens är ett genomgående drag i all fredsfrämjande verksamhet. driver detta i alla fora där vi deltar. Efterfrågan på svensk personal i multifunktionella insatser är och förväntas fortsatt vara - stor, då ofta anses kunna bidra med värdefull kompetens eller i övrigt bidra till en helhetssyn på säkerhet och utveckling. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Det nordiska samarbetet har utvecklats och fördjupats. Det svenska ordförandeprogrammet för det nordiska regeringssamarbetet har följts upp. Det kan konstateras att programmet fått ett bra genomslag och skapat ett nytt engagemang i det nordiska integrationsarbetet. Konkreta resultat och uppställda mål har uppnåtts när det gäller huvudprioriteringarna, avveckling av gränshinder mellan de nordiska länderna och utvecklingen av det nordisk-baltiska samarbetet. Genom avtal med har fortsatt att driva informationsverksamheten i Fokus i . Verksamheten har fortsatt att utvecklas väl och göra det nordiska samarbetet mer känt. Samarbetet med har även i övrigt utvecklats väl och varit av betydelse när det gällt genomförande av olika projekt. I såväl Östersjöstaternas Råd () som har fått gott genomslag för svenska prioriterade frågor. Det har presenterat en uppmärksammad rapport om klimatförändringarna i . har stått värd för Antarktisfördragets möte i där bland annat ett nytt ansvarsprotokoll undertecknades och miljöarbetet gavs en strategisk inriktning. arbete inom har bl.a. ägnats frågor om renare produktion och ett program för att eliminera stora utsläppskällor. Informations- och utbildningsinsatser på det konsulära området genomfördes enligt planerna med mycket bra resultat. Bl.a. hölls ett seminarium i konsulära frågor för de lokalanställda från svenska ambassader i de nya EU-länderna. får flera tusen svenskar hjälp av när de råkat i nöd utomlands. Ytterligare ett stort antal får hjälp direkt av utlandsmyndigheterna. En så omfattande uppgift som insatserna i samband med flodvågskatastrofen har genomförts inom utrikesförvaltningen. Insatserna genomfördes tillsammans med bl.a. , polisen, Försvarsmakten och andra berörda myndigheter. Forskning och analyser har genomförts med statlig finansiering som fördjupat förståelsen om främst säkerhetspolitik. har detta skett i form av studier och seminarier i syfte att medverka till ökad debatt och information om främst europeisk säkerhetspolitik samt synlighet för svenska perspektiv i internationella sammanhang. Delar av verksamheten har också bidragit till utformningen av svenska initiativ i internationella fora. Målen har enligt regeringen uppfyllts väl. Enligt ett särskilt avtal mellan och staten finansieras också vid UI forskningsprogrammet för forskning om internationell säkerhetspolitik. Detta har lett till forskningsrapporter, konferenser och seminarier. Programmet fyller enligt regeringens mening en viktig funktion genom att göra UI till en dynamisk forskningsmiljö och genom att skapa en bas av kompetenta forskare, vilket också kommer regeringen till del. Sammantaget bidrar denna verksamhet till debatt och ökad information om säkerhetspolitik. Regeringen fäster stor vikt vid UI och dess verksamhet. Det är angeläget att UI är en självständig röst i den utrikespolitiska debatten och sprider kunskap om och stimulerar intresset för internationell politik. Trenden med stadigt ökande efterfrågan på denna verksamhet fortsätter. Exempelvis har antalet besökare på UI:s webbplats mer än tredubblats . Genom sina verksamma forskare och sina breda internationella nätverk fyller UI en viktig uppgift i forskarsamhället. Detta gäller i synnerhet på området för tillämpad och policyorienterad forskning. UI har implementerat den strategi man utarbetat för hur verksamheten skall bedrivas. Regeringens bedömning är att UI sammantaget uppfyller sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Under budgetåret har bedrivit forskning inom områdena militärutgifter, rustningskontroll, ickespridning, arrangemang kring exportkontroll och regionala säkerhetspolitiska tendenser. har också fortsatt att på ett framgångsrikt sätt sprida kunskap om dessa frågor. har utvecklat sina databaser, som görs tillgängliga på dess hemsida. har även fått i uppdrag att utvärdera EU:s ickespridningspolitik rörande massförstörelsevapen. De statliga insatserna för information om i utlandet syftar till att ge ett gott anseende och att skapa förtroende för landet som samarbetspartner och därmed främja svenska intressen och bidra till sysselsättning och tillväxt. Målen för Svenska institutets verksamhet har uppfyllts väl. och de svenska utlandsmyndigheterna har också framgångsrikt genomfört främjandeprojekt i utlandet. Webbportalen , som startades och administreras av SI, har ca 14 000 besökare per dag, vilket är nära en fördubbling jämfört med , och överstiger motsvarande siffror för andra jämförbara länder. , det intranät som är knutet till och som lanserades , samlar samtliga aktörer inom i utlandet (NSU) och är ett värdefullt tillskott i främjandearbetet för att skapa bättre förutsättningar för samarbete mellan NSU-organisationerna, ett fördjupat erfarenhets- och informationsutbyte, förstärkta nätverk, förbättrade möjligheter att utvärdera projekt och som inspirationskälla. Till detta intranät förs kontinuerligt metodik, rapporter och analyser av främjandearbetet till stöd för fortsatt kompetenshöjning. En digital bildbank, , lanserades för utländska medier och utlandsmyndigheterna för att öka presstäckningen av det moderna i utlandet och effektivisera hanteringen av bildförfrågningar. Beställningarna på bildbankens material har ökat kraftigt . En kontinuerlig utvärdering av informationsinsatserna sker i dialog med utlandsmyndigheterna och inom NSU, som är en väl fungerande samarbetsorganisation för Sverigefrämjandet. NSU har presenterat en studie av Sverigebilden som skall ligga till grund för främjandeorganisationernas fortsatta arbete. har inte haft några invändningar inom utgiftsområdet. Medlemskap i internationella organisationer är fortsatt det centrala redskapet i svensk utrikespolitik. Regeringen verkar för att de instrument som finns inom internationella organisationer och i vars arbete vi deltar utvecklas och används så effektivt som möjligt. Det gäller (), liksom Europeiska unionen (EU), inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP), inklusive 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 ESFP, (), , och utveckling () och andra organisationer. Samverkan mellan olika diplomatiska, civila och militära krishanteringsinsatser, humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete blir allt viktigare. verkar för att stärka samordningen mellan de internationella organisationer som genomför sådana insatser. är militärt alliansfritt. Detta är en politik som tjänat oss väl. Det säkerhetspolitiska läget i närområde är tryggare än på mycket . hotas säkerheten av nya globala och komplexa hot. Terrorism, risken för spridning av massförstörelsevapen och att sådana kommer till användning, organiserad brottslighet och människohandel är exempel på företeelser som hotar vår och andras säkerhet. Även klimatförändringar, farliga kemikalier och överutnyttjande av naturresurser utgör allvarliga hot. Internationellt samarbete behövs för att bekämpa dessa företeelser. För svenskt vidkommande utgör FN och EU de främsta fora för sådant samarbete. Medlemskapet i och samt vårt samarbete med Nato inom ramen för EAPR/PFF är också av central betydelse, liksom det regionala samarbetet i vårt närområde. Krig och konflikter, såväl mellansom inomstatliga, drabbar civilbefolkningen hårdast och får svåra humanitära konsekvenser. och säkerhetsråd utgör kärnan i den internationella rättsordningen; en ordning där rätt skall gå före makt i världspolitiken. Genom FN:s världsomfattande medlemskap åtnjuter organisationen en unik politisk legitimitet när det gäller att hantera akuta kriser och möta de långsiktiga globala utmaningar som världen står inför. Förväntningarna och kraven på FN är större än någonsin, vilket innebär att FN måste stå rustat för att kunna fatta svåra beslut och agera i situationer som hotar internationell fred och säkerhet. För att värna multilateralismen och stärka FN:s förmåga att möta nya utmaningar, hot och förändringar pågår en omfattande reformprocess. Ansträngningarna, som fortsätter att aktivt delta i och prioritera, förväntas leda till beslut om att stärka det kollektiva säkerhetssystemet, genomföra Millennieutvecklingsmålen, förstärka respekten för de mänskliga rättigheterna och anpassa FN:s institutioner, däribland säkerhetsrådet, till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 dagens värld och uppgifter. Ett avgörande tillfälle för att fatta beslut i dessa, och andra för reformarbetet centrala frågor blir det högnivåmöte på stats- och regeringschefsnivå som äger rum inom ramen för FN:s 60:e generalförsamling . Regeringen verkar aktivt för ett konstruktivt och framåtblickande möte, där FN:s 191 medlemsstater tar sitt ansvar och fattar nödvändiga beslut. Utmaningarna att genomföra reform- och utvecklingsagendorna är omfattande, varför fortsatta ansträngningar kommer att krävas även efter högnivåmötet. 2006 kommer ambassadör att vara ordförande i och därmed ha en ledande roll i det pågående arbetet med att reformera FN. Målen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) inkluderar att bevara freden, stärka den internationella säkerheten, befästa demokratin, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna. bidrar aktivt till EU:s arbete för att stärka GUSP inklusive ESFP, och göra det möjligt för EU att svara upp mot de övergripande målen för GUSP. Regeringen kommer att verka för att EU fortsätter att stärka sin förmåga att på ett effektivt och samstämmigt sätt förebygga och agera vid internationella konflikter. Nedrustnings- och icke-spridningsarbetet förblir en viktig del av svensk utrikespolitik. Målet är att under strikt internationell kontroll avskaffa och motverka spridningen av massförstörelsevapen. För att uppnå detta inriktar sig särskilt på att förhandla fram internationella avtal samt att verka för att dessa genomförs och, när så behövs, förstärks. Konventionen om förbud mot biologiska vapen måste förses med en verifikationsregim och fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar träda i kraft . Kemiska vapen måste förstöras i enlighet med konventionen om förbud mot kemiska vapen och kärnvapen begränsas och nedrustas enligt (NPT). mot spridning av massförstörelsevapen, som antogs 2003, bör följas upp genom konkreta insatser. Den internationella uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler som antogs 2002 bör vidareutvecklas. Förekomsten och effekterna av konventionella vapen måste fortsatt begränsas. Den internationella ramkonventionen som förbjuder eller begränsar användning av sär-