prop · GT031d32 · 2006-01-01 00:00:00 — Orderingången från exportmarknaden var mycket god på grund av det gynnsamma internationella konjunkturläget. Särskilt stark var produktionsökningen i investeringsvaruindustrin, i vilken motorfordon och teleprodukter ingår, som växte med . Investeringsvaruindustrin står för av industrins förädlingsvärde. Inom insatsvaruindustrin, som står för av industrins förädlingsvärde, ökade produktionen med . mattades efterfrågan för många av de exportinriktade industriföretagen. Tillväxten i orderingången från exportmarknaden sjönk i samband med att den internationella konjunkturen gick in i en lugnare fas. har tillväxten i orderingången fortsatt att minska. Industriproduktionen har som en följd av detta vuxit i betydligt lägre takt jämfört med . Att konjunkturläget för industriföretagen har försämrats och att produktionen ökar i lägre takt jämfört med framgår bland annat av konjunkturbarometer. Konjunkturbarometern är en viktig indikator på vart konjunkturen är på väg. Däremot är det svårt att med hjälp av de framåtblickande indikatorerna i barometern avgöra hur mycket exempelvis orderingången och produktionen kommer att öka eller minska. Enligt konfidensindikatorn i konjunkturbarometern har industrikonjunkturen stabiliserats . Dessutom ökar produktionen fortfarande men i en lägre takt jämfört med slutet av 2004 (se diagram 5.1), och enligt den framåtblickande indikatorn är det fler som förväntar sig att produktion kommer att öka än minska under kvartal 3. Diagram 5.1 Produktionsvolym enligt kvartalsbarometern Goda förutsättningar för ökad produktion En viktig förutsättning för att svensk industri skall kunna öka produktionen i takt med efterfrågan är att industrins konkurrenskraft är god. Industrins relativa enhetsarbetskostnader, i nationell respektive gemensam valuta, är ett sätt att studera hur industrins konkurrenskraft har utvecklats i förhållande till konkurrentländerna. Industrins relativa enhetsarbetskostnad i nationell valuta, dvs. arbetskostnaden för att producera en enhet av en vara i i förhållande till konkurrentländerna utan att korrigera för växelkurseffekterna, ökade kraftigt . har den relativa enhetsarbetskostnaden i nationell valuta successivt sjunkit och var 2004 lägre än . Orsaken till detta är den relativt höga produktivitetstillväxten i förhållande till konkurrentländerna som har motverkat de stigande kostnaderna för arbetskraft. Den relativa enhetsarbetskostnaden i gemensam valuta, dvs. arbetskostnaden för att producera en enhet av en vara i i förhållande till 2005/06:1 BILAGA 2 konkurrentländerna korrigerat för växelkurseffekterna, har fallit mer. Orsaken är att kronan har försvagats successivt under 1980- och 1990- talet. Diagram 5.2 Industrins enhetsarbetskostnader i relativt 11 Gemensam valuta, SEK Källor: , och . och fortsätter den relativa enhetsarbetskostnaden i gemensam valuta att utvecklas gynnsamt. Den svenska industrins konkurrenskraft förefaller därmed vara fortsatt konkurrenskraftig utifrån ett historiskt perspektiv. Utvecklingen för industrin kommer i huvudsak att vara beroende av hur orderingången från exportmarknaden utvecklas. är en liten öppen ekonomi och som sådan starkt beroende av utvecklingen i omvärlden. Förutsättningarna för ökad orderingång från exportmarknaden ser relativt goda ut. Konjunkturen i våra viktigaste exportländer förväntas att återhämta sig under den senare delen av 2005 och , vilket ger exportföretagen goda möjligheter att öka produktionen framöver. Det internationella konjunkturläget är dock inte lika gynnsamt som . Dessutom förväntas inte efterfrågan från viktigaste exportländer bli lika stark som , vilket håller tillbaka produktionsökningen. Tillväxten i de för viktiga branscherna motorfordon och teleprodukter blir mer dämpad jämfört med . ökade efterfrågan på teleprodukter väsentligt som en effekt av låg investeringsnivå i telekomsektorn . Investeringstillväxten i telekomsektorn förväntas återgå till mer normala nivåer vilket också påverkar produk- 2005/06:1 BILAGA 2 Även i motorfordonsindustrin dämpas produktionstillväxten som en följd av en svagare efterfrågan från euroområdet. Sammantaget förväntas produktionen i industrin öka 2005 och 2006. ökade produktiviteten i industrin . Möjligheterna för produktivitetsförbättringar bedöms vara fortsatt stora inom industrin framöver. Antalet arbetade timmar väntas därför fortsätta att minska. och dämpas dock produktivitetstillväxten i industrin som en följd av att produktionen växer långsammare än . Produktiviteten i industrin bedöms öka 2005 och 2006. Diagram 5.3 Industrins produktivitetstillväxt 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 Källor: och . var produktivitetstillväxten i industrin mycket hög. Det bidrog till att industrins vinstandel ökade trots att de svenska exportpriserna på bearbetade varor sjönk och kostnaderna för råvaror ökade. och finns det goda förutsättningar för fortsatt stigande vinstandel. Produktivitetstillväxten fortsätter att vara hög vilket ger fortsatt goda marginaler i förhållande till kostnader för löner och insatsvaror. Löneutvecklingen är fortsatt dämpad. Dessutom bedöms efterfrågan på industrivaror vara relativt stark vilket ger goda möjligheter för de svenska industriföretagen att anpassa priserna utan att marknadsandelar förloras. Den svenska byggkonjunkturen stärktes , och de totala bygginvesteringarna ökade . Bakom ökningen låg främst en kraftig ökning i bostadsinvesteringarna på (se tabell 5.2). Optimismen inom byggindustrin är större . KI:s barometer visar på en hög orderingång, och förväntningarna på byggmarknaden är på en hög nivå. Antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter väntas växa både och 2006 (se avsnitt 10.3). Bygginvesteringarna inom tillverkningsindustrin har dock fallit , och SCB:s investeringsenkät tyder på att utvecklingen håller i sig. Sammantaget för näringslivet motverkas detta i viss utsträckning av bland annat bygginvesteringarna inom energisektorn som väntas öka kraftigt både och 2006 (se avsnitt 10.1). Kommunernas bygginvesteringar har enligt preliminära utfall från SCB utvecklats starkt . Stärkta kommunala finanser bidrar till att den goda utvecklingen beräknas hålla i sig . Statens bygginvesteringar har minskat jämfört med . Framöver bedöms infrastruktursatsningarna leda till en återhämtning, och 2006 beräknas statens bygginvesteringar växa i god takt. Sammanfattningsvis beräknas de totala bygginvesteringarna öka och 2006. Tillväxten i bygginvesteringarna medför att produktionen i byggindustrin sammantaget ökar 2005 och 2006. 1 Löpande priser. Källor: och . Den starkaste produktionstillväxten i tjänstesektorn stod handeln för som växte . Tillväxten var relativt hög jämfört med även inom företagstjänster (uthyrningsfirmor, datakonsulter, uppdragsverksamhet) och övrig tjänsteverksamhet (hotell och restauranger, transport, magasinering och kommunikation). Svag tillväxt inom andra delar av tjänstesektorn bidrog emellertid till att produktionstillväxten i sektorn som helhet uppgick till 2004. Tillväxten var därmed i nivå med , men betydligt lägre än den genomsnittliga tillväxten under den senare delen av . Den största sektorn inom privata tjänster är handeln följd av företagstjänster och övrig tjänsteverksamhet (se tabell 5.3). En stor del av tjänstesektorns produktion kommer också från småhus och fritidshus samt fastighetsverksamhet. I dessa sektorer har produktionstillväxten varit svag medan tillväxten inom handel, företagstjänster och övrig tjänsteverksamhet har varit högre. Tabell 5.3 Förädlingsvärde och förädlingsvärdesandelar inom tjänstesektorn 2004 Även 2005 och 2006 kommer de huvudsakliga bidragen till ökad tillväxt inom tjänstesektorn att komma från handel, företagstjänster och övriga tjänster. Handeln kommer att fortsätta att gynnas av den stigande konsumtionstillväxten hos hushållen. I likhet med 2004 väntas efterfrågan i sällanköpshandeln utvecklas starkast. Industrins efterfrågan på konsulter inom före- 2005/06:1 BILAGA 2 tagstjänster förväntas fortsätta att öka på grund av industrins goda vinstutveckling och de ökade investeringarna. Övrig tjänsteverksamhet gynnas både av den stigande hushållskonsumtionen och av industriföretagens gynnsamma finansiella situation. Att efterfrågeläget är förhållandevis bra inom vissa delar av tjänstesektorn indikerar också KI:s barometer. Inom handeln är förväntningarna höga på en fortsatt försäljningsökning. Inom företagstjänsterna tror den övervägande delen av de tillfrågade företagen att uppdragsvolymerna kommer att öka. Barometern indikerar emellertid också att tillväxten i uppdragsvolymerna kommer att minska framöver. Det indikerar också den dämpade produktionstillväxten inom industrin. Sammantaget förväntas produktionen i tjänstesektorn öka 2005 och 2006. Produktivitetstillväxten i tjänstesektorn uppgick till , vilket kan jämföras med 2003 då produktivitetstillväxten var . Tjänstesektorn är en sysselsättningsintensiv bransch och när produktionen ökar finns det inte samma utrymme för produktivitetsförbättringar som inom industrin. Antalet arbetade timmar bedöms därmed öka vilket dämpar produktivitetstillväxten något. Produktivitetstillväxten i tjänstesektorn förväntas uppgå till 2005 och 2006. 2005/06:1 BILAGA 2 Utvecklingen på arbetsmarknaden var fortsatt dämpad . och väntas dock läget på arbetsmarknaden successivt förbättras. ökar sysselsättningen och antalet arbetade timmar i såväl näringsliv som offentlig sektor. Den öppna arbetslösheten väntas uppgå till . fortsatte arbetsmarknaden att utvecklas svagt. Sysselsättningen var i stort sett oförändrad jämfört med föregående halvår och den öppna arbetslösheten steg. Utfallet bör dock tolkas med försiktighet till följd av den omläggning av arbetskraftsundersökningen () som genomfördes i (se fördjupningsruta på nästa sida). Tabell 6.1 Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet Procentuell förändring om annat ej anges Öppen arbetslöshet2,3 1Antalet sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 2I procent av arbetskraften. 3Enligt efter statistikomläggningen 2005. 4Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. Källor: , och . Utvecklingen i olika sektorer skiljde sig relativt väsentligt åt. Sysselsättningen ökade kraftigt inom byggsektorn till följd av en förstärkning av byggkonjunkturen, medan antalet sysselsatta fortsatte att minska inom industrin. Inom den privata tjänstesektorn steg sysselsättningen. Sysselsättningen ökade också i den statliga sektorn, medan den minskade svagt i den kommunala sektorn. Antalet arbetade timmar steg Efter att ha minskat kontinuerligt ökade antalet arbetade timmar enligt de preliminära nationalräkenskaperna.5 Antalet arbetade timmar ökade inom bygg- och tjänstesektorerna medan de minskade inom industrin och den offentliga sektorn. BNP-tillväxt och utvecklingen av antalet arbetade timmar tenderar att samvariera över tiden (se diagram 6.1). De senaste 10 årens höga produktivitetstillväxt avspeglas i att skillnaden mellan de två kurvorna i diagrammet är större . Diagram 6.1 Arbetade timmar och BNP Årlig procentuell förändring, kalenderkorrigerade kvartalsdata Källor: och . dämpades produktivitetsökningstakten, vilket innebar att ökningen av antalet arbetade timmar svarade för en stor del av BNP-uppgången. Det ökade antalet arbetade timmar förklaras av en kraftigt ökad medelarbetstid i flertalet sektorer, medan antalet sysselsatta i stort sett var oförändrat. 5 Siffrorna i detta avsnitt avser kalenderkorrigerade data. 2005/06:1 BILAGA 2 Arbetskraftsundersökningen () utförs av SCB i syfte att samla information om utvecklingen på arbetsmarknaden. Undersökningen baseras på telefonintervjuer med ca 20 000 personer i arbetsför ålder. För att bättre harmoniera med arbetskraftsundersökningar från andra EU-länder har genomgått en större omläggning. Förändringarna omfattar bl.a. en ny intervjublankett, ett nytt kodningsförfarande samt definitionsförändringar. Den nya undersökningen gäller . Samtliga ändringar kan förväntas påverka utfallet för flera centrala variabler i , bl.a. antalet personer i arbetskraften och antalet sysselsatta. De två viktigaste definitionsförändringarna rör sysselsättning och arbetslöshet. Till skillnad från tidigare räknas numera personer som är folkbokförda i men arbetar vid ett arbetsställe utomlands som sysselsatta. Enligt uppgick denna kategori till 29 000 personer 2004. räknades inte dessa personer till arbetskraften. Till arbetslösa hänförs personer som saknar arbete men som skulle kunna arbeta och aktivt har sökt arbete under referensveckan. var det också ett krav att personen velat arbeta.6 Skattningar från SCB, baserade på parallella undersökningar och , indikerar få statistiskt signifikanta skillnader mellan nya och gamla . Ett signifikant resultat från skattningarna är dock att antalet personer i arbetskraften blir högre med den nya undersökningen. har inga effekter på antalet sysselsatta uppmätts. Detta medför att antalet arbetslösa blir större i Arbetslösheten uppskattas av SCB till att vara . Därutöver har det uppmätta antalet arbetade övertidstimmar ökat som en följd av omläggningen. När månads AKU-siffror publicerades visade det sig att AKU-omläggningen medfört en relativt stor effekt på arbetslöshetsnivån. Anledningen var att antalet arbetslösa ungdomar ökade kraftigt jämfört . Orsaken till den högre uppmätta ungdomsarbetslösheten är att enligt nya skall en person som fått arbete som skall tillträdas , men som kan arbeta vid mättillfället, redovisas som arbetslös.8 Eftersom SCB endast gjort parallella undersökningar för fjärde och gör detta att skillnaderna mellan det gamla och nya kan vara större än vad tidigare skattningar har visat. Först avser SCB publicera länkade serier för vissa centrala variabler, vilka syftar till att underlätta jämförelser över tiden. Sammantaget innebär omläggningen en fortsatt stor osäkerhet vad gäller jämförbarhet mellan utfall fr.o.m. och tidigare utfall. inte EU-harmoniserad fullt ut Även efter omläggningen kvarstår vissa skillnader mellan och andra länders arbetslöshetstal vilket försvårar internationella jämförelser. I det svenska måttet ingår exempelvis inte heltidsstuderande som sökt arbete, till skillnad från flertalet andra länders mått. Om dessa inkluderas uppgick arbetslösheten till , vilket kan jämföras med den officiella nationella definitionen före omläggningen på . En annan skillnad är att den statistik som publiceras av EU9 avser åldersgruppen medan svensk nationell statistik avser åldersgruppen . Enligt EU:s mått uppgick arbetslösheten i till . 6 Kravet på att vilja arbeta infördes vid omläggningen 1987. SCB:s bedömning är att införandet av detta villkor medförde att antalet arbetslösa minskade , vilket motsvarade av arbetskraften. 7 besvarade av urvalet den gamla blanketten och den nya. besvarade av urvalet den gamla blanketten och den nya. 8Tidigare uppgick denna gräns till en månad. Individer som fått arbete som skall tillträdas först efter denna tidsgräns räknas inte till arbetskraften. 2005/06:1 BILAGA 2 Kortsiktsindikatorerna för arbetsmarknaden har överlag förbättrats . Indikatorerna ger dock en fingervisning om att den branschvis splittrade sysselsättningsutvecklingen troligen kommer att bestå framöver. Det totala antalet nyanmälda platser vid arbetsförmedlingarna har ökat sedan mitten av och antalet varsel om uppsägning har minskat (se diagram 6.2). Historiskt har sysselsättningen samvarierat relativt väl med nyanmälda platser med en eftersläpning på cirka tre kvartal. Både antalet nyanmälda platser och förväntningarna om antalet anställda ökar inom bygg- och tjänstesektorerna, medan förväntningarna inom industrin enligt (KI:s) barometer är fortsatt dämpade. som anger att de har brist på arbetskraft är alltjämt låg, även om andelen ökat inom byggsektorn och företagstjänster. Diagram 6.2 Nyanmälda lediga platser och varsel Anm.: Tre månaders glidande medelvärde. Antalet programdeltagare ökar kraftigt Antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program beräknas uppgå till 121 000 personer mätt som årsgenomsnitt. Av ökningen på 15 000 personer jämfört med föregående år beräknas friårsplatserna svara för ungefär två tredjedelar. har av friårsplatserna tilldelats personer som tillhör de prioriterade grupperna (personer inskrivna på arbetsförmedlingen , arbetshandikappade och utlandsfödda). beräknas antalet programdeltagare öka med ytterligare 40 500 personer som ett resultat av de åtgärder som regeringen aviserar i denna proposition.10 Av dessa beräknas cirka tre fjärdedelar räknas som sysselsatta, medan resterande del räknas som personer i utbildning, dvs. utanför arbetskraften (se tabell 6.2). Tabell 6.2 Deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program Tusental personer, årsgenomsnitt 1 Aktiviteter inom vägledning och platsförmedling, kommunalt program för ungdomar, utvecklingsgaranti för ungdomar, arbetslivsinriktad rehabilitering etc. Källor: och . Ökningen av antalet arbetade timmar och den positiva utvecklingen för flera av indikatorerna talar för att en uppgång i sysselsättningen inleds . väntas en stark utveckling av den inhemska efterfrågan och en lägre produktivitetsökningstakt bidra till att efterfrågan på arbetskraft stiger. Vidare medför regeringens aviserade åtgärder att antalet sysselsatta ökar (se avsnitt ovan). Till följd av undanträngning av reguljär sysselsättning beräknas dock ökningen av antalet sysselsatta understiga antalet personer som omfattas av åtgärderna. Friårslediga, plusjobbare, personer som uppbär anställningsstöd, starta eget-bidrag eller går på utbildningsvikariat räknas som sysselsatta 10 Till detta tillkommer drygt 3 000 personer som föreslås anställas i statlig sektor. men inte som reguljärt sysselsatta. Utökningen av dessa program innebär att antalet reguljärt sysselsatta utvecklas svagare än antalet sysselsatta. beräknas den reguljära sysselsättningsgraden uppgå till . Historiskt finns det ett tydligt positivt samband mellan sjukfrånvaro och sysselsättning (se diagram 6.3). Perioder med stigande sjukfrånvaro sammanfaller med ökande sysselsättning och vice versa. Trots en stigande sysselsättning bedöms dock sjukfrånvaron fortsätta att minska . Detta bedöms hålla tillbaka sysselsättningsökningen något till följd av att såväl sjukskrivna som deras vikarier räknas som sysselsatta i statistiken. En minskning av sjukfrånvaron kan därmed på kort sikt inverka negativt på sysselsättningsutvecklingen eftersom behovet av vikarier minskar. Sammantaget väntas sysselsättningen öka 2005 och 2006. Antalet sysselsatta ökar därmed med uppåt 60 000 personer . Diagram 6.3 Sysselsatta och sjukfrånvarande Sysselsatta (höger skala) Sjukfrånvarande (vänster skala) Anm.: Sjukfrånvarande avser personer som varit sjukfrånvarande hela mätveckan. Källa: (). av sysselsättningsökningen 2006 sker inom näringslivet. Bygg- och tjänstesektorerna väntas bidra till ökad sysselsättning, medan antalet sysselsatta fortsätter att minska inom industrin. Den fortsatt goda byggkonjunkturen väntas leda till att sysselsättningen i byggsektorn ökar med . 2005/06:1 BILAGA 2 är orderingång och förväntningar i paritet med den gynnsamma byggkonjunkturen . Sysselsättningen väntas dock växa något långsammare än under dessa år. Detta beror bland annat på att sektorn börjat uppvisa tecken på en begynnande arbetskraftsbrist. Utvecklingen i tjänstesektorn väntas inte bli fullt så stark som i byggsektorn räknat i procent, men bidraget mätt i antal sysselsatta väntas bli större på grund av tjänstesektorns storlek. Utvecklingen skiljer sig dock relativt kraftigt åt mellan olika tjänstebranscher. Enligt KI:s konjunkturbarometer uppvisar transport-, företags-, hotell- och restaurangtjänster en positiv utveckling och framtidstro, som stora delar av handeln fortsätter att minska antalet anställda. inom handeln som uppger att de avser att minska personalen har dock blivit mindre . Den mycket goda industrikonjunkturen ledde inte till någon ökad sysselsättning inom industrin. har industriproduktionen mattats och trots ett fortsatt högt kapacitetsutnyttjande och höga investeringar väntas sysselsättningen minska . Inom den kommunala sektorn minskade antalet sysselsatta med ca 9 000 personer under 2004.11 Det preliminära utfallet avseende visar en i stort sett oförändrad sysselsättning. väntas sysselsättningen i den kommunala sektorn ta fart och som årsgenomsnitt beräknas sysselsättningen öka med ca 5 000 personer. Goda finanser i kommunsektorn tillsammans med regeringens föreslagna sysselsättningsåtgärder väntas resultera i 27 000 fler sysselsatta i kommunsektorn (se även avsnitt 11.4). Inom den statliga sektorn ökade antalet sysselsatta marginellt jämfört med föregående år. Sysselsättningen väntas öka något även för att öka med till följd av regeringens aviserade åtgärder. 11 Exklusive effekten av att avbolagiserades. 2005/06:1 BILAGA 2 Medelarbetstiden ökar 2005 och 2006 Medelarbetstiden per sysselsatt minskade kontinuerligt under perioden 20002003.12 Minskningen kan troligen till stor del förklaras av ökade sjukskrivningar och en sjunkande medelarbetstid per person i arbete till följd av den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden. bidrog en minskad sjukfrånvaro till att medelarbetstiden per sysselsatt steg, som en ökad andel deltidsarbetande verkade i motsatt riktning. Medelarbetstiden per person i arbete var oförändrad. steg medelarbetstiden kraftigt till följd av att antalet arbetade timmar utvecklades starkare än antalet sysselsatta. Den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden väntas innebära en ökning av medelarbetstiden, både mätt per sysselsatt och mätt per person i arbete. En minskad sjukfrånvaro bidrar till att höja medelarbetstiden per sysselsatt, som friåret bidrar negativt eftersom de friårslediga räknas som sysselsatta. beräknas medelarbetstiden per sysselsatt öka . Diagram 6.4 Arbetade timmar per sysselsatt och person i arbete per person i arbete Källor: och . Arbetsutbudet ökar endast svagt ökade arbetskraftsutbudet betydligt svagare än befolkningen i arbetsför ålder. Den svaga utbudsutvecklingen förklaras av att befolkningen ökade i åldersgrupper med ett lågt arbetskraftsdeltagande, samt att antalet sjuka utanför arbetskraften och antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska utbildningsprogram ökade. Omkring tre fjärdedelar av programdeltagarna deltog i någon form av utbildning och räknades därmed inte till arbetskraften. väntas arbetsutbudet fortsätta att utvecklas långsammare än befolkningen i arbetsför ålder. Inflödet till sjuk- och aktivitetsersättning väntas dock minska. innebär den ökade programvolymen ett lägre arbetsutbud (se diagram 6.5). Diagram 6.5 Arbetskraftsutbud och sysselsättning Källor: och . Antalet öppet arbetslösa minskar 2006 Antalet öppet arbetslösa ökade och uppgick i genomsnitt till av arbetskraften. Den totala arbetslösheten13 uppgick i genomsnitt till . ökar både sysselsättningen och arbetskraftsutbudet svagt, vilket medför att den öppna arbetslösheten inte förändras jämfört med föregående år. Den totala arbetslösheten ökar till följd av att andelen av arbetskraften som deltar i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program ökar. Som en följd av en god sysselsättningsutveckling och en svag ökning av arbetsutbudet minskar den öppna arbetslösheten (se diagram 6.6). Mätt som årsgenomsnitt bedöms den öppna arbetslösheten uppgå till 2005 och till 2006. 12 Siffrorna i detta avsnitt avser kalenderkorrigerade data. 13 Öppet arbetslösa och deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program som andel av arbetskraften. 2005/06:1 BILAGA 2 arbetslösheten beräknas uppgå till 2005 och 2006. Källor: och . Arbetslösheten fortsätter minska 2007 och 2008 Under beräknas ekonomin växa i snabbare takt än potentiell BNP. Antalet sysselsatta fortsätter att öka i god takt, om än inte lika starkt som 2006.