prop · GT031d9 · 2006-01-01 00:00:00 — 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................................... Politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete ........................................ Avräkningar från biståndsramen............................................................ Instrument och former inom utvecklingssamarbetet......................... Kanaler för utvecklingssamarbetets genomförande............................ Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Inriktningen på utvecklingssamarbete .................................. Särskilda satsningar 2006...................................................................... 3.8.58:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd 8:6 : Internationella uppdrag ....................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet..................................................................... Härledning av ramnivå 20062008, Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd......... Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad, Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 8 Biståndsram, avräkningar och biståndsanslag.......................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 20022005 samt finansiering av banker och finansieringsinstitutioner .............................. Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet, Utvecklingssamarbete genom Sida ................. Anslagsutveckling för 8:1 Biståndsverksamhet....................................................... Utgående reservation på anslaget 8:1 Biståndsverksamhet..................................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för ......................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Styrelsen för internationellt 3.10 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för ....................... 3.11 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 8:1 Biståndsverksamhet ................. 3.12Anslagsutveckling för 8:2 ..62 3.13Härledning av anslagsnivån 20062008, för 8:2 Styrelsen för internationellt Anslagsutveckling för 8:3 .......................................... 3.15 Härledning av anslagsnivån 20062008, Anslagsutveckling för 8:4 ........................................ 3.17 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 8:4 ...... Anslagsutveckling för 8:5 förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd 3.19 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 8:5 förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportgarantier............................................................... Anslagsutveckling för 8:6 : Internationella uppdrag .................... 3.21 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 8:6 : Internationella Anslagsutveckling för 8:7 internationellt 3.23 Härledning av anslagsnivån 20062008, 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.fastställer biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete till en procent av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) (avsnitt 3.1), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 8:1 Biståndsverksamhet göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 41 efter 2006 (avsnitt 3.8.1), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 8:1 Biståndsverksamhet ställa ut garantier som inklusive tidigare ställda garantier uppgår till högst 12 (avsnitt 3.8.1), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i som inklusive tidigare ställda garantier uppgår till högst (avsnitt 3.8.5), 5.godkänner att den särskilda exportkreditgarantiramen för de baltiska länderna, m.fl. länder avvecklas i enlighet med regeringens förslag (avsnitt 3.8.5), 6.bemyndigar regeringen att överlåta statens aktier i () till för vidare överlåtelse till (avsnitt 3.8.1), 7.för 2006 anvisar anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, såvitt avser anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: 1.beslutar att för ramanslaget 8:6 : Internationella uppdrag skall 2006 finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag (avsnitt 3.8.6), 2.beslutar att det anslagssparande på ramanslaget 8:6 : Internationella uppdrag som vid slutet av översteg av anslagsbeloppet av myndigheten skall föras bort som indragning av anslagsbelopp (avsnitt 3.8.6), 3.för 2006 anvisar anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, såvitt avser anslag för , enligt följande uppställning: 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd 1Anslag avsett för . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd omfattar politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete. Förvaltningsmyndigheter inom utgiftsområdet är (Sida), (), (FBA) och internationellt utvecklingssamarbete. Dessutom har ett ramanslag för internationella uppdrag som är klassificerade som bistånd enligt och utveckling () utvecklingskommittés (DAC) definition. Biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar en procent av beräknad bruttonationalinkomst (BNI). I förhållande till regeringens ekonomiska vårproposition 2004/05:100 justeras biståndsramen ner med på grund av förändrad BNI- prognos. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår till och är i förhållande till biståndsramen minskat med avräkningar och ökat med för samarbete med som inte klassificeras som utvecklingsbistånd enligt /DAC. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Politikområde Samarbete med Central- och Östeuropa2 Totalt för utgiftsområde 7 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Politikområdet upphörde och ingår i politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete. Prognosen 2005 avser äldre anslag. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.2 Härledning av ramnivå 20062008, Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkning på anslagen 8:2, 8:3 och 8:4 finansieras från anslaget 8:1. 3Ökningen följer av ändrad prognos för BNI, samt av att biståndsramen föreslås vara av BNI. 4Förändringar av avräkningar m.m. 5Överföring till utgiftsområde 5 med Tabell 2.3 Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad, Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten t.ex. hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetskostnader avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats (procent av BNI) som beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen används den senast tillgängliga BNI-prognosen. rapporteras det totala svenska biståndet efter avslutat budgetår till () som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik. Vid rapporteringstillfället används den senast tillgängliga BNI-prognosen vilket kan bidra till att skillnader mellan prognos och officiell statistik uppstår. Skillnader mellan budgeterat utvecklingssamarbete och utfall kan också bero på att bidrag till de multilaterala finansieringsinstitutionerna rapporteras i sin helhet till DAC det år skuldsedeln läggs. I statsbudgeten fördelas bidraget i stället , i den takt utbetalningar görs. I rapporteringen ingår även samtliga utgifter, inklusive avräkningar (se tabell 3.1) och skuldavskrivningar, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s definition. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 3 Politikområde 8 Internationellt Politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete består av sju anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för Sida, , och internationellt utvecklingssamarbete samt anslag för avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier och anslaget för internationella uppdrag. Politikområdet finansieras framför allt från biståndsramen. Från biståndsramen görs avräkningar för sådana kostnader inom andra utgiftsområden vilka klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. Den del av politikområdet som inte finansieras från biståndsramen är de medel för som inte klassificeras som bistånd. Biståndsramen 2006 uppgår till , vilket motsvarar en procent av beräknad bruttonationalinkomst (BNI). respektive 2008 uppgår ramen till en procent av BNI. De sammanlagda avräkningarna från biståndsramen ökar något jämfört med föregående år och uppgår 2006 till . Avräkningen för kostnader för asylsökande från utvecklingsländer har ökat i jämförelse med beräkningar i budgetpropositionen . An- talet asylsökande från utvecklingsländer har minskat (det år vars utfall ligger till grund för avräkningen), men handläggningstiden och dygnskostnaden har däremot ökat. uppgår denna avräkning till . Från biståndsramen avräknas vidare kostnader för det svenska bidraget till den del av Europeiska unionens (EU) gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget. Avräkningen har beräknats genom att kostnaderna för biståndet på den totala EU-budgeten multipliceras med andel av medlemsavgiften. Det slutliga beloppet för avräkningen i kronor är avhängigt valutakursen. uppgår avräkningen till , vilket är en ökning i jämförelse med beräkningar i budgetpropositionen . Avräkningen för administrativa kostnader m.m. består främst av utrikesförvaltningens administration av utvecklingssamarbetet samt den del av bidrag till () som utbetalas från andra utgiftsområden och som klassificeras som bistånd. Avräkningen för utrikesförvaltningen uppgår till . Sammanlagt uppgår avräkningen till prisläge. Avräkningen är delvis beroende av valutakurser och konsumentprisindex. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.1 Biståndsram, avräkningar och biståndsanslag Biståndsdelen av politikområde 8 Internationellt Biståndsram i procent av beräknad BNI 1Beräkningsmässigt ligger biståndsramen på av BNI enligt prognos för BNI. TB1 då avräkningen för flyktingar ökat med . 3Biståndsdelen av Internationellt utvecklingssamarbete består av 8:1 Biståndsverksamhet (exkl. samarbete med ), 8:2 (exkl. samarbete med ), 8:3 , 8:4 , 8:6 : Internationella uppdrag och 8:7 internationellt utvecklingssamarbete. av beräknad BNI plus . Tabell 3.2 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 7 (Sida)3 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier4 8:6 : Internationella uppdrag5 9:1 Samarbete med Central- och Östeuropa6 Totalt för utgiftsområde 7 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet.2004705:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2För 2006 avser 24 749 037 tkr bistånd i enlighet med /DAC:s definition och 591 700 tkr avser inte bistånd i enlighet med /DAC:s definition. 3För 2006 avser 576 088 tkr bistånd i enlighet med /DAC:s definition och 46 000 tkr avser inte bistånd i enlighet med /DAC:s definition. 4Anslaget 8:5 benämndes 9:2. 5Anslag avsett för . Används för uppdrag i överensstämmelse med /DAC:s definition av bistånd. 6Anslaget 9:1 är ett äldre anslag. I beslut om Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) anges dels ett mål för politiken för global utveckling, som gäller för alla politikområden, dels ett mål för internationellt utvecklingssamarbete. Målet för alla politikområden är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Målet för politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Två perspektiv ska vara vägledande vid prioriteringar och utformning av politiken: ett rättighetsperspektiv och de fattigas perspektiv på utveckling. Det innebär att människors rättigheter ska utgöra grund för de åtgärder som vidtas för en rättvis och hållbar utveckling. Det innebär också att fattiga kvinnors, mäns och barns behov, intressen och förutsättningar ska vara utgångspunkt i strävandena mot en rättvis och hållbar utveckling. Ett antal huvuddrag ska genomsyra politiken, både vad gäller åtgärder och stöd i enskilda länder och den politik som förs på global nivå. De grundläggande värdena är demokrati och god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män. Hållbar utveckling omfattar hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön, ekonomisk tillväxt samt social utveckling och trygghet. Politiken ska därutöver inriktas på två huvuddrag där nya krav ställs på helhetssyn och samverkan: konflikthantering och säkerhet samt globala gemensamma nyttigheter. Den svenska politiken ska bidra till uppfyllandet av FN:s Millenniedeklaration och millenniemålen samt åtaganden från de viktigaste världskonferenserna. ska fortsätta att bedriva ett effektivt utvecklingssamarbete med tyngdpunkt på de fattigaste länderna. I medelinkomstländer ska utvecklingssamarbetet särskilt uppmärksamma fördelningsfrågor. 3.4.1Instrument och former inom utvecklingssamarbetet Utgångspunkten för valet av biståndsinsatser utgår från utvecklingslandets perspektiv på sin egen utveckling. Insatsen utformas efter en bedömning av de förutsättningar regionen, landet eller sektorn har att hantera olika stödformer. Den internationella synen på villkor i anslutning till lån och gåvomedel har successivt ändrats. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Både bilaterala och multilaterala givare knyter i minskad omfattning stöd och utbetalningar till policy- och reformvillkor. har tillsammans med ett antal likasinnade givare anslutit sig till en rad principer kring gåvo- och lånevillkor och har även bidragit till översyn av villkor knutna till policybaserade lån. Den förändrade synen betonar vikten av ägarskap, ömsesidigt ansvar, att villkor ska anpassas till landspecifika omständigheter, fokus på resultat och mindre användning av policy- och reform villkor, samordning och harmonisering mellan givare, transparens samt förutsägbarhet vad gäller utbetalningar och minskade eller inställda betalningar. Med utgångspunkt i ett lands strategi för fattigdomsbekämpning eller liknande bestäms villkor och kriterier tillsammans i dialog med samarbetslandet. På detta sätt hålls bägge parter ansvariga för sina respektive åtaganden. Det svenska utvecklingssamarbetet består så gott som uteslutande av gåvobistånd. Bidrag lämnas till enskilda länder, internationella organisationer och via enskilda organisationer. Landbidragen är i form av projektstöd, stöd till sektorprogram eller generellt stöd till ett lands budget (budgetstöd). lämnar även stöd i form av humanitärt bistånd. Ofta kombineras dessa olika stödformer i utvecklingssamarbetet med enskilda länder. I fall där den institutionella kapaciteten är låg kan projektstöd vara att föredra som uppbyggnad av institutionell kapacitet måste prioriteras. Ett särfall utgörs av sviktande stater, dvs. stater med svag ledningskapacitet. Programstöd är mest användbart i länder eller sektorer där det finns inhemsk kapacitet att genomföra en fattigdomsinriktad utvecklingspolitik. Ansvaret för genomförandet av de program eller projekt som biståndet finansierar ligger hos samarbetsparten. Denna kan genomföra aktiviteten själv eller anlita svensk eller annan kapacitet. Gåvobiståndet används även för skuldavskrivning för att minska fattiga utvecklingsländers utlandsskuld. Enligt propositionen Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122), ska en större andel av biståndet kanaliseras som budgetstöd eller sektorprogramstöd när samarbetslandets kapacitet att genomföra och rapportera om verksamheten 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Målet i internationella överenskommelser antagna är att andelen programbaserat stöd ska uppgå till . lämnar ett omfattande gåvofinansierat stöd till olika FN-organisationer och globala fonder. De bidrag som lämnar till internationella finansiella institutioner medger vidareutlåning på mjuka villkor (dvs. i princip räntefri utlåning med långa återbetalningsperioder). Flera institutioner kan även ge renodlat gåvobistånd. lämnar omfattande stöd till bl.a. utvecklingsfond (). lämnade motsvarande i sådant stöd. Endast en mycket liten del, , av det svenska utvecklingssamarbetet består av anslagsfinansierade krediter. Sidas aggregerade garantiengagemang för u-krediter uppgick till . Volymen har mer än halverats då den uppgick till . Sida har bedrivit en försöksverksamhet med fristående garantier. Beslut om huruvida verksamheten ska fortsätta och i sådant fall i vilken form har ännu inte fattats. Syftet med krediter och garantier är att med begränsade statliga medel och statligt risktagande mobilisera kommersiella resurser för utvecklingspolitiskt prioriterade projekt. Kreditfinansierat samarbete ger därmed möjlighet till ett ökat resursflöde till fattiga länder en uppväxlingseffekt. Delfinansiering med kommersiella aktörer möjliggör att marknadsaktörerna axlar sin del av risken vid en investering i ett fattigt land. Det svenska kreditfinansierade samarbetet syftar i likhet med kreditfinansierat multilateralt samarbete till att fylla behov utan att snedvrida konkurrensen inom kreditmarknaden. Inom ramen för det multilaterala samarbetet har i likhet med övriga medlemsländer tecknat aktiekapital i utvecklingsbankerna. Med detta kapital som säkerhet och med bankernas ställning som prioriterade fordringsägare kan de internationella finansiella institutionerna låna upp medel på den internationella kapitalmarknaden till goda villkor för vidareutlåning till medel- och låginkomstländer. Detta innebär att länder med låg kreditvärdighet kan få kommersiella lån för utvecklingsändamål till villkor som de annars inte hade kunnat få på kapitalmarknaden. Då en strävan med biståndet är att bidra till utvecklingsländernas ekonomiska utveckling och kreditvärdighet är det värdefullt att länderna genom de internationella finansiella institutionernas lånemöjligheter gradvis slussas in på kapitalmarknaden. Detta är ett av flera skäl till varför bankerna bör förbli lånebaserade institutioner även om flera numera har möjlighet att också ge en andel rent gåvobistånd. 3.4.2Kanaler för utvecklingssamarbetets genomförande Biståndsanslaget kanaliseras i huvudsak genom UD och Sida. Traditionellt har UD finansierat multilateralt bistånd medan Sida finansierat bilateralt bistånd. I praktiken går det dock inte att göra en enkel uppdelning mellan multilateralt och bilateralt bistånd. Genom samordningen i samarbetsländerna blir allt bistånd mer multilateralt till sin karaktär i den meningen att biståndsgivarna ger stöd till gemensamma verksamheter samordnat bistånd. Dessutom slussas en stor del av det bilaterala biståndet via multilaterala organisationer till specifika insatser i enskilda länder (s.k. multibi-bistånd). Både volymen och andelen av denna typ av bistånd har ökat och är sammantaget större än basbidragen till organisationernas budgetar. Sammantaget är det multilaterala och bilaterala biståndet ungefär lika stort. Det samlade biståndet som lämnas via multilaterala organisationer genom UD och Sida uppgick till 2004, och det bilaterala landdestinerade biståndet var . ger via UD internationellt sett relativt stora bidrag till FN, de internationella finansieringsinstitutionerna och andra utvecklingsfonder. Stödet via de globala tematiska fonderna som exempelvis Globala miljöfonden (GEF) och Globala fonden mot hiv/aids, tuberkulos och malaria (GFATM) har ökat. Det är viktigt att dessa fonder anpassas till nationella strategier och budgetar i samarbetsländerna. Genom aktivt deltagande i organisationernas styrelsearbete samt genom att delta i de återkommande påfyllnadsförhandlingarna har möjlighet att påverka organisationernas och fondernas nor- Medlemskapet medför också att svenskt stöd kan nå ut till fler länder. Organisationerna är även viktiga instrument för förbättrad samordning av biståndet och anpassning till samarbetsländernas budget- och planeringssystem. Genom ett strategiskt arbete i organisationerna blir dessa ett viktigt verktyg för att i enlighet med Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122) möjliggöra att totala utvecklingssamarbete breddas och blir mer flexibelt. Biståndet genom Sida används främst för bilaterala insatser i enskilda samarbetsländer. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 delen landinriktat bilateralt bistånd har minskat som stödet till enskilda länder via multilaterala kanaler ökat. En del av det bilaterala biståndet via Sida kanaliseras också till globala eller regionala fonder. av biståndet avser andra utgiftsområden av statsbudgeten. Flyktingrelaterade kostnader respektive det svenska stödet till EU:s biståndsbudget, som avräknas mot biståndet, uppgår till vardera. Tabell 3.3 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 20022005 samt beräknat 2006 FN:s flyktingkommissarie () för palestinaflyktingar (UNRWA) mot brott och narkotika (UNODC) 1 FN:s program för boende och bebyggelse (UN-HABITAT) FN:s samlade program mot hiv/aids () 1UNODC är en sammanslagning av 2004. 2Obligatorisk medlemsavgift baserad på fastställd bidragsskala i euro. Tabell 3.4 finansiering av banker och finansieringsinstitutioner Övriga utvecklingsbanker och fonder 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.5 Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet, Utvecklingssamarbete genom Sida Humanitära insatser och konflikthantering 3.4.3Effektivare utvecklingssamarbete ringar samt att system och procedurer samord- Internationell samordning av biståndet och harmonisering av regler och procedurer har fått ökad tonvikt i det svenska utvecklingssamarbetet efter antagandet av propositionen Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122) och de s.k. Rom- och Parisdeklarationerna . () har spelat en avgörande roll i detta arbete. har tillsammans med lett en av de viktigaste arbetsgrupperna för harmonisering av biståndsprocedurer i DAC-arbetet. bidrog till att ta fram en EU-arbets- plan för förbättrad samordning och harmonisering av biståndsprocedurer. Såväl handlingsplanen som rådsslutsatser antogs av EU:s biståndsministrar vid Rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser (GAERC) . har också drivit harmoniseringsfrågor inom , de regionala utvecklingsbankerna, FN-systemet och globala fonder. I Parisdeklarationen (se box nedan) anges att givarna bör medverka till att utvecklingssamarbetet anpassas till samarbetsländernas priorite- nas bättre och förenklas. Givarna bör även medverka till en bättre arbetsfördelning både beträffande länder och sektorer, utöka andelen programstöd, utöka avbindningen av biståndet samt förstärka systemen för att mäta utvecklingsresultat. Deklarationen består av åtaganden inom tolv områden. Fyra av dessa ska genomföras av samarbetsländerna och åtta berör givarländerna.