prop · GT0395 · 2006-03-14 00:00:00 — Bland personer med funktionshinder som har nedsatt arbetsförmåga är sysselsatta. av de funktionshindrade som behöver anpassade hjälpmedel och anpassade arbetsuppgifter får det, medan av dem som behöver särskild lokalanpassning får sådan anpassning. Möjligheterna att få särskild lokalanpassning har ökat sedan föregående undersökning 2002. När det gäller bland annat behov av anpassad arbetstid och anpassat arbetstempo visar det sig att männen i större utsträckning än kvinnorna fått behovet tillgodosett. Av statistik framgår också att mer än var femte funktionshindrad med nedsatt arbetsförmåga uppger att de har utsatts för diskriminering i arbetslivet. Såsom nämnts i avsnitt 3.1.3 om anmälningar om diskriminering mottog () 81 anmälningar om diskriminering på grund av funktionshinder inom arbetslivet . , Funktionshindrades situation på arbetsmarknaden 4:e kvartalet 2004, Information om utbildning och arbetsmarknad 2005:3. centralbyrån gör undersökningen på uppdrag av . EG-direktivet om inrättande av en allmän ram för likabehandling i Skr. 2005/06:95 arbetslivet (arbetslivsdirektivet) föreskriver skydd mot diskriminering i arbetslivet i vid mening (anställningsförhållanden, verksamhet som egenföretagare, yrkesutövning, viss yrkesutbildning och medlemskap i arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer), bland annat för diskrimi- neringsgrunden funktionshinder. För svensk del finns diskriminerings- förbud i form av bestämmelser om stöd- och anpassningsåtgärder lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder. Det pågår ett arbete med att ta fram förslag till förstärkta och tydligare bestämmelser om arbetsgivares skyldigheter att vidta skäliga sådana åtgärder under pågående anställningar. Rätten till arbete diskriminering på grund av sexuell läggning Antalet anmälningar till HomO på arbetslivets område har ökat . fick HomO in 13 anmälningsärenden på arbetslivets område, såsom nämnts i avsnitt 3.1.3 om anmälningar om diskriminering. Anmälningarna rörde bland annat arbetsgivares ansvar att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier, nekad anställning på grund av sexuell läggning, nekade övergångar från provanställningar till tillsvidareanställningar, uppsägning av skäl som har samband med sexuell läggning samt diskriminerande arbetsledning. presenterade en rapport baserad på enkätundersökningen Arbetsvillkor och utsatthet.79 Rapporten redovisar samband mellan diskriminering, bristande socialt stöd, hälsa och öppenhet. Rapporten visar att hälften av de tillfrågade homo- och bisexuella i arbetslivet anser att det finns fördomar bland arbets- kamraterna. Mer än var fjärde har valt att inte alls vara öppen med sin sexuella läggning på sin arbetsplats. Av rapporten framgår också att den sexuella läggningen har stor betydelse för i vilken omfattning homo-, bi- och heterosexuella upplever att det förekommer diskriminering på arbetsplatsen. Att trakasserier på grund av sexuell läggning inte uppmärksammas av heterosexuella skulle enligt rapporten kunna tyda på att det finns en utbredd okunskap om mekanismer och uttryck för såväl diskriminering som trakasserier på grund av sexuell läggning. Rätten till bostad synpunkter från internationella organ samt referensgrupperna Rätten till en tillfredsställande levnadsstandard, såsom den skyddas i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, artikel 25, samt FN:s konvention för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, artikel 11, omfattar även rätten till bostad. Rätten till bostad skyddas vidare av artikel 31 i den (reviderade) europeiska sociala stadgan samt av målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § regeringsformen. 79 Nr 2004:10. Den internationellt skyddade rätten till bostad skall genomföras i Skr. 2005/06:95 enlighet med principen om likabehandling. kommittén för sociala rättigheter omfattar principen om likabehandling olika grupper som kan anses utsatta, särskilt låginkomsttagare, arbetslösa, unga, ensamstående föräldrar och personer med funktionshinder, inklusive personer med psykiskt funktionshinder.80 för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har också klargjort att rätten till bostad omfattar tillgänglighet för personer med funktionshinder och att utgångspunkten skall vara principen om likabehandling.81 FN:s särskilde rapportör om lämplig bostad som en del av rätten till en tillfredsställande levnadsstandard anser att icke- diskriminering hör till de mest centrala delarna av rapportörens uppdrag och betonar särskilt staternas ansvar att tillse att minoriteter garanteras skydd mot diskriminering i fråga om bostäder.82 Den europeiska kommittén för sociala rättigheter framförde i sin kommentar 2003 om genomförande av den europeiska sociala stadgan att den behövde få mer information för att kunna bedöma om situationen i står i överensstämmelse med de krav som ställs av artikel 31 om rätten till bostad. Kommittén gjorde dock vissa kommentarer om läget i . Den påpekade bland annat att åtgärder mot hemlöshet inte endast får innebära att tillfälliga lösningar erbjuds hemlösa utan att staten även skall vidta åtgärder för att erbjuda hemlösa permanenta bostäder. Kommittén uppmanade att inkomma med information om vilka åtgärder som vidtas för att minska hemlösheten samt särskilt upplysa om huruvida tyngdpunkten i dessa åtgärder ligger på temporära eller permanenta lösningar. Vidare bad kommittén om information om huruvida bostäder i praktiken erbjuds utan diskriminering till utländska medborgare som med tillstånd vistas i landet. I sin kommentar 2004 gick kommittén igenom vilka initiativ som tagits i för att motverka hemlöshet och konstaterade att arbetar för att lösa detta problem. Kommittén bad att i sin nästa rapport beskriva resultaten av detta arbete och att då tillhandahålla uppdaterad statistik om antalet hemlösa.83 Den europeiska kommittén för sociala rättigheter påpekade också i sin kommentar 2003 att det råder bostadsbrist i vissa områden i landet, och bad om mer information om de åtgärder som vidtas för att lösa detta problem. I sin kommentar 2005 konstaterade kommittén att redovisat pågående arbete som syftar till att motverka bostadsbristen. Kommittén bad att återkomma i sin nästa rapport med detaljerad information om resultaten av detta arbete vad avser utsatta grupper, särskilt låginkomsttagare, arbetslösa, unga och funktionshindrade. I fråga om bostadsbrist bör nämnas att ett tillfälligt investeringsstöd infördes för att motverka bostadsbristen. Stödet riktar sig till mindre hyresbostäder och studentlägenheter. De bostäder som byggs med detta stöd skall förmedlas i samverkan med kommunerna. 80Europarådet, European Social Charter (revised), , Conclusions 2003 (). 81General nr 5, 1994. 83Europarådet, European Social Charter (revised), , Conclusions 2005 (), tillsattes en arbetsgrupp inom med Skr. 2005/06:95 uppgift att, bland annat, genomlysa det nuvarande systemet för bostadsfinansiering, bostadssubventioner och bostadsmarknadens kapitalförsörjning, lämna förslag till vilken framtida roll staten bör ha i detta system samt utarbeta ett förslag till närmare utformning av statens roll i systemet. En rapport om bostadsfinansiering har lämnats och en proposition kommer att föreläggas . Synpunkter angående genomförande på nationell nivå av rätten till bostad har också lämnats av mot rasdiskriminering, vilken har uttryckt oro över diskriminering av romer vad gäller bland annat bostäder.84 Även kommissionär för de mänskliga rättigheterna har påtalat att hemlöshet bland romer är ett problem i Sverige.85 Under arbetet med handlingsplanen har framfört att genomförandet av bostadspolitiken förutsätter aktiva insatser från kommunerna. anser att de kommunala bostadsföretagen är ett viktigt redskap för kommunerna för att kunna säkra bostadsförsörjningen genom att utgöra ett icke- vinstbaserat alternativ där en aktiv bostadsförmedling kan bedrivas med sikte på att tillhandahålla goda bostäder till skäliga kostnader till alla. Organisationen har föreslagit att den kommande handlingsplanen bör innehålla förslag på åtgärder för att garantera rätten till bostad. Rätten till bostad hemlöshet fick regeringens uppdrag att undersöka hur många hemlösa som finns i då det saknas en aktuell statistik på detta område. Kartläggningar skall genomföras av . Enligt var minst 17 800 personer hemlösa , 2005. Antalet hemlösa beräknas ha ökat med 2 000 till 3 000 personer , när den senaste kartläggningen genomfördes. Det finns hemlösa personer i av landets kommuner, men problemen är större i , och . Tre fjärdedelar av personerna är män. Den stora merparten är födda i , men personer med utländsk bakgrund är överrepresenterade. är födda utomlands, jämfört av befolkningen. Medelåldern bland de hemlösa är . Nästan var tredje är förälder till barn . Av de 17 800 hemlösa personerna befinner sig 3 600 i en akut situation. De sover ute eller bor tillfälligt på t.ex. härbärgen, kvinnojourer eller campingplatser. 4 700 personer bor ofrivilligt hos familj och vänner eller har mycket korta andrahandskontrakt och 8 400 personer bor på institutioner eller i olika typer av stödboenden och saknar egen bostad när de skrivs ut. För resterande 1 100 personer är situationen okänd.86 Enligt ökar antalet hemlösa, framför allt bland unga människor och personer från andra europeiska länder. FN-dokument CERD/C/64/CO/8. , dokument CommDH(2004)13. Hemlöshet i omfattning och karaktär, 2006. av de utländska personerna har kommit till för att söka arbete Skr. 2005/06:95 och finns enligt inte registrerade hos svenska De syns därför inte heller i någon statistik. anser att den ovan nämnda kartläggningen av antalet hemlösa som skall genomföra bör omfatta även de som inte finns i register. Förutom det ovan nämnda uppdraget att undersöka antalet hemlösa i har regeringens uppdrag att stödja insatser mot hemlöshet. Syftet med det arbetet är att utveckla verksamma metoder för att långsiktigt komma tillrätta med problem som är kopplade till hemlöshet. Under arbetet med kartläggningen och handlingsplanen har föreslagit fortsatta och utvidgade satsningar på arbetet mot hemlöshet genom konkreta åtgärder. har framfört att hemlösas rättigheter, bland annat till hälsa, bör behandlas i handlingsplanen. En fråga som framförts av flera enskilda organisationer är behovet av samordning och helhetsgrepp från samhällets sida i arbetet med att stödja människor som är utsatta i flera avseenden, bland andra hemlösa, arbetslösa och personer med missbruksproblematik. I det sammanhanget bör regeringens handlingsplan mot fattigdom och social utestängning 20032005 nämnas.87 Målet med handlingsplanen är att antalet personer som riskerar social och ekonomisk utsatthet skall minska väsentligt till 2010. För att stärka brukarinflytandet vid genomförandet av den svenska handlingsplanen mot fattigdom och social utestängning, inrättade regeringen en delegation för brukarinflytande i sociala utvecklingsfrågor. Delegationen, som leds av folkhälso- och socialtjänstministern, består av representanter från ett brett fält av brukar- och frivilligorganisationer samt representanter från och Kommuner och Landsting. Delegationen utgör ett samrådsorgan mellan den offentliga sektorn och frivillig- och brukarorganisationerna. Regeringen avser att, i enlighet med en överenskommelse som träffats inom EU, utarbeta regelbundna strategi- rapporter om fattigdom och social utestängning. Den första rapporten planeras avse perioden 20062008. Rätten till bostad diskriminering Som framgått ovan har flera internationella organ riktat kritik mot för diskriminering inom bostadssektorn. mottog Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) 57 anmälningar om diskriminering inom detta område. Enligt DO:s årsredovisning riktar sig anmälningarna främst mot hyresvärdar. Flertalet fall handlar om att anmälaren nekats hyra bostad, men det finns också anmälningar från hyresgäster som nekats byta lägenhet, som utsatts för trakasserier från grannar eller fastighetsskötare eller som vräkts från sin bostad. I de fall anmälaren nekats hyra lägenhet beror det ofta på att hyresvärden ställer höga krav på den bostadssökandes ekonomi. Enligt DO kan kravet på inkomst av arbete generellt sett sägas drabba personer med invandrar- 87 , artikelnummer S2003:031. bakgrund särskilt hårt, då dessa till stor del tillhör de ekonomiskt svaga grupperna i samhället. I en enkätundersökning som genomfördes inom ramen för DO:s projekt om diskriminering av romer uppgav av de tillfrågade att de nekats köpa eller hyra bostad på grund av sin etniska tillhörighet. Det finns också problem med trångboddhet bland romer. Vidare nämns i DO:s rapport att romer, liksom personer med utländsk bakgrund, drabbas hårt av bostadsbolagens allt högre ställda krav på potentiella hyresgäster, t.ex. på fast Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) har också mottagit anmälningar om diskriminering på grund av sexuell läggning inom bostadssektorn. Som exempel kan nämnas att personer nekats tillstånd för lägenhetsbyte då ingående av partnerskap av bostadsbolag inte bedömts utgöra beaktansvärt skäl för byte. för bostadsrättsföreningar vanligt förekommande stadgar innehållit formuleringar som kunnat användas på ett för homosexuella Efter överläggningar och skriftväxling med HomO har stadgarna ändrats. I en rapport redogör () för vilka ärenden om diskriminering av personer med funktionshinder som handlagts av myndigheten . rörde 60 ärenden tillgänglighet i bostäder, både avseende själva bostaden och tillgänglighet till kringliggande lokaler och områden. rörde bostadsanpassning, bland annat att fastighetsägaren vägrat bostadsanpassning trots att lägenhetsinnehavaren fått ett positivt beslut HO framhåller centrala roll i arbetet för att bostäder skall bli tillgängliga. I det sammanhanget bör nämnas att tagit fram tillämpningsföreskrifter för (1987:10) avseende undanröjande av fysiska hinder mot tillgänglighet. har också arbetat fram föreskrifter om användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga avseende allmänna platser och inom områden för andra anläggningar än är vidare en av de 15 myndigheter som fått en utpekad roll i tillgänglighetsarbetet i form av sektorsansvar för handikappfrågor med anknytning till det egna verkets verksamhets- Sektorsansvaret innebär att myndigheterna skall vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. I samband med frågor om diskriminering avseende bostäder bör vidare nämnas att den lag om förbud mot diskriminering som trädde i kraft även omfattar bostadssektorn, liksom brottet olaga diskriminering (16 kap. 8 § ). Frågor om diskriminering behandlas mer ingående i avsnitt 3.1. Rätten till bostad boendesegregation En annan fråga som hänger samman med rätten till bostad är Under kartläggningsarbetet har bland andra Region 88 Diskriminering av romer i från DO:s projekt om åtgärder för att förebygga och motverka etnisk diskriminering av romer. tagit upp denna fråga. sociala rättigheter betonade i sin kommentar 2003 om genomförande av den europeiska sociala stadgan att rätten till bostad är särskilt central i bekämpandet av fattigdom. Kommittén sade sig vara särskilt intresserad av att få information från den om vilka åtgärder som vidtas för att se till att bostäder fördelas så att en ghettoisering av fattigdom och social utestängning kan undvikas.89 kommission mot rasism och intolerans (ECRI) uppmuntrade i sin rapport att fortsätta arbetet mot presenteras en studie av den etniska och socioekonomiska boendesegregationen i fem mellanstora städer, , , Med undantag för visade utvecklingen i dessa städer på en ökande segregation . Det är kanske inte självklart på vilket sätt ett segregerat boende kan vara ett människorättsproblem. I rapporten 2003 ställs frågan om boendesegregationen bara är en spegel av ett samhälle med ojämn resursfördelning eller om den också upprätthåller och förstärker skillnader i fråga om människors livschanser. Rapporten nämner att det finns ett fåtal svenska studier av s.k. områdeseffekter. En av dessa studier visar att omgivningen har betydelse för människors socioekonomiska De tydligaste effekterna visades i relation till yngre personers En annan studie visar att segregationen kan ha negativa konsekvenser även ur demokratisk synvinkel. I områden som är hårt drabbade av arbetslöshet tenderar invånarna att vara mindre benägna att rösta och utnyttjar i lägre grad andra instrument för att påverka Vidare presenteras i Integration en undersökning av områdespåverkan på sysselsättningsutvecklingen för de boende i ett antal olika typer av bostadsområden. Sammantaget pekade utfallet av undersökningen på att den socioekonomiska sammansättningen av befolkningen i olika bostadsområden i sig påverkar den enskilde individens möjligheter på arbetsmarknaden. dras därmed slutsatsen att boendesegregation inte bara är en spegelbild av ett i övrigt ojämlikt samhälle utan även som sådan kan medföra ojämlika förutsättningar och livschanser för invånarna. I regleringsbrevet fick i uppdrag att belysa utvecklingen av integration i boendet och boendesegregation i landet samt de insatser som görs i segregerade bostadsområden. också i uppdraget att utveckla indikatorer för integration i boendet och redovisade sitt uppdrag . rapporten framför att när befolkningsgrupper med svaga ekonomiska eller sociala förutsättningar hänvisas till de minst attraktiva områdena där möjligheten till trygghet, service och sociala nätverk är mindre än på andra platser kan konsekvensen bli att livsvillkoren försämras för dessa människor och att de exkluderas från samhället i genomgång visar att människor med utländsk bakgrund har sämre möjlighet att komma in på bostadsmarknaden, göra 89 , , Conclusions 2003 (). 90 , dokument CRI (2005)26. boendekarriär, få inflytande över sin bostad samt bo i attraktiva Skr. 2005/06:95 boendemiljöer än människor med svensk bakgrund. Det finns också en diskriminerande dimension som gör att vissa individer eller grupper av individer inte blir godkända eller blir betraktade som mindre attraktiva hushåll, trots att de uppfyller de krav som ställs för att skaffa sig en bostad. föreslog i sin rapport bland annat att lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar borde ses över och framförde att kommunerna bör bli mer aktiva både vad gäller att ta fram lägenheter, förmedla dessa och vara ett stöd för människor när de söker bostad. Vidare föreslog att bostadsförmedling skall vara obligatorisk för kommunerna. lämnade Utredningen om utvärdering av lokala utvecklingsavtal sitt slutbetänkande Storstad i rörelse kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal.91 Kunskapsöversikten bygger på 83 utvärderingsrapporter från det lokala utvecklingsarbete som genomförs i de 24 stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen och bidrar till en ökad kunskap om områdesinriktat utvecklingsarbete och dess effekter. I samband med utarbetandet av handlingsplanen har framfört att de indikatorer som institutet har utformat för hälsa på bostadsområdesnivå bör följas upp ingående och kontinuerligt i syfte att undersöka om lokala utvecklingsavtal som modell har en gynnsam påverkan på människors hälsa. 3.4.3Rätten till bästa uppnåeliga hälsa Enligt FN:s konvention för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, artikel 12, har var och en rätt till bästa uppnåeliga fysiska och mentala hälsa. Även enligt (WHO:s) konstitution är rätten till bästa uppnåeliga hälsa en mänsklig rättighet. Rätten till hälsa skyddas också av artikel 11 i den europeiska sociala stadgan. Enligt denna artikel skall staterna så långt som möjligt undanröja orsaker till ohälsa och erbjuda rådgivning och utbildning för att främja hälsa. Enligt artikel 13 i den europeiska sociala stadgan skall staterna vidare säkerställa rätten till socialt och medicinskt stöd, bland annat så att den som saknar egna resurser ändå får adekvat sjukvård. De ovan nämnda rättigheterna skall tillförsäkras var och en i enlighet med principen om likabehandling, dvs. utan diskriminerande åtskillnad. I 1 kap. 2 § regeringsformen sägs att det särskilt skall åligga det allmänna att trygga rätten till hälsa, arbete, bostad och utbildning. Vid granskning av senaste rapporter har den europeiska kommittén för sociala rättigheter kommit fram till att situationen i står i överensstämmelse med kraven i artikel 11 och artikel 13.92 för ekonomiska, social och kulturella rättigheter gav 2001 en rekommendation med avseende på hälsofrågor, nämligen att borde utarbeta en nationell hälsostrategi med handlingsplan.93 92Europarådet, , Conclusions 2003 respektive 2004 (). 93 FN-dokument E/C.12/1/Add. FN:s särskilde rapportör för rätten till bästa uppnåeliga hälsa besökte Rapportören presenterade sina preliminära slutsatser vid en presskonferens under besöket och hans rapport med slutsatser om genomförande av rätten till bästa uppnåeliga hälsa kommer att publiceras . antog propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35). I propositionen fastslogs ett nationellt mål och en sektorsövergripande målstruktur med elva målområden som tar avstamp i de bestämningsfaktorer som har störst betydelse för hälsan. övergripande folkhälsomålet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. målområdena omfattar initiativ till att utveckla socialt kapital, att motverka ökade inkomstklyftor och minska fattigdom, att barn och ungdomar kan växa upp under trygga och lika villkor, att minska sjukfrånvaron, att skapa lättillgängliga områden för rekreation och att främja trygga och säkra miljöer och produkter. I målområde sex fastställs att ett mer hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande perspektiv skall genomsyra hela hälso- och sjukvården och vara en självklar del i all vård Framför allt betonas den viktiga roll som primärvården har i det hälsofrämjande arbetet. De övriga målområdena fokuserar på livsstilsfaktorer och syftar till att stödja och underlätta för den enskilda människan att leva ett hälsosammare liv. Vidare anförs i propositionen att utgångspunkten för allt folkhälsoarbete är alla människors lika värde och att den rådande ojämlikheten i hälsa mellan olika grupper i befolkningen måste motverkas. I praktiken finns dock ojämlikheter mellan hälsan hos olika En undersökning som Statens folkhälso- institut genomförde 2004 visar att de sociala och ekonomiska hälsoskillnaderna är stora. Resultatet visar att värk, dåligt hälsotillstånd, ängslan, oro eller ångest, sömnsvårigheter och besvär av trötthet är betydligt vanligare bland personer i arbetaryrken än bland tjänstemän på mellannivå eller högre nivå. God hälsa är vanligare bland både arbetare och tjänstemän med hög inkomst än bland dem med låg inkomst. ohälsorelaterade levnadsvanor, såsom riskabla alkoholvanor, rökning, snusning och fetma är socialt och ekonomiskt ojämlikt fördelad. Statistiken uppvisar vidare skillnader mellan kvinnors och mäns hälsa. Av männen i åldern hade en bra eller mycket bra hälsa, medan motsvarande siffra för kvinnorna var . kvinnor återfanns en betydligt högre andel med god hälsa bland personer födda i än bland utlandsfödda kvinnor. kvinnor födda utanför rapporterade en god hälsa. hade ett nedsatt psykiskt välbefinnande. för kvinnorna var . Besvär av ängslan, oro, ångest och stress var också vanligare bland unga kvinnor än bland män.94 Som nämndes ovan skall rätten till hälsa genomföras i enlighet med principen om likabehandling. Enligt lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering är diskriminering som har samband med etnisk 94 Levnadsvanor och hälsa de första resultaten från den nationella folkhälsoenkäten, Hälsa på lika villkor, och , R tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning eller sexuell läggning Skr. 2005/06:95 förbjuden i hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet. kan påpekas att kön och funktionshinder ännu inte omfattas som diskrimineringsgrund inom hälso- och sjukvården.