prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — En stor majoritet av remissinstanserna avstyrker RRV:s förslag om inrättandet av ett energiforskningsinstitut och delar därmed utredningens uppfattning. förslag (FOKUS II): föreslår att kriterier läggs till grund för prioritering av insatserna inom programmet. Kriterierna relaterar till målen för de långsiktiga energipolitiska insatserna. Det övergripande målets första del avser utveckling av energisystem, medan dess andra del avser utveckling av teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras. Utöver dessa två kategorier konstaterar behovet av kriterier för att bedöma värdet av kunskap och kompetens som kan byggas upp. Kriterierna för prioritering ur dessa tre aspekter återfinns i bilaga 3. föreslår även följande kriterier för avslag: (a) Låg energirelevans, låg vetenskaplig kvalitet och/eller låg kommersialise- ringspotential, (b) Svaga svenska fördelar och svaga nationella behov resultaten och/eller (c) Annan finansiär/aktör har bättre förutsättningar för att finansiera och/eller har direkt ansvar för området. Som kriterier för avbrott och avslut föreslås: (d) Målen är uppfyllda, (e) För projektet viktiga nyckelpersoner försvinner, (f) Kraftiga förseningar som påverkar nyttiggörandet av resultatet, (h) Otillfredsställande skötsel/genomförande av projektet och/eller (i) Ekonomiska oegentligheter. Även dessa kriterier återfinns i bilaga 3. föreslår också att myndigheten skall arbeta utifrån ett portföljtänkande, dvs. de EFUD-insatser som myndigheten finansi- erar skall täcka alla temaområden och innehålla satsningar med både lång och kort tidshorisont, både djup och bredd, både högre och lägre risk. Remissinstanserna: anser att kriteriesystemet för prioriteringar inom temaområden är i huvudsak väl utformat. Elforsk instämmer i de kriterier för prioritering som föreslås. Elforsk anser också att det är värdefullt med kriterier för avslag till projektförslag och avbrott av pågående verksamheter. Elforsk instämmer i principen om portföljtänkande, även om denna ytligt sett kan synas stå i konflikt mot fokusering. Elforsk instämmer även i att kriteriesystem skall behandlas med sunt förnuft och inte mekaniskt. KTH anser att det är viktigt att kriterierna blir mer transparenta . Även avsluts- och avslagskriterier bör bli tydligare och avslagskriterier bör finnas tillgängliga i ansökningsformulären. gör bedömningen att kriterierna är väl genomarbetade, ändamålsenliga och efterföljansvärda. instämmer i grunden i portföljresonemanget men menar att det finns en risk för uppsplittring om inte resurserna motsvarar den heltäckande ansatsen. anser att begreppet energirelevans är väl funnet och mycket användbart, men menar att de föreslagna kriterierna för utveckling av energisystemet borde hänvisa till miljömålen generellt och inte bara till koldioxidreduktion. föreslår att skall ta större hänsyn till forskningsmiljöernas internationella position då insats- områden eller forskningsprojekt bedöms. vill starkt betona vikten av portföljtänkandet och anser att kriterier bör utvecklas för detta. framför synpunkten att det är svårt att utifrån rapporten dra några slutsatser om huruvida det råder en balans mellan prioriterade insatser för tillförsel och användning som motsvarar energipolitikens mål och förutsätter att tillser att denna balans föreligger. Svenskt Gastekniskt Center och Provnings- och () anser att kriterierna i princip är bra men att de bör kopplas till de nationella miljökvalitetsmålen. SP instämmer med rapporten i att användningen av kriterier och indikatorer inte får bli alltför stel utan måste anpassas efter dynamiken i omvärlden. SP anser att en god balans mellan grundläggande i huvudsak statligt finansierad forskning och tillämpade industriellt samfinansierade projekt bör eftersträvas. () ser det som värdefullt att forskningsbeviljande organ tydligt anger kriterier inte bara för sina prioriteringar utan även för sina neddragningar och avslag. VTI hade dock gärna sett att hållbarhetsbegreppets ekologiska och sociala dimensioner hade fått en behandling mer jämbördig den ekonomiska dimensionen och anser att energihushållning ges en alltför undanskymd plats bland kriterierna för prioritering. anser att formuleringarna är alltför försiktiga och oprecisa och att målsättningen måste vara att utforma ett energisystem som i all huvudsak bygger på förnybar energi och att den teknik som utvecklas måste kunna skapa förutsättningar för en snabb omställning. Statskontoret stödjer att ett grundläggande villkor för satsningar skall vara att statligt finansierad EFUD bedöms vara rätt medel för att bidra till måluppfyllelse och att stödet skall ges till forskningsprojekt som är beroende av sådant stöd för att realiseras och kommersialiseras. Statskontoret ser dock en risk för att implementeringen av förslaget tvingar fram en mycket hög detaljeringsgrad i forskningsansökningarna, vilket höjer tröskeln för forskare och näringsliv att ansöka om stöd till sina kommersialiserbara idéer och inte gynnar de överordnade målen med energiforskningen. () anser att kriterierna är utmärkta men påpekar att de endast är avsedda att användas för prioriteringar inom respektive temaområde och föreslår att motsvarande kriterier tas fram för detta prioriteringar mellan temaområdena. () menar att kriterierna i sin nuvarande utformning riskerar att leda till ett alltför stelbent system som kan exkludera viktiga (nya) forskningsuppgifter. FOI ställer sig vidare frågande till den struktur som valts för kriterierna och anser att kriterier för robusthet, reserver och andra säkerhetsaspekter förtjänar en egen kategori. noterar att kriteriet för goda industriella och marknadsmässiga förutsättningar inte identifierar brukaren som nyttjaren av slutprodukten och anser att det är nödvändigt att detta kriterium blir omdefinierat så att också brukaraspekter beaktas. i (LO) anser att det är angeläget att kriterierna för projektbedömningar så långt möjligt beaktar projektens genomförbarhet. anser att det är viktigt att kvalitetsaspekterna kommer in redan vid ansökningsförfarandet. anser att kriteriet Stor potential för kostnads- sänkningar innebär ett begränsat synsätt och att det viktigaste inte är hur mycket kostnaderna kan tänkas sjunka utan vad det kostar i absoluta termer. anser att det är bra att arbetar utifrån ett portföljtänkande där både kortsiktiga, långsiktiga behov tillvaratas, där både bredd och djup inryms och där olika skeden i innovationskedjan prioriteras. Verket för innovationssystem () anser att förslaget bör kompletteras med kriterier som stimulerar program och projekt där finansiering och kunskap från andra myndigheter ingår. anser att rapportens betoning av tydliga kriterier för avslag och avslut är mycket förtjänstfull men vill understryka vikten av samverkan och tidiga kontakter myndigheter emellan då projekt avslås med motiveringen att annan aktör har bättre förutsättningar att finansiera eller direkt ansvar för området. påpekar att tidiga kontakter måste upprättas i dessa fall för att undvika att viktiga insatser äventyras eller försenas på grund av problem med kommunikation mellan offentliga aktörer. föreslår att vidgar sitt portföljperspektiv för att kunna ta hänsyn till externa aktörers kunskap och ansvarsområden i analysen. Verket för näringslivsutveckling () anser att ett kriterium bör vara att det finns en entreprenör med ett tydligt intresse att kommersialisera forskningsresultaten som är aktivt engagerad i projektet. anser att låg kommersialiseringspotential bör komplettera övriga kriterier för avslag, avbrott och avslut av forskningsprojekt. anser att kriteriet låg kommersialiseringspotential inte är generellt tillämpbart för avslag när det gäller samhällsvetenskaplig forskning. menar att de kriterier som tagit fram för att prioritera olika åtgärder innan beslut fattas (ex ante) säkert är ett bra verktyg, men konstaterar att för lite sägs om när det kan finnas skäl att omprioritera redan igångsätta åtgärder (ex post). menar att det bör finnas rutiner för hur man löpande följer upp projekt så att projekt som visar sig vara tekniska återvändsgränder kan avslutas och därmed frigöra medel till andra mer angelägna projekt. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) anser att förslaget om portföljtänkande framstår som riktigt och relevant. Även TorvForsk anser att diskussionen om utvecklingsportföljer är intressant. Svensk Fjärrvärme anser att samtliga bedömningar inom energiforskningsprogrammet bör göras med utgångspunkt från ett systemtänkande där hela värdekedjan beaktas och energirelevans bedöms med utgångspunkt från påverkan på primärenerginyttjande. Svensk Fjärrvärme påpekar att det, för att kunna balansera den beskrivna prioriteringsprocessen som nyttjar både kriterier och erfarenhetsbaserade kvalitativa bedömningar, krävs personer som har kompetens inom en mängd olika områden och menar att Energi- myndigheten kan behöva bredda sin kompetensbas för att på bästa sätt kunna bedöma framtida projektförslag. Svensk Fjärrvärme anser att det finns behov av tydlighet vad gäller hur nytta av kommersialisering vägs mot nytta med kompetensuppbyggnad. Skälen för regeringens bedömning: Verksamheten inom 1997 års långsiktiga program har till största delen utformats av i enlighet med myndighetens långsiktiga strategi för forskning och utveckling, demonstration, teknikupphandling och marknadsintroduktion. Denna strategi har byggt på en bedömning av konkurrensförutsättningar, produktionsutveckling, efterfrågeutveckling och den kommersiella mognaden för 16 olika utvecklingsområden. Det fortlöpande prioriteringsarbetet har successivt utvecklats, bland annat genom att ökad vikt tillmäts innovations- systemens betydelse, den nya teknikens eller kunskapens förutsättningar att spridas på marknaden och andra systeminriktade frågeställningar. De metoder som på detta sätt utvecklats för analys, redovisning och uppföljning utgör ett viktigt underlag för en objektiv prioritering mellan olika typer av åtgärder och områden i linje med den av Energi- myndigheten utarbetade långsiktiga strategin. Verksamheten har mot denna bakgrund redan under innevarande programperiod fokuserats mot prioriterade områden som är av intresse för svenskt näringsliv och för det svenska energisystemet. Trots detta strategiarbete kan regeringen konstatera att verksamheten inom programmet varit alltför fragmenterad. Regeringen delar LångEn- utredarens syn att ett effektivare resursutnyttjande skulle kunna uppnås om insatserna i högre grad koncentrerades till färre områden än , men vill framhålla att en sådan hårdare prioritering inte är okomplicerad. Det är naturligtvis svårt att förutse vilka vetenskapliga, tekniska och kommersiella genombrott som kommer att leda till viktiga komponenter i ett uthålligt energisystem. Det finns därför skäl att ändå upprätthålla en relativt hög grad av flexibilitet vid prioriteringen av insatser kring forskning, utveckling och demonstration. Utredaren av långsiktiga program menade i sitt slut- betänkande att borde ges i uppdrag att utreda hur en tydligare fokusering av programmet konkret bör ske. redovisats av myndigheten genom rapporten , i vilken bl.a. kriterier för prioritering av potentiella EFUD-insatser föreslås. Enligt regeringens bedömning är de av föreslagna kriterierna i grunden väl ägnade att utgöra kärnan för konkretisering av bedömningen av olika verksamheters möjligheter att bidra till de övergripande målen. Regeringen anser därför att bör använda den redovisade metodiken i arbetet med utformning och prioritering av insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet så att i dessa kriterier för bidrag ingår en bedömning verksamhetens möjligheter att bidra till Utveckling av energisystemet, Kunskap och kompetens samt Kommersialisering och övrigt nyttig- görande. Kriterierna redovisas mera utförligt i bilaga 3. Kriterierna är allmänt formulerade och lämpliga för bedömning på ett mer övergripande plan. Vid vissa tillämpningar, t.ex. vid prioritering inom avgränsade utvecklingsområden, tillkommer även ämnesspecifika kriterier. Enligt regeringens bedömning är det portföljtänkande som föreslås i redovisning ett ändamålsenligt angreppssätt. Den portfölj av insatser som blir resultatet av den kriteriebaserade prioriteringen bör innehålla satsningar både med lång och kort tidshorisont, ha tillräcklig djup och bredd, innehålla projekt och program med både högre och lägre risk, samt täcka alla temaområden. För att nå framgång är det viktigt att portföljen också har en balans mellan insatser i olika skeden av innovationskedjan, från grundläggande forskning, via utveckling till tillämpning och kommersialisering. Det skall även råda balans mellan insatser kring tillförsel och kring energianvändning, mellan verksamhet för utveckling av förnybar energi och för energieffektivisering. Insatserna bör även prioriteras så att olika teknologikoncept kan tillåtas konkurrera med varandra för att undvika en förtidig låsning av den slutgiltiga lösningen. Det kan vara motiverat att upprätthålla flera utvecklingsspår på forskningsnivå medan mer kostsamma tillämpningsinriktade insatser fokuseras på de mest lovande alternativen. Balansen i projektportföljen kan generellt sett inte uttryckas i enkla mätetal som antal projekt eller beslutad budget. I stället bör verksam- heten utifrån de övergripande målen utformas så att de möjligheter och hinder som föreligger adresseras på ett ändamålsenligt sätt. En annan aspekt som berör utformningen av portföljen är att som utredaren föreslår tydligare skilja på områden för bevakning och områden för fördjupade insatser. I rapporten redovisades ett antal områden som bedöms vara tänkbara satsningsområden och andra som tänkbara bevakningsområden. Ett bevakningsområde är ett område som inte är aktuellt för prioriterade satsningar på grund av att inte har tillräckliga resurser, kritisk massa, inom området trots att det bedöms kunna vara intresse för omställningen av energisystemet. Detta bör dock enligt regeringens bedömning inte hindra en öppenhet att överväga framtida satsningar på områdena om förutsättningar förändras. En preciserad analys bör göras för att planera hur bevakning skall genomföras inom ett visst bevakningsområde. Det bör enligt regeringens bedömning observeras att vissa forskningsinsatser kan behövas för att en ändamålsenlig bevakning skall kunna genomföras. Det kan även finnas Prop. 2005/06:127 områden som inte kan prioriteras som satsningsområden, men där det är motiverat med begränsade punktinsatser, snarare än kontinuerlig bevakning. Det bör poängteras att de övergripande målen och de kriterier som ovan föreslås användas är generella och inte teknikspecifika. Det är enligt regeringens bedömning av yttersta vikt att den portfölj av insatser som genomförs väljs ut med utgångspunkt i de övergripande målen och kriterierna och inte begränsas till enskilda tekniker. () ansvarar för forskning vid universitet och högskolor inom områden som berör kärnteknik och kärnsäkerhet. Denna forskning bidrar framför allt till att förbättra säkerheten och att utveckla nationell kompetens på området. Bortsett från forskning kring kärnkraft (fission) bör således alla tänkbara alternativ, även sådana som inte ingår i programmet såsom fusion, avskiljning och lagring av koldioxid etc., kunna värderas mot varandra utifrån deras förutsättningar att bidra till omställning. Ansvaret för bedömningen av hur olika områden kan bidra till uppfyllandet av de övergripande målen vilar på . Samråd och samarbete skall i förekommande fall sökas med andra ansvariga myndig- heter såsom , , m.fl. (se avsnitt 7.2). Kopplat till utformningen av en bred projektportfölj för att uppfylla övergripande mål är frågan om formerna för genomförande, och de sätt på vilka myndigheten hanterar ansökningar och förslag. Liksom vad gäller prioritering av områden krävs här ett utpräglat portföljtänkande så att stöd till insatser av olika karaktär i olika delar av innovationssystemet kan utformas på bästa sätt, vare sig det gäller långsiktigt stöd för att bygga upp och vidmakthålla goda forskarmiljöer eller stöd till marknadsnära utvecklingsfaser. För att möjliggöra detta och för att underlätta den nära samverkan med andra finansiärer och med näringslivet som behövs för att svara upp mot de ökade kraven på kommersialisering bör enligt regeringens bedömning bibehålla flexibiliteten vad gäller olika stödformer och utlysnings- perioder. 5.4 Temaområden för insatser Regeringens bedömning: Genomförandet av insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet bör i huvudsak struktureras inom de sex temaområdena 1. Byggnaden som energisystem, 2. Transportsektorn, 3. Bränslebaserade energisystem, 4. Energiintensiv industri, 5. Kraftsystemet, samt 6. förslag (FOKUS II): Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna är positiva till förslag. De remissinstanser som är negativa ser antingen en risk att uppdelningen i temaområden kan leda till för inlåsning eller bristande systemsyn, eller har, utifrån egna intresseområden, en annan syn på vilka forskningsområden som bör Prop. 2005/06:127 prioriteras. (Sida) anser att de föreslagna inriktningarna och prioriteringarna är relevanta och väl genomarbetade. välkomnar en fokuserad satsning på de prioriterade områdena. välkomnar val av prioriterade områden. Elforsk instämmer i att indelningen i de sex prioriterade temaområdena är en ändamålsenlig struktur och konstaterar att de sex områdena täcker i det närmaste all verksamhet som har bedrivit under programmet 19972004 och i många fall även . i (LO) instämmer i valet av prioriterade områden och anser att det inom samtliga dessa områden är angeläget med en tydlig koppling mellan EFUD och kommersialiserings- och genomförandestudier. Tekniska högskolan menar att de föreslagna temaområdena och prioriteringarna ligger väl inom . Så långt Statskontoret kan bedöma är de forskningsområden som lyfts fram som prioriterade helt i linje med tidigare beslut om energiforskningens inriktning och relevanta satsningsområden för svensk forskning och näringsliv. Statskontoret påpekar att likartade teman prioriteras i nordiska grannländer. Statskontoret stödjer att antalet temaområden begränsas till sex stycken, och att de prioriterade satsningsområdena per temaområde är få (mellan ett och tre). bedömer att de sex föreslagna temaområdena är relevanta ur ett tillämpningsperspektiv och för utvecklingen av energi- system. menar att det är svårt att, utifrån rapporten, dra några slutsatser om huruvida det råder balans mellan energitillförsel och energianvändning och förutsätter att tillgodoser att en sådan balans föreligger. stöder synsättet att verksamheten prioriteras utifrån ett systemperspektiv men betonar vikten av att tydliga gränslinjer definieras mellan temaområdena så att viktiga frågeställningar inte faller mellan stolarna, samt att systemperspektivet utvecklas såväl inom som mellan temaområdena. ställer sig principiellt bakom att energiforskningsprogrammet fokuseras och prioriteras i enlighet med förslaget, men anser att kunskapsbehoven för samhällets säkerhet och beredskap inte har fått tillräckligt genomslag inom de prioriterade forskningssatsningarna. anser att de sex utpekade temaområdena är viktiga och att angelägna satsningsområden har identifierats, men att viktiga områden såsom vätgas, avancerad fossilbaserad teknik, solvärme, geo- termi, industriella hjälpsystem, småskalig värmeproduktion och biogas saknas eller fått en undanskymd roll. instämmer i att de prioriterade satsnings- områdena per temaområde är relevanta, speciellt för utvärdering av effekter. Verket för näringslivsutveckling () anser att prioriterade satsningsområden är heltäckande och ändamålsenliga, men att de specifika mål som tas upp per temaområde bör kompletteras med tillväxtmål för svenska företag. ser en risk att den strikta uppdelningen i temaområden kan medföra att den nödvändiga system- synen på energiforskningen inte får genomslag i angreppssätt. TorvForsk menar att strukturen med temaområden kan leda till en sektoriell inlåsning. () anser att det är svårt att ta ställning till förslagen då en sammanställning och analys av pågående arbete saknas. konstaterar att redovisning inte ligger i linje med uppfattning. anser att inte prioriterat den grundläggande energiforskningen tillräckligt högt och har synpunkter på att bl.a. fossila bränslen, koldioxidinfångning och kärnkraft inte prioriteras. vill understryka vikten av att forskningsinsatserna bedrivs inom områden där har en spetskompetens och konstaterar att det finns en hög kompetens i inom området koldioxidseparation och koldioxidlagring. () anser att klimatfrågan och dess konsekvenser för landets energiförsörjning borde återspeglas mer i de prioriterade satsningsområdena. Skälen för regeringens bedömning: Enligt den redovisningsmodell som utvecklat och använt baseras redovisning och analys av insatserna på en indelning i utvecklings- områden, organiserade inom olika tematiska områden. Med utvecklings- område avses ett väl avgränsat område med gemensamt mål och med en någorlunda likartad bedömd tid till kommersialisering. Insatserna redovisas och planeras mot bakgrund av en beskrivning av utvecklings- områdenas konkurrensförutsättningar, produktionsutveckling, efterfråge- utveckling och den kommersiella mognaden. Inom dessa tema- och utvecklingsområden ryms såväl satsningsområden med hög prioritet och kraftfulla insatser som bevakningsområden och mindre prioriterade insatser. Indelningen i dessa områden är alltså inte detsamma som prioriteringen av insatserna i sig, utan utgör själva strukturen för analys, prioritering, genomförande, uppföljning och utvärdering. Strukturen är tänkt att vara stabil men inte oföränderlig. Om omvärlds- bevakning och framtida analyser ger underlag för införandet av nya utvecklingsområden skall detta vara möjligt. De sex temaområdena är dock formulerade för att rymma de insatser som utifrån de övergripande målen och de uppställda kriterierna (se avsnitt 5.4) är mest angelägna. Inom arbetet med genomförandet av regeringens uppdrag att lämna förslag till fokusering av insatserna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet har inlett ett arbete med att göra omvärlds- och behovsanalyser tillsammans med användarna av de framtida resultaten. Arbetet har organiserats i sex olika s.k. utvecklingsplattformar. Utvecklingsplattformarna samlar såväl extern expertis som experter från som bidrar med en helhetssyn inom respektive temaområde. Genom att involvera energisystemets intressenter i behovs- analysen säkerställs samhälls- och näringslivsrelevansen. Frågor som tillförsel, distribution, användning, effektivisering och ekonomi samt sociotekniska systemfrågor finns representerade i samtliga temaområden. Likaså representeras alla samhällssektorer då energi är en fråga för alla. Syftet med plattformarna är att de skall vara ett stöd för i arbetet med att ta fram och kontinuerligt revidera en strategisk plan för forskning, utveckling, demonstration och kom- mersialisering inom respektive temaområde. Medlemmarna i platt- formarna deltar aktivt i arbetet med att formulera visioner och mål för de prioriterade områdena utifrån de övergripande energipolitiska målen samt med att prioritera verksamheten inom områdena. Arbetet har resulterat i ett antal prioriterade delområden och identifierade behov av insatser, vilka redovisas i FOKUS II. Regeringen delar bedömning och ser införandet av de sex utvecklingsplattformarna som en konstruktiv väg att i enlighet med rekommendationerna från uppnå en ökad koncentration och fokusering av de långsiktiga energipolitiska insatserna.