prop · GT03145 · 2006-03-22 00:00:00 — Bostäder och lokaler står för en stor del av energianvändningen i Sve- rige. Energianvändningen i bostäder och lokaler har varit nästan trots att det enligt regeringens bedömning finns stora potentialer för energieffektivisering. Byggsektorn är fragmentarisk och det finns ett stort antal aktörer som direkt eller indirekt kan påverka användningen av energi i bostäder och lokaler. Kunskaper, möjligheter och incitament att påverka och bidra till en effektivare energianvändning och en minskad miljöbelastning varierar mellan dessa grupper. Valet av styrmedel är därför beroende av vilka aktörer som ska nås samt i vilka skeden av en livscykel man vill påverka. I denna promemoria presenteras en rad åtgärder som ska bidra till en ökad energieffektivisering i bostäder och lokaler. Föreslagna åtgärder avser att komplettera pågående insatser på nationell och internationell nivå med koppling till energieffektivisering i bebyggelsen. Ett särskilt mål för energieffektivisering i bebyggelsen föreslås. Den totala energi- användningen per uppvärmd yta i bostäder och lokaler bör minska och i förhållande till användningen 1995. Andelen energi från förnybara energikällor ökar kontinuerligt. Den offentliga sektorn bör agera som ett föredöme i arbetet med energieffektivisering. Genom styrning av de statliga myndigheterna och i sin ägarstyrning av de fastighetsägande statliga bolagen ska staten verka för en ökad energieffektivisering i sitt fastighetsbestånd. En arbets- grupp har tillsatts för att presentera förslag till en alternativ utformning av fastighetsskatten som inte motverkar investeringar i energieffektiva lösningar. Vidare föreslås forskningsinriktade satsningar på energismart byggande samt energieffektivisering i samband med större ombyggnader i syfte att öka kunskapen om och sprida erfarenheter kring energieffek- tivisering vid ny- och ombyggnad. Åtgärderna föreslås kompletteras av en riktad informationskampanj som ökar kunskapen om energieffektivi- seringens potential och informerar om vilka tekniska lösningar som finns för energieffektivisering samt vilka regler och ekonomiska stimulanser som finns inom detta område. Tillsammans med eller morot om styrmedel för energieffektivisering i byggnader (M2005/4831/Bo) som innehåller förslag rörande ekonomiska incitament samt en ändrad lagstiftning vid ny- och ombyggnad avser denna promemoria ligga till grund för en kom- mande proposition om energieffektivisering och energismart byggande. Förteckning över remissinstanserna Departementspromemorian Energieffektivitet och energismart byggande, Ds 2005:51 , Kammarrätten i , , , , , Statskontoret, Statis- tiska centralbyrån, , , , IIIEE i , , , , , , , , , , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , , Verket för näringslivsutveck- ling, Statlig inköpssamordning, Provnings och Forskningsinsti- tut (SP), , , kommun, kommun, , kommun, Kommuner Landsting, , , , , Svensk Fjärrvärme, Landsorganisa- tionen, , , När- ingslivets , Byggsektorns Innovationscentrum, Byggsektorns Kretsloppsråd, (), Akademiska hus, Jernhusen, Specialfastigheter, , , , Elforsk, Byggindustrier, VVS Installatörerna, (), Fastighets- ägarna , Föreningen Energirådgivare, riges regionala energikontor, , , , , Samverkansforum för statliga byggherrar, Sveriges Bostadsrättsföreningars (), , , , Svensk Teknik & Design, Svenska Byggbranschens Utvecklingsfond, , Allmän- nyttiga Bostadsföretag (), Konsumenter i samverkan, Konsumentråd, , Världsnaturfonden WWF och WSP Environmental. energieffektivisering i byggnader (M2005/4831/Bo) I miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö finns ett delmål om att miljö- belastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler ska minska och vara lägre 2010 än 1995. Detta ska bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska samt att andelen energi från förnybara källor ökar. Tillsammans uppgick den uppvärmda arean i permanent använda bo- städer och lokalbyggnader till knappt . uppgick nettoenergianvändningen i dessa till . av totala slutliga energianvändning. av nettoenergin (inklusive el) användes till uppvärmningsändamål. Resterande användes till hushållsel, fastighetsel och driftel. Av utredning framgår att det finns olika energieffektiviser- ingspotentialer för bebyggelsen beroende på hur man gör beräkningarna och vilka grundläggande bedömningar och kriterier som ligger bakom. De tekniska åtgärder som kan vara av intresse för att effektivisera nettovärme- och varmvattenanvändningen respektive hushålls- och fast- ighets-/driftel kan medföra risker och konsekvenser för inomhusmiljön, kulturvärdet eller byggnadernas funktion. Man måste därför närma sig åtgärderna både utifrån energipotential och helhetsperspektiv. Enligt ver- kets uppfattning finns det inga enskilda tekniska åtgärder som man kan säga generellt är mer lämpliga än andra. För varje objekt bör därför ett samordnat åtgärdspaket tas fram. Energieffektiviseringsåtgärder är oftast lönsamma såväl för samhället som för enskilda fastighetsägare. Många åtgärder är till och med lön- samma på kort sikt. Det saknas därför enligt uppfattning motiv för staten att ge ekonomiska stöd till enskilda åtgärder. I stället lämnar verket förslag till nya och fortsatta stöd som bl.a. syftar till att öka kunskapsnivån om byggnaders funktion ur energi-, inomhusmiljö- och kulturmiljösynpunkt. De kommande energideklarationerna ska verka parallellt. presenterar också ett Bygg bättre än BBR-stöd som förväntas bli teknikdrivande. Bygglagstiftningen är naturligtvis av central betydelse när det gäller energieffektivisering. Det är dock komplicerat att ändra i reglerna, inte minst då det gäller regler som tar sikte på den befintliga bebyggelsen. Flera förändringar föreslås i författningarna. Beträffande nybyggnad anser att Byggnadsverksförordningen bör ändras så att verket kontinuerligt kan se över och vid be- hov ändra kravnivån för energihushållning i byggreglerna. När det gäller den befintliga bebyggelsen bör en ny bestämmelse tas in i så att bygganmälan krävs för utbyte av material i klimatskärmen i större omfattning. Även Byggnadsverkslagen föreslås få en ny bestämmelse med innebörd att kraven vid ändring ska gälla vid utbyte av material i klimatskärmen i större omfattning. Vid den obligato- riska ventilationskontrollen föreslås att krav ska ställas på genomgång av möjliga energieffektiviseringsåtgärder. kommer även att inleda en översyn av verkets ändringsråd (BÄR) i syfte att bl.a. undersöka om hela eller delar är lämpliga att bli föreskrifter. Utöver detta föreslås inom ramen för tillsyn och kontroll att personer som certifieras att utföra energideklarationer (förutsatt att får ett bemyndigande att skriva sådana regler) även ska kunna bli certifie- rade fristående skakkunniga kontrollanter på energiområdet. De allmänna råden i Boken om lov, tillsyn och kontroll ska också kompletteras i de delar som rör bygganmälans innehåll och närmare om projektbeskrivning samt energidokumentation. kommer att se över om skrivningarna i de allmänna råden om byggsamråd och kontrollplan behöver kompletteras såvitt gäller energi och till energi viktigt kopplade frågor, som inomhusmiljö. anser vidare att individuell mätning av värme och varmvatten bör möjliggöras genom att Byggnadsverksförordningen ändras så att det vid nybyggnad krävs att byggnader som inrymmer bostäder ska förses med system för individuell mätning av värme och varmvatten. Verket föreslår inga åtgärder beträffande mätning i befintlig bebyggelse. Där- emot beskriver rapporten för- och nackdelar samt visar hur ett eventuellt stöd skulle kunna utformas. lämnar inom ramen för uppdraget även synpunkter på den framtida hanteringen av befintliga stöd och bidrag som rör energifrågor i bebyggelsen samt på informativa styrmedel. utredning om energieffektivisering i byggnader (M2005/4831/Bo) , Kammarrätten i , , , , , Statskontoret, Statis- tiska centralbyrån (SCB), , , , i (IIIEE), Chal- mers tekniska högskola, SLU , , , , , Forsknings- rådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS), Ban- verket, , , Verket för näringslivsutveckling, Provnings och (), , , kommun, kommun, Kungs- backa kommun, kommun, Kommuner och Landsting, , , , , Svensk Fjärrvärme, , , , , Byggsektorns Innovationscentrum, Byggsektorns Kretsloppsråd, Sve- riges byggnadsingenjörers riksförbund (SBR), Akademiska hus, Jern- husen, Specialfastigheter, , , , Elforsk, Byggindustrier, VVS Installatörerna, Elektriska In- stallatörsorganisationen (EIO), Fastighetsägarna , Föreningen Energirådgivare, energikontor, , , det, , Samverkansforum för statliga byggherrar, Bo- stadsrättsCentrum (SBC), , Svensk Teknik & Design, Svenska Byggbranschens Utvecklingsfond, Allmän- nyttiga Bostadsföretag (), Konsumenter i samverkan, Konsumentråd, , Världsnaturfonden (WWF) och WSP Environmental. Förslag till lag om energideklaration för byggnader Härigenom föreskrivs1 följande. Lagens syfte och tillämpningsområde 1 § Lagens syfte är att främja en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö i byggnader. 2 § Lagen skall tillämpas på byggnader för vilka energi används i syfte att påverka byggnadernas inomhusklimat. 3 § I denna lag avses med energiprestanda: den mängd energi som behöver användas i en bygg- nad för att uppfylla de behov som är knutna till ett normalt bruk av bygg- naden , oberoende expert: en person som enligt denna lag och föreskrifter som meddelats med stöd av lagen är oberoende från sin uppdragsgivare och har särskild sakkunskap om energianvändning och inomhusmiljö i bygg- nader, och tillsynsmyndighet: den eller de kommunala nämnder som fullgör kom- munens uppgifter inom plan- och byggväsendet. Skyldighet att energideklarera byggnader 4 § Den som för egen räkning uppför eller låter uppföra en byggnad skall se till att det finns en energideklaration för byggnaden. 5 § Den som äger en byggnad skall se till att det för byggnaden alltid finns en energideklaration som inte är äldre än tio år 1.om byggnaden är indelad som specialbyggnad enligt 2 kap. 2 § fas- tighetstaxeringslagen (1979:1152) och har en total användbar golvarea som är större än , eller 2.om byggnaden eller en del av byggnaden upplåts med nyttjanderätt. 6 § När en byggnad eller en andel i en byggnad säljs, skall den som äger byggnaden se till att det för byggnaden finns en energideklaration som vid försäljningstidpunkten inte är äldre än . 1 Jfr och rådets direktiv /91/EG av om byggnaders energiprestanda (EGT L, , s. 65, Celex 32002L0091). Undantag från skyldigheten att energideklarera byggnader 7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från skyldigheterna i 46 §§. Besiktning av en befintlig byggnad 8 § Innan en energideklaration upprättas för en befintlig byggnad skall byggnadens ägare se till att byggnaden besiktigas på det sätt som behövs för att en deklaration skall kunna upprättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om besiktningens omfattning. 9 § I en energideklaration skall anges 1.en uppgift om byggnadens energiprestanda, 2.om obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystemet har utförts 3.om radonmätning har utförts i byggnaden, 4.om byggnadens energiprestanda kan förbättras med beaktande av en god inomhusmiljö och, om så är fallet, rekommendationer om kostnads- effektiva åtgärder för att förbättra byggnadens energiprestanda, och 5.referensvärden, som gör det möjligt för konsumenter att bedöma byggnadens energiprestanda och att jämföra byggnadens energiprestanda med andra byggnaders. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om hur en energiprestanda enligt första stycket 1 skall fastställas, vilka referensvärden som skall användas enligt första stycket 5 och vilka uppgifter som utöver första stycket 15 skall lämnas i en deklaration. 10 § Om det i en byggnad finns ett luftkonditioneringssystem med en effekt som är högre än , som huvudsakligen drivs med elektri- citet, skall det i en energideklaration anges 1.uppgifter om systemets energieffektivitet och systemets storlek i förhållande till behovet av kyla i byggnaden, och 2.om en effektivare energianvändning kan uppnås i systemet eller ge- nom att systemet ersätts med ett annat system eller en annan metod att kyla byggnaden. Besiktning av luftkonditioneringssystem i vissa fall 11 § Om en byggnad inte skall energideklareras enligt 5 eller 7 §, men det finns ett sådant luftkonditioneringssystem i byggnaden som anges i 10 §, skall byggnadens ägare se till att systemet regelbundet besiktigas på det sätt som behövs för de uppgifter som anges i 10 § 1 och 2 och att sådana uppgifter antecknas i ett besiktningsprotokoll. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela närmare föreskrifter om besiktningsintervall och om besiktningens omfattning. 12 § Den som enligt 4, 5, 6, eller 11 § första stycket ser till att det finns en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll skall utse en oberoen- de expert, som gör besiktningen enligt 8 eller 11 § och därefter upprättar en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om de krav i fråga om sakkunskap och oberoende som skall ställas på en oberoende expert. 13 § Den som äger en byggnad skall se till att den energideklaration som senast har upprättats för byggnaden är tillgänglig 1.på en för allmänheten väl synlig och framträdande plats i bygg- naden, om den är en sådan byggnad som anges i 5 § 1, eller 2.på en väl synlig plats i byggnaden, om den är en sådan byggnad som anges i 5 § 2. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om att en energideklaration får placeras på en annan plats i en byggnad eller i anslutning till en byggnad. 14 § Har den som säljer en byggnad eller en andel i en byggnad, trots köparens begäran, underlåtit att fullgöra sin skyldighet enligt 6 § får köparen, senast efter sitt tillträde till byggnaden, låta upp- rätta en energideklaration på säljarens bekostnad. Överlämnade av energideklarationer och besiktningsprotokoll till 15 § Den som enligt 4, 5, 6 eller 11 § första stycket ser till att det finns en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll eller den som enligt 14 § låter upprätta en energideklaration skall se till att ett exemplar av deklarationen eller protokollet lämnas till . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om elektronisk överföring av energideklarationer och besiktningsprotokoll. 16 § skall föra ett register över de energideklarationer och besiktningsprotokoll som lämnats till verket enligt 15 §. 17 § är personuppgiftsansvarigt för behandlingen av person- uppgifter i energideklarationsregistret. 18 § Uppgifterna i energideklarationsregistret får behandlas för 1. framtagande av statistik, 3.uppföljning och utvärdering av energianvändningen och inomhus- miljön i bebyggelsen, 5.annan allmän eller enskild verksamhet där information om bygg- nader och deras energiprestanda och inomhusmiljö utgör underlag för bedömningar och beslut. 19 § Regeringen får meddela föreskrifter om 1.vilka uppgifter som får registreras i energideklarationsregistret, 2.urval och bearbetningar av personuppgifter, 3.utlämnande på medium för automatiserad behandling, och 4.direktåtkomst till registret. 20 § Om personuppgifter behandlas i strid med denna lag eller i strid med föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, tillämpas bestämmel- serna om rättelse i personuppgiftslagen (1998:204). 21 § Den som lider skada på grund av ett tekniskt fel i energideklara- tionsregistret har rätt till ersättning av staten. Ersättningen skall sättas ned med skäligt belopp eller helt falla bort, om den skadelidande har medverkat till skadan genom att utan skälig anledning ha låtit bli att vidta åtgärder för att bevara sin rätt eller om den skadelidande på något annan sätt har medverkat till skadan genom eget vållande. I ärenden om ersättning företräds staten av den myndighet som regeringen bestämmer. 22 § Utöver vad som följer av 21 § gäller bestämmelserna i personupp- giftslagen (1998:204) om skadestånd vid behandling av personuppgifter enligt denna lag eller de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. 23 § Den som för egen räkning uppför eller låter uppföra en byggnad med en total användbar golvarea som är större än skall innan byggnadsarbetena påbörjas låta utreda alternativa energiför- sörjningssystem för byggnaden och redovisa om sådana system är tek- niskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbara för byggnaden. Redo- visningen skall lämnas till tillsynsmyndigheten. 24 § Den eller de kommunala nämnder som fullgör kommunens upp- gifter inom plan- och byggväsendet skall utöva tillsyn över att den som äger en byggnad fullgör en sådan skyldighet som anges i 11 § första stycket eller 13 §. får meddela de förelägganden som behövs för att ägaren till en byggnad skall fullgöra en sådan skyldighet som anges i § första stycket eller 13 §. Ett föreläggande får förenas med vite. har rätt att få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen som omfattas av tillsynen, dock inte bostäder. § En tillsynsmyndighets beslut om föreläggande som förenats med vite enligt 25 § första stycket och beslut om rättelse enligt 20 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Byggnader som vid lagens ikraftträdande omfattas av bestämmelsen i5 § 1 skall vara energideklarerade . 3.Byggnader som vid lagens ikraftträdande omfattas av bestämmelsen i5 § 2 och som är flerbostadshus skall vara energideklarerade . 4.Byggnader som avses i 5 § 2 och som inte är flerbostadshus skall energideklareras första gången efter . 5.Byggnader som avses i 4 eller 6 § skall energideklareras första gången efter . 6.Luftkonditioneringssystem som avses i 11 § första stycket skall be- siktigas första gången efter . 7.För byggnader under uppförande skall skyldig- heten enligt 4 § inte gälla om bygganmälan gjorts före . 8.För byggnader under uppförande skall skyldig- heten enligt 23 § inte gälla om bygganmälan gjorts före . Om det krävs en sådan byggfels- försäkring eller ett sådant färdig- ställandeskydd som avses i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m., får byggnadsarbetena inte påbörjas förrän bevis om försäkringen respektive färdig- ställandeskyddet har visats upp för . Motsvarande gäller, om det krävs ett besked om skyddsrum enligt 6 kap. 8 § lagen (1994:1720) om civilt försvar. 2005/06:145 Bilaga 12 Förslag till lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 12 § (1987:10) skall ha följande lydelse. Byggnadsarbetena får inte påbörjas 1. om det krävs en sådan bygg- felsförsäkring eller ett sådant fär- digställandeskydd som avses i lagen (1993:320) om byggfelsför- säkring m.m., förrän ett bevis om försäkringen respektive färdigstäl- landeskyddet har visats upp för , 2. om det krävs ett besked om skyddsrum enligt 6 kap. 8 § lagen (1994:1720) om civilt försvar, för- rän ett bevis om beskedet har vi- sats upp för , eller, 3. om det krävs en redovisning av alternativa energiförsörjnings- system enligt 23 § lagen (2006:000) om energideklaration för byggnader, förrän redovis- ningen har visats upp för bygg- nadsnämnden. I de fall en rivningsplan skall finnas enligt 4 §, får rivningsarbetena inte påbörjas förrän godkänt rivningsplanen. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2000:770. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , regeringsrådet Energi- och inomhusmiljödeklaration för byggnader Enligt en lagrådsremiss (Miljö- och samhällsbyggnadsde- partementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över för- 1. lag om energideklaration för byggnader, och 2. lag om ändring i (1987:10). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om energideklaration för byggnader I paragrafen föreslås att den som för egen räkning uppför eller låter upp- föra en byggnad med en total användbar golvarea som är större än 1 000 kvadratmeter, innan byggnadsarbetena påbörjas, skall låta utreda alterna- tiva energiförsörjningssystem för byggnaden samt lämna en redovisning av resultatet av utredningen till tillsynsmyndigheten. Bestämmelser om byggande och krav på byggnader och byggnadsverk finns framför allt i (1987:10), lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. och i samt i förordningar och myndighetsföreskrifter som har meddelats med stöd av Bestämmelserna i den nu föreslagna lagen syftar till att främja en effek- tiv energianvändning och en god inomhusmiljö i byggnader. därför på att energideklarationer skall upprättas för byggnader av olika Enligt Lagrådets mening hör de föreslagna bestämmelserna sakligt sett närmast hemma i . Av lagrådsremissen (s. 28) fram- går att alternativet att inarbeta bestämmelserna i plan- och bygglagstift- ningen har övervägts. Valet föll emellertid på en separat lag. mindre lämpligt att nu ändra i och lagen om tek- niska egenskapskrav på byggnadsverk, eftersom de är föremål för översyn. Lagrådet kan konstatera att i lagrådsremissen före- slås en ändring i 9 kap. 12 § . Ändringen har ett nära samband med kraven i 23 § i den separata lagen, om att byggherren innan byggnadsarbetena påbörjas skall utreda och redovisa alternativa energi- försörjningssystem för byggnaden. Lagrådet föreslår mot bakgrund av det anförda att kraven i 23 § inarbetas i . ordar Lagrådet att det på nytt i lämpligt sammanhang övervägs att i integrera även övriga bestämmelser i det framlagda för- slaget. Enligt förslaget i 25 § får tillsynsmyndigheten meddela de förelägganden som behövs för att ägaren till en byggnad skall fullgöra en sådan skyldig- het som anges i 11 § första stycket (besiktning av luftkonditionerings- system) eller 13 § (se till att energideklaration är tillgänglig). Vidare skall en tillsynsmyndighet ha rätt att få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen som omfattas av tillsynen, dock inte bostäder. Av den föreslagna paragrafen följer att tillsynsmyndigheten skall, mot den enskildes vilja, få bereda sig tillträde till dennes lokaler om det i dessa finns ett sådant luftkonditioneringssystem som avses i 11 § första stycket. Lagrådet, som noterar att bostäder har undantagits från tillsyns- myndighetens tillträdesrätt, ifrågasätter om intresset av att med tvång få tillträde till en enskilds lokaler för att kontrollera ett luftkonditionerings- system kan anses väga så tungt att intresset av att respektera den enskil- des vilja skall få vika. Enligt 2 kap. 6 § regeringsformen är varje medborgare skyddad mot husrannsakan och liknande intrång. Någon närmare definition av begrep- pet husrannsakan ges inte i regeringsformen, men enligt lagmotiven an- vänds uttrycket för att beteckna varje av myndighet företagen undersök- ning av hus, rum eller slutet förvaringsställe oavsett syftet med undersök- ningen (jfr prop. 1973:90 s. 246). Skyddet mot husrannsakan kan begrän- sas genom lag, men för sådan lagstiftning gäller de särskilda reglerna i 2 kap. 12 § regeringsformen. Detta innebär bl.a. att begränsningen får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbart i ett demo- kratiskt samhälle och aldrig får gå utöver det ändamål som har föranlett den. Av lagrådsremissen framgår inte närmare varför en tillsynsmyndighet mot den enskildes vilja behöver få tillträde till en lokal där den enskilde har ett luftkonditioneringssystem. I lagförslaget finns genom 11 § första stycket ett krav på byggnadens ägare att denne skall se till att luftkon- ditioneringssystemet besiktigas regelbundet. Vidare framgår av 25 § första stycket att tillsynsmyndigheten får meddela de förelägganden som behövs för att ägaren till en byggnad skall fullgöra en sådan skyldighet som avses i 11 § första stycket samt att föreläggandet får förenas med vite.