prop · GT031d9 · 2006-01-01 00:00:00 — Detta underlättar deras resande till arbetsplatser och marknader och krediten bidrar därmed till uppfyllande av det övergripande målet för utvecklingssamarbetet. Regeringen har genom stödet till enskilda organisationer bidragit till ett livskraftigt och demokratiskt civilt samhälle i samarbetsländerna. Metoden att initiera utvecklingsinsatser tillsammans med svenska enskilda organisationer och lokala samarbetsparter har inneburit att samarbetsländernas strategier för fattigdomsminskning har blivit bättre förankrade i det civila samhället. Stödet innebär också att underlättar för fattiga och marginaliserade människor att organisera sig vilket stärker utvecklingen av en demokratisk stat. Parallellt bidrar utbytet mellan svenska och lokala enskilda organisationer till att stärka kunskapen och därmed förståelsen för hur bistånd fungerar även i . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Information är en del Sida ska bidra till att öka intresset för och kunskapen och debatten om utvecklingssamarbete. Informationsarbetet ska bidra till uppfyllandet av millenniemålen. Information om millenniemålen ökar insikten om och engagemanget för att de ska uppnås och skapar därmed handlingsutrymme för politiker att genomföra de åtgärder som behövs. I huvudsak har informationsarbetet varit mycket lyckat. Kunskapen om och stödet för den svenska biståndspolitiken är internationellt sett mycket stor, vilket också lyftes fram i /DAC:s granskning av svenskt bistånd. av svenska folket tycker fortfarande att det är viktigt att bidrar till utvecklingen i fattiga länder. Arbetet för fred och ökad säkerhet får hög prioritet av svenskarna som ett sätt att minska fattigdomen i världen. Nästan lika högt prioriteras insatser för att fattiga länder ska ha rättvisa handelsvillkor. Detta bäddar för en förståelse hos svenska folket för tankarna i den nya politiken för global utveckling. har stödet för biståndets omfattning stadigt vuxit i opinionsundersökningar, med undantag för åren 03-04. Efter tsunamikatastrofen ökade stödet radikalt och har inte varit så stort . anser nu att biståndet är lagom stort eller bör öka. Andelen som helt vill slopa det statliga biståndet är den lägsta . Världens chans ett millenniemålsprojekt Det övergripande målet för projektet är att bidra till att millenniemålen uppnås. Delmål för projektet är att hålla millenniemålen på agendan i svensk politik och debatt , att ge nyckelgrupper kunskap om millenniemålen samt att skapa kunskap och samarbete för att målen ska kunna nås även internationellt och globalt. Att lyfta in millenniemålen i olika styrdokument, policy- och positionspapper har varit ett sätt att arbeta för att bidra till uppfyllandet av målen. I förankringsarbetet har politik för global utveckling använts som ett argument för en samstämmig politik för att uppfylla millenniemålen. Medietäckningen av målen låg 2003 på drygt ett hundratal artiklar, vilket mer än fördubblades . visade Sidas Sifomätning om svenska folkets kännedom om millenniemålen , att av svenska folket hade kännedom om målen. Arbetet i projektet har resulterat i stöd från och en bred samverkan med företag och offentliga aktörer. Hiv/aids en global katastrofsituation med långsiktiga effekter Den särskilda satsningen på hiv/aids har fått ett positivt genomslag i internationella arbete och har resulterat i en högre medvetenhet inom den svenska biståndsadministrationen om sjukdomens negativa effekter för såväl individen som de värst drabbade ländernas ekonomiska och sociala utveckling. Hiv/aids har kommit att bli en mycket viktig del av det bilaterala samarbetet med många länder, både i genomförandet och i policydialogen. har ökade engagemang på hiv/aids området bidragit till ett effektivare samarbete kring hiv/aids internationellt. Hiv/aids-ambassadörens verksamhet omfattar såväl ett aktivt deltagande i det internationella mer systemövergripande arbetet som svenskt bilateralt arbete på landnivå. Satsningen på hiv/aids innebar väsentligt ökade ekonomiska bidrag till stöd för de multilaterala organisationer som direkt arbetar mot pandemin. Hiv/aids är exempel på en utmaning som inte kan lösas enbart genom bilateralt samarbete utan som kräver internationellt samarbete. Således fick t.ex. en kraftig höjning av sitt basbidrag samt kompletterande stöd till det särskilda arbetet med kvinnor och aids inom ramen för Global Coalition on Women and Aids. Därutöver har lämnat ett helt nytt bidrag till () hiv/aids-arbete, framför allt med det s.k. 3 by 5-initiativet (syftande till att ge 3 miljoner människor i fattiga länder tillgång till bromsmediciner mot aids vid utgången av 2005). ökade också sitt stöd till forskning om hiv/aids. I tillägg till de program som finansieras via Sida gavs extra stöd till forskning om vacci- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ner mot hiv och om s.k. mikrobicider. Detta skedde genom stöd till (), International Partnership on Microbicides (IPM) och i . Inom Globala fonden mot aids, tbc och malaria (GFATM) har spelat en mycket aktiv roll som styrelseledamot och ökade sitt ekonomiska bidrag till fonden . Fonden har kommit att bli den mest betydelsefulla enskilda finansieringskällan för hiv/aids. har tillsammans med , , och understrukit att det arbete som sker genom Global Fonden måste vara del av en större helhet där olika aktörers komparativa fördelar utnyttjas. De beslut om bidrag som tagits av Globala innebär stöd till 310 program i 127 länder till ett sammanlagt värde av . Dessa program förväntas leda till att 1,6 miljoner aids-sjuka kommer att få tillgång till bromsmediciner och att 52 miljoner människor nås av frivillig hiv-testning och rådgivning. Mer än en miljon föräldralösa barn ska genom programmen få utbildning, hälsovård och omvårdnad. De uppföljningar och utvärderingar som gjorts av program finansierade av Globala Fonden visar att av projekten når eller överträffar uppsatta mål. Stärkt arbete för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) har framför allt inriktats mot en ökad svensk profilering av sakfrågan i internationella sammanhang och ett ökat finansiellt stöd till organisationer som arbetar med SRHR. Den särskilda satsningen på att öka fattiga människors möjlighet till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har bl.a. resulterat i: en starkare och tydligare svensk SRHR- politik ökad uppmärksamhet för dessa frågor i bland allmänhet och medier utveckling och uppnående av millenniemålen starkare EU-stöd i rådslutsatser för genomförande av Kairoagendan med koppling till millenniemålen. utökade kontakter med regionala och globala aktörer inklusive enskilda organisationer, och regionalbanker. ökat svenskt finansiellt stöd till WHO, IPPF och UNFPA, för deras SRHR- arbete. Arbetet med SRHR handlar till stor del om att föra fram kravet och budskapet om alla människors rätt till sexuell och reproduktiv hälsa. Ett exempel på detta är dåvarande jämställdhetsminister uppmärksammade tal under högtidlighållandet av FN:s internationella konferens om befolkning och utveckling (ICPD) i generalförsamlingen , där hon bl.a. tog upp kvinnors rätt till sin egen kropp och HBT-frågor. Ett annat exempel är biståndsminister debattartikel om kvinnors brist på sexuell och reproduktiv hälsa i världen, som skrevs tillsammans med chefen för (), Thoraya Obaid. För att uppmärksamma tioårsjubileet av ICPD fick 2004 i uppdrag att ta fram ett material som sammanfattar de viktigaste frågorna i handlingsplanen från , samt två specifika underlag avseende hiv/aids och mödradödlighet, dvs. två av millenniemålen. I samband med lanseringen av dessa genomförde tre seminarier. Dessa ledde till ökad kunskap och förbättrad dialog mellan framför allt UD, civila samhället och . Lathunden , som på ett lättförståligt sätt förklarar frågor om SRHR, har distribuerats till alla svenska ambassader och utgör ett viktigt redskap för att öka kunskapen och förstålelsen för frågorna. har mer än dubblerat sitt stöd till UNFPA, som är det FN- organ som främst är ansvarigt för att följa upp framställning och spridande av inforhandlingsprogrammet från ICPD. ökat samarbete såväl med likasinnade givarländer som med mottagarländer ökad medvetenhet om länkarna mellan SRHR, jämställdhet, ekonomisk och social det ökade svenska bidraget är att ytterligare 25 miljoner kvinnor kan ges preventivmedel vilket i sin tur bedöms resultera i att antalet oönskade graviditeter minskas med drygt 9 miljoner på årsbasis. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 med att har ökat sitt stöd till UNFPA har ett arbete med att förmå andra givare att axla sin del av finansieringen givit positivt resultat. har i enlighet med den svenska UNFPA-strategin för 20022005 drivit ett brett synsätt på befolkning och utveckling. Svenska prioriteringar får gott genomslag i styrelsearbetet och har fått gehör för kravet på att organisationen ska bli mer resultatinriktad. Sammantaget har detta medverkat till att stärka arbetet med SRHR globalt, regionalt och nationellt och att Kairoagendan har kunnat återbekräftas i samband med tioårsuppföljningen av konferensen. Med syfte att även uppmärksamma SRHR som ett medel för att skapa ekonomisk och social utveckling driver regeringen under innevarande år SRHR som en rättighets- och fattigdomsfråga i det förberedande arbetet inför . Ett erkännande av SRHR som en central utvecklingsfråga i toppmötets deklaration förväntas leda till att SRHR på ett tydligare sätt blir en del av länders fattigdomsstrategier. Som ett led i detta arbete arrangerade och UNFPA gemensamt två internationella möten i under temat fattigdom och SRHR. Under denna process formulerades ett argumentationspapper där fakta om kopplingen mellan SRHR och ekonomisk och social utveckling lyfts fram. bjöd och UNFPA in till ett högnivåmöte på samma tema. Deltagarna, finans- och hälsoministrar, FN- systemet, utvecklingsbankerna, civila samhället och enskilda experter, antog en deklaration under namnet Call to Action där parterna, även deltagare från länder med en mer restriktiv syn på frågorna, åtog sig att arbeta för att öka investeringarna i reproduktiv hälsa och rättigheter. Högnivåmötet resulterade i förbättrad förståelse för kopplingen mellan SRHR och fattigdom och ökad uppmärksamhet i svensk media. Som uppföljning till högnivåmötet arrangerade UNFPA och ett möte under ECOSOC 2005, som resulterade i att åtagandena i Call to Action uppmärksammades av högnivådeltagare i och samlade på så sätt politisk stöd för frågorna inför . Inom ramen för EU:s utvecklingssamarbete och gemenskapssamarbetet för hiv/aids har tillsammans med likasinnade framgångsrikt verkat för att inkludera SRHR i de rådslutsatser om toppmötet och EU:s hiv/aids-arbete som antagits . Den särskilda satsningen på SRHR beräknas avslutas med ett antagande av en policy för frågorna. Den särskilda satsningen på narkotikaområdet resulterade i ökat ekonomiskt stöd till för bekämpning av narkotika (UNODC) med från 35,5 miljoner till . Dessutom övertog ordförandeskapet i den s.k. Major i inom ramen för FN:s och har därmed intensifierat policydialog i frågan gentemot UNODC och övriga givare. har inom även fortsatt att tillsammans med vissa andra länder försöka få till stånd en säkrare finansiering av UNODC:s arbete på narkotikaområdet genom att förmå andra länder att lämna obundna bidrag till UNODC:s verksamhet på narkotikaområdet. har kommit att spela en allt starkare roll inom detta område. Den särskilda satsningen resulterade även i en breddning av stödet till UNODC genom bidrag till organisationens gren för brottsbekämpning CICP () gällande bekämpning av människohandel i och i . Sidas mångåriga stöd till enskilda organisationer på narkotikaområdet gav flera positiva resultat och en generell ökning av medel . Programmet för drogprevention i genom har exempelvis bidragit till att minska produktion och missbruk av narkotika, och har även minskat spridningen av hiv/aids hos ursprungsbefolkningarna i regionen. Uppföljning av det media- och ungdomsinriktade narkotikapreventionsstödet () i resulterade i en replikering av programmet i andra länder i regionen och är nu utformat som ett bredare regionalt program. Satsningen på att förstärka länkarna mellan narkotika, hiv/aids, SRHR och brottsrelaterad verksamhet som människohandel, gav upphov till ett flertal studier och kartläggningsinsatser; bla på människohandelsområdet. En innovativ satsning på livsstilsfrågor och ungdomar resulte- rade i ett stöd till MTVs kampanj Staying där länkarna mellan narkotika, hiv och SRHR tydliggörs. Ett nytt stöd till International HIV/beslutades dessutom för förstärkning av arbetet med att bekämpa den missbruksrelaterade spridningen av hiv/aids. Den särskilda satsningen på narkotikaområdet resulterade även i ökad intern kompetens och resursbasförstärkning inom Sida och flera samarbetsorganisationer, samt i en ökad medvetenhet på de svenska ambassaderna kring narkotika som utvecklingshinder. Konflikthantering, konfliktförebyggande, gemensam säkerhet och fredsbyggande har stärkt sin roll som aktör och finansiär inom området konflikthantering. Stödet riktas bl.a. till ett antal världsledande institutioner verksamma inom policyutveckling, konfliktlösning (bl.a. dialogfrämjande och utveckling), fredskonsolidering och kapacitetsuppbyggnad. Flera insatser syftar till att stärka FN:s och regionala organisationers kapacitet inom området konflikthantering. I den övergående fasen mellan våldsam konflikt och långsiktigt utvecklingssamarbete är behovet av snabba insatser stort och ibland avgörande för den fortsatta fredsutvecklingen i landet i frågat. har överlag förbättrat sin kapacitet att snabbt lämna bidrag till konflikthanterande och konfliktförebyggande insatser till framför allt FN men också EU-insatser. Regeringen har genom deltagande med svenska poliser bidragit med en hög kompetensnivå till internationella fredsfrämjande insatser. Reformering av polisväsendet och övriga delar av rättsväsendet har fått en alltmer framträdande roll. Som komplement till svenska militära och polisiära resurser i internationell fredsbevarandetjänst stödjer processer för avväpning, demobilisering och återanpassning av före detta soldater liksom rättssäkerhetsinsatser och säkerhetsfrämjande initiativ genom UD:s samarbetsorganisationer. Som exempel kan nämnas stöd till () utbildning av irakiska jurister. Ett arbete har bedrivits för att med berörda myndigheter försöka säkerställa att svenskt stöd till länder eller regioner, där så påkallats, baseras på en sammanhållen syn på fred och utveckling. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Ansträngningar har gjorts för att identifiera bakomliggande strukturella orsaker för vad som främjar fred och säkerhet. Arbetet med att följa upp och genomföra FN:s säkerhetsrådets resolution om kvinnor, fred och säkerhet har intensifierats. En interdepartemental arbetsgrupp tillsattes för att stödja och systematisera arbetet. har varit drivande när det gäller fredsfrämjande insatserna och kopplingar till resolutionen i och under avväpnings- och demobiliseringsprocessen. UD och Sida ingår tillsammans i ett nätverk av myndigheter och organisationer som 2004 slutförde ett arbete med en rekommenderad uppförandekod för all svensk personal i internationella uppdrag. Uppförandekoden är baserad på uppmaningen i resolution och är ett led i det svenska arbetet med att bekämpa sexuellt utnyttjande, våld mot och handel med kvinnor och barn i konflikt- och i post-konflikt situationer. har också bidragit till FN:s avdelning för fredsbevarande insatser (DPKO) och dess arbete med jämställdhetsintegrering, vilket har möjliggjort att en fältmanual för fredsbevarande operationer tagits fram. Regeringen har genom stärkt samstämmigheten i svenska krishanterings- och fredsinsatser och det svenska kunnandet i det internationella samarbetet på området. Akademins samordningsroll svarar på det ökade behovet av samverkan och samordning inför och under internationella fredsinsatser. Arbetet med den särskilda satsningen på sysselsättning och arbetsmarknad har inletts , vilket gör det svårt att redovisa några tydliga resultat. UD och Sida har gemensamt gjort en översyn av hur arbetsmarknadspolitik kan användas för att minska fattigdomen och hur arbetsmarknadsfrågor kan lyftas på den internationella dagordningen för fattigdomsbekämpning. Ett internationellt expertseminarium arrangerades för att lägga grunden för regeringens satsning i dessa frågor. Slutsatserna från mötet kommer att tas upp vid en konferens och ligga till grund för den särskilda satsningen 2006. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Det svenska biståndets andel av BNI har fortsatt att öka. som antalet insatser som Sida genomför har minskat gäller det motsatta förhållandet för UD. Under har regeringen påbörjat arbetet med att genomföra politiken för global utveckling i enlighet med beslut. Flera viktiga åtgärder har vidtagits vilka förväntas öka effektiviteten i regeringens arbete med att bekämpa fattigdom. Ett viktigt steg inom det bilaterala området är t.ex. färdigställandet av riktlinjer för de nya samarbetsstrategierna. utnyttjar i hög grad andra aktörer för att genomföra den svenska politiken. Detta sker både genom andra bilaterala aktörer men också genom direkt basbudgetstöd och bidrag vilka kanaliseras via olika multilaterala aktörer, s.k. multi-bi bistånd. Politiken för global utveckling har fått stor uppmärksamhet internationellt, inte minst inom ramen för de ansträngningar som regeringen gjort för att förtydliga fattigdomsfokus i det svenska biståndet och för de ansträngningar som görs för att föra en samstämmig politik. /DAC konstaterar i sin granskning av det svenska biståndet att , med stöd i en innovativ utvecklingspolicy, har lyckats spela en långt större roll inom utvecklingssamarbetet än vad som kunde antas. Sammantaget bedömer regeringen att resultaten är mycket goda, att effektiviteten i biståndet har ökat och att styrningen steg för steg förstärks. Denna bild bekräftas i den granskning som /DAC genomförde av det svenska biståndet . Den kraftiga expansionen av utgiftsområdet har i viss mån begränsats av utgiftsbegränsningar vilket har inneburit en fortsatt ökning av anslagssparandet. har för Sida och lämnat revisionsberättelser utan invändning. har för lämnat revisionsberättelse med invändning med anledning av för sent inlämnad årsredovisning. Bristande rutiner i den interna kontrollen och styrningen bedöms vara anledningen till att årsredovisningen inlämnades ett annat datum än det som fastställts i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen har med anledning av den försenade årsredovisningen, vidtagit åtgärd i form av regeringsbeslut (UD2005/35506/GS). Akademin har i enlighet med regeringsbeslut inkommit med en redovisning av den interna styrningen och arbetsprocessen avseende upprättandet av årsredovisningen samt övergripande redovisning av myndighetens interna styrning och kontrollmekanismer. De vidtagna åtgärder som redovisas med anledning av regeringsbeslutet ger akademin en tydlig grund för den fortsatta verksamheten. Regeringen har förtroende för att akademin i sin fortsatta verksamhet nu har väl etablerade rutiner avseende den interna kontrollen samt att erforderliga kontrollmekanismer finns. lämnades rapporten via ambassader en granskning av UD och Sida i utvecklingssamarbetet (RiR 2004:10). Revisorerna gör en rad iakttagelser och lämnar rekommendationer som riktar sig till såväl regeringen som () och Sida. Åtgärder med anledning av de förvaltningsmässiga, organisatoriska och administrativa rekommendationerna för de integrerade utlandsmyndigheterna redovisas under avsnittet om utrikesförvaltningen i utgiftsområde 1 anslaget 90:5 m.m. Beträffande regeringens övergripande styrning av utvecklingssamarbetet lämnar revisorerna rekommendationer dels vad gäller landstrategiprocessen och dels för regleringsbrevet till Sida. För landstrategiprocessen lämnas rekommendationer beträffande olika aspekter av mål- och resultatstyrning. Regeringen beslutade (UD2005/24264 /GU) om nya riktlinjer för s.k. samarbetsstrategier. Samarbetsstrategierna, som ersätter de tidigare landstrategierna, ska vara styrande för allt utvecklingssamarbete med ett enskilt land eller region och också spegla åtgärder inom andra svenska politikområden. I de beslutade riktlinjerna finns en förstärkt betoning på styrning och uppföljning av samarbetet i alla delar av strategiprocessen. Avseende regleringsbrevet till Sida rekommenderar dels att mål formuleras för samtliga verksamhetsgrenar och dels att det övergripande återrapporteringskravet förtydligas. Bägge rekommendationerna har genomförts i Sidas regleringsbrev . förtydligade också UD det övergripande återrapporteringskravet . Vidare anser revisorerna att regeringen bör se över nuvarande system med förvaltnings- och sakanslag till Sida. Regeringen beslutade (UD2005/13054/GU) att uppdra åt Statskontoret att göra en översyn av styrningen och förvaltningen av utvecklingssamarbetet. I detta uppdrag ingår bl.a. att se över nuvarande system med förvaltnings- och sakanslag till Sida. Uppdraget ska slutredovisas . UD har därmed beträffande utvecklingssamarbetet inlett arbetet med att vidta nödvändiga åtgärder enligt revisorernas rekommendationer. För Sidas verksamhet rekommenderar revisorerna att myndigheten förbättrar sina metoder för att följa insatsportföljernas utveckling samt att genereringen av insatser tydligare blir ett led i den strategiska planeringen. Vidare rekommenderas Sida att säkerställa kopplingen mellan landplan och landstrategi samt att skapa en tydligare koppling mellan ambitioner i landstrategin och resurser i fält. Sida har i sin uppföljning instämt i dessa rekommendationer och myndigheten arbetar med att utveckla reviderade metoder för att följa utvecklingen och sammansättningen av insatsportföljerna. Sida utarbetar också en intern manual till de riktlinjer för samarbetsstrategier som regeringen beslutade om . rekommenderar att Sida redovisar resursåtgång och produktivitet i olika delar av biståndsprocessen. Vad gäller fältverksamheten rekommenderar revisionen att myndigheten jämför kostnader för olika alternativ i en ökad fältorientering av Sida. Revisorerna rekommenderar också att Sida skapar en bättre balans mellan resurser för administration och sakhandläggning i fält genom att förstärka controllerfunktionen vid större utlandsmyndigheter. Sida instämmer i samtliga dessa rekommendationer. Tidredovisning kommer att införas vid myndigheten vilket möjliggör redovisning av resursåtgång i olika dimensioner. Vad gäller bemanning vid utlandsmyndigheterna är Sidas principiella syn att ha en hög grad av fältorientering i syfte att nära samverka med samarbetspartners som att kostnadseffektiviteten ska prövas. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Revisorerna rekommenderar vidare att Sida bedömer hur partnerskapet utvecklas genom att införa indikatorer för hur relationen mellan mottagare och givare bör utvecklas i termer av ägarskap och transaktionskostnader. Sida konstaterar att inkluderar bedömning av ägarskap och att myndigheten fastställt riktlinjer för ett resultatbedömningssystem som inkluderar krav på bedömningar av såväl insatsens resultat som samarbetet i sig. Vidare ingår i de nya riktlinjerna för samarbetsstrategier bedömningar av förutsättningar för partnerskap och ägarskap som centrala element i analysen. Sammanfattningsvis har Sida vidtagit åtgärder i någon form avseende samtliga rekommendationer. antog världens ledare en dagordning för global utveckling, den s.k. millenniedeklarationen. Genom denna deklaration, millenniemålen och överenskommelserna vid den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i och Världstoppmötet om hållbar utveckling i , har en plattform för agerande för att nå en hållbar och rättvis utveckling i världen etablerats. Det övergripande millenniemålet är att halvera extrem fattigdom .