prop · GU031d10 · 2006-10-16 00:00:00 — 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Mål för politikområdet ......................................................................... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 12:2 Ersättningar och bostadskostnader ............................................. 12:3 Migrationspolitiska åtgärder ........................................................ 12:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden ...................................... 12:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden............... 12:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden........................................ 12:7 Utresor för avvisade och utvisade................................................ 3.7.812:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet..................................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Nya asylsökande 20032005 efter medborgarskap ................................................. Asylsökande 2005 efter medborgarskap och kön ................................................... Grunderna för beviljade tillstånd till flyktingar m.fl. 2005..................................... Handläggningstider hos och ........ Utgifter inom asylprocessen 20032005.................................................................. Asylärenden barn utan vårdnadshavare 2003-2005 .............................................. Kostnader för prövning av asylansökan................................................................... Antalet registrerade personer samt vistelsetiden i Asylsökandes deltagande i organiserad sysselsättning.......................................... Kostnader för mottagandet 20032005.................................................................. Ärendekategorier Besök och bosättning .................................................. Besök- och bosättningsärenden.............................................................................. Antal personer som fått sitt ärende avgjort vid , fördelat på Härledning av anslagsnivån 20072009, för 12:1 ..................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 12:2 Ersättningar och Härledning av anslagsnivån 20072009, för 12:3 Migrationspolitiska åtgärder .. Härledning av anslagsnivån 20072009,12:4 Domstolsprövning i Härledning av anslagsnivån 20072009, för 12:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden ............................................................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 12:6 Offentligt biträde i Härledning av anslagsnivån 20072009, för 12:7 Utresor för avvisade och Härledning av anslagsnivån 20072009, för 12:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar ............................................................... 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 12:9 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner de mål för Migrationspolitiken som regeringen föreslår och upphäver nuvarande mål för politikområdet (avsnitt 3.2), 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Migration enligt följande uppställning: 12:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden 12:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 12:7 Utresor för avvisade och utvisade 12:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utgiftsområdet består av politikområdet Migration. ingick även politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik och Minoritetspolitik i utgiftsområdet. Regeringen följer noga utvecklingen inom utgiftsområdet och noterar det ökade antalet asylsökande. Regeringen kommer härvidlag att fatta de beslut som är nödvändiga för att uppnå en migrationsprocess i balans och återkommer vid behov till med ytterligare förslag. Förändringen 2007 av ramen för utgiftsområdet i jämförelse med migrationspolitikens del av utgiftsområdet beror främst på en tillfällig ändring av utlänningslagen (1989:529). Lagändringen, som trädde i kraft och gällde till , innebar att ex officio eller efter ansökan skulle ompröva lagakraftvunna avvisnings- och utvisningsbeslut som inte verkställts. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 8 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Det budgetförslag som lämnas till har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik inte har varit möjlig. Regeringen kan därför på tilläggsbudget behöva återkomma till med ytterligare förslag som påverkar . Migrationspolitiken omfattar frågor som rör migration till och från vårt land, flyktingpolitiken inklusive mottagande av asylsökande samt utlänningars rätt att vistas i . Politikområdet består av verksamhetsområdena: asyl, besök och bosättning, svenskt medborgarskap samt ny processordning. Inom politikområdet ingår även deltagande i EU-samarbetet, internationellt samarbete i övrigt inom migrationsområdet samt att bidra till samstämmighet i politik för global utveckling (prop. 2002/03:122). är central förvaltningsmyndighet för verksamhet inom migrationsområdet och har därmed ett samordningsansvar för ärendeprocesserna gentemot utlandsmyndigheter och övriga berörda myndigheter, dvs. , migrationsdomstolarna, Migrationsöverdomstolen och Polisen. Utlandsmyndigheterna fattar beslut i flertalet ärenden om visering och i vissa ärenden om uppehållstillstånd efter delegation från . Utlandsmyndigheterna skall också uppmärksamma och analysera förändringar i omvärlden som kan påverka migrationen. Migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen har till uppgift att överpröva beslut enligt utlänningslagen (2005:716), lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap och lagen (1996:1620) om offentligt biträde. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 8 12:2 Ersättningar och bostadskostnader 12:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden 12:5 Kostnader vid domstolsprövning i 12:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 12:7 Utresor för avvisade och utvisade 12:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för Totalt för utgiftsområde 8 Totalt för politikområde Migrationspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Regeringens förslag: Målen för migrationspolitiken skall vara att värna asylrätten i och internationellt, upprätthålla en reglerad invandring, införa ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring samt öka harmoniseringen av asyl- och migrationspolitiken i EU I den mån regeringen bedömer att indelningen i politikområden eller mål för dessa bör förändras återkommer regeringen . Ny instans- och processordning trädde en ny utlänningslag (2005:716) i kraft (prop. 2004/05:170, bet. 2004/05:SfU:17, rskr. 2005/06:1). Den nya lagen medför bl.a. en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. har upphört och ersatts av migrationsdomstolar och en migrationsöverdomstol. Med stöd av den tidigare regeringens bemyndigande tillkallades en särskild utredare med uppdrag att bl.a. förbereda och genomföra avvecklingen av . Utredaren skulle också i samverkan med förbereda och vidta åtgärder för att inrätta en ny instans- och processordning för utlännings- och medborgarskapsärenden (dir. 2004:149). (dir. 2005:119) ändrades utredningens uppdrag i de delar det avsåg tidpunkter för åtgärder och slutrapport m.m. Eftersom upphörde och en avvecklingsorganisation bildades för kvarvarande avvecklingsfrågor beslutade den tidigare regeringen att förändra delar av utredningens uppdrag (dir. 2006:35). Utredaren ansvarar fr.o.m. den 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 för avvecklingsorganisationen för . I uppdraget ingår bl.a. att ha arbetsgivaransvaret för uppsagd personal. Inledningsvis fanns sammanlagt 77 uppsagda personer i avvecklingsorganisationen. var det 16 personer som hade sin anställning i avvecklingsorganisationen. Denna del av uppdraget skall avslutas . I den nya utlänningslagen har införts ett kapitel med bestämmelser om uppehållstillstånd för tribunalvittnen och deras nära anhöriga (prop. 2004/05:172, bet. 2004/05:SfU18, rskr. 2005/06:2) som innebär att om ingår avtal med en internationell domstol om att föra över vittnen och vittnens nära anhöriga till så skall under vissa förutsättningar dessa personer ges uppehålls- och arbetstillstånd så länge behovet av omplacering föreligger. Med nära anhörig till vittne avses vittnets make eller sambo, barn som är beroende av vittnet, samt annan anhörig till vittnet som ingår i samma hushåll som vittnet och mellan vilka det föreligger ett särskilt beroendeförhållande. I den nya utlänningslagen har även flyktingbegreppet ändrats till att omfatta personer som förföljs på grund av sin könstillhörighet eller sexuella läggning (prop. 2005/06:6, bet. 2005/06:SfU14, rskr. 2005/06:71). Sådan förföljelse omfattas numera av flyktingbestämmelsen som en form av förföljelse på grund av tillhörighet till en viss samhällsgrupp. Tillfällig ändring av utlänningslagen antog (motion 2005/06:Sf431, bet. 2005/06:SfU5, rskr. 2005/06:10) en tillfällig ändring av utlänningslagen (1989:529). Lagändringen, som trädde i kraft och gällde till innebar att ex officio eller efter ansökan skulle ompröva lagakraftvunna avvisnings- och utvisningsbeslut som inte verkställts. Den tidigare regeringen beslutade att inrätta ett etiskt råd vid fr.o.m. . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Rådets funktion är rådgivande och generaldirektören skall kunna inhämta yttranden från rådet i frågor som kan kräva etiska överväganden. Regeringen skall enligt instruktion utse rådets ordförande och ledamöter. beslutade den tidigare regeringen att ge i uppdrag att redovisa resultatet av det åtgärdsprogram som myndigheten presenterade mot bakgrund av ett antal händelser vid olika mottagningsenheter på . Åtgärdsprogrammet omfattar bl.a. en översyn av myndighetsutövningen vid verkets mottagningsenheter, inrättandet av en sökandeombudsman och åtgärder för att stärka myndighetens arbete med etik, bemötande och förhållningssätt. Den tidigare regeringen beslutade att tillsätta en utredning som skall se över förutsättningarna för att reglera en rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn och ungdomar som undanhåller sig verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut (dir. 2006:28). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . presenterade den nationella samordnaren för barn i asylprocessen med uppgivenhetssymtom sin tredje rapport, Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom (SOU 2006:49). ansvarar kommunerna för mottagandet av ensamkommande barn som söker asyl (prop. 2005/06:46, bet. 2005/06:SfU12, rskr. 2005/06:165). ansvarar för att teckna överenskommelser med kommuner om att ta emot ensamkommande barn. Staten och har reviderat överenskommelsen om hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. Den statliga ersättningen till landstingen för asylsökandes hälso- och sjukvård ökade fr.o.m. . Genomförande av EG-direktiv och internationell samverkan Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt (SOU 2006:6). Utredningen hade i uppdrag att ta ställning till hur EG-direktivet 2004/83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande, som berör stora delar av den svenska flyktingrätten, skall genomföras i . antog propositionen Genomförande av EG-direktivet om rätt till familjeåterförening samt vissa frågor om handläggning och DNA-analys vid 2005/06:72, bet. 2005/06:SfU8, 2005/06:190). Lagändringarna trädde i kraft utom reglerna om DNA-analys som trädde i kraft . Förändringarna innebär bl.a. att make/maka, sambo och underåriga barn ges en rätt till uppehållstillstånd om inte någon av de i lagen särskilt angivna avslagsgrunderna föreligger t.ex. skenförhållanden. En seriositetsprövning och en prövning av om särskilda skäl talar mot att tillstånd ges kan göras för personer som avser att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande. För att förbättra handläggningen i familjeåterföreningsärenden och minska handläggningstiderna betonas det i propositionen att förvaltningslagen gäller även vid handläggning av familjeåterföreningsärenden och att varje myndighet, utlandsmyndigheter respektive , har att besluta om behovet av muntlig eller skriftlig utredning i det enskilda ärendet. De nya bestämmelserna i utlänningslagen innebär också en möjlighet till en frivillig DNA- analys utförd på statens bekostnad i ärenden om uppehållstillstånd som rör familjeåterförening mellan minderåriga barn och deras föräldrar. Även i vissa andra familjeåterföreningsärenden där biologiskt släktskap åberopas kan DNA- analys genomföras. antog propositionen Genomförande av EG-direktiven om överföring av passageraruppgifter och uppehållstillstånd för studier (prop. 2005/06:129, bet. 2005/06:SfU14, rskr. 2005/06:280). gäller nya regler i utlänningslagen som innebär att flygbolag som transporterar passagerare till från en stat som inte tillhör EU och från en stat som inte heller har avtal om samarbete enligt , skall om polisen begär det överföra information om passagerarna så snart incheckningen är klar. Transportörer som underlåter att överföra uppgifter eller som har överfört ofullständiga eller felaktiga uppgifter skall betala en särskild avgift. Vidare föreslogs i propositionen att det skall införas en bestämmelse i utlänningslagen som gör det möjligt att återkalla ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för studier om det framkommer att förutsättningarna för att bevilja tillståndet inte längre föreligger. Denna lagändring träder i kraft . antog propositionen Genomförande av EG-direktiven om unionsmedborgares rörlighet inom EU och om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (prop. 2005/06:77, bet. 2005/06:SfU9, rskr. 2005/06:191). Genomförandet sker huvudsakligen i utlänningslagen (2005:716) och innebär att unionsmedborgare och deras familjemedlemmar garanteras rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. Det innebär även att enligt huvudregeln skall en tredjelandsmedborgare bosättning i kunna beviljas sådan ställning. Lagändringarna trädde i kraft . antog rådet direktiv /85/EG om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av flyktingstatus (asylprocedurdirektivet). överlämnades betänkandet Asylförfarandet genomförandet av asylprocedurdirektivet i svensk rätt (SOU 2006:61). uppdrag var att föreslå hur asylprocedurdirektivet skall genomföras i svensk rätt. presenterade kommissionen ett förslag till förordning som skall utgöra rättslig grund för det europeiska systemet för viseringsinformation (VIS) (KOM (2004) 835 slutlig). I systemet kommer alla schengenviseringar att registreras med personuppgifter samt biometriska uppgifter i form av ansiktsbild och fingeravtryck. Den tidigare regeringen har givit i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 uppdrag att ansvara för de svenska förberedelserna inklusive de tekniska lösningar som utlandsmyndigheterna behöver för att kunna ta fram underlag för nya svenska pass och nationella , främlingspass och resedokument samt för införandet av de nya uppehållstillståndskorten. På uppdrag har en forskningsstudie tagits fram som belyser effekterna på utvecklingsländerna av internationell migration. Rapporten a Migration Strategy for Development lämnades . Den oberoende globala kommissionen om internationell migration, som , , , och initierade, lämnade sin slutrapport . Rapporten tar upp frågor som fattigdomsminskning, mänskliga rättigheter, sysselsättning, anständiga arbetsvillkor och jämställdhet. Kopplingen mellan internationell migration och utveckling står högt på EU:s och den internationella dagordningen. Ett fördjupat regionalt och internationellt samarbete samt ett flertal internationella initiativ och möten har ägt rum på detta område. En högnivådialog om migration och utveckling i ägde rum den 14- där vikten av en ökad samstämmighet betonades för att maximera migrationens positiva effekter på utveckling. Ett globalt forum för stater om migration kommer att skapas för att föra den globala diskussionen vidare på detta ämnesområde. beslutade den tidigare regeringen att tillsätta en särskild utredare (2006:01) som skall se över straffbestämmelsen om människohandel m.m. beslutade den tidigare regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2006:78) till utredningen som innebär att utredaren även skall analysera och ta ställning till om utlänningslagens bestämmelser om uppehållstillstånd behöver kompletteras för att tillgodose behovet av skydd i för den som aktivt medverkat i en rättsprocess genom att ställa upp som vittne eller medverkat som målsägande i mål om människohandel eller närliggande brott. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utredaren skall därvid särskilt beakta vad som anförs i tillkännagivande (bet. 2005/06:SfU4, s. 17, rskr. 2005/06:71) i denna fråga. beslutade den tidigare regeringen att tillkalla en parlamentarisk kommitté för att göra en översyn av integrationspolitiken (Ju 2005:09). Kommittén skall analysera hur den nuvarande integrationspolitiken och dess organisation fungerar samt föreslå hur den kan förbättras och effektiviseras. Kommittén skall även överväga hur de statliga myndigheternas ansvar för integrationspolitikens genomförande på nationell och regional nivå kan bli tydligare samt analysera roll och uppgift. lämnade den tidigare regeringen den tredje skrivelsen till om arbetet med politiken för global utveckling (skr. 2005/06:204). I skrivelsen redogörs för arbetet med den nya politiken för global utveckling. Huvudsyftet med politiken är att de olika politikområdena på ett samstämmigt sätt skall arbeta för målet om en rättvis och hållbar global utveckling. Migrationspolitiken bidrar till en rättvis och hållbar global utveckling exempelvis genom att inom EU stärka utvecklingseffekterna av remitteringar, det vill säga migranternas hemsända medel, och återvandring. Målen för migrationspolitiken var att värna asylrätten i och internationellt, upprätthålla en reglerad invandring samt öka harmoniseringen av asyl- och migrationspolitiken i EU. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 2004/05:1, utg.omr. 8, bet. 2004/05:SfU2, rskr. 2004/05:79). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . En ny instans- och processordning har införts. har ansvaret för prövningen av de ansökningar som omfattades av den tillfälliga lagen om verkställighetshinder (ändring av 2 kap. 5b § utlänningslagen (1989:529) i dess lydelse ). Ett lägre antal asylsökande jämfört med året innan har inneburit att minskat sin organisation. Den tidigare regeringen hade följande mål för och arbete inom verksamhetsområdet asyl . Asylprocessen skall vara rättssäker och human i alla led. Den totala väntetiden för den asylsökande skall vara högst 12 månader från ansökan till ett lagakraftvunnet beslut. Särskild hänsyn skall tas till såväl ensamkommande barn som barn i familj. Tiden från lagakraftvunnet beslut till bosättning alternativt utresa skall kortas. Tabell 3.2 Nya asylsökande 20032005 efter medborgarskap 1För 2005 enbart och 2Iran, , , , Antalet personer som sökte asyl i minskade jämfört med året innan. Fördelningen mellan nationaliteterna är i stort sätt oförändrad. De flesta kom från och , och . Fram till och med juni månad 2006 hade tagit emot 8 877 nya asylansökningar, vilket är en ökning jämfört med . Tabell 3.3 Asylsökande 2005 efter medborgarskap och kön Fördelningen mellan asylsökande män och kvinnor liksom mellan olika typer av hushåll respektive olika åldrar är likartad år . Av de personer som sökte asyl 2005 var kvinnor, vilket var samma andel som 2004. Den genomsnittliga åldern för vuxna var . De asylsökande vuxna kvinnorna är äldre än männen. Av de 17 530 personer som sökte asyl 2005 var andelen barn . Flertalet av barnen ingick i en familj men cirka 400 hade ingen legal vårdnadshavare, s.k. ensamkommande barn. sökte 193 ensamkommande barn asyl i . Tabell 3.4 Grunderna för beviljade tillstånd till flyktingar m.fl. 2005 ändringen av 2 kap. 5b § utlänningslagen (1989:529) 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 beviljades 8 076 personer uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov, av humanitära skäl eller enligt ändringen av 2 kap. 5b § utlänningslagen (1989:529) som trädde i kraft . Personer i hushåll där barn ingår beviljades uppehållstillstånd i större omfattning än ensamstående eller sammanboende utan barn. Humanitära skäl var 2005 den vanligaste grunden för ett beviljat uppehållstillstånd i asylärenden. Därefter var det en stor andel som beviljades uppehållstillstånd efter prövning av verkställighetshinder enligt ändringen av 2 kap. 5b § utlänningslagen (1989:529). Av de personer som beviljades uppehållstillstånd var 1 263 kvotflyktingar, dvs. personer i behov av skydd som befinner sig i tredje land och som i samarbete med UNHCR väljer ut för vidarebosättning. Andelen personer med flyktingstatus eller status som skyddsbehövande i övrigt ökade 2005. Av dem som beviljades uppehållstillstånd 2005 kom flertalet från , och , och . hade 11 343 personer beviljats uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov, av humanitära skäl eller enligt ändringen av 2 kap. 5b § utlänningslagen (1989:529) som trädde i kraft . Tabell 3.5 Handläggningstider hos och Genomsnittsvärde och median (inom parentes) 224 (184) 291 (214) 244 (154) 198 (148) 179 (140) 240 (210) Den genomsnittliga handläggningstiden hos minskade 2005 jämfört med och hälften av ärendena avgjordes (). handläggningstider var längre 2005 jämfört . Det genomsnittliga antalet öppna ärenden vid minskade . Utlänningsmyndigheternas sammanlagda handläggningstid för avgjorda asylärenden ökade jämfört med . Målet om högst 12 månaders väntetid från ansökan vid till lagakraftvunnet beslut från har inte nåtts. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 3.6 Utgifter inom asylprocessen 20032005 Utresor för avvisade och 1 Merparten avser asylprocessen I tabell 3.6 redovisas de totala utgifterna för asylprocessen under 20032005. Asylprocessen omfattar både prövning av asylansökningar enligt utlänningslagen och mottagande av asylsökande. De sammanlagda utgifterna för asylprocessen 2005 var , vilket var en minskning med i jämförelse med 2004. Minskningen beror främst på färre personer i mottagandesystemet. Det genomsnittliga antalet personer registrerade i mottagandet 2005 var cirka 35 000. Motsvarande antal var drygt 40 000 personer. var det genomsnittliga antalet registrerade personer 34 597 . Målet 2005 var att beslut om uppehållstillstånd eller avvisning skall fattas från det att en ansökan inkommit till samt att beslut rörande asylansökningar för ensamkommande barn skall fattas . - varav äldre än avgjorde 21 325 ärenden, vilket är en minskning jämfört med året innan. Av de beslut som verket fattade fattades inom tidsmålet . Detta är en ökning jämfört med året innan då av besluten fattades . Andelen öppna asylärenden minskade . De minskade ärendebalanserna beror främst på att det var färre antal asylsökande 2005 än föregående år. anvisade ytterligare resurser i budgetpropositionen 2005 i syfte att avgöra äldre ärenden inför övergången till ny processordning. Den genomsnittliga handläggningstiden för barnfamiljer minskade mot året innan.