prop · GT03112 · 2006-03-20 00:00:00 — genom att ta till vara målgruppens intresse och förmåga att ta till sig ny Regeringen föreslår att de nuvarande villkoren för verksamhet som gäller program för barn och unga fortsätter att gälla. programmen skall förmedla nyheter och fakta samt kulturella och konst- närliga upplevelser från olika delar av och världen på barns och Prop. 2005/06:112 ungdomars egna villkor. Barn och ungdomar skall också ges möjlighet att delta i programverksamheten. Regeringen vill framhålla behovet av nyskapande barn- och ungdomsprogram vilket bl.a. innebär att program- företagen skall ha en omfattande egen nyproduktion, inte minst av gestaltande program. Programföretagen bör värna återväxten av kvalifi- cerade producenter och manusförfattare som gör gestaltande program för barn och unga. Det finns anledning att SVT särskilt värnar barnfilmens ställning. Barnfilmer har som regel mindre intäkter men kostar ofta mer att produ- cera än vuxenfilmer. har populära barnfilmer ett mycket längre liv än de flesta vuxenfilmer. Det krävs en kontinuitet i barnfilmsproduk- tionen för att bibehålla publikens intresse för svensk barnfilm. Programföretagen skall ta hänsyn till de språkliga behoven hos barn och ungdomar som tillhör en språklig eller etnisk minoritetsgrupp, lik- som till barn och ungdomar som har teckenspråk som första språk. När det gäller vilka program som barn lyssnar och tittar på så vilar ett stort ansvar på föräldrarna. Det är dock viktigt att allmänheten kan lita på att programföretagen tar särskild hänsyn till mediets genomslagskraft och att detta innebär att det går att förutse när vissa typer av programinnehåll kan förekomma. Programföretagen skall enligt sina sändningstillstånd ta särskild hänsyn till ljudradions respektive televisionens särskilda genom- slagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tid- punkt för sändning. SVT bör även ägna stor uppmärksamhet åt sättet att skildra våld i nyhetsprogram och andra program som har till syfte att informera om det faktiska våld som förekommer, se vidare avsnitt 7.1. 9.6Tillgänglighet för personer med funktionshinder Regeringens förslag: Programföretagens ambitionsnivå när det gäller funktionshindrades möjligheter att tillgodogöra sig programföretagens utbud skall höjas och tillgängligheten förbättras även i fortsättningen. Målet på lång sikt skall vara att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. Programföretagen skall ha en dialog med de berörda grupperna. Vid tillståndsperiodens slut skall av sändningstiden för AB:s förstagångssändningar med svenskt ur- sprung vara textad. AB:s programverksamhet för döva skall ha minst samma omfattning och ambitionsnivå för sändningarna på teckenspråk som under innevarande tillståndsperiod. Kommitténs bedömning och förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Kommittén föreslår dock att kvalitativa mått helt skall ersätta kvantitativa mått genom att överlåta åt programföre- tagen att närmare avgöra hur arbetet för att öka tillgängligheten skall bedrivas. Remissinstanserna: , , , , hörselskadade och språkstörda barn, Handikappförbundens Samarbetsorgan, och stödjer i huvudsak kommitténs bedömning. Flera remissinstanser bl.a. , Synskadades och efterlyser en högre ambi- tionsnivå på området. efterlyser att kraven på vad företagen skall redovisa klargörs. , och Förbundet med Läs- och Skrivsvårigheter anför att sändnings- tillstånden skall ta större hänsyn till de krav som är formulerade i den nationella handikappolitiken. , hörselskadade och språkstörda barn före- språkar kvantitativa krav på programföretagen och efterlyser tydligare mål för framtiden. Bakgrund: Av nu gällande sändningstillstånd framgår att program- företagens insatser för att göra programmen tillgängliga för funktions- hindrade skall öka jämfört med . Ett mål är att uppläst textremsa kan erbjudas . För SVT gäller att av sändningstiden för förstagångssändningar med svenskt ursprung bör vara textad vid utgången av tillståndsperioden. För UR gäller att andelen textade program skall öka påtagligt jämfört med . God hörbarhet i radiosändningar skall eftersträvas. För SVT:s programverksamhet för döva gäller att inriktningen skall vara att främst sända nyheter, information och kulturprogram på tecken- språk. Barn och ungdomar skall särskilt prioriteras. Programverksam- heten för döva produceras i huvudsak i . Ett villkor när Dövas TV 1999 fick SVT som huvudman var att produktionsanläggningarna i skulle användas i samma utsträckning som tidigare i den fort- satta verksamheten. I fråga om program om och för funktionshindrade får SVT, SR och UR sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser. Av beslut om en nationell handlingsplan för handikapp- politiken framgår att statens insatser för ökad tillgänglighet för funktions- hindrade bör förstärkas inom kultursektorn. Vidare anges att ett effektivt utnyttjande av ny teknik bör uppmuntras i syfte att förbättra funktions- hindrades livskvalitet och möjligheter att delta i samhällslivet (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Programföretagens insatser för bättre tillgänglighet för funktions- hindrade personer fortsätter att öka. SVT uppnådde målet att av sändningstiden för förstagångssändningar med svenskt ursprung bör vara textad vid utgången av tillståndsperioden. Satsningar på textade program under bästa sändningstid har lett till att fler tittare har möjlighet att ta del av det textade utbudet. SR förbättrar kontinuerligt hörbarheten i sändningarna på olika sätt bl.a. med hjälp av ny teknik. Skälen för regeringens förslag: Radio och TV i allmänhetens tjänst har ett mycket långtgående ansvar för att anpassa programverksamheten så att den blir tillgänglig för funktionshindrade. Programföretagens in- satser har betydelse för personer med olika typer av funktionshinder, som genom att ta del av det gemensamma medieutbudet kan vara mer del- aktiga i samhället. Målet skall på lång sikt vara att hela utbudet görs till- gängligt för alla medborgare. Regeringen föreslår för kommande tillståndsperiod att ambitionsnivån när det gäller funktionshindrades möjligheter att tillgodogöra sig programföretagens utbud skall höjas och tillgängligheten förbättras även i fortsättningen. Det innebär att personer med funktionshinder skall ges ökade möjligheter att ta del av hela programutbudet i radio och TV. Till- gänglighet behöver inte enbart handla om textning av program eller ökad hörbarhet utan också om att öka tillgängligheten till program på bästa sändningstid eller att ta till vara de möjligheter som den nya tekniken ger. Det är programföretagen själva som bestämmer hur detta närmare skall ske. Tillgängligheten till program för barn och unga bör prioriteras särskilt. Program bör även produceras för speciella målgrupper. Kommittén föreslår att kvantitativa mål på detta område ersätts av kvalitativa mål för att företagen skall kunna arbeta med att öka tillgäng- ligheten till utbudet i stort och inte fokusera för mycket på kvantiteten. Regeringen anser att inriktningen på kommitténs förslag är riktig efter- som detta ger programföretagen större frihet att hitta nya lösningar för att öka tillgängligheten. På ett område är dock ett kvantitativt krav ända- målsenligt, eftersom uppgiften är tydligt mätbar. är av sändningstiden för förstagångssändningar i SVT:s två huvudkanaler med svenskt ursprung textad. Regeringen föreslår att denna textning fortsätter att successivt öka. Vid tillståndsperiodens slut skall av sändningstiden för SVT:s förstagångssändningar med svenskt ursprung vara textad i SVT1 och SVT2. Avseende SVT:s övriga programtjänster, SVT24, Kunskapskanalen och Barnkanalen bör företaget arbeta för att tillgängligheten skall förbättras. För det stora antalet personer med hörselnedsättning i är tydlighet i ljud mycket viktig. Bakgrundsljud kan kraftigt försämra dessa gruppers möjlighet att ta del av en radiosändning. Programföretagen bör ta detta i beaktande när de utformar sina sändningar. Detta gäller särskilt i nyhetssändningar och samhällsprogram. Den snabba tekniska utvecklingen innebär att nya tekniska lösningar kan användas för att öka tillgängligheten till radio och TV för personer med funktionshinder. Det är viktigt att programföretagen i allmänhetens tjänst tar tillvara dessa nya tekniska landvinningar så att programföre- tagen snabbare kan närma sig det långsiktiga målet att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. SVT har redovisat att det pågår ett arbete med att ta fram en ny lösning för direkttextning av program. Regeringen vill i det sammanhanget betona vikten av att en sådan lösning håller hög kvalitet. Programföretagen skall ha en dialog med berörda grupper vid plane- ringen av insatserna. Programföretagen bör fortsatt detaljerat redovisa sina insatser för att öka tillgängligheten för funktionshindrade. Det skall även fortsättnings- vis vara möjligt att av företagens redovisning ta del av hur insatserna sett ut . De tre programföretagen bör, liksom , kunna lösa sam- arbetet i fråga om tillgängligheten för funktionshindrade genom överens- kommelser. Programföretagen skall i samband med public service-redo- visningen redovisa till regeringen och och TV hur det samlade ansvaret förvaltats. anförde i en skrivelse till dåvarande att en översyn av radio- och TV-lagen bör inbegripa frågan om TV-programs tillgänglighet för funktionshindrade. 2005/06:112 grunden var att ansåg att de förbättringar som dittills hade skett för att göra TV-program tillgängliga för personer med funktionshinder inte varit tillräckliga. Radio- och har fått i uppdrag (dir. 2003:30) att överväga behovet av lagändringar för att förbättra tillgängligheten till TV-program för personer med funktions- hinder. Radio- och kommer att slutredovisa sitt upp- drag till regeringen . Efter sedvanligt remiss- förfarande kommer regeringen att ta ställning till utredningens förslag. SVT:s programverksamhet för döva är viktig för att främja döva personers tillgång till nyheter, samhällsinformation, kultur etc. Program- verksamheten skall, enligt gällande villkor, främst inriktas på att sända nyheter, information och kultur på teckenspråk. Barn och ungdomar bör prioriteras särskilt. Produktionsanläggningarna i skall användas i minst samma utsträckning som tidigare i den fortsatta verksamheten. SVT:s programverksamhet för döva skall ha minst samma omfattning och ambitionsnivå för sändningarna på teckenspråk som under inne- varande tillståndsperiod. SVT har inkommit med en skrivelse till regeringen om möjligheten att samlokalisera verksamheten i med företagets verksamhet i . En samlokalisering skulle enligt SVT öka möjligheten att ta till- vara ny teknik och utveckla utbudet på teckenspråk. Regeringen avser att under kommande tillståndsperiod överväga hur ändamålsenligt villkoret om produktionsanläggningarna i är. Analysen bör göras med syfte att stärka döva personers tillgång till TV. Programverksamhet för språkliga och etniska Regeringens förslag: Språkliga och etniska minoriteters intressen skall beaktas i utbudet från radio och TV i allmänhetens tjänst. skall även fortsättningsvis vara ett prioriterat område. skall fortsätta att förbättras. Minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli och chib skall inta en särställning. Programföretagen skall ha en dialog med de berörda grupperna. Kommitténs bedömning och förslag överensstämmer med regering- Remissinstanserna: , Styrelsen för psykologiskt försvar, , , Tele- vision och stödjer i huvudsak kommitténs instämmer i förslaget om att resultatet skall anser att kraven bör vara desamma som i nu gällande sändningstillstånd. efterlyser tydligare skrivningar om kraven på program- företagen och kräver ökade eller omfördelade resurser för program på meänkieli. Bakgrund: Radio och TV i allmänhetens tjänst har ett långtgående ansvar när det gäller programutbud för språkliga och etniska minoriteter. Det utbud som programföretagen tillhandahåller är av betydande omfattning. I finns både nationella minoriteter och invandrade minoriteter. , som också är ett urfolk, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar har status som nationella minoriteter i genom beslut av (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). Deras språk (samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch) fick genom samma beslut erkännande som nationella minoritetsspråk. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken intar således en särställ- ning och omfattas av ramkonvention om skydd för natio- nella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minori- tetsspråk, som ratificerade 2000. I nu gällande sändningstillstånd har samtliga företag i uppdrag att beakta språkliga och etniska minoriteters intressen. Av tillstånden fram- går att insatserna på området skall öka jämfört med . De nationella minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli och chib skall inta en särställning. I fråga om verksamhet för språkliga och etniska minoriteter får SVT, SR och UR sinsemellan för- dela ansvaret för olika slags insatser. Samtliga företag har också i upp- drag att ta särskild hänsyn till de språkliga behoven hos barn som tillhör språkliga eller etniska minoritetsgrupper. Företagen skall även tillhanda- hålla ett mångsidigt utbud som speglar de olika kulturer som finns i . När det gäller program som speglar olika kulturer och program från hela världen ställs samma krav på och . Det utländska program- utbudet skall spegla olika kulturkretsar. Program om och från de nordiska grannländerna skall sändas i syfte att stärka den nordiska kulturgemen- skapen. UR skall tillhandahålla ett mångsidigt utbud som speglar de olika kulturer som finns i och innehåller program från olika delar av världen. Redovisningen av programföretagens insatser för språkliga och etniska minoriteter visar att programföretagen i huvudsak uppfyller de krav som ställs i sändningstillstånden. Samtliga företag sänder program på de nationella minoritetsspråken. I och med beslutet om villkoren för inne- varande tillståndsperiod utökades de minoritetsspråk som skall inta en särställning i programföretagens utbud till att även omfatta chib. Regeringen kan konstatera att sändningarna på chib har etablerats . SR sänder också på andra språk. Insatserna ökar på flera områden. Samtliga företag har antagit policydokument på området som bl.a. föreskriver att de skall spegla det mångkulturella . Skälen för regeringens förslag: De två olika minoritetsgrupperna, de inhemska nationella minoriteterna respektive de invandrade minori- teterna, har delvis olika behov. Den förra gruppen har behov av ett programutbud på det egna språket och om den egna kulturen men har vanligtvis inga problem att tillgodogöra sig det ordinarie program- utbudet. Den senare gruppen kan ha större problem att tillgodogöra sig programutbudet på svenska som gruppen kan ha behov av svenska nyheter på det egna språket. Särskilt viktigt för båda grupper är att det också finns program riktade till barn och unga för att ge dem möj- ligheter att föra språkliga och kulturella traditioner vidare. Med hänsyn till samernas status som urfolk i anser regeringen . 2005/06:112 att det finns särskilda skäl som motiverar programservice på samiska i större utsträckning än vad som motiveras av samernas antal. Den finsk- språkiga gruppen intar också en särställning med hänsyn till såväl de historiska banden mellan och som den finskspråkiga gruppens storlek. Meänkielis särställning i programföretagens program- utbud motiveras av att den tornedalska befolkningen är en del av ursprungliga inhemska befolkning. Dess identitet hänger i hög grad samman med såväl det egna språket som den egna kulturen i övrigt. Romer har funnits i och det är angeläget att språket chib lever kvar som talad tradition. Därför skall också chib inta en särställning i programföretagens programutbud och romernas situation i skall särskilt uppmärksammas. De jiddisch- talande i är för få för att motivera att gruppen får en sär- ställning i programföretagens programutbud. Programföretagen bör dock ta hänsyn till att jiddisch har status som minoritetsspråk i . Regeringen anser att verksamheten för språkliga och etniska minori- teter även fortsättningsvis skall vara ett prioriterat område. Målsättningen bör vara att tillgängligheten fortsätter att förbättras. Detta kan göras på olika sätt bl.a. genom förändrade sändningstider, bättre utnyttjande av den digitala tekniken samt via företagens webbplatser. Programföretagen bör ges frihet att själva bestämma den närmare inriktningen på hur en förbättrad tillgänglighet kan åstadkommas. Programföretagen bör ha en dialog med berörda grupper vid planeringen av insatserna. De tre programföretagen bör, liksom , kunna lösa samarbetet i fråga om programverksamheten för språkliga och etniska minoriteter genom över- enskommelser mellan sig. Programföretagen bör fortsatt redovisa sina insatser för att öka till- gängligheten för språkliga och etniska minoriteter. Det skall även fort- sättningsvis vara möjligt att av företagens redovisning ta del av insat- sernas variation . Programföretagen skall i samband med public service-redovisningen redovisa till regeringen och för radio och TV hur det samlade ansvaret förvaltats. Regeringens förslag: program för sändning till utlandet skall ge dels svenskar som befinner sig utomlands, dels utländsk publik, möjlighet att få och upprätthålla kontakt med . Kommitténs bedömning och förslag: Frågan behandlas inte av kom- Bakgrund: SR:s utlandssändningar, /Radio , riktar sig till svenskar som befinner sig utomlands och till en utländsk Genom programverksamheten ges en möjlighet att få och upp- rätthålla kontakt med . Sändningarna har pågått och består till största delen av aktualitets- och nyhetsprogram. distribueras över kortvåg, mellanvåg, satellit, via Internet och som åter- utsändningar i andra länders FM-nät. SR:s direktion fattar beslut om vilka språk /Radio skall sända på till utlandet. 2005/06:112 Verksamheten finansierades tidigare via statsbudgeten men 1995 finansieras den med TV-avgiftsmedel. SVT bedriver också verksamhet riktad mot utlandet. SVT är en sammansatt kanal som består av egenproducerade program från SVT och UR som sänts i SVT:s övriga kanaler. Programtjänsten finns till- gänglig i marknätet i södra och som en satellitdistribuerad betal- tjänst i övriga och delar av . Kanalen fyller liksom SR:s utlandssändningar en viktig funktion. Genom att programmen är på svenska riktar sig SVT mera tydligt till svenskspråkiga utanför gränser. SVT:s utlandsverksamhet skiljer sig också från SR:s genom att sammansättningen av SVT finansieras via ett statsanslag för TV-utbyte mellan och . Distributionen av kanalen i och liksom kostnaderna för hantering av programkort m.m. ingår dock inte i SVT:s nuvarande uppdrag och betraktas därför som en sidoverksamhet som skall bära sina egna kost- nader. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att SR:s utlands- sändningar har en viktig funktion och möjliggör för de många svenskar som befinner sig i utlandet att fortlöpande följa nyhetsrapportering och aktuella händelser i . Sändningarna når också en utländsk publik med intresse för och därmed sprids och upprätthålls en kunskap om bl.a. förhållanden i . Programmen bör syfta till att ge kunskap om och bidra till förståelse för det svenska samhället. Reger- ingen bedömer att verksamheten fungerar väl och föreslår inte någon förändring av den inriktning som verksamheten har . kan det konstateras att det är viktigt att SR kan anpassa verksamheten efter den tekniska utveckling som sker och som bl.a. medger nya distribu- tionssätt av SR:s programverksamhet. Regeringen har noterat att övergången till digitala sändningar i marknät i och kommer att påverka det svensk-finska TV-utbytet. I det sammanhanget, och med tanke på den dynamiska ut- vecklingen också av TV-mediet, kan det också finnas skäl att se över SVT:s utlandsverksamhet, inte minst med tanke på att antalet svenskar och svenskspråkiga som befinner sig utanför landets gränser ökar. Regeringens förslag: Programföretagen skall även fortsättningsvis bereda den som har befogat anspråk på att bemöta ett påstående tillfälle Programföretagen skall dessutom, om det är befogat, be- riktiga påståenden som har förekommit i en utsändning. Kommitténs bedömning och förslag: Frågan behandlas inte av kom- Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om genmäle och beriktigande infördes i avtalet mellan staten och för peri- oden 19671979 och hade sin bakgrund i den då beslutade finns bestämmelser om genmäle och beriktigande i radio- och TV-lagen (1996:844, RTVL). Enligt 6 kap. 3 § första stycket skall uppgifter som förekommit i ett TV-program som inte är reklam och Prop. 2005/06:112 som sänts på annat sätt än genom reklam beriktigas när det är befogat. Regeringen kan i tillståndsvillkor föreskriva skyldighet dels att iaktta bestämmelsen i 6 kap. 3 § första stycket om beriktigande även i fråga om ljudradion, dels att sända genmälen (3 kap. 2 § 10 och 11 RTVL). SVT:s nu gällande sändningstillstånd innehåller bestämmelser om genmäle. SR:s och UR:s nu gällande sändningstillstånd innehåller be- stämmelser om såväl genmäle som beriktigande. Genmäle avser angrepp mot åsikter eller personer och anknyter till radiolagens krav på opartiskhet. Beriktigande avser fakta och sak- uppgifter och anknyter till radiolagens krav på saklighet. I korthet kan sägas att med genmäle menas bemötande av värdeomdömen och med beriktigande rättelse av faktauppgifter (prop. 1995/96:160, s. 100). Bestämmelserna om genmäle innebär att den som vill bemöta ett på- stående som har förekommit i någon av programföretagens sändningar skall beredas tillfälle till genmäle, och att begäran om genmäle skall behandlas skyndsamt. Om begäran om genmäle bifalls, skall ett genmäle sändas i eller i anslutning till program av samma eller likartad karaktär som det som anmärkningen avser. Om begäran om genmäle avslås skall programföretaget lämna information till den berörde om hur denne gör för att hos anmäla företagets beslut eller dess handläggning av ärendet. Ett beslut om avslag skall innehålla uppgifter om skälen för avslaget. Av bestämmelserna om beriktigande följer att uppgifter som har före- kommit i ett TV- eller ljudradioprogram skall beriktigas när det är be- fogat. Bifalls en begäran om beriktigande, skall beriktigandet sändas så snart det kan ske i ett för publiken naturligt sammanhang. Regeringen bedömer att nuvarande bestämmelser fungerar väl och därför skall fortsätta att gälla. Regeringens förslag: skall även fortsätt- ningsvis koncentrera sina insatser på utbildningsprogram. heten till och kunskap om programmen skall fortsatt ägnas särskild upp- skall tydligt redovisa sina kontakter med olika delar av utbildningsväsendet. Kommitténs bedömning och förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. AB:s (UR) produktionskostnader är betyd- ligt högre än kostnaderna för jämförbara program som produceras av () och (). problem i kontakterna mellan SVT och UR beträffande sändningstider, arkivfrågor och Kunskapskanalen. hänga samman med en brist på samordning mellan programföretagen. En kommitté bör få i uppdrag att ta fram förslag som syftar till att fri- göra resurser för produktion av utbildningsprogram samt lösa de problem som finns i kontakterna mellan företagen Remissinstanserna: , , , , Myndigheten för skol- utveckling samt instämmer i huvudsak i kommitténs bedömning och förslag. anser att det bör förtydligas att det i UR:s upp- drag även ingår att göra utbudet mera tillgängligt samt att bedriva medie- pedagogiskt arbete. och efterlyser ett förtyd- ligande av UR:s uppdrag. Myndigheten för skolutveckling anser att det är av yttersta vikt att UR har frihet att producera program med ett vidare syfte än de rent kurs- plansanknutna. LO föreslår att UR blir dotterbolag till och SR. hävdar att kommitténs påståenden om före- tagets höga produktionskostnader för TV är baserade på beräkningar på uppgifter som inte är rättvisande.