prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Förutsättningarna för att kommunerna skall kunna teckna bra samarbetsavtal är att det finns goda kunskaper om teknikutvecklingen och vilken typ av tjänster som behövs. Regeringen anser att det finns behov av ett stöd för PPP-samverkan och avser att ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att utforma ett sådant stöd. Stödet bör fokusera på nationella initiativ till samverkan så att resultaten kan tillhandhållas för hela skolväsendet. Insatser behöver också göras för att utveckla mått och indikatorer som mäter IT-kompeten- sen samt kvaliteten och nyttan i IT-använd- ningen. Regeringen avser att ge i uppdrag att utreda en förbättrad uppföljning av IT-användning och IT-kompetens i förskola, skola och vuxenutbildning. Regeringen anser att Myndigheten för skolutveckling bör ha en pådrivande och stödjande roll inom skolsektorn på dessa områden och avser därför att ge myndigheten i uppdrag att stödja utvecklingen av gemensamma standarder inom området. Myndigheten för skolutveckling bör också även ha ansvaret för webbplatsen Skoldatanätet och myndigheter och intressenter bör samverka om hur IT kan användas i skolan. Entreprenörskap kan bidra till förnyelse i samhället, ökad ekonomisk tillväxt och en fortsatt god välfärdsutveckling. Skolan bör bidra till att eleverna utvecklar de kunskaper och förmågor som kännetecknar entreprenörskap i vid mening, såsom initiativförmåga, kreativitet och problemlösning som förberedelse för ett aktivt samhälls- och arbetsliv. har regeringens uppdrag att se över gymnasieskolans kursplaner utifrån förslagen i propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140). Kursplanerna skall utformas så att samverkan mellan kärnämnen och de olika programmens karaktärsämnen uppmuntras. Vidare skall, utöver tidigare perspektiv som anges i läroplanen, även bl.a. ett entreprenörskapsperspektiv beaktas vid utformningen av kursplanerna. Myndigheten för näringslivsutveckling () har i uppdrag av regeringen att genomföra ett treårigt nationellt entreprenörskapsprogram. Programmet skall bland annat öka intresset för och kunskaperna om entreprenörskap i grund- och gymnasieskolan samt i högskolan. Yrkesutbildningsdelegationen och Myndigheten för skolutveckling samverkar i en satsning på idéskolor inom yrkesprogrammen . Syftet är att engagera skolor i ett nationellt nätverk för att sprida kunskaper och erfarenheter från ett eller flera särskilt prioriterade utvecklingsområden. Målet är bland annat att stärka ett entreprenöriellt förhållningssätt hos dem som lämnar de yrkesinriktade programmen för att öka nyföretagandet och utvecklingen i arbetslivet och öka de ungas valmöjligheter i livet. Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i ett internationellt perspektiv deltog i studie Family-friendly social policies som har pågått inom . I syfte att förbättra föräldrarnas möjligheter att kunna kombinera arbete och familjeliv har 13 länders politik analyserats och jämförts. Family-friendly-policies inkluderar bl.a. förbättrad tillgång till barnomsorg (regler, utformning, avgifter), föräldraledighet (regler, förhållanden på arbetsmarknaden, t.ex. flexibla arbetstider), ekonomiska incitament för barnfamiljer att arbeta (t.ex. skatteregler), ekonomiskt stöd till barn och arbetsmarknadspolitiska åtgärder för arbetslösa föräldrar. Skälen enligt till varför länderna bör bedriva en familjevänlig politik är bland annat att den kan bidra till att höja födelsetalen, främja familjernas välmående och barns utveckling, öka jämställdheten och arbetskraftutbudet, minska barnfattigdomen/ekonomisk utsatthet, understödja ekonomisk tillväxt samt stärka pensionssystemet. Köpenhamnsprocessen yrkesutbildningens bidrag i Lissabonstrategin Den s.k. Köpenhamnsprocessen utgör yrkesutbildningens bidrag till förverkligandet av Lissabonmålen, genom att den syftar till höjd kvalitet i yrkesutbildningen och ökad rörlighet över nationsgränserna. Köpenhamnsprocessens prioriteringar uppdaterades i en kommuniké undertecknad i . I kommunikén betonas vikten av nationella satsningar på yrkesutbildning. EU:s medlemsstater, EES- och kandidatländerna har kommit överens om gemensamma principer och instrument för t.ex. vägledning, validering och tydliggörande av studiemeriter. Medlemsländerna förväntas nu använda dessa så effektivt som möjligt, utifrån ländernas egna behov. Den europeiska meritportföljen är ett av de verktyg för ökad rörlighet som tagits fram inom ramen för Köpenhamnsprocessen. Beslutet om trädde i kraft . Internationella programkontoret för utbildningsområdet har utsetts till Nationellt Europasscenter med ansvar för att informera om, koordinera och följa upp användningen av den europeiska meritportföljen och de dokument som ingår där. De förändringar i den svenska gymnasieskolan, med anledning av regeringens proposition 2003/04:140, som beskrivits ovan, ligger väl i linje med Köpenhamnsprocessens prioriteringar. Vidare är införandet av utbildningsinspektionen, som regeringen beslutade om 2003, samt förtydligande av regler för kommuners och skolors kvalitetsredovisning exempel på insatser som stämmer väl överens med förslagen från den europeiska expertgruppen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Erkännande av yrkeskvalifikationer i antog de nordiska utbildningsministrarna en rapport innehållande fem förslag som syftade till förbättrat erkännande av yrkeskvalifikationer mellan de nordiska länderna. Rapporten togs fram av en nordisk tjänstemannaarbetsgrupp som tillsattes av ledningsgruppen för nordiskt skolsamarbete (NSS). En ny arbetsgrupp har tillsatts med uppgift att följa upp och genomföra de fem förslagen, bl.a. genom att arrangera ett nordiskt-baltiskt-polskt seminarium om erkännandefrågor . Svenska elevers deltagande i skolprojekt, praktik och utbyten fördelades till drygt 150 gymnasieskolor för att möjliggöra arbetsplatsförlagd utbildning utomlands för deras elever. Drygt 380 elever åkte till länder inom EU och 90 till länder utanför, varav och var de vanligaste. Inom ramen för EU-pro- grammet elevpraktik med samma målgrupp beviljades till 480 elever . Myndigheten för skolutveckling arbetar med att utveckla former för samarbete med utvecklingsländer för elever och lärare på yrkesinriktade program i gymnasieskolan. genomfördes ett antal lärorika och uppskattade besök i samarbetsländerna. EU-programmet inriktar sig bl.a. på skol-, språk- och skolutvecklingsprojekt för att barn, elever och lärare skall få ett internationellt perspektiv i undervisningen samt att höja ungdomars motivation att lära sig andra europeiska språk. har totalt 187 skolprojekt, 15 språkprojekt och 60 skolutvecklingsprojekt beviljats medel. Inom nya Nordplus junior, där elever i grund- och gymnasieskola ges möjlighet till utbyte med andra nordiska elever, genomfördes en första ansökningsomgång 2004. Närmare 2 000 elever och drygt 400 lärare från 131 svenska skolor deltog. Totalt beviljades närmare 6 500 grundskole- och gymnasieelever samt omkring 4 400 lärare i grund- och gymnasieskola studie-, praktik- eller utbytesperioder utomlands med stöd från något av alla de nationella, bilaterala eller EU-finansie- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rade program som myndigheterna på skolområdet administrerar. lade fram ett förslag till ett nytt ramprogram för livslångt lärande för åren 20072013 som skall ersätta de nuvarande utbildningsprogrammen och vissa andra verksamheter. Förslaget innebär en väsentlig ambitionshöjning och volymökning jämfört med nuvarande program. För att skall kunna tillgodogöra sig resurser inom detta program och dra nytta av de nya satsningar som görs är det av största betydelse att svenska skolor förbereder sig för att kunna delta i så stor utsträckning som möjligt. Regeringen har beslutat om en översyn av verksamheten vid Internationella programkontoret för utbildningsområdet för att programkontoret tillsammans med andra myndigheter på området så effektivt som möjligt skall kunna bidra till ett ökat svenskt deltagande i EU:s utbildningsprogram (dir. 2005:42). Resultatredovisning och analys av barn- och ungdomsutbildning finns även redovisade i regeringens skrivelse Utveckling inom den kommunala sektorn (skr. 2004/05:102). Avsnittet innehåller en redovisning av resultat i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, den obligatoriska skolan och gymnasieskolan samt en bedömning av vissa större statliga insatser. Ökande födelsetal tillsammans med en svag ökning av andelen inskrivna barn i förskolan ställer krav på utbyggd förskoleverksamhet i de flesta av landets kommuner. I 230 kommuner ökar antalet inskrivna barn i förskolan. Det är pojkar och flickor. I familjedaghemmen sker däremot en svag minskning av antalet inskrivna barn. Landets kommuner har mött det ökade barnantalet med nya resurser till verksamheten. Antalet barn per anställd och den genomsnittliga gruppstorleken är oförändrad. För 03 åringarna är 1416 barn fortfarande den vanligaste gruppstorleken och för 35 åringarna 1820 barn. En oroväckande tendens är dock att storleken på småbarnsavdelningarna har ökat något. Skillnaderna i kvalitet varierar mellan kommunerna. 188 kommuner har minskat sin personaltäthet. För att få del av bidraget till personalförstärkningar i förskolan måste kommunen i normalfallet använda bidraget till att öka personaltätheten i förskolan jämfört med den genomsnittliga personaltätheten 2003 och 2004. Det betyder att de kommuner som minskat sin personaltäthet i normalfallet måste öka sin personaltäthet för att få del av bidraget. Fler barn och insatser för att öka personaltätheten i förskolan ställer krav på att kommunerna kan behålla och attrahera mer personal. har andelen personal med pedagogisk utbildning i den kommunala förskolan varit oförändrad. I den enskilda verksamheten har den däremot sjunkit något. Skillnaderna mellan kommuner är stor, men ett tydligt mönster är att närhet och samarbete med lärarutbildningen ger en högre andel pedagogiskt utbildad personal. Regeringens och bedömning är att det kan uppstå en brist på förskollärare om inga åtgärder vidtas. Regeringen har därför vidtagit olika åtgärder för att öka antalet examina av lärare med inriktning mot och förskola/förskoleklass. Projektet är framtiden som leds av Myndigheten för skolutveckling syftar både till att behålla och att nyrekrytera förskollärare och barnskötare. Intresset för utformningen av svensk förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg är fortsatt stort både från länder inom och utom EU. I förhållande till de gemensamma europeiska utbildningsmålen för utbyggnaden av förskola och familjedaghem har den svenska förskoleverksamheten för de yngre barnen redan mångfalt överträffat målet och för de äldre barnen är målet också nått. var i av 13-åringarna och av 45-åringarna inskrivna i förskola eller familjedaghem. EU- målet, som även ingår i , anger tillgång till förskola för en tredjedel av 13 åringarna och av 35- åringarna. har regeringens uppdrag att 20022007 följa upp refor- men maxtaxa och allmän förskola m.m. Enligt uppföljningen 2004 har barnen i förskolan ökat både när det gäller antal och andel inskrivna barn. som förskolan byggs ut minskar familjedaghemmen. När det gäller fritidshemmen minskar antalet barn, på grund av färre barn i åldrarna , som gruppstorlekarna ökar. Kommunernas ersättning till de enskilda förskolorna ökade 2003 jämfört med kommunernas egna kostnader för den kommunala verksamheten. De flesta enskilt drivna förskolor förbättrade sitt ekonomiska resultat . Både antalet barn och personaltäthet ökade något i de enskilda förskolorna , det sistnämnda dock med en minskad andel personal med pedagogisk högskoleutbildning. Maxtaxans införande har resulterat i att avgifterna inte är tidsrelaterade i samma utsträckning som förut. av kommunerna har en taxa oavsett närvarotid. Enligt uppföljning 2005 saknas i de flesta fall en samlad uppföljning av närvarotider på nivå. Uppföljning av barnens närvarotider sker för det mesta på förskolenivå. De flesta kommuner upplever inte de eventuella skillnaderna mellan faktiska och avtalade närvarotider som ett problem. Närvarotiderna justeras löpande när behoven ändras. Statsbidraget till kvalitetssäkrande åtgärder Statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder som uppgår till är kopplat till maxtaxan inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och syftar till att säkra kvaliteten i verksamheterna. Uppföljningen av statsbidrag visar att användes till personalförstärkningar, vilket är en ökning jämfört . användes till kompetenshöjning, vilket är en minskning jämfört . av statsbidraget gick till förskoleverksamhet och fördelades till skolbarnsomsorg. Den ökade personalförstärkningen har främst gått till förskollärare inom förskoleverksamheten och till fritidspedagoger och barnskötare inom skolbarnsomsorgen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kommunerna använde av statsbidraget till kompetenshöjande åtgärder inom förskoleverksamhet 2004, vilket är en minskning med jämfört med . Kompetenshöjande åtgärder inom skolbarnsomsorg har genomförts för 8,4 miljoner, vilket är en minskning med jämfört med . Vid en jämförelse mellan vilken kompetens kommunerna har planerat att anställa och det verkliga utfallet visar det sig att kommunerna inte kunnat genomföra planerade satsningar på ökad personaltäthet inom skolbarnsomsorgen. Det kan bero på att det är svårt att rekrytera personal med önskad utbildning. I regeringens proposition Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11) framhåller regeringen vikten av att förskolans jämställdhetsarbete till innehåll och verksamhet inriktas tydligare mot att förändra könsmönster och traditionella könsroller. Enligt regeringens bedömning måste de nationella strävansmålen vara kända och tillämpas av all personal inom förskolan för att jämställdhetsarbetet skall bli effektivt och ge resultat. Det är enligt regeringens mening viktigt att kommunerna uppmärksammar behovet av insatser i fråga om jämställdhet. Myndigheten för skolutveckling arbetar med jämställdhet som ett av sina prioriterade områden. bör enligt regeringens mening vid inspektion fortsatt uppmärksamma jämställdhetsarbetet som en del av värdegrunds- och demokratiarbetet i verksamheterna och i kommunerna. Enligt regeringens mening bör jämställdhet vara ett kvalitetsområde såväl för förskolans som för skolans kvalitetsredovisning. Skolbarnsomsorg är ett samlingsbegrepp för fritidshem, familjedaghem och öppen fritidsverksamhet. Fritidshemmet spelar en betydelsefull roll för barns utveckling och trygghet och dess pedagogiska verksamhet utgör ett viktigt komplement till skolan. Fritidshemmet har också en central uppgift i att ge eleverna en meningsfull fritid. Dessutom är det en avgörande förutsätt- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ning för att föräldrarna skall kunna förena föräldraskap med arbete och studier. Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet och förskoleklassen, Lpo 94, skall tillämpas så långt det är möjligt. I verksamheten bör omsorg, omvårdnad och pedagogik ses som en helhet och verksamheten skall bidra till att barnen utvecklar demokratiska värderingar. Verksamheten är inte minst viktig för elever i behov av särskilt stöd som genom fritidshemmets personal kan få stöd i skolarbetet. minskade antalet inskrivna barn i fritidshem. Andelen inskrivna barn fortsätter däremot att öka. Orsakerna till en fortsatt ökning av andelen barn är antagligen flera. fick barn till föräldralediga rätt till en plats i förskolan. Fritidshemmen omfattas inte av denna rättighet, men många kommuner har ändrat sina regler och låter skolbarn ha kvar sin plats inom skolbarnsomsorgen även om föräldern är föräldraledig. Sänkningen av avgiften tack vare maxtaxan kan också antas ha påverkat efterfrågan. En ökad integration mellan fritidshem, förskoleklass och grundskola kan vara en annan orsak, som inneburit att allt fler skolor erbjuder alla barn verksamhet under en samlad del av dagen. Antalet och andelen barn fortsätter att minska i familjedaghemmen. Gruppstorlekarna i fritidshemmen är stora. Det genomsnittliga antalet barn per avdelning var 31,0 barn . Det varierar mycket mellan kommunerna. Störst är barngrupperna i förortskommunerna (33,2 barn) och minst i glesbygdskommunerna (23,0 barn). Vid en jämförelse med 1990 har gruppstorleken ökat med mer än 12 barn. Personaltätheten minskade talet, men har ökat något och är kvar på samma nivå (18,2 barn/åa). fördjupade studie om gruppstorlekar och personaltäthet 2003 ger en negativ bild av verksamheten och menar att kvaliteten på fritidshemmen är hotad. För att bryta den negativa trenden inom bl.a. fritidshem infördes från och med /02 ett statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Uppföljningar visar att det endast är en liten del av statsbidraget som har använts till att anställa personal inom fritidshemmen. Regeringen har betonat fritidshemmens viktiga roll och framhållit att det särskilda statsbidraget för personalförstärkningar i skola och fritidshem även är till för att öka personaltäthe- ten inom fritidshemmen. Kommunerna har dock valt att inte rikta detta bidrag till fritidshemmen. Inte heller kvalitetssäkringsmedlen i maxtaxan har riktats till fritidshemmen i någon större grad. Se vidare i avsnitt Personalförstärkning under avsnitt 5.2.4. Maxtaxan och bidraget för kvalitetssäkrande åtgärder och dess resultat inom skolbarnsomsorgen beskrivs i avsnitt 5.2.1. Förskoleklassen är en frivillig skolform inom det offentliga skolväsendet. Från och med höstterminen det år barnet fyller skall kommunen erbjuda plats i förskoleklass så nära barnets eget hem som möjligt. har förskoleklassen, fritidshemmet och en ny och gemensam läroplan Lpo 94. Förskoleklassen är en del inom det offentliga skolväsendet och det första steget i att genomföra och uppfylla läroplanens mål (Lpo94). En avsikt med förskoleklassreformen och integrationen mellan förskola och skola var att implementera förskolans pedagogiska tradition i skolan, där lek, skapande och barnens eget utforskande skall ges ett större utrymme. I förskoleklassen ingår lek och skapande som väsentliga delar i det aktiva lärandet. Ut- bildningen i förskoleklassen skall även ligga till grund för fortsatt skolgång. av alla sexåringar gick i förskoleklass /05. Av dessa var pojkar och flickor. gör en lägesbedömning av bland annat förskoleklassen. Där konstateras att personaltätheten har minskat från 8,0 årsarbetare per 100 elever /03 till 7,4 /05. Det är en minskning . Skillnaderna mellan kommuner är dock mycket stora. Det finns också skillnader mellan kommunala och enskilda anordnare. I den kommunala förskoleklassen var personaltätheten 7,3 årsarbetare per 100 elever medan den var 7,9 i fristående skolor. Många kommuner har valt att integrera förskoleklassen med . I en kommunenkät svarade en tredjedel att förskoleklassen kommer att arbeta integrerat med under terminen. Totalt svarade att de kommer att integrera arbetet i förskoleklassen med under terminen. Det är stora skillnader mellan personalens utbildningsnivå i verksamhet och fristående skolor. Andelen årsarbetare som hade högskoleutbildning, dvs. förskollärar-, fritidspedagog- eller lärarutbildning, var i verksamhet och i fristående skolor. Skillnaden mellan kommunerna var dock större än mellan olika kategorier anordnare. Andelen elever i förskoleklass med annat modersmål än svenska var 2004/05. Andelen barn som får modersmålsundervisning fortsätter att öka. Andelen elever med annat modersmål än svenska varierar mellan olika kommungrupper. Storstäder, större städer och förortskommuner har en högre andel som de har en märkbart högre andel elever som får modersmålsundervisning. Det beror sannolikt på att förutsättningarna för att bilda undervisningsgrupper är betydligt större när elevantalet är högre. Det förekommer på många håll ett intensivt arbete med att utveckla förskoleklassen. Enligt regeringens bedömning finns det därför inga skäl att förändra förskoleklassen som skolform. Det behövs i stället ytterligare tid för att denna utbildningsreform skall kunna få större genomslag. huvuduppdrag är att överföra grundläggande värden och att främja flickornas och pojkarnas lärande för att därigenom förbereda dem för att leva och verka i samhället. Re- geringens mål är att öka andelen elever som når målen med utbildningen. Insatser från statliga myndigheter samt riktade statsbidrag syftar till ökad måluppfyllelse på olika sätt. Antalet fristående skolor och antalet elever i fristående skolor har fortsatt att öka. som elevantalet minskade med 27 000 i kommunala grundskolor ökade antalet elever med 4 400 i fristående skolor som motsvarar . /05 gick av grundskoleeleverna i en fristående skola. Andelen elever varierar kraftigt mellan olika kommuner och kommungrupper. finns de största andelarna elever i fristående grundskolor i storstads- och förortskommuner. Andelen lärare med pedagogisk utbildning är fortsatt betydligt lägre i fristående skolor än i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 motsvarande skolformer inom det offentliga skolväsendet. av lärarna i fristående skolor motsvarande har pedagogisk utbildning jämfört i kommunala grundskolor. Diagram 5.1 Genomsnittligt meritvärde har det genomsnittliga meritvärdet stigit från 201,2 till 206,9. Meritvärdet har ökat för såväl flickor som pojkar och flickorna fortsätter att ha värden som ligger ca 20 poäng högre än pojkarnas. Diagram 5.2 Andel elever som ej nått målen Andelen elever som ej uppnår målen i ett eller flera ämnen har ökat . Ökningen av andelen som inte når målen i ett eller flera ämnen vände dock 2001 och har därefter förbättrats något . var det av alla elever som inte får godkänt som slutbetyg i ett eller flera ämnen. Det är pojkar med utländsk bakgrund som i minst utsträckning nått målen i samtliga ämnen, . Flickor med utländsk bakgrund lyckas bättre än pojkarna och dessa flickor har haft ett något högre meritvärde än pojkar med svensk bakgrund. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.3 Andel behöriga elever till gymnasieskolan Andelen behöriga elever till gymnasieskolan har sjunkit. var flickor och pojkar behöriga till gymnasieskolan. Av alla elever var i genomsnitt behöriga. Att elever med utländsk bakgrund uppnår sämre resultat förklaras till stor del av att de har ett sämre utgångsläge när det gäller faktorer som kunskaper i svenska språket, föräldrarnas utbildningsnivå och arbetsmarknadsanknytning. Elever som börjat i svensk skola efter den ordinarie skolstarten har lägre genomsnittliga skolresultat. Det gäller särskilt gruppen sent anlända elever. Diagram 5.4 Sent anlända elevers behörighet till gymnasieskolan T o t a l F ö d d i S v e r i g e 5 - 8 å r i S v e r i g e 0 - 4 å r i S v e r i g e S v e n s k b a k g r u n d U t l ä n d s k b a k g r u n d gick 16 000 elever med utländsk bakgrund ut vilket motsvarade av samtliga elever som gick ut årskurs nio detta år. Av eleverna med utländsk bakgrund var födda här eller hade kommit hit senast . Gruppen sent anlända som varit i omfattar 1 700 elever. Av det totala antalet elever som inte var behöriga till gymnasiet består av sent anlända elever. Den samlade bilden av resultaten i skolan som statistiken visar är såväl positiv som negativ. De internationella undersökningar som publicerats (och TIMMS) visar även de en bild av negativa förändringar av elevernas baskunskaper. Regeringen ser allvarligt på situationen och har i avsnitt 5.1 redovisat ett stort antal såväl pågående som nya insatser för att öka måluppfyllelsen bland eleverna. För beräknas kostnaderna för den kommunala uppgå till . Det är en ökning . Antalet elever minskade och kostnaden per elev beräknades öka till . En post som utgör en stor del av den totala kostnaden i är kostnaden för lokaler som har ökat jämfört med föregående år . Den procentuella ökningen är störst på elevvård, . utbildningsinspektion har som syfte dels att säkra att huvudmännen uppfyller statens krav som de uttrycks i skolförfattningarna, dels att bedöma hur verksamheterna utvecklas i riktning mot de nationella målen.