prop · GT031d23 · 2006-01-01 00:00:00 — En utbildningsinsats för grundskolelärare har genomförts. En ny mätstation för UV-strålning har satts i drift. Stationen som är belägen i ger allmänheten information om det aktuella läget i sydvästra och därmed kompletteras informationen från mätstationen i . Ytterligare en station med placering i norra planeras . Regeringen har givit SSI i uppdrag att förbättra informationen till allmänheten om strålning från mobiltelefoner. SSI har tagit initiativ till ett diskussionsforum, Transparensforum, vars syfte är att förbättra dialogen och genomlysningen i samhället när det gäller mobiltelefoni, samt öka förståelsen för olika aktörers roller. har det hållits flera möten inom ramen för Konventionen om biologisk mångfald (CBD) där har deltagit aktivt. Här bör särskilt nämnas förhandlingen om att tillskapa en internationell regim angående tillgång till och rättvis fördelning av vinster från genetiska resurser. En annan förhandling, där första mötet hölls i , handlar om skyddade områden inklusive etablerandet av skyddade områden i den miljön (djuphaven) bortom nationell jurisdiktion. har vidare levererat tredje nationalrapporten till konventionen (). Konventionen om handel med utrotningshotade djur och växter (CITES) hade sitt 13:e partsmöte. verkade kraftfullt för att stärka det internationella samarbetet för att säkra att internationell handel med hotade djur och växter inte skall påverka bevarandestatusen hos dessa arter. Arbetet inom () har präglats av ansträngningarna att skapa ett hållbart regelverk för bevarande och hållbart nyttjande. sker en ökning av jakten 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 på val genom att och har ökat sina jaktansträngningar och kvoter. har tillsammans med ett antal likasinnade länder tagit fram ett förslag till nytt regelverk inklusive förslag på hur världens valpopulationer skall kunna förvaltas . Förslaget fick inte tillräckligt stöd vid kommissionärsmötet . Arbetet med att utveckla förslaget till ny förvaltningsplan kommer att fortsätta intersessionellt fram till nästa IWC möte som kommer att hållas . Inom ASCOBANS (Avtalet till skydd för småvalar i och ) har arbetet med att bevara tumlaren i svenska vatten fortsatt. Organisationens avtalsområde har utvidgats, bestånden i har inventerats och en ny omfattande inventering förbereds för och vattnen söder om de . Arbetet inom CCAMLR (Konvention om skydd för levande resurser) har inriktats på åtgärder för att minska bifångster av tandnoting och havsfågel och på att begränsa det illegala fisket. Ny teknik tas successivt i drift för att kontrollera fångster och fartygsrörelser. Friluftspolitiken berör även andra utgifts- och politikområden, framför allt utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, där statens stöd till friluftsorganisationer ligger. , som regeringen inrättade , har bl.a. fördelat statliga medel till friluftsorganisationer (se utgiftsområde 17). arrangerade en tankesmedja i som samlade företrädare för friluftslivet i . Tankesmedjan fokuserade på tre frågor: stärka det tätortsnära friluftslivet, mera friluftsliv i skolan samt hur nå fram till de nya svenskarna. Arbetet med dessa frågor går vidare med bl.a. som samlande kraft. Cartagenaprotokollet om biosäkerhet hade sitt första partsmöte . Vid mötet fattades beslut som innebär att protokollet kan börja fungera, bl.a. om ett förmedlingscenter för biosäkerhet. Protokollets budget och en efterlevnadsordning kunde antas. har förhandlingar fortsatt om utvecklandet av ytterligare dokumentationskrav för genetiskt modifierade organismer (GMO) avsedda för direkt användning för livs- medel, foder eller bearbetning samt en ordning för hantering av skador och återställande. Protokollets andra partsmöte ägde rum i till . Vid mötet beslutades bl.a. om ett flerårigt arbetsprogram för förmedlingscenter för biosäkerhet och kapacitetshöjande åtgärder, framför allt för . Beslut om publik kännedom och deltagande i relation till internationella organisationer och konventioner såsom kunde tas. Förhandlingarna avslutades utan att enighet kunde nås i den viktigaste frågan, den om ytterligare dokumentationskrav vid export av GMO vilka skall användas som livsmedel eller foder. Frågan kommer att behandlas vid det tredje partsmötet i . samt har godkännande av två majsgrödor för import och bearbetning beslutats under direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Bostadsbyggandet ligger på en hög nivå, som en stor del av de äldre bostadsbestånden behöver rustas upp. I ambitionen att skapa det gröna folkhemmet är en översyn av energianvändningen i bostäder en viktig del. Bo- verket arbetar i samverkan med och med ett förslag till styrmedel för energieffektivisering som skall redovisas . (M 2004:01) lämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SU 2005:55) och förslagen bereds i . redovisade sitt slutbetänkande Lagen om byggfelsförsäkring, En utvärdering (SOU 2005:30). Be- tänkandet har remissbehandlats och beredning pågår i . (KW kompletterar.) Länsstyrelserna i , , och har på regeringens uppdrag upprättat ett gemensamt regionalt miljö- och hushållningsprogram för fjällområdet. Programmet redovisades tillsammans med länsvisa program. Länsstyrelsernas arbete har samordnats med det uppdrag som regeringen lämnat till avseende den närmare gränsdragningen för obrutna fjäll enligt 4 kap. 5 § . Detta uppdrag redovisas till regeringen . 3.5.1.2 Insatser utanför politikområdet Insatser beträffande samhällsplanering och byggande redovisas närmare under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, beträffande friluftsfrågor och kulturhistoriskt värdefull bebyggelse under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, beträffande energifrågor under utgiftsområde 21 Energi, beträffande trafikbuller under utgiftsområde 22 Kommunikationer, beträffande de areella näringarna under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar och beträffande hushållning med grundvatten och naturgrus under utgiftsområde 24 Näringsliv. Här ges en översiktlig redovisning av viktigare insatser. För det vidare arbetet med hållbar utveckling har regeringen lagt fast en strategi (skr. 2003/04:129). Den innefattar inte bara miljömässiga utan även ekonomiska och sociala dimensioner. Strategin kommer att revideras . Se vidare under utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Hållbar konsumtion och produktion Arbetet för hållbar konsumtion och produktion sker dels på nationell nivå men också inom EU och internationellt inom ramen för arbetet med en integrerad produktpolitik (IPP) respektive inom ramen för den internationella s.k. Marrakechprocessen. Marrakechprocessen är uppföljningen av åtagandet från om att utveckla ett 10-årigt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion. Nationellt fortsätter IPP-dialogerna med olika aktörer genom ett IPP-nätverk som administreras av . Dessutom kommer en ökad satsning att göras på verktyg och instrument för hållbar konsumtion och produktion. har fått i uppdrag att föreslå hur juridiska, ekonomiska och informativa styrmedel och verktyg kan göras mer effektiva i syfte att förändra konsumtions- och produktionsmönster samt att utveckla miljöinformation för produkter. Vidare har i uppdrag att utveckla en nationell strategi för miljöanpassad offentlig upphandling, vilket länderna uppmanats att utveckla i kommissionens meddelande om IPP samt i kommissionens handlingsprogram för miljöteknik, ETAP. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Inom ramen för Marrakechprocessen deltar i ett nordiskt samarbete kring hållbar konsumtion och produktion kopplat till aktuella teman inom CSD (Kommissionen för hållbar utveckling). Gruppen gör inspel till CSD på olika teman kring hållbar konsumtion och produktion och med ett nord/syd perspektiv. har också påtagit sig rollen som Lead Country för hållbar konsumtion och har därför etablerat en internationell arbetsgrupp. Gruppen kommer att avge en första rapport vid nästa internationella möte som hålls i . Vidare agerar ordförande vid de internationella mötena inom processen. I slutbetänkandet Bilen, biffen, bostaden som överlämnades till regeringen presenteras i en handlingsplan för hållbar konsumtion förslag på hur hushållens konsumtion kan bli smartare för både plånboken, hälsan, miljön och det globala resursutnyttjandet. Regeringen avser återkomma till med anledning av utredningens förslag. Ekonomiska styrmedel på miljöområdet I budgetpropositionen presenterade regeringen en strategi för grön skatteväxling för perioden 20012010. Med grön skatteväxling avses att vissa statsfinansiella intäkter från höjda skatter på miljöbelastande verksamhet växlas mot sänkta skatter på andra områden, i första hand arbete. Skatteväxling har framför allt inneburit att höjda energi- och koldioxidskatter för hushålls- och servicesektorerna växlats mot höjt grundavdrag i inkomstbeskattningen. Höjningen av koldioxidskatten har haft en dämpande effekt på koldioxidutsläppen. I den skatteväxling som görs har tyngdpunkten lagts på transportsektorn med bl.a. höjd fordonsskatt för lätta fordon och höjd skatt på diesel. Ytterligare skall skatteväxlas . Fordonsskatten för lätta fordon läggs om till att vara koldioxidbaserad. En ny förenklad och moderniserad lagstiftning för fordonsbeskattningen införs . (Fi 2003:06) redovisade sitt delbetänkande En BRASkatt? beskattning av avfall som förbränns (SOU 2005:23) . Delbetänkandet remissbehandlades till och hanteras 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Ett slutbetänkande (SOU 2005:64) som också behandlar skatten på avfall som deponeras presenterades och remissbehandlas . Lagen om trängselskatt (2004:629) trädde i kraft . Lagen kommer inledningsvis endast att tillämpas vid passage av vissa angivna betalstationer i . Trängselskatt kan, om försöket faller väl ut, bidra till att minska utsläppen av kväveoxider, partiklar, kolväten och koldioxid från trafiken. införde nya farledsavgifter för sjöfart efter ett uppdrag från regeringen. De nya farledsavgifterna innebär att miljörabatterna höjs för svavel och för kväveoxider. () har redovisat ett regeringsuppdrag om avgiftssystemet för prövning och tillsyn av bekämpningsmedel (jfr. dnr M2003/1034/Kk) som remitterats och bereds inom . ESV redovisade även ett tilläggsuppdrag om stöd till utveckling och marknadsintroduktion av bekämpningsmedel förenade med låga miljö- och hälsorisker, vilket har remitterats. Med anledning av en ansökan från och sju andra tog den internationella sjöfartsorganisationen ett principbeslut om att klassa , utom ryska vatten, som ett särskilt känsligt havsområde (Particularly Sensitive Sea Area, PSSA). kompletterade länderna ansökan med förslag till nya skyddsåtgärder för att undvika olyckor inom . har varit ledande i detta arbete. IMO förväntas slutbehandla ansökan . har genomfört 62 miljöräddningsoperationer, varav 25 har varit förebyggande. Genom de förebyggande operationerna har myndigheten lyckats förhindra skadliga utsläpp till följd av olyckor och incidenter. har vidare svarat för tillsyn avseende otillbörligt störande av djur- och naturskyddsområden och har ökat antalet kontroller med . Orsaken till ökningen är att insatser har gjorts i vissa lokala områden där åtgärder av olika skäl bedömts nödvändiga. Inledningen var emellertid relativt kall och avsaknandet av det varma vädret innebar att fritidsbåtstrafiken var mindre omfattande då det råder flest tillträdesförbud i flertalet djur- och naturskyddsområden. Antalet rapporter om otillbörligt störande var trots det . Reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken genomförs i från . Reformen innebär en övergång från produktionsbaserade stöd till ett frikopplat gårdsstöd vilket medför att de generella jordbruksstöden ersatts av stöd som i stort sett är helt frikopplade från produktionen. Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogram 20002006 finns en rad olika åtgärder med koppling till jordbruket som bidrar till att uppnå flera miljökvalitetsmål, framför allt Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö och Myllrande våtmarker. Nästa landsbygdsprogram löper . överlämnade sitt delbetänkande om en hållbar landsbygdsutveckling till regeringen (SOU 2005:36) där bl.a. vikten av natur- och kulturmiljöns bevarande betonades. Regeringen avser att lämna över en skrivelse till om den strategiska inriktningen av nästa landsbygdsprogram för perioden 20072013. har lämnat delbetänkandet Skog till nytta för alla? (SOU 2005:39). Betänkandet, som innehåller förslag till ny organisationsform för samt på skogsområdet om den strategiska inriktningen av nästa landsbygdsprogram, har remissbehandlats. Regeringens bedömning och ställningstagande redovisas under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Utredaren har hemställt om en förlängning av uppdraget till i den del som avser den huvudsakliga utvärderingen av skogspolitiken. På det internationella planet verkar för ett globalt hållbart skogsbruk såväl på konsumentsidan inom ramen för (det internationella avtalet om tropiskt timmer) som på olika nivåer inom FN-systemet, bl.a. genom FAO och ECE. FN:s Skogsforum UNFF höll ett femte möte i om behovet av ett internationellt bindande instrument för ett hållbart skogsbruk. Inom EU pågår förhandlingar inom ramen för FLEGT om möjligheterna för EU att ställa krav på på ett uthålligt nyttjande bl.a. genom att kräva efterlevnad av nationell lagstiftning i samband med import av virke till EU. Vidare pågår ett arbete med att ta fram ett åtgärdsprogram med utgångspunkt i . Drygt hälften av skogsbruket är certifierat genom näringens egna frivilliga åtaganden varav produktiv skogsmark enligt FSC-standarden och enligt PEFC-standarden. Huvuddelen av alla statliga myndigheter 220 stycken har regeringens uppdrag att införa och arbeta med miljöledningssystem som bygger på principerna i det internationella systemet ISO 14001 och EG:s miljölednings- och miljörevisionsförordning (EMAS). Enligt redovisning av myndigheternas miljöledningsarbete (rapport ) är trenden att miljöledningsarbetet verkar fungera bättre . Femton myndigheter har vidareutvecklat sitt miljöledningsarbete genom att certifiera det enligt ISO 14001 eller registrera det enligt EMAS och ytterligare några är på gång. I gruppen myndigheter med s.k. förenklat miljöledningsuppdrag knappt 60 mindre myndigheter är det emellertid endast ett mindre antal som kan visa på ett aktivt miljöledningsarbete. För huvuddelen av dessa myndigheter återstår det över lag en hel del att göra innan ett miljöledningssystem kan anses vara infört. har ett internrevisorsnätverk bildats bland myndigheterna för ömsesidig internrevision av miljöledningssystemen. Detta kan öka objektiviteten i revisionen och också bidra till ett värdefullt erfarenhetsutbyte. har redovisat ett förslag till förändrad årlig redovisning av myndigheternas miljöledningssystem. I förslaget bör beaktas möjligheterna att anpassa redovisningen till myndigheternas verksamhet och departementens behov av information, att utveckla redovisningen avseende resultat rörande indirekt miljöpåverkan för myndigheter med stor miljöpåverkan och att förenkla för myndigheter med liten miljöpåverkan. Förslaget bereds i . I enlighet med statens ägarpolicy för företag med statligt ägande bör miljöledningssystem införas hos alla bolag med en betydande direkt eller indirekt miljöpåverkan. En genomgång av företag där staten äger mer än 20 pro- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 cent visar att av dessa företag, motsvarande av de totala tillgångarna, har ett miljöledningssystem. Antalet certifieringar enligt miljöstandard ISO 14001 fortsätter att öka och uppgår till 3 716. Motsvarande uppgift för var 3 280. Antalet registreringar enligt förordningen om frivilligt deltagande för organisationer i EG:s miljölednings- och miljörevisionsförordning, EMAS-förordningen (761/2001/EG), har däremot minskat. var 99 organisationer och 114 anläggningar registrerade, vilket kan jämföras med 115 organisationer och 122 anläggningar . har dock kommun som den första kommunen och som det första EMAS-registrerat hela sin verksamhet. AB , som är svenskt registreringsorgan enligt EMAS-förord- ningen, svarar också för registrering av certifierade miljövarudeklarationer (EPD), vilka har ökat från 87 till 95 . Miljöanpassad offentlig upphandling är ett viktigt verktyg i arbetet med att styra samhället mot en långsiktigt hållbar utveckling. Miljökrav vid offentlig upphandling är också ett prioriterat styrmedel bl.a. i arbetet med genomförandeplanen från toppmötet om hållbar utveckling i samt i EU:s arbete med en aktionsplan för miljöteknik. Regeringen tillsatte en delegation för ekologiskt hållbar upphandling . Delegationen genomförde bl.a. landsomfattande utbildningar och utvecklade ett Internetbaserat verktyg för ekologiskt hållbar upphandling (EKU-verk- tyget). EKU-verktyget administreras av AB . Verktyget ger upphandlaren hjälp med att bl.a. hitta relevanta miljökrav för olika produkter formulerade på ett sådant sätt att reglerna för offentlig upphandling tillgodoses som miljönytta premieras. Arbetet med att sprida kunskap om miljöpåverkan av varor och tjänster samt uppbyggnad av och informationsspridning om EKU-verktyget har fortsatt. har inlett ett aktivt arbete för att utveckla kriterier för olika varugrupper och intressenternas förväntningar gör att anspråken på resurser för fortsatt utveckling av EKU-verktyget ökar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen anser att verksamheten är viktig och bör förstärkas. fortsätter även med utbildningar om miljöanpassad offentlig upphandling till offentliga inköpare. Vidare har rådet publicerat handboken upphandling och inköp. De nya EG-direktiven om offentlig upphandling förtydligar möjligheten att ställa miljökrav. En utredning har tillsatts i , som fått i uppdrag att lämna förslag till hur direktiven skall genomföras i svensk rätt. Utredningen lämnade ett delbetänkande (SOU 2005:22), Nya upphandlingsregler. Slutbetänkandet skall lämnas . Enligt tilläggsdirektiv till (dir. Fi 2005:39) skall utredaren utöver de analyser som legat till grund för förslagen i delbetänkandet göra en fördjupad analys av möjligheten att införa bestämmelser som innebär att den upphandlande enheten bör ställa miljökrav eller sociala krav. Trots vidtagna åtgärder går utvecklingen mot en mer miljöanpassad upphandling för långsamt. publicerade offentlig upphandling en enkätstudie . Rapporten visar att mer måste göras för att stat, kommun och landsting skall ställa ökade miljökrav vid sin upphandling. Att potentialen för miljökrav vid offentlig upphandling inte har utnyttjats till fullo beror på ett flertal faktorer. Som den främsta orsaken framhålls ofta osäkerheten om regelverket och hur miljökrav kan ställas. Enligt regeringens uppfattning bör den offentliga sektorn i ökad omfattning ställa miljökrav vid upphandling. Det bör också med beaktande av de gemenskapsrättsliga principerna vara hög nivå på de miljökrav som ställs så att det är de miljömässigt bästa produkterna som upphandlas. Kommissionen har uppmanat medlemsländerna att utarbeta nationella handlingsplaner för att stärka arbetet med miljöanpassning av den offentliga upphandlingen. har fått i uppdrag att tillsammans med andra berörda aktörer utarbeta ett underlag till en sådan handlingsplan. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Handlingsplanen kommer att bli väsentlig för att identifiera hinder och möjligheter och ge förslag till stärkta åtgärder för att öka den miljöanpassade offentliga upphandlingen. Det regionala utvecklingsarbetet har stor betydelse för utvecklingen av miljötillståndet i landet. Regeringen har tagit flera initiativ för att öka integrationen av miljö och hållbarhet i det regionala utvecklingsarbetet. Det handlar dels om uppdrag att utveckla metoder och verktyg, dels om att utveckla tvärsektoriell samverkan och helhetssyn. Regeringen gav 2004 ett antal centrala myndigheter i uppdrag att redovisa förslag till metoder för att stärka arbetet med regionala utvecklingsprogram (RUP). En särskild strategigrupp med som sammanhållande har fokuserat på miljöintegration i RUP-arbetet, metodik för miljökonsekvensbeskrivningar för RUP-arbete samt miljömålen i ett utvecklingsperspektiv. Uppdraget skall slutredovisas . Hållbar utveckling är det övergripande målet för samhällsbyggandet. I det svenska genomförandet av EG-direktivet om miljöbedömningar av planer och program har fattat beslut om ändringar i , m.m. (prop. 2003/04:116, bet. 2003/04:MJU21, rskr. 2003/04:235) som syftar till att miljö- och hushållningsaspekter skall behandlas i ett tidigt skede av planeringsprocessen och på ett systematiskt och enhetligt sätt. De kommunala planernas påverkan på miljön kommer därmed att redovisas tydligare och mer utförligt. trädde vidare en ändring i i kraft som innebär att vissa bestämmelser i skall tillämpas om en detaljplan innebär att planområdet får tas i anspråk för vissa verksamheter eller åtgärder t.ex. för industriändamål eller uppförande av köpcentrum och dessa kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Dessa bestämmelser är en del av genomförandet av rådets direktiv /337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, det s.k. MKB- direktivet. har regeringens uppdrag att i samråd med och Kommuner och Landsting ta fram råd och vägledning för tillämpningen av avseende de bestämmelser som införts om planers och programs miljöpåverkan. har vidare regeringens uppdrag att till redovisa hur samhällsplaneringen för en hållbar utveckling av Sveriges kust- områden överensstämmer med de principer och uppgifter som anges i EG-rekommendationen (2002/413/EG) om genomförande av en integrerad förvaltning av kustområdena i . har utarbetat en handbok prövning av vindkraftsanläggningar. I denna redovisas bl.a. behovet av översiktsplanering. Regeringen har vidare givit länsstyrelserna i uppdrag att i samarbete med bl.a. berörda kommuner utarbeta ett planeringsunderlag för utbyggnad av stora vindkraftsanläggningar. Resultaten av arbetet kommer att bli ett underlag för kommunernas planeringsarbete och vid tillståndsprövningen av enskilda projekt enligt och . Uppdraget skall slutredovisas . Som stöd för den fortsatta planeringen har vidare angett 49 områden i 13 län som myndigheten bedömt vara av riksintresse för vindkraft. har redovisat ett regeringsuppdrag avseende hur de av behandlade riktvärdena för trafikbuller bör tillämpas vid planering för och byggande av bostäder. Verket rekommenderar en restriktiv syn på avsteg från riktvärdena och anger att avsteg enbart bör accepteras under vissa angivna förutsättningar i städernas centrala delar. Syftet med rekommendationerna är bl.a. att underlätta för kommunernas planering för ett bostadsbyggande som främjar en god livsmiljö och som inte äventyrar de boendes och övrigas hälsa. redovisade ett regeringsuppdrag avseende hur digitalt lagrad information och informationsteknik används i planerings-, bygg- och förvaltningsprocesserna. Av rapporten framgår bl.a. att det finns ett behov av ett förbättrat informationsutbyte mellan kommuner, länsstyrelser, lantmäterimyndigheter, andra statliga organ och övriga intressenter för att erhålla en effektiv digital detaljplaneprocess. har därför fått i uppdrag att tillsammans med bl.a. och Kommuner och Landsting göra en förstudie som närmare beskriver informationsflödena och processerna vid detaljplaneläggning. Enligt får planläggning inte medverka till att en miljökvalitetsnorm enligt överträds. Erfarenheterna från tillämpningen i planeringssammanhang är än så länge begränsade. Regeringen har tillkallat en särskild utredare som bl.a. skall analysera åtgärdsprogrammens förutsättningar att uppfylla 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20