prop · GT03126 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2005/06:126 Strategiska utmaningar En vidareutveckling av svensk strategi för hållbar utveckling Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Skrivelsen är en vidareutveckling av den svenska strategin för hållbar utveckling som presenterades 2004. Strategin omfattar alla dimensioner av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljö- mässiga. Strategin tar sin utgångspunkt i en vision för hållbar utveckling i ett längre tidsperspektiv. Det globala arbetet för hållbar utveckling i bl.a. FN behandlas liksom för hållbar utveckling. I skrivelsen presenterar regeringen en uppsättning indikatorer för hållbar utveckling, varav tolv valts ut som huvudindikatorer. Vidare lyfter regeringen fram fyra strategiska utmaningar som kommer att stå i fokus under den kommande mandatperioden. Utmaningar och möjligheter synliggörs och mål och åtgärder presenteras. De strategiska utmaningarna är: Det innebär att vidareutveckla goda levnadsvillkor genom fysisk planering, regional utveckling, infrastruktursatsningar samt utveckling av boende- och stadsmiljöer. Stimulera en god hälsa på lika villkor Det innebär att skapa förutsättningar för en god hälsa för alla oavsett kön, etnisk tillhörighet, social eller kulturell bakgrund, sexuell läggning, ålder eller funktionshinder. Möta den demografiska utmaningen Det innebär att vidta åtgärder inom ett flertal politikområden för att klara den demografiska utmaningen i dess ekonomiska och sociala dimensioner. Främja en hållbar tillväxt Det innebär att tillväxten drivs av dynamiska marknader, en stark välfärdspolitik och en progressiv miljöpolitik. Skrivelsen behandlar också mer generellt vilka förutsättningar och verktyg som behövs för ett effektivt genomförande och för att hållbar utveckling som mål, metod och förhållningssätt skall främjas. Ärendet och dess beredning............................................................... Ett globalt perspektiv........................................ Arbetet med hållbar utveckling ...................... för hållbar utveckling .................................. Hållbar utveckling i ............................................. Översikt av arbetet ............................... Hållbar utveckling speglad genom tolv Bygga samhället hållbart................................................... Utmaningar och möjligheter ........................... Mål och åtgärder ............................................. Stimulera en god hälsa på lika villkor............................... Utmaningar och möjligheter ........................... Mål och åtgärder ............................................. Möta den demografiska utmaningen................................. Utmaningar och möjligheter ........................... Mål och åtgärder ............................................. Främja en hållbar tillväxt .................................................. Utmaningar och möjligheter ........................... Mål och åtgärder ............................................. Förutsättningar och verktyg för ett framgångsrikt arbete................ Delaktighet i genomförandet av strategin......................... Mål och åtgärder ............................................. Ansvarstagande och ledarskap.......................................... Mål och åtgärder ............................................. Samordning och tvärsektoriell samverkan........................ Mål och åtgärder ............................................. Ekonomiska styrmedel och skattepolitik........ Hållbar offentlig upphandling......................... Indikatorer för hållbar utveckling................... Utbildning, kultur, information och Uppföljning och utvärdering av strategin ......................... Bilaga 1: Indikatorer för hållbar utveckling i ............................. Bilaga 2: Europeiska rådets uttalande om huvudprinciperna för hållbar Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet 1 Ärendet och dess beredning Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. står det i regeringsformen att det allmänna skall främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. Regeringsformen innehåller också sociala aspekter. första nationella strategi för hållbar utveckling lämnades till 2002, Nationell strategi för hållbar utveckling (skr. 2001/02:172, bet. 2001/02:MJU16, rskr. 2001/02:315). Strategin var ett steg i arbetet med att integrera de tre dimensionerna av hållbar utveckling: den ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionen. Strategin hade två syften: att uppfylla det internationella åtagandet att presentera en strategi för hållbar utveckling till FN samt att redovisa och planera arbetet med hållbar utveckling i . Den första revideringen gjordes 2004 med En svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129, bet. 2004/05:MJU3, rskr. 2004/05:41). Den uppmärksammade åtagandena vid för hållbar utveckling i om bl.a. hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Den följde också på beslut om en ny svensk politik för en rättvis och hållbar global utveckling som presenterades i propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) där målet om att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling omfattar alla politikområden. I den reviderade skrivelsen pekade regeringen ut fyra strategiska framtidsfrågor och redogjorde för pågående och kommande arbete inom åtta kärnområden. Regeringen aviserade också att strategin skulle revideras . Regeringen har, sedan den senaste reviderade strategin för hållbar utveckling presenterades, lämnat flera propositioner och skrivelser till som behandlar centrala delar av hållbar utveckling: Lokalt utvecklingsarbete i storstäderna (skr. 2003/04:49, bet. 2003/04:SfU9, rskr. 2003/04:163) Makt att bestämma Rätt till välfärd (prop. 2004/05:2, bet. 2004/06:KrU2, rskr. 2004/05:94) Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48,49) Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162, bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160) Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175, bet. 2005/06:TU4, rskr. 2005/06:142) Den övergripande strategiska inriktningen av kommande landbygdsprogrammet (skr. 2005/06:87) En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 20062009 (skr.2005/06:95) som föreliggande skrivelse beslutas också bl.a. följande propositioner och skrivelser: Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsumentpolitikens mål och inriktning (prop. 2005/06:105) Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127) Miljövänlig el med vindkraft åtgärder för ett livskraftigt vindbruk (prop. 2005/06:143) Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande (prop. 2005/06:145) Förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154) Makt att forma samhället och sitt eget liv - nya mål i jämställdhets- politiken (prop. 2005/06:155) Nationell klimatpolitik i global samverkan (prop. 2005/06:172) En handlingsplan för hållbar konsumtion för hushållen (skr. 2005/06:107) Uppföljning av nationella handlingsplanen för handikappolitiken (skr. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14) (skr. 2005/06:110) Vissa fiskeripolitiska frågor (skr. 2005/06:171) En rad utredningar inom hållbar utveckling har också genomförts sedan den förra skrivelsen. Det gäller t.ex. kommittén Utbildning för hållbar utveckling som bl.a. lämnat slutbetänkandet Att lära för hållbar utveckling (SOU 2004:104) samt Utredningen om en handlingsplan för hållbar konsumtion för hushållen som lämnat betänkandena Biffen, bilen, bostaden (SOU 2005:51) och Hållbara laster (SOU 2004:119). Vidare har Utredningen om utvärderingen av storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal lämnat slutbetänkandet Storstad i rörelse (SOU 2005:59). presenterades Innovativa en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36). Innovationsstrategin är en viktig plattform för regeringens utformning av en tillväxt- och sysselsättningsinriktad politik. Vidare har högskolelagen (1992:1434) ändrats 2006 för att främja en hållbar utveckling. En uppsättning indikatorer för hållbar utveckling, varav tolv huvudindikatorer, har tagits fram med hjälp av . En uppföljning av de åtgärder som aviserades i den reviderade strategin för hållbar utveckling finns tillgänglig i (M2006/723/Hu). inrättades och Samordningskansliet för hållbar utveckling flyttades till det nya departementet. Kansliets uppgift är fortsatt att samordna arbetet med hållbar utveckling i samtliga departement och att vara idéskapande samt pådrivande i det nationella och internationella arbetet. Regeringen inrättade ett Råd för hållbar utveckling under . arbetar med att underlätta ett genomförande av den svenska strategin för hållbar utveckling, särskilt på lokal och regional nivå. var en av arrangörerna av en nationell konferens, Envisions, på temat Livskvalitet genom hållbar utveckling. En första konsultation med lokala, regionala och andra nyckelaktörer om hållbarhetsstrategin hölls samarrangerat Syftet var bl.a. att informera Skr. 2005/06:126 om övergripande pågående arbete med att vidareutveckla strategin, inhämta synpunkter på detta arbete samt starta en dialog om samarbete för genomförande av strategin. Minnesanteckningar från detta möte finns på (). Strategin kommer fortlöpande att följas upp och revideras. Uppfölj- ningen gäller bl.a. de 99 åtgärderna. Regeringen avser att revidera strategin 2010. Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Det gäller såväl nationellt som internationellt. I visionen om det hållbara samhället är politikens mål solidaritet och rättvisa i alla länder, mellan länder och mellan generationer. Utgångspunkten är att vi människor inte får leva på ett sätt som förstör våra barns eller framtida generationers möjlighet att leva ett gott liv. Hållbar utveckling är ett förhållningssätt som aktivt måste prägla och forma politiken: Hållbar utveckling innebär att alla politiska beslut skall utformas på ett sätt som balanserat beaktar de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna i ett längre tidsperspektiv. Hållbar utveckling förutsätter ett tydligt resursperspektiv. Utvecklingen vilar på att vi förmår nyttja, skapa och investera i de resurser som utgör basen för samhällsekonomin. Hit hör naturresurser, av människan skapade resurser som bebyggelse och infrastruktur, och sist men inte minst mänskliga resurser; alla kvinnor, män, flickor och pojkar, deras hälsa, kompetens och kreativitet. Hållbar utveckling tar sin utgångspunkt i en helhetssyn på samhällets behov, förutsättningar och problem, både nationellt och globalt. Ömsesidigt understödjande ekonomiska, sociala och miljömässiga insatser skall utformas till varandras förutsättningar. Ett sådant integrerat synsätt vilar på insikten att en god ekonomi är grunden för social rättvisa och skydd av miljön. Men även det omvända är giltigt; det som är bra för människan och miljön är långsiktigt bra också för ekonomin. Hållbar utveckling utgår från ett gemensamt ansvar och förutsätter ett samhälle med demokratiska värderingar, respekt för de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män. Alla medborgare skall tillförsäkras likvärdiga rättigheter och möjligheter oavsett klass, ålder, kön, sexuell läggning, funktionshinder, etnisk eller kulturell tillhörighet, religiös eller annan trosuppfattning. Alla människor och samhällsnivåer ges förutsättningar att involveras och känna delaktighet. Ett samspel krävs därför mellan regeringen, myndigheter, arbetsmarknadens parter och frivilligorganisationer. Samverkande insatser fordras såväl lokalt som regionalt, nationellt, inom EU och globalt. har som land allt att vinna på att vara ett föregångsland inom Så kan vi bidra till ökad solidaritet och en rättvisare resursfördelning i världen. Så kan en politik för hållbar utveckling också Skr. 2005/06:126 göras till en viktig drivkraft för förnyelse, tillväxt och sysselsättning i vårt eget land. Precis som sociala reformer alltjämt bidrar till ekonomiska framsteg, kommer en miljömässig omställning att kräva nya lösningar, nya sätt att tillföra energi, modern och miljöanpassad teknik och framtida innovationer som ger arbete och utveckling. Världen knyts alltmer samman i en tilltagande globalisering som bidrar till ökad välfärd för stora grupper. Det finns många positiva drag i utvecklingen, inte minst i form av ekonomisk tillväxt och utveckling på det tekniska området. Merparten av jordens människor lever under fredliga förhållanden och antalet konflikter mellan länder har minskat radikalt under senare årtionden. Allt fler människor lever i ökad välfärd. Andelen fattiga människor har halverats och livslängden har ökat liksom läskunnigheten. Detta är en trend som håller i sig på global nivå. Handel och teknik har ökat utbudet av varor och tjänster och gett stora grupper möjlighet till t.ex. betalt arbete, bättre bostäder och större möjligheter att själva påverka sina livsöden. På många håll sprids demokratiska värderingar liksom frihet och respekt för de mänskliga rättigheterna för både kvinnor, män och barn oavsett etnisk eller kulturell tillhörighet. Sammantaget knyter handel, migration, turism och gemensamma utmaningar kring bl.a. säkerhet och miljö både stater och regioner allt tätare samman. Dagens globaliserade värld med stora förflyttningar av kapital och människor har förändrat bilden av fattigdom och välfärd. Globaliseringen har både vinnare och förlorare. I den rika delen av världen lever i relativ fattigdom medan en växande grupp av befolkningen i utvecklingsländerna har en levnadsstandard som liknar västvärldens. Klyftorna växer på flera håll mer inom än mellan länder. finns det en överrepresentation av kvinnor bland de fattigaste och stora ojämlikheter mellan kvinnor och män i tillgången till bl.a. ekonomiska resurser. Världen över finns sociala spänningar som tar sig uttryck i oroligheter och frustration, främst bland unga män, som inte kommer i åtnjutande av globaliseringens fördelar. I stora regioner som söder om lever flertalet människor fortsatt i utbredd fattigdom och deras utsatthet och maktlöshet förvärras av väpnade konflikter, bristande respekt för mänskliga rättigheter och utarmning av resurser genom t.ex. torka, skövling av skogar och minskade fiskebestånd. Väpnade konflikter, som både raserar fysisk infrastruktur och socialt förtroendekapital, slår hårdast mot fattiga länder och människor och gör flickor och kvinnor särskilt utsatta. Terrordåd världen över drabbar rika som fattiga. I dess spår skapas nya politiska konstellationer i kampen mot terrorism. Det finns dock oro över att kampen mot terrorism skall ske på bekostnad av respekt för de mänskliga Vardagsvåldet fortsätter bl.a. i form av mäns våld mot kvinnor i nära relationer vilket i genomsnitt drabbar en av tre kvinnor världen över. Kriminalitet i form av handel med människor, droger och vapen utgör allvarliga hot mot människors och hela samhällens välfärd och mot förutsättningarna att säkra hållbar utveckling. En växande utmaning är också den omfattande urbaniseringen, inte minst i utvecklingsländer med allt fler människor som bor i fattiga och bristfälligt planerade slumområden. Även storstadsregionerna i rika länder kännetecknas av ekonomisk, social och diskriminerande segregation som leder till stora inomregionala skillnader i de boendes levnadsstandard. 3.1.2Arbetet med hållbar utveckling För fortsatt främjande av välfärd, nationellt och globalt, samverkar det internationella samfundet på en rad områden som stärker hållbarhetsarbetet. slår fast att global utveckling kräver en helhetssyn och utgör en plattform för det multilaterala arbetet med utveckling, fred och säkerhet. Milleniemålet om att halvera fattigdomen är en övergripande utmaning och avser utbildning, jämställdhet, hälsa, hiv/aids, hållbar utveckling, miljö och förstärkta partnerskap mellan rika och fattiga länder. Deklarationen både utgår från och stärker arbetet med hållbar utveckling. Hållbar utveckling och rättvisa är grundläggande i den svenska politiken för global utveckling. Denna bygger på ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling där fattiga kvinnors, mäns och barns situation, upplevda behov och förutsättningar står i centrum för politiken. Den bygger också på samstämmighet dvs. att alla politikområden medverkar till en rättvis och hållbar global utveckling. En annan viktig grund är överenskommelserna vid i om hållbar utveckling som slår fast ett gemensamt men diversifierat ansvar för hållbar utveckling. Detta innebär att de rikaste länderna skall ta ett särskilt ansvar. Johannesburgsplanen slår fast att fattigdomsutrotning, förändring av ohållbara konsumtions- och produktionsmönster och skydd och förvaltning av naturresursbasen för social och ekonomisk utveckling, är både övergripande mål och grundläggande förutsättningar för hållbar utveckling. Dokumentet tydliggör också att jämställdhet och kvinnors ökade makt över sina egna liv är förutsättningar för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. Både fattigdoms- och hållbarhetsarbetet stärks av ett tioårigt ramverk av program för hållbara konsumtions- och produktionsmönster som enligt beslut från skall tas fram för att öka medvetenheten och utveckla verktyg för att åstadkomma en förändring. Hela FN-systemet har på olika områden ansvar för Johannesburgplanen även om FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) har ett specifikt ansvar att följa upp genomförandet, område för område. Detta innebär att CSD fokuserar på de inbördes sammankopplade frågorna energi, industriell utveckling, luftföroreningar och klimat. frågorna jordbruk, landsbygdsutveckling, mark, torka, ökenspridning och hållbar utveckling, bl.a. för . Insatserna förstärks genom att förklarat perioden 20052014 som FN:s årtionde för utbildning för hållbar utveckling. Ansvaret för detta vilar på . Inriktningen är framförallt riktad mot utbildning men berör även i hög grad områdena vetenskap, kultur och kommunikation. Unesco- sekretariatet i har tagit fram ett genomförandeschema och verkar för en ökad uppmärksamhet . En rad centrala internationella organisationer hanterar frågor som rör hållbar utveckling. Ett avgörande inflytande på det ekonomiska området har t.ex. organisationer som den internationella valutafonden (IMF) jämte (). En stor del av utvecklingen på det ekonomiska, sociala och miljömässiga området, sker också genom affärskontakter och utbyte av varor och tjänster. Det internationella ekonomiska samarbetet spelar en viktig roll för att stärka både rikare och fattigare länders ekonomier och för att bekämpa fattigdom och främja hållbar utveckling. Internationella finansiella institutioner bidrar med krediter, regelverk och rådgivning för bl.a. förbättrad ekonomisk och finansiell stabilitet, ökad handel och högre tillväxt. Arbete pågår också för att öka utvecklingsländernas export- och importmöjligheter och därmed förutsättningar för ekonomisk tillväxt och beständig fattig- domsminskning inom ramen för en hållbar utveckling. Detsamma gäller insatser som stärker produktionskapacitet, förbättrar kunskap om exportmarknaderna och bygger upp institutioner för ett fungerande handelsutbyte. och utveckling () bedriver också ett aktivt arbete för att främja viktiga aspekter av hållbar utveckling, bl.a. genom att ta fram statistik och indikatorer som speglar den ekonomiska, sociala och miljömässiga utvecklingen i medlemsländerna. Inom utvecklas också riktlinjer på området, både avseende nationellt arbete i medlemsländerna och inom ramen för utvecklingssamarbetet. Organisationen framställer också en årlig rapport om pågående insatser i fråga om hållbar utveckling, som bl.a. speglar hur medlemsländerna lever upp till internationella åtaganden vid FN:s konferenser i , och . Som en uppföljning av om miljö och utveckling i antogs 1998 en regional för (Baltic 21) och 2002 en kompletterande för utbildning inom regionen. Toppmötet i gav sitt stöd till att ett hållbarhetstänkande inkluderas i all verksamhet inom Östersjöstaternas råd och att tvärsektoriella demonstrationsprojekt lyfts fram. På nordisk nivå bedriver bl.a. verksamhet kring hållbar utveckling och har bl.a. antagit en strategi på området. Andra initiativ rör studier och expertmöten som syftar till att främja hållbara konsumtions- och produktionsmönster. På miljöområdet bedrivs ett aktivt arbete bl.a. genom FN:s miljöprogram () och inom ramen för en rad konventioner, t.ex. Kyotoprotokollet, för att globalt angripa frågor som klimatförändringar och konventioner som rör luftföroreningar och miljögifter. Den internationella arbetsorganisationen () bidrar till ökade synergieffekter mellan den ekonomiska och den sociala dimensionen, bl.a. i fråga om rätten att organisera sig fackligt, rätten att sluta kollektivavtal, förbud mot de värsta formerna av barnarbete, tvångs- och Skr. 2005/06:126 slavarbete samt diskriminering i arbetslivet. organisationen (WHO) är en viktig aktör som stärker arbetet med social hållbarhet via hälsoinsatser på bred front, bl.a. avseende tropiska sjukdomar, sexuell och reproduktiv hälsa och insatser mot patriarkalt våld. var en viktig milstolpe i arbetet med hållbar utveckling i alla dess dimensioner. Toppmötet bekräftade åtagandet om globalt hållbar utveckling. Det tog också principbeslut om centrala frågor som är avgörande för hållbar utveckling i ett vidare perspektiv i fråga om spridning av massförstörelsevapen, inrättandet av en fredsbyggande kommission och upprättandet av ett råd för de mänskliga rättigheterna. spelar en aktiv roll på många internationella arenor som rör hållbar utveckling. Politiken för rättvis och hållbar global utveckling betonar vikten av ett samstämmigt agerande inom och mellan olika politikområden. Syftet är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling, där grundläggande värden som demokrati, alla människors lika värde och jämställdhet står i centrum, liksom lyhördhet för fattiga människors egna perspektiv på utveckling. Genom denna politik och världens största utvecklingssamarbete räknat i procent av BNI (), bidrar aktivt till att uppnå FN:s mål om att halvera fattigdomen i världen till och till att inspirera andra länder till ytterligare ansträngningar. Som ett led i samstämmighetsarbetet verkar för att främja hållbar konsumtion och produktion. Detta kan ses som ett väsentligt bidrag i uppfyllandet av FN:s åttonde mål om internationella partnerskap, i tillägg till de medel ställer till förfogande för utvecklings- samarbete. I den s.k. Marrakechprocessen i FN:s regi om hållbara konsumtions- och produktionsmönster leder en internationell arbetsgrupp om hållbara livsstilar vars rapport skall presenteras 2007. Vidare är aktivt i CSD-arbetet utifrån ett tydligt socialt perspektiv i en rad tvärsektoriella frågor som fattigdomsbekämpning och jämställdhet mellan könen. är också pådrivande i IMF, , och för att främja ekonomisk tillväxt, jämställdhet och jämlikhet, ökad handel och effektiv fattigdomsbekämpning. En av de enskilt viktigaste svenska åtgärderna för rättvis och hållbar global utveckling är att vara pådrivande för avvecklingen av EU:s jordbrukssubventioner. På det internationella miljöområdet är i många sammanhang världsledande och lyfter fram ett integrerat synsätt, utveckling av miljöanpassad teknik, förnybara energikällor och åtgärder mot miljögifter m.m. Hållbar utveckling är ett övergripande mål i . Vid Europeiska rådets möte i antogs EU:s första strategi för hållbar utveckling. Den identifierade ett antal ohållbara trender och horisontella instrument för att främja en hållbar utveckling. kompletterades Lissabonstrategin, för tillväxt och sysselsättning, med en miljödimension.