prop · GT03178 · 2006-03-21 00:00:00 — Tillstånd till romavlytting kan bara ges när det kan antas att avlyssningen kommer att ha väsentlig betydelse för förundersökningen och förundersökningen annars skulle försvåras avsevärt. Tillstånd till romavlytting kan bara avse en plats där det kan antas att den misstänkte kommer att befinna sig. Är det fråga om en offentlig plats eller en annan plats som är tillgänglig för ett större antal personer, kan tillstånd bara ges om det finns särskilda skäl. Detsamma gäller vid avlyssning av en plats där advokat, läkare präst eller andra normalt för särskilt förtroliga samtal, såvitt denne inte själv är misstänkt i saken. Rätten kan inte ge tillstånd till romavlytting åt gången. I fall då det föreligger stor risk för att förundersökningen blir lidande medan rättens tillstånd inväntas, kan den begärande myndigheten träda i rättens ställe och fatta beslut om romavlytting. Om så sker skall beslutet dock och senast efter verkställighetens påbörjande, underställas rättens prövning. Som skäl för att införa romavlytting som ett nytt straffprocessuellt tvångsmedel angav Justis- och politidepartementet att brottsligheten utvecklats på ett sådant sätt att behovet av tvångsmedlet är större än . Departementet pekade på att många kriminella grupper har blivit mer professionella och mer organiserade än tidigare och att dessa grupper ofta verkar över nationsgränserna. Departementet nämnde också att vittnen, målsägande och andra som kommer i kontakt med dessa grupper på grund av rädsla för repressalier ofta vägrar att höras eller på annat sätt medverka i Därtill kommer enligt departementet den ökade risken för terroristhandlingar mot . Enligt departementet är befintliga tvångsmedel inte tillräckliga för att utreda terroristbrottslighet och den allra grövsta organiserade och systemhotande brottsligheten. Departementet bedömde därför att romavlytting i vissa fall skulle kunna ge upplysningar av central betydelse för utredningen av sådana brott (Ot. 60 [2004-2005] Om lov om endringer i straffeprosessloven og politiloven [romavlytting og bruk av tvangsmidler for å forhindre alvorlig kriminalitet] s. 96 f.). Förslag till lag om hemlig rumsavlyssning Härigenom föreskrivs följande. 1 § Med hemlig rumsavlyssning avses i denna lag avlyssning eller upptagning som 1.sker i hemlighet och med tekniskt hjälpmedel som är avsett att återge ljud, och 2.avser tal i enrum, samtal mellan andra eller förhandlingar vid sammanträde eller annan sammankomst, som allmänheten inte har tillträde till. 2 § Hemlig rumsavlyssning får användas vid förundersökning om 1. brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 2. andra brott om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att brottets straffvärde överstiger fängelse och det är fråga om a)människohandel enligt 4 kap. 1 a § , b)våldtäkt enligt 6 kap. 1 § första eller andra stycket , c)grovt sexuellt tvång enligt 6 kap. 2 § tredje stycket , d)våldtäkt mot barn enligt 6 kap. 4 § första eller andra stycket , e)grovt sexuellt övergrepp mot barn enligt 6 kap. 6 § andra stycket , f)grovt utnyttjande av barn för sexuell posering enligt 6 kap. 8 § tredje stycket , g)grovt koppleri enligt 6 kap. 12 § tredje stycket , h)grov utpressning enligt 9 kap. 4 § andra stycket , i)grovt barnpornografibrott enligt 16 kap. 10 a § fjärde stycket , j)grovt övergrepp i rättssak enligt 17 kap. 10 § andra stycket , k)grovt narkotikabrott enligt 3 § narkotikastrafflagen (1968:64), l)grov narkotikasmuggling enligt 6 § tredje stycket lagen (2000:1225) om straff för smuggling, 3.försök, förberedelse eller stämpling till ett sådant brott som avses i 1 eller 2, om sådan gärning är belagd med straff och det med hänsyn till omständigheterna kan antas att brottets straffvärde överstiger fängelse . 3 § Hemlig rumsavlyssning får användas endast om 1.någon är skäligen misstänkt för ett sådant brott som avses i 2 §, 2.åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen, och 3.skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som den innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse. 4 § Hemlig rumsavlyssning får endast avse en plats där det finns särskild anledning att anta att den misstänkte kommer att uppehålla sig. Avser åtgärden någon annan stadigvarande bostad än den misstänktes bostad, får hemlig rumsavlyssning användas endast om det finns synnerlig anledning att anta att den misstänkte kommer att uppehålla sig där. Hemlig rumsavlyssning får inte avse 1.en sådan plats som stadigvarande används eller är särskilt avsedd att användas för verksamhet som bedrivs av läkare, tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, psykologer, psykoterapeuter eller familjerådgivare enligt socialtjänstlagen (2001:453), 2.en sådan plats som stadigvarande används eller är särskilt avsedd att användas för verksamhet för vilken gäller tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen, 3.en sådan plats som stadigvarande används eller är särskilt avsedd att användas för verksamhet som bedrivs av advokater, eller 4.en sådan plats som stadigvarande används eller är särskilt avsedd att användas av präster inom trossamfund eller av dem, som har motsvarande ställning inom ett sådant samfund, för bikt eller enskild själavård. Vad som sägs i andra stycket 1 och 2 gäller dock inte om det finns synnerlig anledning att anta att platsen används för brott som avses i 2 §. 5 § Hemlig rumsavlyssning får inte avse samtal eller annat tal där någon som yttrar sig, på grund av bestämmelserna i 36 kap. 5 § andrasjätte styckena , inte skulle ha kunnat höras som vittne om det som har sagts eller på annat sätt framkommit. Om det under rumsavlyssningen framgår att det är fråga om ett sådant samtal eller sådant tal, skall avlyssningen avbrytas. En upptagning eller uppteckning som innehåller samtal eller tal som inte får omfattas av hemlig rumsavlyssning skall i dessa delar förstöras. 6 § Vid hemlig rumsavlyssning får den verkställande myndigheten, efter särskilt tillstånd, i hemlighet bereda sig tillträde till och installera tekniska hjälpmedel på en plats som annars skyddas mot intrång. Ett sådant tillstånd får endast avse den plats som skall avlyssnas eller en plats som den misstänkte har tillträde till. 7 § Frågor om hemlig rumsavlyssning prövas av rätten efter ansökan av åklagare. Vid handläggningen gäller vad som föreskrivs i 27 kap. 26 30 §§ . 8 § Ett beslut att tillåta hemlig rumsavlyssning skall innehålla uppgifter om vem som är skäligen misstänkt för brottet samt den plats tillståndet gäller. Om tillståndet är förenat med ett särskilt tillstånd enligt 6 § att få tillträde till platsen för att installera tekniska hjälpmedel, skall det anges särskilt i beslutet. I beslutet skall det också anges tillståndet gäller. Tiden får inte bestämmas längre än nödvändigt och får inte överstiga en månad för beslutet. Rätten skall också i övrigt föreskriva villkor för att tillgodose intresset av att enskildas personliga integritet inte i onödan kränks. 9 § Vid verkställande av beslut om hemlig rumsavlyssning får olägenhet eller skada inte förorsakas utöver vad som är absolut nödvändigt. 10 § Om det inte längre finns skäl för ett beslut om hemlig rumsavlyssning, skall åklagaren eller rätten häva beslutet. 11 § Om ett tekniskt hjälpmedel har installerats med stöd av ett tillstånd enligt 6 §, skall hjälpmedlet återtas eller göras obrukbart efter det att tiden för tillståndet har gått ut eller tillståndet hävts. 12 § Om det vid hemlig rumsavlyssning har kommit fram uppgifter om ett annat brott än det som har legat till grund för beslutet om hemlig rumsavlyssning, får uppgifterna användas för att utreda brottet endast om det är fråga om ett sådant brott som avses i 2 §. Om det har kommit fram uppgifter om ett förestående brott, får uppgifterna användas för att förhindra brottet. 13 § En upptagning eller uppteckning som har gjorts vid hemlig rumsavlyssning skall granskas möjligt. I fråga om sådan granskning tillämpas 27 kap. 12 § första stycket . Upptagningar och uppteckningar skall, i de delar de är av betydelse för utredning av brott som avses i 2 §, bevaras till dess förundersökningen har lagts ned eller avslutats eller, om åtal har väckts, målet har avgjorts slutligt. I de delar upptagningarna och uppteckningarna är av betydelse för att förhindra förestående brott skall de bevaras så länge det behövs för att förhindra brott. De skall därefter förstöras. Trots vad som sägs i andra stycket får brottsutredande myndigheter behandla uppgifter från upptagningar och uppteckningar som rör brott som avses i 2 § eller förestående brott i enlighet med vad som är särskilt föreskrivet i lag. 14 § Rättens beslut i frågor om hemlig rumsavlyssning får verkställas . I fråga om överklagande av rättens beslut enligt denna lag tillämpas bestämmelserna i om överklagande av rättens beslut i brottmål i fråga om en åtgärd som avses i 2528 kap. samma balk. Denna lag träder i kraft och gäller till och med . Förslag till lag om ändring i 27 kap. 24 § En upptagning eller uppteckning En upptagning eller uppteckning som har gjorts vid hemlig I fråga om sådan granskning tillämpas 12 § I fråga om sådan granskning tillämpas 12 § första Upptagningar och uppteckningar skall, i de delar de är av betydelse från brottsutredningssynpunkt, bevaras till dess förundersökningen har lagts ned eller avslutats eller, om åtal väckts, målet har avgjorts slutligt. I de delar upptagningarna och uppteckningarna är av betydelse för att förhindra förestående brott skall de bevaras så länge det behövs för att förhindra brott. De skall därefter förstöras. Trots vad som sägs i andra stycket får brottsutredande myndigheter behandla uppgifter från upptagningar och uppteckningar i enlighet med vad som är särskilt föreskrivet i lag. Denna lag träder i kraft . 19 Senaste lydelse 2005:504. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)1skall ha följande lydelse. Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 5 kap. 1 § avlyssning och hemlig teleöver- vakning eller hemlig kameraöver- vakning på grund av beslut av domstol, undersökningsledare eller åklagare. Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 Lagen omtryckt 1992:1474. 2.Senaste lydelse 2005:838. Anmärkning: Ändring i 16 kap. 1 § har också föreslagits i lagrådsremisserna Krishantering och civilt försvar i kommuner och landsting, Genomförande av EG-direktivet om överlämnande av passageraruppgifter, Sekretess i samt Personsäkerhet. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 5 kap. 1 § vakning eller hemlig rums- avlyssning på grund av beslut av domstol, undersökningsledare eller Denna lag träder i kraft den1 . Förslag till lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1 att 16 kap. 1 § i stället för dess lydelse enligt lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2005:839 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 7 kap. 40 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om vård 7 kap. 48 § 7 kap. 49 § 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket första meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 1Lagen omtryckt 1992:1474. 2Senaste lydelse 2005:838. Anmärkning: Ändring i 16 kap. 1 § har också föreslagits i lagrådsremisserna Krishantering och civilt försvar i kommuner och landsting, Genomförande av EG-direktivet om överlämnande av passageraruppgifter, Sekretess i samt Personsäkerhet. kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 5 kap. 1 § rumsavlyssning på grund av beslut 7 kap. 40 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om vård 7 kap. 48 § 7 kap. 49 § 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket första meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 Nuvarande lydelseKan det befaras att inhämtande av rättens tillstånd till hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning enligt 27 kap. 18 eller 19 § , kvar- hållande av försändelse enligt 27 kap. 9 § eller hemlig kameraövervakning enligt lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning skulle med- föra sådan fördröjning eller annan olägenhet som är av väsentlig betydelse för utredningen, får åt- gärden beslutas av åklagaren. I fråga om kvarhållande av för- sändelse enligt 27 kap. 9 § rätte- gångsbalken får åtgärden även beslutas av undersökningsledaren. Anmälan som avses i tredje stycket i nämnda paragraf skall göras hos den som har fattat beslutet. Denne skall pröva beslagsfrågan. Förslag till lag om ändring i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. Härigenom föreskrivs att 28 § lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. skall ha följande lydelse. Kan det befaras att inhämtande av rättens tillstånd till hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning enligt 27 kap. 18 eller 19 § , kvar- hållande av försändelse enligt 27 kap. 9 § , hemlig kameraövervakning enligt lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning eller hemlig rumsavlyssning enligt lagen (2006:00) om hemlig rumsavlyssning skulle medföra sådan fördröjning eller annan olägenhet som är av väsentlig betydelse för utredningen, får åt- gärden beslutas av åklagaren. I fråga om kvarhållande av för- sändelse enligt 27 kap. 9 § rätte- gångsbalken får åtgärden även beslutas av undersökningsledaren. Anmälan som avses i tredje stycket i nämnda paragraf skall göras hos den som har fattat beslutet. Denne skall pröva beslagsfrågan. Om undersökningsledaren eller åklagaren har meddelat ett beslut med stöd av första stycket, skall det genast anmälas hos rätten. Anmälan skall vara skriftlig och innehålla skälen för beslutet. Rätten skall pröva ärendet snabbt. Anser rätten att beslutet inte bör bestå, skall det upphävas. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål dels att 1 kap. 2 §, 2 kap. 1 och 2 §§ samt 4 kap. 27 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 4 kap. 28 a och 28 b §§, samt närmast före 4 kap. 28 a § och 28 b § nya rubriker av följande lydelse och närmast efter 4 kap. 28 § en ny rubrik som skall lyda Hemlig rumsavlyssning. Rättslig hjälp enligt denna lag omfattar följande åtgärder: 1.förhör i samband med förundersökning i brottmål, 2.bevisupptagning vid domstol, 4.förhör genom videokonferens, 5.kvarstad, beslag samt husrannsakan och andra åtgärder som avses i 28 kap. , 6.hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning, 7.tekniskt bistånd med hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning, 8.tillstånd till gränsöverskridande hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning, 10.överförande av frihets- 11. överförande av frihets- berövade för förhör m.m., och berövade för förhör m.m., och 11. rättsmedicinsk undersökning 12. rättsmedicinsk undersökning av en avliden person. av en avliden person. Lagen hindrar inte att hjälp lämnas med annan åtgärd än sådan som anges i första stycket om det kan ske utan tvångsmedel eller annan tvångsåtgärd. I fråga om överlämnande, utlämning och delgivning finns särskilda bestämmelser. Det finns också särskilda bestämmelser om rättslig hjälp i brottmål åt vissa internationella organ. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 1-6, 9 och 11 skall lämnas under de förutsätt- Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 16, 9, 10 och 12 skall lämnas under de förutsätt- Senaste lydelse 2005:491. Senaste lydelse 2005:491. ningar som gäller för en mot- ningar som gäller för en mot- svarande åtgärd under en svensk svarande åtgärd under en svensk lag eller författning och enligt de lag eller författning och enligt de särskilda bestämmelserna i denna särskilda bestämmelserna i denna Rättslig hjälp som avses i 1 kap. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 7, 8 och 10 2 § första stycket 7, 8 och 11 lämnas enligt de särskilda bestäm- lämnas enligt de särskilda bestäm- melserna i denna lag. melserna i denna lag. I 5 kap. 2 § finns bestämmelser om att den rättsliga hjälpen får förenas med villkor i vissa fall. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 1-4, 7 och 10 får lämnas även om den gärning som ansökan avser inte motsvarar ett brott enligt svensk lag. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 5, 6, 8, 9 och 11 får endast lämnas om den gärning som ansökan avser motsvarar ett brott enligt svensk lag (dubbel straffbarhet), om inte annat följer av 4 kap. 20 § beträffande husrannsakan och beslag. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 14, 7 och 11 får lämnas även om den gärning som ansökan avser inte motsvarar ett brott enligt svensk lag. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 5, 6, 810 och 12 får endast lämnas om den gärning som ansökan avser motsvarar ett brott enligt svensk lag (dubbel straffbarhet), om inte annat följer av 4 kap. 20 § beträffande husrannsakan och beslag. En ansökan om hemlig kameraövervakning av någon som befinner sig i handläggs av åklagare. Åklagaren skall genast pröva om det finns förutsättningar för åtgärden och i sådant fall ansöka om rättens tillstånd. Upptagningar behöver inte granskas enligt 7 § första stycket lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. Upptagningar får bevaras efter det att ärendet om rättslig hjälp har avslutats och återredovisning har skett enligt 2 kap. 17 § endast om detta är tillåtet enligt 7 § andra stycket lagen om hemlig kameraövervakning. Hemlig rumsavlyssning av någon i 3 Senaste lydelse 2005:491. En ansökan om hemlig rums- avlyssning av någon som befinner sig i handläggs av åklagare. Åklagaren skall genast pröva om det finns förutsättningar för åtgärden och i sådant fall ansöka om rättens tillstånd. Upptagningar och uppteck- ningar behöver inte granskas enligt 13 § första stycket lagen (2006:00) om hemlig rums- avlyssning. Upptagningar och uppteck- ningar får bevaras efter det att ärendet om rättslig hjälp har avslutats och återredovisning skett enligt 2 kap. 17 § endast om detta är tillåtet enligt 13 § lagen om hemlig rumsavlyssning. Hemlig rumsavlyssning av någon i utlandet Om hemlig rumsavlyssning skall äga rum av någon som befinner sig i en annan stat och den andra staten kräver att ansökan först skall prövas av domstol i , får rätten på begäran av svensk åklagare besluta att tillåta rumsavlyssningen. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , regeringsrådet och f.d. kammarrättspresidenten . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om hemlig rumsavlyssning, 2.lag om ändring i , 3.lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 4.lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100), 5.lag om ändring i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m., 6.lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp brottmål. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga och kanslirådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om hemlig rumsavlyssning Det föreslagna nya tvångsmedlet hemlig rumsavlyssning, i det följande kallat buggning, är av synnerligen integritetskänslig karaktär. Förslaget till lag innebär bl.a. att polisen under närmare angivna förutsättningar skall få med våld bereda sig tillträde till en misstänkt och ibland även en icke misstänkt persons hem och där installera en teknisk anordning för att därefter kunna avlyssna de samtal som förs i bostaden. När avlyssningen inte längre skall fortgå, skall polisen på nytt få bryta sig in för att avlägsna den tekniska anordning som använts för avlyssningen. Deltagare i de avlyssnade samtalen kan vara många olika personer utöver den som misstänks för brott. Den misstänkte skall enligt förslaget inte ha rätt att i efterhand bli informerad om att avlyssning skett, vilket omöjliggör eller allvarligt försvårar för honom att få lagligheten av åtgärden prövad på rättslig väg och kräva skadestånd för det fall att polisen skulle ha förfarit olagligt eller åstadkommit skada i samband med avlyssningen. Utöver detta förslag behandlas i Lagrådet också en annan remiss med förslag till utvidgning av de straffprocessuella tvångsmedlen. Det rör sig i den remissen om ett förslag att använda hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning, hemlig kameraövervakning och postkontroll i förebyggande syfte, dvs. redan innan något brott har begåtts. Det finns ett visst samband mellan förslagen såtillvida som de båda går ut på att i viktiga avseenden utvidga området för de tillåtna polisiära metoderna med de konsekvenser som detta medför för människors personliga integritet. Enligt Lagrådets mening måste det, för att ett så ingripande tvångsmedel som buggning skall införas, krävas mycket starka skäl, och om tvångsmedlet skall tillåtas, bör det inte ges ett mera vidsträckt tillämpningsområde än som klart motiveras av behovet. Dessutom bör enligt Lagrådets mening villkoren för att buggning skall få ske ges en så tydlig utformning att risken för en extensiv tillämpning eller för missbruk minimeras. Slutligen bör buggningen i möjligaste mån kringgärdas av betryggande procedurregler.