prop · GT0385 · 2006-03-09 00:00:00 — Arbetet på EU-nivå kan i huvudsak indelas i två inriktningar. Den ena handlar om processer och verktyg för att bättre lagstifta nya regler (t.ex. samråd med berörda och konsekvensanalyser). Den andra rör hur man förenklar och förbättrar redan existerande regler (t.ex. kodifiering och konsolidering). Som en följd av meddelandet uppdaterade kommissionen sina interna riktlinjer för konsekvensanalyser (SEC (2005) 791). Här görs det tydligt att konsekvensanalyserna är verktyg för att ta fram nya förslag som bidrar till Lissabonprocessens mål. lade rådet, på initiativ av det irländska och nederländska ordförandeskapet, ner stor kraft på arbetet med att förenkla gällande regler. Utifrån ett stort antal förslag från medlemsstaterna valdes femton förslag ut, varav ett svenskt, som antogs och överlämnades till kommissionen för åtgärd. En liknande process initierades även 2005 av kommissionen. Med anledning av detta samlade regeringen in 24 förslag från myndigheter, departement och näringslivsorganisationer. Kommissionen presenterade sitt rullande program för förenkling av gällande regler (KOM(2005) 535). Det omfattar perioden 20062008. , som gett sitt starka stöd till arbetet, kunde också se ett tiotal förslag med svenskt ursprung i listorna över kommande förenklingsförslag. I programmet ingår också de femton förslagen som rådet antog 2004. Förenklingsprogrammet är både inriktat på branscher (avfall, bilar, byggmaterial m.m.) och horisontella regler på den inre marknaden. Bland de horisontella reglerna återfinnes regler inom tjänsteområdet, skatter och offentlig upphandling. En ökad användning av den nya harmoniseringsmetoden, av standardisering och av informationsteknologi förespråkas också. På nationell nivå krävs ett ökat engagemang för att motverka handelshinder. I detta sammanhang är det viktigt att betona att arbetet med förenkling inte syftar till att urholka det gemensamma regelverket. Exempelvis ska det miljö- eller konsumentskydd som förhandlats fram inte försämras, men det ska uppnås på ett enklare och mer ändamålsenligt sätt. brukar också i förenklingssammanhang föra fram värdet av språklig och redaktionell bearbetning. Om dessa initiativ, tillsammans med stöd för det övriga arbetet med regel- förbättring, antogs slutsatstexter vid rådets möte . Det interinstitutionella avtalet för bättre lagstiftning (nedan IIA, publi- cerat i EGT, 31.12.2003, C321/1) utgör ramen för samarbetet i regel- förbättringsfrågor mellan kommissionen, rådet och . Artikel 30 i avtalet rör konsekvensanalyser i medbestämmande- proceduren. Tanken är att rådet och ska göra konsekvensanalyser på väsentliga tillägg och ändringar till kommissionens förslag. genomfördes ett pilotprojekt med en konsekvensanalys på rådets tillägg till kommissionens förslag om batteridirektivet. Utifrån erfarenheterna från detta pilotprojekt och som en uppföljning av IIA antog rådet en gemensam ansats för Skr. 2005/06:85 konsekvensanalyser (dok.14901/05). På så sätt kan samarbetet mellan 31.1.5Kemikalieförordningen (REACH) En politisk överenskommelse om en ny kemikaliestrategi (REACH) (KOM(2003) 644) nåddes . En beskrivning av förslagets innehåll, dess konsekvenser och behandling finns i avsnitt 42.4.1. I en rapport från Verket för näringslivsutveckling, (rapport 2004:12, dnr N2003/8816/NL), konstaterar man att merparten av svensk tillverkningsindustri kommer att beröras av REACH i egenskap av användare av kemiska ämnen och beredningar. Många företag kommer att omfattas av REACH-krav på registrering av ämnen. Huvuddelen av företagen finns i branscherna kemisk tillverkning och detaljhandel och merparten av dem är importörer av ämnen och beredningar. har gjort bedömningen att mellan 700 och 2 300 företag kan komma att omfattas av kraven på registrering i REACH. Av dessa är 65 tillverkare av kemiska ämnen. I Nuteks rapport redovisas statistiska felkällor. Därtill har EU utvidgats sedan studien gjordes. Det betyder t.ex. att de företag som för in ämnen från de nya medlemsländerna inte längre räknas som importörer enligt REACH. En ökad administrativ börda kan förväntas för de företag som kommer att omfattas av krav på registrering enligt REACH. Många av de registreringspliktiga företagen är små och medelstora. Särskilda problem för denna företagskategori kan t.ex. vara att de hanterar små volymer av ämnena i förhållande till omsättningen och att de saknar egen kompetens för att hantera lagkrav och informationsflöden. I rapporten förordar att regeltexten förenklas, att tillsyn och kompetensutveckling samordnas inom EU och nationellt samt att särskilda insatser riktas till små och medelstora företag. Genom det ökade ansvaret som för- ordningens introducerar kommer nya skyldigheter för företagen att introduceras som exempelvis att kemikalieianvändande företag ska medverka med underlag till leverantörernas kemikalie-bedömning-ar. Det finns ett stort behov av information och ökad kunskap kring kemikalier och den nya lagstiftningen inom denna grupp av företag. För dessa företag är det viktigt att regelverket är tydligt och innebär en rimlig arbetsbörda. Under förhandlingarna har det därför varit viktigt att se över förslaget så att det blir så tydligt och enkelt som möjligt att tillämpa för företagen. En annan viktig fråga för i förhandlingar- na har varit basindustrins intressen. har därför verkat för förtydliganden i lagstiftningen, som bl.a. innebär att det nu uttryckligen anges att pappersmassa och avfall undantas. En definition av legeringar har införts och flera förtydliganden har också gjort i ingressen till förordningen. (Se vidare kapitel 42.4.1.) Kommissionen inledde en översyn av tillämpningen av artikel 82 i EG-fördraget. konsulterades medlemsstaterna om ett utkast till riktlinjer för tillämpningen och väntas kommissionen presentera ett förslag för allmän konsultation. Arbetet syftar till att tydliggöra den ekonomiska analys som är nödvändig för att fastställa olika typer av missbruk av en dominerande ställning. Kommissionsförordningen (823/2000) om gruppundantag för konsortialavtal inom linjesjöfarten löpte ut men förlängdes i ljuset av den pågående översynen av rådets förordning (4056/86) om konkurrensreglerna på sjöfartsområdet (linjekonferenser). Kommissionen lade fram ett förslag till ny förordning om att upphäva förordning (4056/86) samt att ändra i förordning (1/2003). började kommissionens så kallade sektorsundersökningar inom banksektorn och inom energisektorn. På bankområdet inriktas undersök- ningen bl.a. på avtal mellan banker, tillgång till infrastruktur för att erbjuda konsumenttjänster samt konsumentrörlighet. Kommissionens första rapport, som ska behandla kontokort, kommer . På energiområdet inriktas sektorsundersökningen på marknaderna för gas och elektricitet där man bl.a. utreder orsakerna till de ökade energi- priserna och identifierar konkurrensproblem som hindrar marknads- tillträde och handel över gränserna. En första delrapport om energi- marknaden publicerades . publicerade kommissionen rapporten tjänster Utrymme för ytterligare reformer (KOM (2005) 405). Rapporten är en uppföljning av tidigare rapportering angående konkurrens inom sektorn för professionella tjänster som publicerades (KOM(2004) 83) och har tagits fram i samarbete med medlems- staternas konkurrensmyndigheter i myndigheternas arbetsgrupp för professionella tjänster. Vidare presenterade kommissionen ett första utkast till en grönbok om skadestånd vid överträdelser av konkurrensreglerna, dvs. då företag vänder sig till domstol för att få kompensation för den skada som de lidit genom konkurrensbegränsande förfaranden från andra företag på marknaden. genomfördes den sista delen i kommissionens översyn av konkurrensreglerna för försäljning av nya motorfordon inom EU. Kommissionens förordning (1400/2002) om gruppundantag inom motor- fordonssektorn har fått fullt genomslag. Det innebär att biltillverkare kan hindra återförsäljare från att etablera försäljningsställen och på annat sätt aktivt sälja bilar utanför de geografiska områden som de tilldelats i sina avtal eller från att ta upp andra bilmärken till försäljning. Kommissionen har också inlett en översyn av tillkännagivanden och tillämpningen av åtaganden gällande företagskoncentrationer. publicerade kommissionen en studie av utformning och effektiviteten i åtaganden i koncentrationsärenden . Studien utgör underlag till de förändringar i tillämpningsreglerna som kommissionen väntas föreslå . har kommissionen presenterat den så kallade handlings- planen för statligt stöd (se faktapromemoria 2005/06:FPM15). Handlingsplanen redovisar riktlinjer för en omfattande reform av regler och förfaranden för statligt stöd . Dokumentet ligger till grund för samråd med medlemsstaterna och berörda parter och synpunkter har lämnats till kommissionen. Kommissionen avser att stegvis återkomma med mer konkreta förslag till nya och reviderade bestämmelser på olika områden. Ett sådant område som är aktuellt gäller statligt stöd till innovation. Här har kommissionen presenterat ett särskilt meddelande (se faktapromemoria 2005/06:FPM19). Förslagen i meddelandet omfattar stöd till innovativa nystartade företag, flexiblare regler för statlig risk- kapitalfinansiering samt integrering av innovation i befintliga gemenskapsregler för statligt stöd till forskning och utveckling. Särskild uppmärksamhet riktas mot bl.a. de små och medelstora företagens behov, mellanhändernas roll (t.ex. kluster och teknikcentra) samt hög- kvalificerade forskare som arbetar med innovation. Efter ett första samråd avser kommissionen återkomma med konkretiser- ade förslag till reviderade bestämmelser. Kommissionen har också fortsatt sitt översynsarbete när det gäller riktlinjerna för statligt stöd till regional utveckling. Kommissionen har beslutat om nya riktlinjer så att medlemsstaterna har möjlighet att anpassa sina regionala stödkartor m.m. inför den nya program- perioden 20072013. Utrymmet för regionalt statligt stöd ändras genom minskad omfattning av de regionala stödkartorna inom EU15 och genom att de stödnivåer för investeringar som tillåts inom EU som helhet i viss mån pressas nedåt. Detta är en utveckling som har tillskyndats av den . Kommissionen har också tagit initiativ för att förtydliga tillämpningen av statsstödsreglerna. Detta gäller tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget rörande så kallade tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 312, 29.11.2005, s. 67). Bestämmelserna preciserar villkoren för hur statligt stöd för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan undantas från skyldigheten att förhandsanmäla stödåtgärder till kommissionen enligt artikel 88.3 i EG-fördraget. Sådant undantag omfattar stödåtgärder där utföraren har genomsnittlig årlig omsättning som understiger . Även företag inom sjö- eller luftförbindelser, samt hamnar och flygplatser, omfattas av ett specifikt undantag. Särskilda bestämmelser gäller vidare för sjukhus och företag som tillhandahåller offentligt subventionerade bostäder av allmänt ekonomiskt intresse. Vidare har en översyn gjorts som gäller tillämpningen av reglerna om statligt stöd på området kortfristiga exportkreditförsäkringar. Kommis- sionen har beslutat om vissa justeringar i syfte att mjuka upp reglerna så att offentligt understödda exportkreditförsäkringsorgan ges utrymme teckna försäkring för små och medelstora företag med viss begränsad exportomsättning. De nya bestämmelserna avses gälla perioden 2010. är positiv till denna förändring. När det gäller stöd till varvsindustrin har de tidsbegränsade Skr. 2005/06:85 bestämmelserna som medgivit kontraktsrelaterat driftstöd till europeiska varvsföretag upphört per . En tvist pågår i WTO där EU och ifrågasatt förekommande stöd till varvsnäringen från respektive sida. 32.1Gemenskapsprogram för hälsa och konsumentskydd presenterade kommissionen ett förslag till program för gemenskapsåtgärder om hälsa och konsumentskydd för åren 20072013 (KOM(2005)115 slutlig). Syftet med ett gemensamt program för hälsa och konsumentskydd är att uppnå effektiviseringar genom att mål och åtgärder i många fall är likartade. Vid rådsmötet lämnades en lägesrapport som visar att det finns ett brett stöd för kommissionens förslag. Flera medlemsstater önskar dock tydligare motiveringar till den föreslagna sammanslagningen. , som valt att behandla förslaget som två separata program, har sin omröstning . På konsumentområdet föreslår kommissionen större fokus på kunskapsutveckling, samarbete om tillsyn, konsumentrådgivning och alternativ tvistlösning, stöd till konsumentorganisationer och stöd till konsumentrepresentation i standardiseringsarbetet. Målen på konsument- området har i stort sett välkomnats av medlemsstaterna. För mer information se faktapromemoria (2004/05:FPM75). anser att kommissionens förslag i huvudsak är bra men har invändningar mot förslag som rör informationskampanjer på gemenskapsnivå. (Se även kapitel 25 Folkhälsa.) 32.2Direktivet om otillbörliga affärsmetoder antaget och rådet antog respektive direktivet om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden. Direktivet ska bidra till att den inre marknaden fungerar korrekt och säkerställa ett högt konsumentskydd. röstade nej till direktivet eftersom det riskerade att sänka nivån på konsumentskyddet i vissa medlemsstater. En särskild utredare har fått i uppdrag att lämna förslag till hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. Uppdraget ska redovisas . Förordningsförslaget om säljfrämjande åtgärder har dragits tillbaka av kommissionen i samband med kommissionens genomgång av ett stort antal lagförslag (KOM(2005) 462 slutlig). Ett nytt omarbetat förslag om konsumentkrediter Kommissionen lade fram ett förslag till ett nytt konsumentkreditdirektiv (KOM(2002) 443). Förslaget kritiserades från flera håll och lade kommissionen fram ett ändrat förslag (KOM(2005) 483). Förslaget syftar till att skapa bättre förutsättningar för en inre marknad, att säker- ställa en hög nivå på konsumentskyddet samt att göra gemenskapslag- stiftningen på området mer överskådlig. Även det nya förslaget syftar till att i högre grad än harmonisera bestämmelser på området. I vissa avseenden bygger dock direktivet på principen om ömsesidigt erkännande. Förslaget innehåller bestämmelser om bl.a. information till konsument- er vid ingåendet av ett kreditavtal, kreditupplysning, ångerrätt, förtids- betalning, samt kontroll av kreditgivare och kreditförmedlare. I för- hållande till det förra förslaget har bl.a. följande ändringar skett. Förslaget omfattar inte längre hypotekskrediter, avtal om ställande av säkerheter, borgensavtal, pantlåneavtal och krediter . För krediter gäller enklare regler. Bestämmelsen om centrala databaser för kreditupplysning har ändrats och bytts ut mot en bestämmelse om att utländska kreditgivare ska kunna få tillgång till uppgifter i databaser på samma sätt som nationella. Bestämmelserna om krav, verkställighet och indrivning har strukits. Ändringarna ligger i huvudsak i linje med den svenska inställningen. 32.4Fortsatt arbete för ökad produktsäkerhet och säkra tjänster arbete har inriktats på ett effektivt genomförande av det nya produktsäkerhetsdirektivet som trädde i kraft . Arbetet med att se över vilka europeiska standarder som lever upp till säkerhetskraven i direktivet har inletts. Vidare har åtgärder vidtagits för att uppnå likartad registrering av farliga varor i det gemensamma datasystemet och likartad riskvärdering i medlemsstaterna. Gemensamma marknadskontroller har börjat genomföras genom pilot- projekt. Kommissionen har ökat sitt internationella engagemang och inlett samarbete med om produktsäkerhetsfrågor. Arbetet med tjänstesäkerhet fortgår med fokus på att uppnå ett bättre skadestatistiskt underlag. Kommissionen har i dialog med en expertgrupp arbetat med att ta fram utkast till förslag till nytt direktiv för leksakers säkerhet. Direktivförslaget förväntas att presenteras . Kommissionen har inlett ett arbete med att se över ett antal konsument- skyddsdirektiv. Översynen berör direktiven om tidsdelat boende, distans- avtal, hemförsäljning, prisinformation, förbudsföreläggande, konsument- köp, paketresor och oskäliga avtalsvillkor. En jämförande analys av medlemsstaternas lagstiftning genomförs på uppdrag av kommissionen. 2005/06:85 Undersökningen förväntas vara färdig . november antogs allmänt hållna slutsatser om översynen av konsument- skyddsdirektiven och om kommissionens projekt om europeisk avtalsrätt, där bland annat vikten av samråd med medlemsstater och intressenter lyfts fram. Arbetet med den europeiska avtalsrätten innebär att skapa en gemensam referensram med gemensamma principer och definitioner av centrala avtalsrättsliga begrepp. I den rådsresolution som antogs av rådet om den europeiska turismens framtid uppmanar rådet kommissionen att hålla ett årligt europeiskt forum om turism för att främja dialogen mellan den offentliga sektorn, turistindustrin och andra intressenter. anord- nades på det fjärde europeiska turistforumet. I samband med forumet, som arrangerades gemensamt av ordförandeskapet () och , hölls ett informellt möte för turistministrar. Kommissionen presenterade på mötet ett preliminärt förslag till ny turist- politik. Nyckelord i förslaget är bättre regelverk och samordning och handlar främst om att se över befintliga regelverk och undersöka om det finns möjligheter att förenkla och samordna. Effektivare användning av befintliga finansiella instrument är ett annat tema där strukturfonderna utgör en viktig del. Hållbarhet är ett annat område som framhålls. Förslaget utgår från nuvarande regelverk och är i linje med synpunkter att insatser och aktiviteter avseende turism bör baseras på nationella program och förhållanden, men att det inom vissa områden är värdefullt med gemensamma aktiviteter på gemenskapsnivå, t.ex. kunskaps- och informationsutbyte. antog rådet slutsatser angående en hållbar europeisk turistnäring. Slutsatserna utgår från kommissionens meddelande (KOM(2003)716) med förslag till grundläggande riktlinjer för en hållbar europeisk turistnäring. Kommissionen arbetar successivt med att implementera de i meddelandet föreslagna åtgärderna. Ett av åtgärds- förslagen är att ta fram och genomföra en europeisk för turistsektorn. Som ett led i detta arbete har det inrättats en expertgrupp för hållbar turism under den rådgivande gruppen för turism. 34 Forskning och innovation Arbetet inom forskningsområdet har präglats av behovet av en ökad tillväxt i , och forskningens stigande betydelse för tillväxt har tydligt framkommit vid diskussionerna . Stora delar av förhandlingarna inom forskningsområdet har rört arbetet med utformningen av det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling som kommer att pågå . Det sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling är i sin slutfas. För svensk del visar resultaten ett ökat intresse från svenska forskare att delta i ramprogrammet. Diskussionerna om det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling har präglat EU-arbetet , men innehållet har inte kunnat slutförhandlas helt ut eftersom förhandlingarna om EU:s långtidsbudget 20072013 har pågått parallellt. Ett partiellt beslut om det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling togs (15062/05). drev kraftfullt frågan om inrättandet av ett oberoende europeiskt forskningsråd men lyckades inte åstadkomma enighet kring detta. Det nu föreslagna forskningsrådet kommer att vara knutet till kommissionen. Mot denna bakgrund röstade nej, med en förklaring att nejrösten endast rörde Europeiska rådets organisations- struktur och att i övrigt var positiv till ramprogramstexten. Diskussionerna fortsätter med mer detaljerade texter om både forskningsrådets funktion och vad det sjunde ramprogrammet ska innehålla. har drivit fram en interimsutvärdering av det sjunde ramprogrammet på ett tidigt stadium, vilken ska ha sin bakgrund i den kommande utvärderigen av sjätte ramprogrammet. Andra svenska prioriteringar har varit en förstärkning av genusdimensionen i forskning samt framtagande av en strategi för kunskapsspridning inom EU. 34.2Handlingsplan för forskning och innovation Kommissionen har lagt fram en handlingsplan för forskning och innovation (KOM(2005) 488 slutlig). Handlingsplanens inriktning ligger väl i linje med den svenska innovationsstrategin och behandlar forskning och innovation med avseende på EU-politik, EU-finansiering, företagens roll och medlemsstaternas roll. Under avsnittet EU-politik behandlas bl.a. hur statsstöd och offentlig upphandling bättre kan understödja forskning och innovation. EU- finansiering berör främst genomförandet av sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt strukturfondernas betydelse för att stödja forskning och innovation. I avsnittet om företagens roll framhålls bl.a. behovet av närmare samverkan mellan akademi och industri. Sista avsnittet om medlemsstaternas roll lyfter fram bl.a. behovet av att forskning och innovation prioriteras i de nationella handlingsprogrammen för syssel- sättning och tillväxt (se faktapromemoria 2005/2006:FPM25). har under förhandlingarna i rådet betonat betydelsen av att de politikområden som meddelandet omfattas av ska samordnas för att bästa effekt av forskningssatsningar ska uppnås. Kommissionen ska rapportera framsteg i genomförandet av handlingsplanen. Kommissionen genomför, som en del av , en så kallad förberedande insats inom säkerhetsforskningsområdet . Syftet med en satsning på EU-nivå på säkerhets- forskning är att stärka den europeiska industrin på området genom att minska fragmenteringen av forskningsinsatser som görs i medlems- staterna, utnyttja potentialen för korsbefruktning mellan civil och militär forskning samt öka de resurser som läggs på området. Insatsen, som görs inom ramen för kommissionens egen budget, syftar till att förbereda utformningen av säkerhetsforskning i EU:s sjunde ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Två ansökningsomgångar genomfördes och 2005 och det svenska deltagandet i programmet är starkt. I den partiella överenskommelse till det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling föreslår rådet att säkerhetsforskning utgör ett av tio tematiska områden (se avsnitt 34.1). 34.4Kollegial granskning av forsknings- och innovationspolitik har , och forsknings- och innovationspolitik granskats av kollegor från andra EU-länder, kommissionen och en konsult. Granskningen är en del av kunskaps- och erfarenhetsutbytet inom den så kallade öppna samordningsmetoden, där medlemsstaterna och associerade länder på frivillig basis lär av varandra. Syftet har varit att utveckla metoden och att dra lärdomar om utformning av politiken som alla de deltagande länderna kan ha nytta av. För del konstaterar granskarna att det svenska forsknings- och innovationssystemet är mycket starkt och att politiken utformas utifrån en helhetssyn på frågorna. Granskarna föreslår att för att ytterligare stärka sin position kan överväga att konkurrensutsätta ytterligare av medlen till universitet och högskolor och att utveckla den relativt begränsade forskningsinstitutssektorn för att förbättra länkarna mellan näringsliv och akademi. Dessutom föreslår de olika åtgärder för att stimulera forskning, utveckling och innovation i små och medelstora företag. Slutrapportering från projektet kommer att presenteras för CREST, en rådgivande grupp till rådet och i forskningsfrågor, . 34.5ESPON ett forskningsprogram för territoriella utveckling () är ett europeiskt forskningsprogram med fokus på den territoriella utvecklingen i . De länder som omfattas av programmet är förutom nuvarande tjugofem medlemsstater ansökarländerna och samt och . , förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet har sitt säte i . Syftet med programmet är att förbättra kunskapen om den territoriella Skr.