prop · GT031d27 · 2006-01-01 00:00:00 — Regeringen har i förhandlingarna om ny rådsförordning för GSP konsekvent fört fram betydelsen av enkla, stabila och generösa bestämmelser för att systemet skall kunna få avsedd effekt. Även om det nya preferenssystemet är förbättrat jämfört med det tidigare, hade regeringen önskat ett för utvecklingsländerna betydligt generösare arrangemang. uppmärksammandes i högre grad än tidigare behovet av ökat och förbättrat handelsrelaterat bistånd. Regeringen har verkat för att ta fram förslag till hur en internationell mekanism för detta skulle kunna utformas. Regeringen har inom EU medverkat till en handlingsplan för att förbättra situationen för råvaruberoende utvecklingsländer. Syftet är bl.a. att effektivisera och diversifiera råvaruproduktionen samt öka förädlingsgraden i ekonomin. För att underlätta exporten från har en kontaktpunkt inrättats på , Open Trade . Kontaktpunkten skall bidra med information och hjälpa exportörer från fattiga länder att identifiera och lösa onödiga och oavsiktliga hinder som de kan stöta på när de exporterar sina produkter till . Regeringen har genomfört en rad insatser för att lyfta fram den externa handelspolitikens viktiga roll för att uppnå målen inom EU:s Lissabonprocess. Detta har bl.a. skett genom kontakter med kommissionen och arrangerande av ett högnivåseminarium. Insatserna har bidragit till att betydelsen av den externa handelspolitiken understryks i slutsatserna från Europeiska rådets möte . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 När det gäller handelsrelaterade tullfrågor har regeringen verkat för att de allt högre ställda kraven på säkerhet i den internationella handeln balanseras mot nödvändiga förenklingar av tullrutinerna, bl.a. i de utvidgade förhandlingarna om tullsamarbetsavtalet mellan och (CSI, Initiative) och vid framtagandet av för tullfrågor (WCO) ramverk för säkerhetsstandarder. Regeringen har även bidragit till bildandet av det nya direktoratet för kapacitetsuppbyggnad i i syfte att stödja de som möter allt fler ökade säkerhetskrav och därmed riskerar att förlora möjligheter till integrering i världshandeln. fattade beslut om att ändra röstreglerna för beslut om definitiva antidumpings- och utjämningsåtgärder i syfte att underlätta införandet av dessa. Regeringen motsatte sig denna förändring och har verkat starkt återhållande i de beslut som fattats om enskilda skyddsåtgärder, t.ex. avseende laximport från . Regeringen anser att sådana skyddsåtgärder tillgodoser tillverkningsindustrins intressen på bekostnad av användarindustrin och konsumenterna. Regeringen har agerat för att påverka kommissionens arbete med grönboken om hur ursprungsreglerna i förmånsförordningarna på handelsområdet skall se ut . Regeringens ambition har varit att de s.k. preferentiella ursprungsreglerna skall vara enkla, transparanta, förutsägbara och mer generöst utformade för att underlätta för u- länderna att dra nytta av och delta i den internationella handeln. Standardiseringen har traditionellt varit ett viktigt instrument för att undanröja handelshinder och får en ökad betydelse för att främja företagens kvalitets- och miljöledningssystem. Den svenska standardiseringsorganisationen har ett relativt stort inflytande i den internationella standardiseringen. Bland annat har man tillsammans med sin brasilianska motsvarighet sekretariatsansvar för utarbetandet av riktlinjer för socialt ansvar. Bilaterala och regionala handelsförhandlingar Antalet regionala och bilaterala frihandelsavtal har ökat kraftigt världen över. För att säkra svenska och europeiska företags konkurrensmöjligheter har regeringen inom EU-kretsen verkat för att möjligheterna att inleda förhandlingar om frihandelsavtal med vissa prövas. Regeringen har fortsatt stödja förhandlingar med samarbetsråd, GCC, (, , , , och ) och (, , och ). Regeringen har dessutom medverkat i arbetet med den s.k. Barcelonaprocessen och Europeiska grannlandspolitiken (ENP) för att bl.a. fördjupa frihandeln mellan EU och övriga länder runt samt integrera EU:s nya grannar i öster. Förhandlingarna om de s.k. ekonomiska partnerskapsavtalen (EPA) mellan EU och de s.k. AVS-länderna (71 länder i , och som EU har ingått handels- och biståndsavtal med) fortsatte . Regeringen har i förhandlingsprocessen konsekvent verkat för att lyfta fram behovet av att stödja länderna i deras strävan för utveckling och fattigdomsbekämpning. har flera förhandlingar om bilaterala investeringsskyddsavtal ägt rum med bl.a. och . Avtal har ingåtts med , , och , som ett tilläggsavtal slutits med . Regeringen har agerat för att uppgörelser med om handel med jordbruksprodukter och bearbetade jordbruksprodukter inom ramen för kommit till stånd. Dessa uppgörelser öppnar stora möjligheter för ökad export från svensk livsmedelsindustri. Betydande tullsänkningar på ett antal nyckelvaror genomfördes . En uppföljning av hur överenskommelserna efterlevs har inletts. Genom det svenska ordförandeskapet vid , under temat Enabling Globalisation, kunde regeringens positioner och prioriteringar genomsyra arbetet med globaliseringsfrågor, ekonomiskt beslutsfattande samt aktuella handelspolitiska frågor. Regeringen var särskilt pådrivande för att skall arbeta vidare med att fördjupa förståelsen för globaliseringens effekter och hur en politik för tillväxt, sysselsättning och trygghet bäst kan utformas för att bejaka öppenhet. En av 2003 initierad studie om handel och strukturanpassning presenterades. Studien gav insikter om vilka åtgärder som behöver vidtas på nationell nivå för att länder skall kunna tillgodogöra sig globaliseringens fördelar. Regeringen har dessutom, genom det svenska ordförandeskapet i en arbetsgrupp under givit ytterligare tyngd åt prioriterade frågor. Detta gäller t.ex. företagens sociala ansvar. Främjandet av företags sociala och miljömässiga ansvar, inklusive korruptionsbekämpning, är en central del av regeringens utrikes- och handelspolitik. Regeringen har inom ramen för initiativet Globalt Ansvar, fortsatt bedrivit ett intensivt informations- och kunskapsspridande arbete om mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor, en hållbar miljö och bekämpande av korruption i relation till företags globala verksamhet. Särskilt fokus ligger på riktlinjer för multinationella företag och FN:s Global Compact, men regeringen stödjer också arbetet inom , , med att ta fram riktlinjer för socialt ansvarstagande. Staten skall självklart vara ett föredöme i att främja sociala och miljömässig hänsyn. Arbete har därför initierats inom en rad andra politikområden som offentlig upphandling, statlig ägarpolitik, handels- och investeringsfrämjande, utvecklingssamarbetet samt statsstödd exportfinansiering. Den svenska kontaktpunkten för riktlinjer för multinationella företag (NKP) arbetar fortsatt för en fördjupad dialog mellan regeringen, arbetsmarknadens parter och enskilda organisationer. I anslutning till ministerrådsmötet i tog initiativ till att stärka NKP-processen för att effektivisera det internationella arbetet med att genomföra riktlinjerna. Detta visar hur den traditionella handelspolitiken kan kompletteras på områden där det är viktigt med ett sektorsövergripande agerande. Regeringen har avsatt ökade resurser för det handelsrelaterade tekniska biståndet, särskilt för att höja de fattiga ländernas kapacitet att delta och tillvarata sina intressen i internationella handelsförhandlingar. Handelsrelaterat bistånd finansieras dels från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete, dels genom näringslivsstöd. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Inom ramen för regeringens prioriterade arbete med jämställdhetsintegrering av samtliga politikområden har särskilda analyser inletts på det handelspolitiska området. Detta gäller bl.a. WTO, regionala handelsavtal, tjänstehandel och företagens globala ansvar. Samverkan med det civila samhället Debatten om olika handelspolitiska frågor har intensifierats, såväl i media som av frivilligorganisationer och allmänheten. En särskild referensgrupp bestående av fackföreningar, näringslivets organisationer och frivilligorganisationer sammankallas regelbundet för att informeras om förhandlingsläge och positioner. Härvid ges möjlighet att lämna synpunkter på förhandlingsprocessen och framförallt regeringens och EU:s agerande. Vidare har vidareutvecklat samverkan med det civila samhället. De löpande kontakterna har medfört att underlaget för svenska ställningstaganden och beslut inför de fortsatta WTO-förhandlingarna har kunnat fördjupas och förankras i en bredare krets. Handelspolitiken rymmer en stor potential och kan bidra till regeringens övergripande mål om tillväxt och sysselsättning, en hållbar utveckling, ett öppet , ekonomisk utveckling i fattiga länder samt demokrati och säkerhet. Men det saknas inte utmaningar. Läget i världsekonomin är osäkert. Traditionella tillväxtområden har problem och en global tyngdpunktsförskjutning sker där , och andra snabbt växande ekonomier vinner terräng. Handeln är en central drivkraft i denna utveckling. Detta har i sin tur givit upphov till protektionistiska tendenser på båda sidor av . Behovet av en politik för öppen, enkel, rättvis och legitim handel är därför större . Frihandel är av avgörande betydelse för att EU:s Lissabonmål skall uppnås. WTO utgör ett värn mot regelvidriga sanktioner och garanterar att handelstvister kan lösas på ett organiserat och rättvist sätt. har en viktig roll att spela för att stävja protektionistiska tendenser genom att utgöra ett forum för kvalificerad ekonomisk analys av sektorsövergripande problemställningar med målet att nå samstämmighet och generera debatt såväl 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bland organisationens medlemsländer som i en bredare krets. Det är viktigt att ta tillvarata de möjligheter som Doharundan i WTO erbjuder. Förbättrade förutsättningar för handel och tillväxt kan utgöra den positiva injektion som världsekonomin så väl behöver. Doharundan kommer att påverka villkoren för världshandeln framöver. Det är därför av avgörande betydelse att åstadkomma ett ambitiöst slutresultat med ett kraftigt förbättrat marknadstillträde och ett förstärkt multilateralt regelverk. Betydande framsteg måste ske vid i för att förhandlingarna skall kunna avslutas som planerat års utgång. EU innehar en ledarroll i förhandlingarna och regeringen verkar för att EU fortsatt skall visa kompromissvilja inom de huvudområden som identifierats av WTO:s medlemmar. Dessa huvudområden ligger väl i linje med de förhandlingsområden som regeringen prioriterar: Ökad öppenhet, i synnerhet i förhållande till den asiatiska marknaden, i form av frihandelsavtal med regioner eller enskilda länder bör särskilt prioriteras. Förhandlingarna om ekonomiska partnerskapsavtal mellan EU och AVS-länderna går in i ett intensivt skede. Här bevakar regeringen särskilt de utvecklingsbefrämjande aspekterna. Den största framtida utmaningen på det handelspolitiska området är att skapa bättre förutsättningar för utvecklingsländerna att tillgodogöra sig de fördelar världshandeln kan ge. Utvecklingsländerna bär själva huvudansvaret för att en positiv utveckling kommer till stånd. Men de behöver stöd för att lyckas. Samstämmighet är en nyckelfråga. Alltför ofta undermineras handelspolitiska initiativ i syfte att gynna utvecklingsländerna av att många industriländer använder sig att åtgärder som snedvrider handeln. Det handelsrelaterade biståndet måste också förstärkas. Regeringen avser att slutföra uppföljningen av och slutligt ta ställning till utredningsförslaget om att inrätta ett . Inom ramen för initiativet Globalt Ansvar regelfrågor (bl.a. anti-dumping, skyddskommer regeringen att verka för att möta ett åtgärder och subventioner), Regeringen verkar för att WTO accepterar ett större ansvar för frågeställningar som berör hållbar utveckling i alla dess dimensioner. Det är nödvändigt att WTO ökar ambitionsnivån på miljöområdet. Om handelssystemet skall kunna användas för att stödja de miljöpolitiska mål som regeringen verkar för krävs nytänkande hos många medlemsländer. Regeringen kommer också fortsatt att verka för att frågan om relationen mellan handel och arbetsvillkor inkluderas på WTO:s dagordning, som alternativa spår utnyttjas. Jämställdhetsintegrering är en annan svensk prioritering kopplad till de sociala frågeställningarna. Regeringen menar att WTO har högst prioritet i EU:s handelspolitiska arbete, men att detta kan drivas parallellt med kompletterande bilaterala och regionala frihandelsförhandlingar för att stärka svenska företags konkurrensmöjligheter. ökat behov från företag och organisationer av erfarenhets- och kunskapsutbyte kring vad socialt ansvar innebär i praktiken. Bekämpandet av korruption är i detta sammanhang centralt. Regeringen kommer även att ta initiativ till ett samarbete mellan länder som har en liknande syn på frågorna om företagens sociala och miljömässiga ansvar. skall gå i främsta ledet i arbetet med att tillvarata globaliseringens möjligheter och begränsa dess avigsidor. Tillsammans med regeringens insatser för att stärka de multilaterala regelverken inom organisationer som WTO vårt arbete inom ramen för de internationella finansieringsinstitutionerna, och inom FN-systemet, utgör regeringens engagemang i en viktig del av våra ansträngningar i styrningen av globaliseringen. Regeringens prioriterar också arbetet med att följa upp slutsatserna från Europeiska rådets möte och fortsätter därmed att stärka handelspolitikens roll för att uppnå målen i Lissabonprocessen. Regeringens politik för EU:s inre marknad syftar till att bidra till en effektiv inre marknad genom öppen handel på lika villkor, undanröja handelshinder, fri konkurrens och regelförbättring. Svenska företags och konsumenters intressen står i fokus. Att ta bort omotiverade handelshinder är av stor vikt för sysselsättningen och den ekonomiska utvecklingen. Den fria rörligheten står i centrum för medlemskap i och utvecklas genom balanserade avvägningar mellan olika intressen för att främja såväl import som export. Den inre marknaden är den viktigaste regionen för utrikeshandel och stod för av exporten och av importen 2004 (EU 25). Regelförbättring är viktigt för näringslivets möjligheter att utnyttja fördelarna med den inre marknaden. Utvecklingen av olika regleringsinstrument på den inre marknaden som t.ex. harmonisering enligt Nya metoden, av effektivare konkurrens genom regler som främjar fri och öppen konkurrens är därmed prioriterade insatser. En effektiv och fullbordad inre marknad är en central del av Lissabonstrategin. Den inre marknaden skall ge fördelar i form av ett större utbud av säkra varor och tjänster till konkurrenskraftiga priser utan att ge upphov till negativa effekter. Tydliga regler för fri rörlighet på den inre marknaden förbättrar även relationerna mellan EU och tredje land. Det gemensamma europeiska regelverket utgör en grund på vilken förhandlingar kan ske med resten av världen om rörlighet av produkter och tjänster. Innovation och investeringar i forskning och utveckling måste kunna skyddas på ett effektivt och väl avvägt sätt. Utvecklingen av regler för skydd av immateriella rättigheter i en global ekonomi är av stor vikt för en hållbar utveckling i EU. En reglerad tjänstemarknad i EU gagnar svenska intressen. Därför är tjänstedirektivet av stor vikt för . Avvägning mellan bästa förutsättningar för den fria rörligheten av tjänster och kravet att skydda väsentliga samhällsintressen 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 som t.ex. den svenska modellen för arbetsmarknaden i samråd med berörda parter präglar arbetet. Information om möjligheter och rättigheter på den inre marknaden till företag och enskilda är en nyckelfråga. För att uppfylla det övergripande målet prioriteras effektivisering av sektorsöverskridande instrument, t.ex. principen om ömsesidigt erkännande, standarder och nya harmoniseringsmetoden. Nya och effektiva regler för marknadskontroll främjar fri rörlighet och konkurrensen som väsenliga skyddsintressen omhändertas. deltar aktivt i utvecklingsarbetet av internationella anmälningsprocedurer av tekniska regler för att motverka nya handelshinder. Det informella nätverket för att lösa handelshinder på den inre marknaden, SOLVIT, utvecklas och effektiviseras kontinuerligt. är svensk kontaktpunkt, s.k. SOLVIT-center, och deltar i nätverkets utveckling. SWEDAC kompetensbedömer och ackrediterar certifierings-, provnings-, och kontrollorgan i . Organen, som i regel är privata företag, verkar i konkurrens. Att svenska kontrollorgan håller hög kvalitet och röner internationellt erkännande är av stor vikt både för skyddet av medborgarnas liv och för hälsa liksom för svensk utrikeshandel. SWEDAC bistår även andra länder i uppbyggandet av ackrediteringsfunktioner. Tillsyn på marknaden genom kontroll av förekomsten av farliga produkter är ett åliggande för de ansvariga myndigheterna. SWEDAC har en samordnande och pådrivande roll. I propositionen Riktlinjer för marknadskontroll för produkter m.m. (prop. 2004/05:98, bet. 2004/05:NU15, rskr. 2004/05:296) har regeringen föreslagit riktlinjer för marknadskontrollen av produkter för att bl.a. stärka SWEDAC:s roll att uppnå en ökad samordning och effektivitet. Standardiseringen har en central roll i EU:s harmoniseringsarbete, särskilt på områden som avser skydd av medborgarnas liv och hälsa samt miljö. De svenska intressena i detta arbete tillvaratas av den svenska standardiseringensorganisationen. Staten stödjer organisationen genom Standardiseringsråd, SSR. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 En tydlig tendens på den inre marknaden som Politikområdet utvecklas och förändras ständigt. stärkts är att fokus skiftats från lag- Många processer tar innan de resulterar i stiftning till tillämpning av redan beslutade rätts- I vissa fall är det själva Detta gäller främst på nationell nivå där processen i sig som bidrar till politikområdets fokus även ligger på genomförande i nationell Överlag har arbetet varit fram- lagstiftning samt utvecklingen av horisontella En tydlig trend när det gäller fram- instrument och administrativt samarbete. tiden är ökat fokus på tillämpningsfrågorna, även Flera beslut har dock fattats. om många viktiga förhandlingar också förs kring riktning för gränsöverskridande fusioner med nya rättakter som tjänstedirektiv. skrivningar som tillgodoser svenska regler av- motverka handelshinder har visat sig ge goda seende arbetstagarinflytande, har lagts fast resultat och antalet lösta ärenden, både konkreta liksom en politisk överenskommelse vad gäller handelshinder liksom rättsliga hinder, har Vad gäller genomförandet av EG-direktiv och Den fria rörligheten är ett mål, men det är ett målet om genomförande av dynamiskt mål som är svårt att mäta i monetära av alla antagna direktiv inom överenskommen Ett exempel där mätningar har gjorts är tid har genomfört . det s.k. icke-harmoniserade varuområdet där dock då gjorda insatser får resultat. principen om ömsesidigt erkännande skall till- Beräkningar visar att cirka 430 miljarder mälan om mer än dubbelt så många handelshin- EUR omsätts och att den bristande Över 180 klagomål togs tillämpningen av principen om detta innebär en emot och 152 ärenden avslutades. kostnad för EU på anmälda tekniska föreskrifter var 556 och av Detta visar på vikten av att de dessa var 23 från . horisontella instrumenten utvecklas och verksamhet har bidragit till värdefulla uppslag för att motverka handelshinder, till gagn för Samordningen och kunskap om de företag och enskilda. horisontella instrumenten på den inre mark- Genom SWEDAC:s arbete har den svenska naden ter sig allt viktigare. ordningen för teknisk provning och kontroll fått ett internationellt erkännande. roller att fylla i dialogen med andra sektors- ett värdefullt sätt bistått i den myndigheter och i deras utredningsverksamhet. pågående översynen av EG:s harmoniserings- Utvecklingen av tjänstesektorn är en viktig SWEDAC har också med framgång Den står för merparten verkat för ökad användning av öppna kontroll- av både BNP och sysselsättning. ordningar i intern svensk lagstiftning. åren har tjänstesektorn vuxit starkt i - har varit pådrivande för att marknadskontrollen i skall stärkas och samordnas. haft en starkare tillväxt än . Den europeiska standardiseringen har på ett sektorn är viktig för tillväxten, välståndet och för mycket verksamt sätt bidragit till EU:s inre I detta arbete har den svenska Ett regelverk för tjänstehandel som ger förut- standardiseringsorganisationen på ett effektivt sättningar för klarhet och förutsägbarhet behövs, sätt tillvaratagit svenska intressen. som väsentliga samhällsintressen, som Initiativ för att stärka nordisk samverkan med t.ex. den svenska kollektivavtalsbaserade arbets- nya EU-medlemsländer i närområdet (, marknadsmodellen och att hälso- och sjuk- , och ) har genomförts på vården, inte påverkas negativt. flera områden för att främja en effektiv inre Det svenska systemet för teknisk kontroll marknad i närområde. som administreras av SWEDAC röner inter- nationell respekt och SWEDAC:s sakkunskap stärka SWEDAC:s samordnande roll i Det är vidare angeläget för att systemet med öppna kontrollordningar stärks. Vidare har regeringen uppdragit åt SWEDAC att utforma ett förslag till svenskt regelverk som införlivar EG-direktivet om mätinstrument (2004/22/EG). EU breddar användningen av standardiseringen som instrument. Bland annat har ett arbete inletts på tjänsteområdet. tilldrar sig det lyckosamma europeiska arbetet på varuområdet allt större globalt intresse varför arbetet flyttas från de europeiska till de globala standardiseringsorganen. Detta ställer europeisk och svensk standardisering inför nya utmaningar. Inom ramen för Standardiseringsråd utarbetas därför en strategi för svensk standardisering. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom området. 4.7.139:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 20 405 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 405 tkr prisnivå. Anslaget finansierar Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) verksamhet. Ackrediteringsverksamheten svarar för av SWEDAC:s omsättning. Som ackrediteringsorgan åligger det SWEDAC att i internt och externt arbete uppfylla högt ställda kvalitetskrav och genomgå internationella kvalitetsrevisioner. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet - Ackreditering (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 4.5 Budget för avgiftsbelagd verksamhet - Meterologi (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) uppgick intäkterna från uppdragsverksamheten till , vilket innebar ett bättre resultat jämfört med föregående år. Kostnaderna understeg intäkterna med , vilket sammantaget innebär ett bättre resultat än föregående år som redovisade ett överskott på . Kvaliteten i verksamheten är fortsatt hög. Regeringen föreslår att anslaget tillförs 2006 för täckande av SWEDAC:s kostnader för införlivande av EG-direktivet om mätinstrument (2004/22/EG). Anslaget minskas med tillföljd av en generell reduktion av företrädelsevis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) . beräknas anslaget till respektive . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris-och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget.