prop · GT03122 · 2006-03-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:122 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att lägsta belopp för penningböter höjs från till och att högsta belopp för penningböter höjs från till samt att högsta belopp för gemensamt straff i penningböter höjs från till . Vidare föreslås att lägsta dagsbotsbelopp höjs från till samt minsta bötesbelopp för dagsböter från till . Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i .......................................... Ärendet och dess beredning............................................................... Penningböter eller dagsböter............................................... Strafföreläggande och föreläggande av ordningsbot .......... Utgångspunkter för förändringen........................................ Bötesbeloppen för penningböter........................................................ Bör beloppen höjas?............................................................ Skall även lägsta dagsbotsbelopp höjas?........................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Övriga konsekvenser av framlagda förslag ..................................... Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna ...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 25 kap. 2, 3 och 6 §§ skall ha följande lydelse. Dagsböter skall bestämmas till ett antal av minst trettio och högst ett- Varje dagsbot fastställs till ett Varje dagsbot fastställs till ett visst belopp från och med trettio visst belopp från och med femtio till och med , efter till och med , efter vad som bedöms som skäligt med vad som bedöms som skäligt med hänsyn till den tilltalades inkomst, hänsyn till den tilltalades inkomst, het och ekonomiska förhållanden i het och ekonomiska förhållanden i Om det finns särskilda skäl, Om det finns särskilda skäl, får dagsbotens belopp jämkas. får dagsbotens belopp jämkas. Minsta bötesbelopp är fyrahund- Minsta bötesbelopp är sjuhund- till lägst etthundra kronor och till lägst tvåhundra kronor och re högsta belopp är särskilt före- lägre högsta belopp är särskilt fö- skrivet, gäller dock detta. reskrivet, gäller dock detta. Böter som gemensamt straff för flera brott döms ut i dagsböter, om nå- got av brotten bör föranleda dagsböter. Som gemensamt straff får dags- Som gemensamt straff får dags- böter bestämmas till ett antal av böter bestämmas till ett antal av högst tvåhundra och penningböter högst tvåhundra och penningböter till ett belopp av högst femtusen till ett belopp av högst tiotusen Om det för något av brotten är föreskrivet ett visst lägsta bötesstraff, får detta inte underskridas. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1991:240. 2Senaste lydelse 1991:240. 3Senaste lydelse 1993:201. Ärendet och dess beredning De nu gällande reglerna om böter trädde i kraft (prop. 1990/91:68, bet. 1990/91:JuU10, rskr. 1990/91:155, SFS 1991:240). Då höjdes lägsta och högsta belopp för penningböter samt lägsta dagsbotsbe- lopp. Vidare gjordes förändringar när det gäller antalet dagsböter som kan dömas ut. Frågan om penningbotsbeloppens storlek aktualiserades i propositio- nen Fortsatt arbete för en säker vägtrafik (prop. 2003/04:160) och reger- ingen uttalade där sin avsikt att överväga hur framför allt penningbotsbe- loppen kan anpassas till den förändring av främst penningvärdet som skett (a. prop. s. 69 f.). En promemoria har upprättats med förslag till förändringar av högsta och lägsta belopp för penningböter (dnr 2004/8724/P, Ds 2005:41). Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbe- handlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sam- manställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2005/6306/L5). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Yttrandet finns i bilaga 4. I förhållande till det remitterade förslaget har endast tiden för lagänd- ringarnas ikraftträdande ändrats. Inom pågår en översyn av den s.k. brottskatalogen, d.v.s. de bilagor till Riksåklagarens föreskrifter (1999:178) om ordningsbot för vissa brott där ordningsbotens belopp anges i anslutning till de olika brotten. Eventuella ändringar i brottskatalogen bör lämpligen träda i kraft som lagändringarna. Reglerna om bötesstraff finns i 25 kap. . I 1 § föreskrivs att bötesstraff skall dömas ut i form av dagsböter, penningböter eller norme- rade böter. Om inget annat är föreskrivet skall bötesstraff dömas ut i dagsböter, eller om brottet bör föranleda ett lägre straff än 30 dagsböter, i penningböter. När det gäller ramarna för straffmätningen föreskrivs i 2 § att det mins- ta antalet dagsböter är 30 och det högsta är 150. Varje dagsbot fastställs till ett visst belopp om lägst och högst efter vad som be- döms skäligt med hänsyn till den tilltalades inkomst, förmögenhet, för- sörjningsskyldighet och ekonomiska förhållanden i övrigt. Om det finns särskilda skäl, får dagsbotens belopp jämkas. Minsta bötesbelopp vid dagsböter är . Penningböter skall i enlighet med 3 § bestämmas till lägst och Prop. 2005/06:122 högst . Om ett lägre högsta belopp är särskilt föreskrivet gäller Det går däremot inte att underskrida det lägsta beloppet. Böter får enligt 5 § användas som gemensamt straff för flera brott om böter kan följa på vart och ett av brotten. Föranleder något av brotten dagsböter skall det gemensamma straffet enligt 6 § första stycket dömas ut i dagsböter. Enligt 6 § andra stycket får gemensamt straff i dagsböter uppgå till högst 200 dagsböter och när det gäller penningböter till högst . Antalet dagsböter och penningbotens storlek bestäms av brottets straff- värde. Gränsdragningen mellan dagsböter och penningböter är ofta fastlagd re- dan genom att det i den aktuella straffbestämmelsen föreskrivs att brottet skall medföra penningböter. I andra fall där penningböter döms ut är inte denna gräns fastlagd på det sättet utan den bötesform som skall användas bestäms huvudsakligen efter det enskilda brottets straffvärde och de öv- riga omständigheter som kan inverka på straffmätningen. Gränsen dras då i stället genom bestämmelsen i 25 kap. 1 § där det sägs att om inget annat är föreskrivet skall bötesstraff dömas ut i dagsböter eller, om brottet bör föranleda ett lägre straff än 30 dagsböter, i penning- böter. Gränsen mellan de olika bötesformerna är alltså i de fallen flytan- de vilket bl.a. medför att penningböter döms ut även för ett antal brotts- balksbrott. 4.3Strafföreläggande och föreläggande av ordningsbot Penningböter kan dömas ut av domstol genom dom, eller åläggas någon genom strafföreläggande eller genom föreläggande av ordningsbot. Be- stämmelserna om strafföreläggande och föreläggande av ordningsbot finns i 48 kap. och i två anslutande författningar, näm- ligen strafföreläggandekungörelsen (1970:60) och ordningsbotskungörel- sen (1968:199). Föreläggande av ordningsbot får enligt 48 kap. 13 § enbart utfärdas beträffande brott för vilka endast kan följa penningböter. Föreläggande av ordningsbot utfärdas enligt 48 kap. 1 § av en polisman eller, med stöd av 48 kap. 20 § och 2 § ordningsbotskungörelsen, av åklagare och i vissa fall av tulltjänsteman. har antagit ett lagförslag som innebär att även kustbevak- ningstjänstemän skall kunna utfärda före- läggande av ordningsbot (prop. 2005/06:33, bet. 2005/06:JuU9, rskr. 2005/06:146). I ett strafföreläggande får föreläggas bötesstraff såväl i penningböter som i dagsböter. Strafföreläggande utfärdas enligt 48 kap. 1 § rätte- gångsbalken av en åklagare. Frågan om penningbotsbeloppen aktualiserades i propositionen Fortsatt arbete för en säker vägtrafik (prop. 2003/04:160) och regeringen konsta- terade att det fanns skäl att överväga hur framför allt penningbotsbelop- pen på ett lämpligt sätt kan anpassas till den förändring av främst pen- ningvärdet som skett , då bötesbeloppen senast ändrades (a. prop. s. 69 f.). Det högsta och lägsta beloppet för penningböter har varit oförändrat . har såväl den allmänna prisnivån som den all- männa lönenivån ökat. Med hänsyn till den tid som förflutit sedan bötes- beloppen senast ändrades och den ekonomiska utveckling som skett un- der finns det skäl att överväga en justering av bötesbeloppen. 5 Bötesbeloppen för penningböter 5.1Bör beloppen höjas? Regeringens förslag: Penningbotsbeloppen höjs. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna har, med några undantag, till- styrkt eller inte haft någon erinran mot förslaget. Här kan särskilt fram- hållas att anfört att en höjning enligt förslaget också ger ett nödvändigt utrymme för en allmän översyn av bötesbeloppen i Riksåklagarens föreskrifter om ordningsbot. Hovrätten för nedre Norr- land har avstyrkt förslaget och anfört att det saknas tillräckliga skäl för att de föreslagna ändringarna skall genomföras isolerat. Enligt hovrätten bör eventuella ändringar övervägas vid en allmän översyn av bötesstraf- fet. Vidare har förordat att frågan om justering av penningbotsnivåerna bör anstå och i stället behandlas inom ramen för en allmän påföljdsöversyn. Skälen för regeringens förslag: Lägsta belopp för penningböter är och det högsta är . Högsta belopp för gemensamt straff är . Frågan är om den relativa urholkning av bötesbeloppens värde som skett i sig är så stor att det redan på den grunden finns skäl att justera nivåerna för penningböter. Prisökningstakten under de år som de nuvarande nivåerna för penningböter har gällt har inte varit större än cir- ka . Den allmänna lönenivån har däremot ökat , dvs. betydligt mer än inflationen. Detta tyder på en påtag- lig standardökning i samhället som måste beaktas när det gäller att mäta den ekonomiska uppoffring som ett bötesstraff bör innebära för den böt- fällde. Även om den nuvarande pris- och löneutvecklingen inte motsva- rar den som föregick den senaste reformen, skapar redan löneutveckling- en ett utrymme för justering av bötesnivåerna. En viktig omständighet är att det numera är relativt vanligt förekom- mande att maximibeloppet för en penningbot, , eller ett belopp strax därunder, mäts ut. Det gäller vid hastighetsöverträdelser och vid överträdelse av förbuden mot innehav av utrustning som varnar för eller Prop. 2005/06:122 stör radar- och laserkontrollinstrument för hastighetsövervakning. stora mängden hastighetsöverträdelser gör således att den övre delen av straffskalan för penningböter utnyttjas i relativt stor utsträckning. Frågan om bötesnivåernas storlek är aktuell särskilt i samband med yr- kestrafik. Flera remissinstanser, däribland , Vägtrafikinspektio- nen och Trafikpolisernas samarbetsorganisation anser att de förhållan- devis lindriga straffen för överträdelser av bestämmelser om bl.a. kör- och vilotider utgör ett problem. Skälet anges vara att den ekonomiska uppoffringen som följer av att bryta mot bl.a. dessa regler är lägre i Sve- rige än i många andra EU-länder. Vägtrafikinspektionen har framfört att bötesbeloppen för penningböter bör justeras, bl.a. för att straffsatserna för brott mot kör- och vilotider bättre skall harmoniera med de bötesni- våer som råder i andra EU-länder. I enlighet med 48 kap. 14 § och Riksåklagarens före- skrifter (1999:178) om ordningsbot för vissa brott utfärdas ordningsbot för de brott som upptas i ett antal bilagor till föreskrifterna, den s.k. brottskatalogen. Det lägsta belopp för penningböter som förekommer i brottskatalogen är och det högsta är . En översyn av bö- tesbeloppen i brottskatalogen förutsätter att ramarna för användning av penningböter läggs fast för . Som an- fört ger den föreslagna höjningen utrymme för en allmän översyn av bö- tesbeloppen i brottskatalogen. Slutsatsen blir därför sammantaget att minimi- och maximibeloppen bör höjas för enstaka brott och även för gemensamt straff. Regeringen behandlar nedan de invändningar som framförts att en justering av pen- ningbotsbeloppen bör anstå till dess en samlad bedömning kan göras inom ramen för en allmän översyn av påföljdssystemet, se kap. 6. Regeringens förslag: Det lägsta beloppet för penningböter höjs till , det högsta beloppet höjs till och det högsta beloppet för gemensamt straff höjs till . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. har anfört att de högsta beloppen bör höjas mer än vad som föreslagits, dels eftersom de före- slagna justeringarna inte kommer att ha tillräckligt avskräckande effekt, dels därför att de svenska bötesnivåerna är för låga internationellt sett. Förutom har även Vägtrafikinspektionen ansett att en ytterli- gare höjning bör ske av de högsta beloppen för penningböter. relsen har funnit att de föreslagna beloppsgränserna, trots att de inte mo- tiveras fullt ut av effekterna av penningvärdets förändring och den all- männa lönenivån, är skäliga med hänsyn till behovet av att skapa utrym- me för justeringar utan att det blir nödvändigt att ändra Skälen för regeringens förslag: Regeringens bedömning är i enlighet med vad som redovisats ovan att minimi- och maximibeloppen bör höjas för enstaka brott såväl som för gemensamt straff. Frågan är då hur myck- Prop. 2005/06:122 et beloppen skall höjas och vilken metod som bör användas för att åstad- komma en lämplig höjning. Med utgångspunkt enbart från penningvärdesförändringen skulle det lägsta beloppet för penningböter bli , det högsta och det högsta beloppet för gemensamt straff skulle bli . Om i stället löneutvecklingen används som den huvudsakligt styrande faktorn skulle beloppen komma att hamna på respektive , och . Om en nettoeffekt av allmän löneökning och penningvärde- försämring beräknas skulle beloppen hamna någonstans mellan dessa nivåer. Vid bedömningen av vilka penningbotsbelopp som är lämpliga räcker det dock inte att se till penningvärdeförändring eller förändringar i löne- och standardnivåerna och matematiskt räkna ut den nivå som följer av dessa värden. Regeringen delar uppfattningen att dessa faktorer i och för sig ger ett utrymme för en justering av beloppen. Överväganden om vil- ken höjning som bör genomföras måste därutöver låta sig styras även av andra faktorer. En sådan är att de högsta och lägsta bötesbeloppen skall kunna stå sig och tillämpas och inte behöva ändras alltför ofta. Det är alltså motiverat att skapa ett tillräckligt utrymme för kom- mande justeringar av t.ex. bötesbeloppen i den s.k. brottskatalogen utan ett alltför snabbt behov av ny lagstiftning. En annan faktor som måste beaktas är att bötesbelopp bör vara jämna, lättöverskådliga samt lätta att hantera. Promemorian har föreslagit en fördubbling av lägsta och högsta belopp för penningböter, vilket de flesta remissinstanser accepterat. Att såsom och Vägtrafikinspektionen föreslagit ytterligare höja de högsta beloppen i avskräckande syfte skulle leda för långt. Mot bakgrund av vad som anförts framstår en fördubbling av lägsta och högsta belopp för penningböter som rimlig. Det betyder att lägsta belopp bör vara , högsta belopp och högsta belopp för gemensamt straff i penningböter bör vara . 6 Skall även lägsta dagsbotsbelopp höjas? Regeringens förslag: Lägsta dagsbotsbelopp höjs till . Minimi- beloppet höjs till . Promemorians bedömning: I promemorian behandlades frågan om höjning av lägsta dagsbotsbelopp men det bedömdes att saken i stället borde övervägas i samband med den allmänna översyn av påföljdssyste- met som regeringen aviserat. Promemorian innehöll därför inget förslag om ändring i reglerna om dagsböter. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft någon erin- ran mot den bedömning som redovisats i promemorian. Hovrätten för nedre har, liksom , , Tull- verket och , dock särskilt framhållit de tröskel- effekter som kan uppstå i förhållandet mellan dagsböter och penningbö- ter. Skälen för regeringens förslag: Nivåerna på dagsbotsbeloppen följer genom sin konstruktion ganska väl den allmänna pris- och löneutveck- lingen i samhället. Därför kommer inte samma urholkningseffekt att drabba dagsbotsstraffet som systemet med penningböter kan komma att vidkännas när penningvärdet försämras eller den allmänna lönenivån stiger. Frågan är då om förhållandet mellan penningböter och dagsböter ger anledning att justera dagsbotsbeloppet. Hovrätten för nedre , och har pe- kat på det förhållandet att även om penningböter är ett lindrigare straff än dagsböter kan, om man ser till det totala bötesbeloppet i kronor, ett pen- ningbotsstraff inte sällan medföra ett högre bötesbelopp än ett dagsbots- straff, trots att det sistnämnda i princip skall dömas ut för en gärning med ett högre straffvärde. De har härvid anfört att det är olyckligt om dessa negativa tröskeleffekter i systemet ökar. Hovrätten för nedre har redovisat att en inte obetydlig del av de dagsbotsstraff som döms ut avser personer med förhållandevis låg inkomst och med försörjningsbör- da. Hovrätten har anfört att den grundläggande principen att dagsböter är en allvarligare påföljd än penningböter därför riskerar att urholkas om förslaget genomförs. har angett att en ordning där allvar- ligare brott leder till en mindre effekt för gärningsmannen än ett mindre allvarligt brott av samma slag måste för allmänheten framstå som mycket svårförståelig. har förklarat att det kan strida mot det allmänna rättsmedvetandet om det totala bötesbeloppet blir lägre när ett brott är så allvarligt att penningböter inte är en tillräcklig påföljd utan den svårare påföljden dagsböter bör väljas. Regeringen instämmer i allt väsentligt i de synpunkter som framförts. De tröskeleffekter som redovisats kan naturligtvis förskjuta den relativa balans som är avsedd att råda mellan olika former av bötesstraff. Såsom har anfört kan det inte uteslutas att det finns en risk att detta kan minska acceptansen för påföljdssystemet i denna del. För att motverka en alltför påtaglig obalans bör, som Åklagarmyndig- heten har föreslagit, dagsbotsminimum redan nu höjas med så att nytt lägsta belopp blir . En höjning i den storleksordningen råder i och för sig inte bot på den tröskeleffekt som riskerar att snedvrida syste- met, men minskar den effekten. En sådan höjning har också tidigare före- slagits (SOU 1995:91). Höjningen medför även en rimlig och relativt begränsad höjning av minsta bötesbeloppet för dagsböter. En höjning av lägsta dagsbotsbelopp aktualiserar också frågan om det högsta dagsbotsbeloppet bör höjas, bl.a. av rättviseskäl. En sådan höjning väcker dock principiella frågor om användningen och utformningen av bötessystemet. saknas underlag för en genomgripande analys av förhållandet mellan penningböter och dagsböter samt systemet för användning av bö- tesstraff. vid liksom Hovrätten för nedre , , , och har satt förslagen i samband med en allmän översyn av påföljdssystemet. Regeringen har tidigare förutskickat att frågan om utformningen av påföljdssystemet skall bli föremål för fortsat- ta analyser och överväganden. Ett viktigt mål för översynen är att försöka göra påföljdssystemet mer överskådligt och lättare att tillämpa. Frågan om bötessystemets utformning är komplex och kräver ingående övervä- De frågor som har tagits upp kommer att bli föremål för Prop. 2005/06:122 överväganden inom ramen för den allmänna påföljdsöversynen. möjliggör en behandling av frågorna i ett vidare perspektiv och skapar förutsättningar för mer genomgripande förändringar. 7 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft . Det bör dock även beaktas att den översyn av den s.k. brottskatalogen som pågår inom kan genomföras och träda i kraft samti- digt. Lagändringarna föreslås därför träda i kraft . I fråga om den nya lagstiftningens tillämplighet på brott som har be- gåtts före ikraftträdandet måste 2 kap. 10 § första stycket regeringsfor- men beaktas. Bestämmelsen innebär bl.a. att svårare brottspåföljd inte får åläggas för en gärning än den som var föreskriven när gärningen begicks. Samma betydelse finns i artikel 7 i den europeiska konventionen angåen- de skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Denna konvention gäller som lag i . Vidare skall bestämmelsen i 5 § andra stycket lagen (1964:163) om infö- rande av beaktas. Där föreskrivs att straff skall bestämmas efter den lag som gällde när gärningen företogs men att, om en annan lag gäller när dom meddelas, den lagen skall tillämpas, om den leder till fri- het från straff eller till lindrigare straff. Ändringarna av beloppsgränserna för penningböter, minimibeloppet för varje dagsbot samt minsta bötesbelopp för dagsböter innebär skärp- ningar av lagstiftningen. Äldre lag skall därför tillämpas vid bedömning av gärningar som begåtts före ikraftträdandet. Några övergångsbestäm- melser behövs inte. 8 Övriga konsekvenser av framlagda förslag En höjning av penningbotsnivån medför inte några merkostnader för be- rörda myndigheter eller domstolarnas rättstillämpande verksamhet. Regeringens förslag innebär att högsta och lägsta belopp för penning- böter fördubblas. Detta kommer också att leda till att statens inkomster ökar. Det är dock osäkert hur hög den faktiska ökningen av inkomsterna blir. Förslaget till lag om ändring i Första stycket är oförändrat. Ändringen i andra stycket innebär att lägsta dagsbotsbelopp höjs från till och medför att lägsta samman- lagda bötesbelopp som kan dömas ut för dagsböter, utan jämkning enligt andra stycket, höjs från till . I tredje stycket höjs minsta bötesbelopp som kan dömas ut efter jämkning från till . Ändringarna har behandlats i avsnitt 6. Ändringen innebär att lägsta beloppet för penningböter höjs från till samt högsta beloppet från till . Grunderna för höjningen behandlas i avsnitt 5.1 och frågan om höjningens storlek be- handlas i avsnitt 5.2. I andra stycket höjs det högsta sammanlagda belopp som kan dömas ut i penningböter som ett gemensamt straff för flerfaldig brottslighet från till . Paragrafen är i övrigt oförändrad. Ändringen har behandlats i avsnitt 5.1. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 25 kap. 3 och 6 §§ skall ha föl- till lägst etthundra kronor och till lägst tvåhundra kronor och högsta belopp är särskilt föreskri- re högsta belopp är särskilt före- vet, gäller dock detta. skrivet, gäller dock detta. Böter som gemensamt straff för flera brott döms ut i dagsböter, om nå- got av brotten bör föranleda dagsböter. Som gemensamt straff får dags- Som gemensamt straff får dags- böter bestämmas till ett antal av böter bestämmas till ett antal av högst tvåhundra och penningböter högst tvåhundra och penningböter till ett belopp av högst femtusen till ett belopp av högst tiotusen Om det för något av brotten är föreskrivet ett visst lägsta bötesstraff, får detta inte underskridas. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1991:240. 2Senaste lydelse 1993:201. Yttrande över departementspromemorian Högsta och lägsta belopp för penningböter (Ds 2005:41) har avgetts av ombudsmän, för nedre , , Kammarrätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern, , Åklagarmyn- digheten, , , , , , , i , vid , , , Vägtrafikinspektionen, Trafikpolischefernas samarbetsorganisation och . Följande remissinstanser har inbjudits men avstått från att yttra sig: , , för trafiksäkerhetens främjande, Länsstyrelsernas arbets- grupp för körkort och yrkesmässig trafik. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 25 kap. 2, 3 och 6 §§ skall ha följande lydelse. Dagsböter skall bestämmas till ett antal av minst trettio och högst ett- Varje dagsbot fastställs till ett Varje dagsbot fastställs till ett visst belopp från och med trettio visst belopp från och med femtio till och med , efter till och med , efter vad som bedöms som skäligt med