prop · GT03150 · 2006-03-21 00:00:00 — Eftersom föreningslagen, lagen om medlemsbanker och lagen om understödsföre- ningar inte uppställer någon miniminivå för särskilda beslutförhets- villkor, när stadgarna för en ekonomisk förening tilldelar medlemmarna röster i förhållande till deras kapitalinsats, finns det inte heller anledning att kräva det för europakooperativ som deltar i finansiell verksamhet eller försäkringsverksamhet och har sitt säte inom . 5.27Sanktioner vid överträdelse av kravet på att europakooperativets säte skall vara beläget i samma medlemsstat som huvudkontoret Regeringens förslag: Om ett europakooperativ med säte i har sitt huvudkontor i en annan medlemsstat, skall i ett beslut fastställa att det föreligger en överträdelse av artikel 6 i SCE- förordningen. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket förelägga europakooperativet att vidta rättelse genom att flytta antingen säte eller huvudkontor. Om rättelse inte vidtas, skall Bolags- verket besluta att europakooperativet skall gå i likvidation. beslut i ett ärende av detta slag skall kunna över- klagas till allmän domstol. Likvidationsbeslutet skall inte få verk- ställas förrän det har vunnit laga kraft. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 211). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte invänt mot prome- förslag. Bakgrund: Ett europakooperativ skall ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma medlemsstat (artikel 6 i SCE-förordningen). Om ett europa- kooperativ inte uppfyller detta krav, skall den medlemsstat där europa- kooperativet har sitt säte vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att europakooperativet uppfyller kravet (artikel 73.2). Åtgärderna kan syfta antingen till att få europakooperativet att flytta tillbaka sitt huvudkontor till den medlemsstat där det har sitt säte eller till att få europakooperati- vet att flytta sätet till den stat där huvudkontoret är beläget. Om europa- kooperativet inte vidtar rättelse, skall det försättas i likvidation (artikel 73.3). Den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte är skyldig att inleda ett rättsligt eller annat lämpligt förfarande vid varje konstaterad överträdelse av artikel 6 (artikel 73.4). Den medlemsstat där europa- kooperativet har sitt huvudkontor är skyldig att omgående underrätta den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte om det har blivit fast- ställt att europakooperativet bryter mot kraven i artikel 6. I artikel 64 i SE-förordningen finns motsvarande bestämmelser om sanktioner om ett europabolag inte uppfyller kravet på att bolagets säte skall vara beläget i samma medlemsstat som huvudkontoret. Skälen för regeringens förslag: Som framgått ovan uppställer SCE- förordningen krav på olika åtgärder som skall vidtas när ett europakoope- rativ bryter mot artikel 6. Det framstår som ändamålsenligt att utforma bestämmelserna härom efter mönster av vad som gäller för europabolag i motsvarande situation (se 29 och 32 §§ lagen om europabolag och prop. 2003/04:112 s. 103). Sålunda bör följande ordning gälla. Om det visar sig att ett europakooperativ som är registrerat i har sitt huvud- kontor i en annan stat, skall den svenska behöriga myndigheten, dvs. (jfr avsnitt 5.29), i ett beslut fastställa att det föreligger en överträdelse av artikel 6 i SCE-förordningen. Verket skall därefter före- lägga europakooperativet att vidta rättelse. I föreläggandet skall europakooperativet, i enlighet med vad som anges i artikel 73.2, uppmanas att antingen flytta tillbaka sitt huvudkontor till den medlemsstat där det har sitt säte eller inleda ett förfarande för att flytta sätet till den stat där huvudkontoret är beläget. Om rättelse inte vidtas inom angiven tid, skall verket förordna att europakooperativet skall gå i likvidation. Verkets handläggning av ett sådant likvida- tionsärende bör lämpligen följa de regler som gäller vid likvidation av en svensk ekonomisk förening (jfr 11 kap. 6 § föreningslagen). Enligt artikel 73.4 är vidare skyldigt att inleda ett rättsligt eller annat lämpligt förfarande mot sådana europakooperativ med säte i som bryter mot artikel 6. Vad som rätteligen torde avses är att den behöriga myndighetens beslut i dylika frågor skall kunna bli föremål för rättslig överprövning. För att detta krav skall vara uppfyllt föreslår vi att talan skall kunna föras vid allmän domstol mot olika beslut i ett ärende av detta slag. Talan bör få föras både mot verkets fastställelse av överträdelsen och verkets beslut om att europakoopera- tivet skall gå i likvidation. Enligt SCE-förordningen skall förfarandet i ärenden av detta slag ha suspensiv verkan. Verket bör därför inte få vidta några ytterligare åtgärder förrän det beslut varigenom verket har fastställt att det föreligger en överträdelse av artikel 6 har vunnit laga kraft. Vidare bör det före- skrivas att likvidationsbeslutet inte får verkställas förrän det har vunnit laga kraft (jfr prop. 2003/04:112 s. 103). Som nämnts i avsnitt 5.3 skall medlemsbanker och vissa andra finan- siella föreningar ha säte och huvudkontor i samma medlemsstat. Om en svensk medlemsbank brister i detta avseende, skall ingripa med sanktioner. Inspektionen kan förelägga företaget att vidta rättelse. Den mest ingripande sanktionen är återkallelse av verksamhets- tillståndet. Dessa bestämmelser bör vara tillämpliga parallellt med nämnda bestämmelser i lagen om europakooperativ, vilka bör få motsva- righeter i lagen om medlemsbanker och lagen om understödsföreningar. För medlemsbanker gäller visserligen att en bank vars tillstånd återkallas skall gå i likvidation (se 9 kap. 4 § första stycket 2 lagen om medlems- banker). Om redan har återkallat tillståndet, saknas det i och för sig anledning för att använda sig av det tillväga- gångssätt som, enligt de regler som beskrivits, normalt skall Prop. 2005/06:150 tillämpas. Detta får emellertid anses följa av allmänna rättsgrundsatser och någon särbestämmelse om detta behövs därför inte. 5.28Offentliggörande av förslag till ombildning av ett europakooperativ till en nationell kooperativ förening Regeringens förslag: Ett förslag till ombildning av ett europakoope- rativ med säte i till en svensk kooperativ förening skall kungöras i Post- och . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 213). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: I SCE-förordningen föreskrivs att ett europakooperativ, under vissa förutsättningar, får ombildas till en natio- nell kooperativ förening som omfattas av lagstiftningen i den medlems- stat där europakooperativet har sitt säte (artikel 76.1). Europakoope- rativets förvaltnings- eller ledningsorgan skall upprätta ett förslag till om- bildning (artikel 76.3). Det ankommer på europakooperativets förenings- stämma att godkänna förslaget till ombildning (artikel 76.6). Senast en månad före det att föreningsstämman skall besluta om ombildningen, skall förslaget till ombildning offentliggöras på det sätt som föreskrivs i varje medlemsstats lagstiftning (artikel 76.4). I avsnitt 5.14 har den omvända situationen behandlats, nämligen offentliggörandet av ett förslag till ombildning av en svensk ekonomisk förening till ett europakooperativ. Där föreslog vi att ett sådant ombild- ningsförslag skall offentliggöras genom en kungörelse i Post- och . Ett förslag till ombildning av ett europakooperativ med säte i till en svensk ekonomisk förening bör lämpligen offentliggöras i samma ordning. Vi föreslår att särskilda bestämmelser om detta införs i svensk lagstiftning. Regeringens förslag: skall handha registreringen av Verket skall även utöva de funktioner som enligt SCE-förordningen skall utövas av en behörig myndighet i respek- tive medlemsstat i samband med flyttning av ett europakooperativs säte eller bildande av europakooperativ genom fusion eller vid över- trädelse av artikel 6. Rätten att motsätta sig en sådan flyttning eller fusion skall dock tillkomma och för företag som står under tillsyn av inspektionen . vissa fall sammankalla föreningsstämma i europakooperativ skall Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 214). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt promemo- rians förslag eller inte haft några invändningar mot det. i har efterfrågat föreskrifter om i vilken ordning läns- styrelsens beslut att sammankalla föreningsstämma skall överklagas. Skälen för regeringens förslag: SCE-förordningen förutsätter att det i medlemsstaterna finns behöriga myndigheter för utövande av vissa funktioner. I artikel 78.2 åläggs varje medlemsstat att utse en myndighet som skall utfärda intyg i samband med flyttning av ett europakooperativs säte (artikel 7.8), en myndighet som har rätt att motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte (artikel 7.14), en myndighet som har rätt att motsätta sig att en nationell ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion (artikel 21), en myndighet som skall utföra laglighetskontroll och utfärda intyg i samband med bildande av europakooperativ genom fusion (artiklarna 29 och 30), en myndighet som skall sammankalla föreningsstämma i vissa fall (artikel 54), en myndighet som skall ingripa mot europakooperativ som inte uppfyller kravet på att föreningens säte och huvudkontor skall vara belägna i samma medlemsstat (artikel 73). När det gäller de uppgifter som avses i artiklarna 7.8, 29, 30 och 73 ligger det för svenskt vidkommande närmast till hands att låta Bolagsver- ket utgöra den behöriga myndigheten. har redan motsva- rande uppgifter beträffande europabolagen (se 6, 15 och 29 §§ lagen om europabolag). Enligt artikel 11.1 skall varje europakooperativ registreras i den med- lemsstat där det har sitt säte i ett register som anges i lagstiftningen i den medlemsstaten i enlighet med tillämplig lagstiftning för publika aktiebolag. är registreringsmyndighet för såväl svenska aktiebolag och ekonomiska föreningar som för europabolag med säte i . En skillnad mellan aktiebolagsregistret och europabolagsregis- tret å ena sidan och föreningsregistret å andra sidan är dock att de båda förstnämnda registren är centrala, medan det förs ett föreningsregister för varje län. Det är mot denna bakgrund naturligt att ges uppgiften att handha registrering även av europakooperativen samt därtill knutna upp- gifter. Registreringen bör lämpligen ske i ett särskilt register, europa- kooperativsregistret. Detta register bör, till skillnad från föreningsregis- tret men i likhet med europabolagsregistret, vara centralt. Som angetts ovan hänvisas det i artikel 11.1 till ett register i enlighet med tillämplig lagstiftning för publika aktiebolag. Följaktligen kommer aktiebolags- lagens registreringsbestämmelser att bli tillämpliga på europakoope- rativsregistret. Detta torde inte medföra några särskilda komplikationer trots att bestämmelserna är utformade med sikte på en annan asso- ciationsform än den ekonomiska föreningen. När det gäller de mer detaljerade registreringsföreskrifter som finns i aktiebolagsförordningen, är hänvisningen mer problematisk. De oklarheter som finns härvidlag bör dock kunna undanröjas genom utfyllande och klarläggande föreskrifter i den förordning som kommer att knytas till den kommande lagen om europakooperativ (jfr förordningen [2004:703] om europabolag). Föreskrifter om avgifter i ärenden om registrering i europakooperativs- registret bör meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigan- de, . På samma sätt som gäller för t.ex. aktiebolag, ekono- miska föreningar och europabolag bör europakooperativ som registreras i också tilldelas organisationsnummer enligt en särskild nummer- serie. Detta bör komma till uttryck genom en ändring i lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. Som konstaterades i lagstiftningsarbetet om europabolag föreligger det inte någon harmoni- sering inom EU när det gäller organisationsnummer (prop. 2003/04:112 s. 105). Det innebär att ett europakooperativ som flyttar sitt säte från ett land till ett annat normalt kommer att tvingas byta organisationsnummer. Denna brist kan inte avhjälpas genom svenska lagstiftningsåtgärder. Av artikel 8 i SCE-förordningen följer att den behöriga myndigheten, dvs. , i ett ärende om registrering av ett europakooperativ skall pröva att europakooperativet uppfyller de krav som enligt svensk rätt gäller för ekonomiska föreningar. Därutöver skall verket kontrollera att de krav som uppställs i förordningen är uppfyllda. Som exempel kan nämnas bestämmelsen i artikel 11.2 om att ett europakooperativ inte får registreras om det inte har uppfyllt de krav som uppställs i SCE-direk- tivet beträffande överenskommelse om ordningar för arbetstagarinflytan- de m.m. En särskild fråga när det gäller den nämnda artikel 11.2 är om det bör införas bestämmelser om vad som skall gälla i de fall då enbart natio- nella bestämmelser om arbetstagarinflytande skall vara tillämpliga och det alltså inte skall vidtas några särskilda åtgärder för att fastställa vilket arbetstagarinflytande som skall gälla. Frågan behandlas i prop. 2005/06:170 Arbetstagarinflytande i europakooperativ. Såsom det sägs där får det anses uppenbart att avsikten med artikel 11.2 inte har varit att förhindra etablering av europakooperativ i de ifrågavarande fallen. Något förtydligande av den saken i den svenska lagstiftningen är emellertid knappast nödvändigt. Det kan däremot finnas anledning att återkomma till saken i den förordning om europakooperativ som kommer att införas som komplement till lagstiftningen. I en sådan förordning kan det även finnas anledning att behandla förutsättningarna för registrering i den snarlika situation som uppkommer i de fall då SCE-direktivet förutsätter en överenskommelse om arbetstagarinflytande men en sådan inte har nåtts inom den i direktivet angivna tiden. I avsnitt 5.27 har redogjorts för de uppgifter som bör åvila Bolags- verket i de fall då ett europakooperativ i strid med artikel 6 har säte och huvudkontor i olika medlemsstater. Utöver vad som har redovisats i det avsnittet föreskrivs i artikel 73.5 att myndigheterna i den medlemsstat där ett europakooperativ i strid med artikel 6 har sitt huvudkontor skall underrätta den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte. Denna underrättelseskyldighet regleras lämpligen på samma sätt som vid mot- svarande situation för europabolag. Sålunda bör underrättelseskyldig- heten ankomma på . Om verket får kännedom om att ett europakooperativ har sitt huvudkontor i i strid med artikel 6, bör verket vara skyldigt att anmäla överträdelsen till den behöriga myndig- heten i den stat där europakooperativet har sitt säte. Det är lämpligt att även detta regleras i den förordning om europakooperativ som kommer Prop. 2005/06:150 att införas som komplement till den lag som föreslås i denna proposition (jfr 10 § förordningen [2004:703] om europabolag). Behörig myndighet att motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte (artikel 7.14) eller att en nationell ekonomisk förening deltar i bil- dandet av ett europakooperativ genom fusion (artikel 21) bör, såsom har redogjorts för i avsnitt 5.8 och 5.12 vara och Finansinspek- tionen. När det gäller uppgiften att i vissa fall sammankalla föreningsstämma (artikel 54) är det naturligt att till behörig myndighet utse . I ankommer redan enligt gällande bestämmelser motsvarande upp- gift på . Sålunda föreskrivs i 7 kap. 7 § föreningslagen att skall sammankalla föreningsstämma om en stämma som skall hållas enligt lag, stadgar eller stämmobeslut inte har sammankallats på angivet sätt. Motsvarande skyldighet har för övrigt när det gäller sammankallande av bolagsstämma i aktiebolag (7 kap. 17 § aktiebolagslagen) och i europabolag (28 § lagen om europabolag). Läns- styrelsens beslut i ett ärende om sammankallande av föreningsstämma bör kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Såsom Länssty- relsen i har påpekat, bör det komma till uttryck i lag- texten. Även när det gäller de finansiella föreningarna är det rimligt att respektive fullgör de uppgifter som har be- skrivits i det föregående. Det finns emellertid anledning att närmare be- röra registreringsfrågan. Medan kreditmarknadsföreningar, pengar, bör- ser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer och centrala värdepappersförvarare registreras i föreningsregistret, registreras med- lemsbanker i det särskilda bankregistret. Även det sistnämnda registret förs av . Däremot registreras understödsföreningar i ett sär- skilt understödsföreningsregister som förs av . Bör på motsvarande sätt europakooperativ som driver bank- respektive försäk- ringsrörelse registreras i separata register? Den frågan bör, liksom för europabolag (se prop. 2003/04:112 s. 106), besvaras nekande. Samtliga europakooperativ bör sålunda registreras i ett enda register. Registrering skall enligt artikel 11.1 SCE-förordningen ske i enlighet med tillämplig lagstiftning för publika aktiebolag. Det innebär att aktiebolagslagen och andra författningar kommer att styra vilka uppgifter som skall föras in i registret. Detta bör gälla även för medlemsbanker. Däremot bör registre- ringen av understödsföreningar ske i enlighet med vad försäkringsrö- relselagen och andra författningar föreskriver om registrering av publika försäkringsaktiebolag i försäkringsregistret. Regeringens bedömning: Europakooperativ bör inte undantas från filiallagens tillämpningsområde. Regeringens förslag: Filialer till europakooperativ skall vara undantagna från filiallagens bestämmelser om skyldighet att till registreringsmyndigheten ge in redovisningshandlingar och att upp- rätta årsredovisning. Promemorians bedömning och förslag: Överensstämmer med rege- ringens bedömning och förslag (se promemorian s. 219). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt promemorians bedömning och förslag eller inte haft några invändningar mot dem. Skälen för regeringens bedömning och förslag: Utländska företag som bedriver näringsverksamhet i omfattas av lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. (filiallagen). Ett europakooperativ med säte i ett annat land än torde vara att betrakta som ett utländskt företag i filiallagens bemärkelse och kommer således i princip att falla under den lagens tillämpningsområde. Det finns anledning att överväga om detta är en lämplig ordning eller om europakooperativen bör undantas från lagens tillämpningsområde. Motsvarande fråga har när det gäller de två existerande europeiska associationsformerna bedömts olika. När det gäller euro- peiska ekonomiska intressegrupperingar har ett sådant undantag gjorts. Detta undantag har sin grund i att många av de regler som finns i filialla- gen har sina motsvarigheter i förordningen om europeiska ekonomiska intressegrupperingar (se prop. 1994/95:68 s. 62 f.). Den förordningen innehåller t.ex. regler om att som finns i en annan stat än där grupperingen har sitt säte skall registreras. När det däremot gäller europabolag har det inte gjorts något undantag från filial- lagens tillämpningsområde. Detta har bl.a. motiverats med att det i SE- förordningen inte finns motsvarande regler om registrering av (se prop. 2003/04:112 s. 106 f.). Frågan är då vad som bör gälla beträffande europakooperativen. Liksom SE-förordningen saknar SCE-förordningen regler om att som finns i en annan stat än den där europa- kooperativet har sitt säte skall registreras. Mot den bakgrunden ligger det närmast till hands att göra samma bedömning som har gjorts beträffande europabolag och konstatera att det inte finns några avgörande skäl för att undanta europakooperativ från filiallagens tillämpningsområde. Det är vidare lämpligt att de bestämmelser som finns i filiallagen om bl.a. firma, bokföringsskyldighet och registrering tillämpas också på europakoopera- tiv med säte utanför . Europakooperativ bör sålunda inte undantas från filiallagens tillämpningsområde. Ett europakooperativ med säte i ett annat land än bör, på samma sätt som andra utländska företag, vara skyldigt att etablera en filial i om det avser att bedriva verk- samhet här i landet. Enligt artikel 12.2 i SCE-förordningen skall de nationella bestämmel- ser som har antagits i enlighet med direktiv /666/EEG tillämpas på filialer till ett europakooperativ som är grundat i en annan medlemsstat än den där det har sitt säte. Dock får medlemsstaterna föreskriva undan- tag från dessa bestämmelser av hänsyn till kooperativens särskilda karak- tär. EG:s elfte bolagsrättsliga direktiv (89/666/EEG) innehåller regler som innebär att medlemsländerna är skyldiga att ställa krav på viss offentlighet beträffande verksamheten vid filialer. I har dessa regler genomförts genom bestämmelser i filiallagen. Ur svensk synvinkel saknas det i princip anledning att behandla filialer till europakooperativ grundade i en annan medlemsstat än den där det har sitt säte annorlunda Prop. 2005/06:150 än andra filialer. I ett avseende kan det emellertid finnas anledning till en Av 13 och 14 §§ filiallagen följer nämligen att filialer till europabolag inte är skyldiga att ge in redovisningshandlingar m.m. till registreringsmyndigheten eller att upprätta årsredovisning. Detta är en följd av det ovan nämnda direktivet. Det är rimligt att detsamma skall gälla för filialer till europakooperativ. Detta torde även vara den ordning som ligger bäst i linje med förordningen. För detta krävs att filiallagen ändras så att även filialer till europakooperativ omfattas av undantagen i de nämnda bestämmelserna. Regeringens förslag: Ett europakooperativs firma skall innehålla Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i europakooperativsregistret. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 221). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt promemorians förslag eller inte haft några invändningar mot det. Skälen för regeringens förslag: I artikel 10 i SCE-förordningen före- skrivs att den lagstiftning om innehåll i brev och dokument avsedda för tredje man som är tillämplig för publika aktiebolag i den medlemsstat där har sitt säte skall gälla även för en . svensk del finns sådana bestämmelser i 28 kap. 5 § aktiebolagslagen. Tillämpade på europakooperativ innebär bestämmelserna att ett europa- kooperativs brev, fakturor och orderblanketter skall ange kooperativets firma, den ort där styrelsen har sitt säte samt kooperativets organisations- I samma artikel i anges att europakooperativets firma skall föregås eller följas av förkortningen SCE. att endast europakooperativ får ha firmor som innehåller förkortningen SCE före eller efter namnet. Juridiska personer som har registrerats i en medlemsstat före den dag då SCE-förordningen träder i kraft och vilkas firmor innehåller förkortningen SCE skall dock inte vara skyl- diga att ändra sina firmor. Det är inte alldeles klart huruvida SCE-förordningen kräver att beteck- ningen SCE skall ingå i firman eller om det räcker med att den anges i anslutning till firman. Eftersom det sägs att firman skall föregås eller följas av förkortningen ligger det nära till hands att tolka texten som att beteckningen inte behöver ingå i firman om den anges före eller efter Bestämmelsens placering i anslutning till en bestämmelse om innehållet i europakooperativets brev m.m. och under rubriken ter som skall finnas i dokumenten talar också närmast för att den inte är avsedd att reglera själva firmans innehåll. En sådan tolkning vinner också stöd i t.ex. den engelska språkversionen, där det föreskrivs: The name of the SCE shall be preceded or followed by the abbreviation Samma ordalydelse finner man i den engelska språkversionen av SE-förordningen, medan det i den svenska översättningen står att SE- bolagets firma skall innehålla förkortningen SE före eller efter firman (artikel 11.1). En liknande konstruktion finner man för övrigt även i förordningen om europeiska ekonomiska intressegrupperingar.