prop · GT03213 · 2006-06-08 00:00:00 — Av redovisningen framkommer att arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten pågår i olika former. Inom vissa delar är det en naturlig del av arbetet och inom andra områ- den sker riktade insatser. Några exempel på aktiviteter är att: mer utrymme ges för jämställdhetsperspektivet och AMV:s uppdrag att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden i prognosarbetet, re- sultatdialoger och vid ledningsgrupper inom AMV, jämställdhetsperspektivet skall belysas vid informationsträffar för fö- retag och myndigheter samt kommuner där den framtida arbetskraft- försörjningen diskuteras och belysts, de operativa styrsystemen ges möjlighet att sätta mål utifrån ett jäm- AMS har också identifierat en rad utvecklingsområden som skall priori- teras : Säkra rutiner för ett genderperspektivet beaktas i all analys av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Fortsatt analys av skillnader i de s.k. styckkostnaderna, programpla- cering m.m. mellan kvinnor och män. Rekrytering av ny medarbetare för att samordna och driva jämställd- hetsfrågor inom och samverka externt i jäm- ställdhetsfrågor. I syfte att integrera ett jämställdhetsperspektiv i myndighetens verksam- het skall AMS chefer och medarbetare ha en grundläggande kunskap om vad jämställdhet innebär och om de centrala jämställdhetspolitiska frå- gorna inom det egna ansvarsområdet. AMS har i samband med årsredo- visningen 2005 redovisat vilka kompetensutvecklingsinsatser som ge- nomförts i syfte att integrera jämställdhetsfrågorna i myndighetens verk- samhet. En webbaserad jämställdhetsutbildning har tagits fram och lanserats i hela . Utbildningen skall genomföras av samtliga medarbetare. Introduktionsutbildningen för nyanställda innehåller ett obligatoriskt avsnitt i jämställdhet. genomfördes en jämställdhetskonferens riktad till Skr. 2005/06:213 länsarbetsnämndernas jämställdhetssamordnare och brytprojektleda- Regionala kompetensutvecklingsinsatser genomförs av olika karaktär och för olika målgrupper inom AMV. fick i uppdrag att integrera könspers- pektivet i tillämpningen av socialförsäkringen. I uppdraget ligger i första hand att arbeta med egen handläggning av sjuk- penning, sjuk- och aktivitetsersättning samt rehabiliteringsärenden. För- säkringskassan skall utarbeta metoder och arbetssätt för hur handläg- garna skall bemöta den enskilde och handlägga sjukförsäkringsärenden likformigt och rättssäkert oavsett den försäkrades kön. Inom ramen för uppdraget skall olika metoder och arbetssätt prövas i samarbete med forskare på området. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av jämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet. Uppdraget innebar att överväga vilka mål som bör gälla för den framtida jämställdhetspolitiken samt att lämna förslag till mål och resultatindikatorer för dessa. Vidare skulle utredaren grunda sina förslag på en analys av vilket ansvar och åtagande som det offentliga, i form av stat och kommun, bör ha. I uppdraget ingick också att analysera hur den nuvarande organisationen för jämställdhetspolitiken fungerar och att läm- na förslag till hur den kan förbättras och effektiviseras. lämnade utredningen sitt betänkande Makt att forma samhället och sitt eget liv jämställdhetspolitiken mot nya mål (SOU 2005:66). har antagit regeringens proposition om nya mål för jämställdhetspolitiken. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av reglerna för föräldraförsäkringen, med utgångspunkt att föräldraförsäkringen skall verka för barnens bästa och bidra till en ökad jämställdhet mellan könen. I direktiven angavs bl.a. utredaren skall se över hur föräldraförsäkringen bättre kan bidra till att barnen får tillgång till båda sina föräldrar. Det handlar dels om hur den påverkar båda föräldrarnas möjlighet att ta ansvar för barnet, dels hur den påverkar föräldrarnas möjligheter att delta på arbetsmarknaden på lika villkor. Betänkandet Reformerad föräldraförsäkring. (SOU 2005:73) lades fram . Betänkandet bereds för när- varande i . Slutdiskussion och aviserade åtgärder I det föregående har pekats på viktiga orsaker till och effekter av de könsdiskriminerande löneskillnaderna. Huvudproblemet är inte i första hand den direkta, öppna diskrimineringen utan den mer eller mindre dol- da, strukturella diskriminering som bland annat värdediskrimineringen utgör. Det vill säga den diskriminering som har sin grund i hela den sam- hälleliga värderingen av kvinnors arbete oavsett var det utförs, avlönat på arbetsmarknaden eller oavlönat i hemmet. Sambanden mellan kvinnors brist på makt och inflytande över arbetet, ohälsa, höga sjukskrivningstal och låga löner har också framhållits. Värdediskrimineringen leder till att yrken där kvinnor är i majoritet innebär sämre villkor i fråga om löner och anställningsförhållanden än i yrken där män är i majoritet. Den leder också till mindre delaktighet i verksamheten, mindre inflytande över arbetets innehåll och organisering, sämre möjligheter till kompetensutveckling och karriär. Detta är vad som kännetecknar den könsuppdelade arbetsmarknaden. En nationell hand- lingsplan för jämställda löner måste därför koncentreras till åtgärder som på olika sätt kan bidra till att bryta den onda cirkel som den köns- uppdelade arbetsmarknaden ger upphov till. Syftet med handlingsplanen är att avisera åtgärder som angriper samt- liga områden och mekanismer som påverkar lönens storlek. Det handlar inte bara om att höja lönerna i kvinnodominerade yrken utan framför allt om att bryta de strukturer som underordnar och missgynnar kvinnor och i förlängningen vidmakthåller de osakliga löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Så länge den samhälleliga får råda som ser män som familjeförsörjare och kvinnor enbart i första hand som mödrar och ingen- ting görs för att upphäva den kommer kvinnors lägre löner, otrygga anställningsförhållanden, deltidsarbetslöshet, oregelbundna och obekväma arbetstider ofrihet och maktlöshet i arbetet och andra konsek- venser av könsarbetsdelningen att bestå. Olika förväntningar på kvinnor och män Insikten om att det inte bara är lönebildningen som påverkar lönen måste styra arbetet med att utjämna skillnader i kvinnors och mäns löner. Viss forskning pekar på att kvinnors och mäns ekonomiska ställning påverkas, inte bara av rationella beslut från arbetsgivare och arbetstagare, utan ock- så av de olika förväntningar som finns på kvinnor och män. ses en man inte som ett risk-projekt för en arbetsgivare i fråga om föräldrafrånvaro och möjlighet att arbeta heltid. På samma sätt påverkas alla kvinnor även de som inte har barn- av samhällets föreställning om att kvinnor bär huvudansvaret för det obetalda arbetet. Något som resul- terar i att kvinnor oftare erbjuds deltid, mindre kompetensutvecklings- möjligheter och lägre lön. Förändringar på flera områden och nivåer Samhällets olika förväntningar på kvinnor och män är ett hinder för jäm- ställda löner. De könsstereotypa förväntningarna reproducerar könsorätt- visor på arbetsmarknaden. För att lika villkor skall gälla för kvinnor och män vid lönesättning krävs förändringar på flera olika områden och nivåer: Kvinnor och män måste dela lika på det betalda och det obetalda arbetet. Något som kan resultera i att fler män arbetar deltid eller fler kvinnor arbetar heltid. Föräldraförsäkringen är ett viktigt verktyg i jämställdhetsarbetet. I debatten diskuteras olika modeller för en mer jämställd fördelning. Målet är att såväl föräldraledighet som föräldra- ansvar delas lika mellan kvinnor och män. Arbetsgivaren måste se det som en självklarhet att män i lika stor utsträckning som kvinnor kan bli eller är föräldrar med lika rätt och skyldighet att utnyttja sin föräldraför- säkring. Inom bereds frågan om stärkt rätt till heltidsan- ställningar. Dessutom har beslutat om nya regler för att minska antalet otrygga anställningar, genom att begränsa antalet anställningsfor- mer och skärpa reglerna för visstidsanställningar. Kvinnor och män skall erbjudas samma möjligheter till kompetensutveckling och befordran. Ytterligare en viktig faktor är arbetsmiljön. Belastningssjukdomar or- sakade av en dålig arbetsmiljö är en vanlig orsak till kvinnors sjukskriv- ningar kortare eller . Dessa i sin tur kan bidra till efters- läpning både lönemässigt och kompetensmässigt. Ett arbetsliv som inte sliter ut, vare sig fysiskt eller psykiskt, måste därför stå högt upp på dag- ordningen över förändringar på arbetsmarknaden som har en positiv in- verkan på kvinnors löner. Kvinnors ställning på arbetsmarknaden måste stärkas. Flera pågående eller avslutade utredningar har i sina uppdrag uttalade krav att utreda hur förslagen påverkar kvinnors situation. Utökad rätt till tills- vidareanställning, stärkt rätt till heltidsanställning, minskad könssegre- gering, stärkt skydd för föräldralediga och ett jämnare fördelat uttag av föräldraförsäkringen är exempel på strategiskt viktiga åtgärder på kortare och för att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Arbetslivet skall demokratiseras. Det är på de kvinnodominerade ar- betsplatserna som inflytandet över det egna arbetet har minskat mest.11 Offentliga verksamheter skall vara föredömen när det gäller anställdas möjligheter att påverka sin arbetssituation och arbetets innehåll. Yttran- defriheten skall stärkas. Politiker ger förutsättningarna parterna har det slutliga ansvaret Villkoren för det betalda arbetet bestäms i huvudsak av arbetsmarkna- dens parter genom kollektivavtal. Förutsättningar ges också genom ar- betsrätts- och arbetsmiljölagstiftning, diskrimineringsförbud osv. Det är de politiska beslutsfattarnas uppgift att ge förutsättningarna och arbets- marknadens parter att utifrån bland annat dessa förutsättningar förhandla 11 LO:s studie Färre gör mer, och , 2003. och träffa avtal som får bort de osakliga löneskillnaderna mellan kvinnor Skr. 2005/06:213 och män. Jämställdhetslagen har tydligt formulerade regler om lönekartläggning, analys och krav på handlingsplan för att åt- gärda eventuella osakliga löneskillnader. Lagen borde därmed fungera som ett verkningsfullt redskap för arbetsgivare och fackliga organi- sationer i arbetet med att undanröja osakliga löneskillnader mellan kvin- nor och män som utför lika eller likvärdigt arbete hos samma arbetsgi- vare. Så länge arbetsgivare inte följer jämställdhetslagen fullt ut kommer de osakliga löneskillnaderna mellan kvinnor och män att bestå. Handlingsplanen för jämställda löner aviserar regeringens åtgärder till förändringar utifrån den grundanalys och lägesbeskrivning som presen- teras i planen. Utgångspunkten är möjligheten att påverka via reglerings- brev, lagar och budget och genom att utveckla forum för samverkan med arbetsmarknadens parter. Fokus i regeringens aviserade åtgärder är att ge förutsättningar för resultat på alla områden som påverkar kvinnors löner. Det är arbetsmarknadens parters ansvar att vara uppmärksamma på att osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män inte uppkommer obe- roende av valet av avtalsmodeller och former för lönesättningen. 5.2Följande åtgärder avses genomföras 5.2.1Ändringar i anställningsskyddslagen och föräldra- ledighetslagen Regeringens bedömning: Nya regler i anställningsskyddslagen och föräldraledighetslagen stärker kvinnors villkor. har antagit regeringens förslag i propositionen Förstärkning och förenkling ändringar i anställningsskyddslagen och föräldraledighetslagen (prop. 2005/06:185) angående nya regler som bl.a. avser dels nya regler avseende tidsbegränsade anställningar, dels förstärkt skydd för föräldralediga, områden som direkt eller indirekt påverkar kvinnors villkor. I den del som avser anställningsskyddslagen skall gälla bl.a. att de tids- begränsat anställdas ställning stärks genom att möjligheterna att stapla tidsbegränsade anställningar för en och samma arbetstagare hos samma arbetsgivare minskas genom att det förutom för vikariat och provanställ- ning samt för arbetstagare som fyllt endast skall vara tillåtet med tidsbegränsad anställning för så kallad fri visstidsanställning under sam- manlagt 14 månader . Om denna tidsgräns över- skrids, skall anställningen övergå i en tillsvidareanställning. i denna del träder i kraft . I fråga om föräldraledighetslagen (1995:584) införs en ny regel om förbud mot missgynnande av arbetssökande eller arbetstagare av skäl som har samband med föräldraledighet. Vidare upphör lagens regler om kvalifikationstid för rätt till ledighet och förkortad arbetstid enligt föräldraledighetslagen att gälla. Skyddet för föräldralediga stärks genom att uppsägningstiden för en föräldraledig arbetstagare som sägs upp på Skr. 2005/06:213 grund av arbetsbrist skall börja löpa i första hand när arbetstagaren Ändringarna i denna del träder i kraft . 5.2.2Stärkt rätt till heltidsanställning Regeringens bedömning: Regeringen avser att presentera ett lagförslag om stärkt rätt till arbete på heltid. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppgift att utreda hur rätten till heltidsanställning kan stärkas. Uppdraget omfattade även arbetstagare som är timanställda på deltid. Utredaren skulle överväga om det bör införas en reglering som begränsar arbets- givares möjlighet att anställa på deltid till fall då det är motiverat med hänsyn exempelvis verksamhetens behov. Andelen kvinnor som arbetar heltid har ökat markant . Men det är inte tillräckligt. Att bekämpa ofrivillig deltid är en viktig del i arbetet med att öka antalet arbetade timmar. Regeringen avser att presentera ett lagförslag om stärkt rätt till heltid. 5.2.3Gemensam utbildning för arbetsgivare och fackliga företrädare Regeringens bedömning: Regeringen avser att bidra med medel till utbildning av arbetsgivare och fackliga företrädare. Långtifrån alla arbetsgivare och fackliga företrädare har tillräckliga kunskaper om vad jämställdhetslagens krav på lönekartläggning, analys, åtgärder och handlingsplan innebär. Många saknar också kunskap om orsakerna bakom de osakliga löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Utbildningen måste därför ha ett bredare perspektiv än bara själva löne- skillnaderna och framför allt fokusera på den könsuppdelade arbetsmark- nadens funktionssätt och betydelse för kvinnors och mäns olika löner. Regeringen avser att bidra med resurser till sådana utbildningar av arbetsgivare och fackliga företrädare. Regeringens bedömning: bör ha ett fortsatt upp- drag att fästa uppmärksamhet på vikten av att de centrala kollek- tivavtalen konstrueras så, att avtalen främjar de lokala parternas arbete med lönefrågor ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen överväger att ytterligare komplettera uppdraget med att MI även skall uppmärk- samma parterna på vikten av att det sammantagna resultatet av av- talsförhandlingarna leder till att lönediskriminering på grund av kön minskar. () har, via regleringsbrevet , ett fortsatt Skr. 2005/06:213 uppdrag att vid sina överläggningar med arbetsmarknadens parter om kommande och pågående avtalsförhandlingar fästa uppmärksamhet på vikten av att de centrala kollektivavtalen konstrueras så, att avtalen främ- jar de lokala parternas arbete med lönefrågor ur ett jämställdhetsperspek- tiv. Regeringen överväger att ytterligare komplettera uppdraget med att MI även skall uppmärksamma parterna på vikten av att det sammantagna resultatet av avtalsförhandlingarna leder till att lönediskriminering på grund av kön minskar. Regeringens bedömning: Regeringen avser att ge Statistiska central- byrån i uppdrag att ändra Standard för svensk yrkesklassificering så att kvinnors och mäns olika arbetsmarknader blir lika synliga. Regeringen avser att ge () ett uppdrag att, som är möjlig, ändra Standard för svensk yrkes- klassificering (SSYK) så att kvinnors och mäns olika arbetsmarknader blir lika synliga. Det innebär att nuvarande system för yrkesklassificering i möjligaste mån görs om så att skillnader i detaljeringsgrad mellan kvin- no- och mansdominerade yrken försvinner och klassificeringen blir en- hetlig och likvärdig. Regeringens bedömning: Regeringen avser att tillsätta en löneskill- nadsutredning. Regeringen avser att tillsätta en löneskillnadsutredning. Utredningens uppdrag skall vara brett och omfatta de områden som direkt eller indirekt påverkar en individs lön, såsom anställningsform, kompetensutveckling och fördelningen av betalt och obetalt arbete. Den långsiktiga ambitionen är att eliminera osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. 5.2.7Delegation för hälsa och heltid Regeringens bedömning: Regeringen överväger att inrätta en dele- gation som skall handha frågor om hälsa och heltid. Jämställdhetspolitiska utredningen har i sitt betänkande (SOU 2005:66) föreslagit att en delegation för hälsa och heltid i välfärdssektorn inrättas. Delegationens uppgift föreslogs vara att initiera och stödja förnyelsearbe- te i kommuner och landsting som genom strukturella förändringar kan leda till att öka hälsan och få fler i heltidsarbete. Regeringen delar utredningens bedömning om behovet av att minska Skr. 2005/06:213 sjukskrivningarna och öka heltidsarbetet och överväger att inrätta en de- legation som skall handha frågor om hälsa och heltid. Utredningens förslag behöver emellertid en djupare belysning och bereds för närvaran- de i . 5.2.8Samarbete mellan och Jämställdhets- ombudsmannen Regeringens bedömning: Regeringen avser att ge i uppdrag till () och (JämO) att utvärdera och fortsätta det samarbete i kompetensfrågor som de båda myndigheterna har inlett. Arbetsmiljölagen och jämställdhetslagen innehåller bestämmelser om den fysiska och den psykosociala arbetsmiljön. Lagarna berör även ar- betsorganisation och möjligheterna till personlig och yrkesmässig ut- veckling i arbetet. föreskrifter om kränkande be- handling i arbetslivet och jämställdhetslagen innehåller också bestäm- melser om krav på åtgärder för att såväl förebygga som förhindra krän- kande särbehandling och trakasserier. Mot denna bakgrund och eftersom såväl () och (JämO) utövar tillsyn över arbetsmiljöfrå- gor, är det av stor vikt att det finns ett etablerat samarbete mellan myn- digheterna i kompetensfrågor som rör skärningspunkten mellan jäm- ställdhets- och arbetsmiljöarbetet. Regeringen avser därför att ge i upp- drag till AV och JämO att utvärdera och fortsätta det samarbete i kom- petensfrågor som de båda myndigheterna har inlett. 5.2.9Översyn av jämställdhetslagens bestämmelser om lönekartläggning Regeringens bedömning: Regeringen avser att se över om jämställd- hetslagens bestämmelser behöver förändras eller förstärkas när det gäller reglerna om kartläggningens innehåll, samverkan och sanktio- ner. Jämställdhetslagens regler om förstärkt lönekartläggning har varit i kraft . (JämO) har lämnat en rapport om effekterna av lagens bestämmelser om lönekartläggning. Med denna rapport som utgångspunkt avser regeringen att se över om bestäm- melserna behöver förändras eller förstärkas bl.a. när det gäller reglerna om kartläggningens innehåll, samverkan och sanktioner. 5.2.10Samtal med arbetsmarknadens parter inom ramen för handlingsplanen Regeringens bedömning: Regeringen avser att kontinuerligt inbjuda till samtal med arbetsmarknadens parter med syfte att få till stånd en gemensam samling för att systematiskt arbeta för att få bort de osakli- ga löneskillnaderna. Regeringen avser därutöver att hålla åter- kommande överläggningar med Kommuner och Landsting för att särskilt följa de offentliga arbetsgivarnas arbete med att nå mål- sättningarna i handlingsplanen. Syftet med handlingsplanen är att ta ett helhetsgrepp på frågor som direkt och indirekt relaterar till osakliga löneskillnader. Detta arbete kräver en dialog och process mellan samtliga parter. Regeringen avser därför att kontinuerligt inbjuda till samtal med arbetsmarknadens parter kring hur arbetet med avskaffandet av de osakliga löneskillnaderna fortskrider. Syftet är att få till stånd en gemensam samling för att systematiskt arbeta för att få bort de osakliga löneskillnaderna. Därutöver avser regeringen att hålla återkommande överlägg- ningar med Kommuner och Landsting för att särskilt följa de offentliga arbetsgivarnas arbete med att nå målsättningarna i handlings- planen. 6 Uppföljning och utvärdering Regeringens bedömning: Handlingsplanen avser att följas upp och utvärderas. Uppföljning och utvärdering av denna plan redovisas till i samband med uppföljning av jämställdhetspolitiken. Senast vid ut- gången av 2008 avses en avstämning av handlingsplanen vara genom- förd. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2005/06:213 Handlingsplan för jämställda löner