prop · GT031d2 · 2006-01-01 00:00:00 — 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Statliga insatser inom politikområdet.................................................. Insatser utanför politikområdet........................................................... Resultatbedömning för politikområdet............................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Resultat för verksamhetsområdet och deltagande........... Analys och slutsats................................................................................ 3.7Resultat för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en 46:1 Allmänna val och demokrati......................................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar .............................................. 27:4 Radio- och ................................................................... 27:5 och TV ...................................... Anslag som inte ingår i något politikområde ...................................................... och dess ombudsmän .......................................................... 90:2 ledamöter och partier m.m........................................ 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () .............. 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten ..................................................... 90:6 Stöd till politiska partier................................................................ 90:7 Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information................. Bilaga 1 Förteckning över utrikesrepresentation samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................... Härledning av ramnivån 20062008. Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 46:1 Allmänna val och demokrati.... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 46:2 Justitiekanslern......................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 46:3 Datainspektionen ..................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 46:4 ...... 3.11 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 46:5 ...................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 27:1 och Härledning av anslagsnivån 20062008, för 27:2 Presstöd .................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 27:3 Stöd till radio- och Härledning av anslagsnivån 20062008, för 27:4 Radio- och ............... Offentligrättslig verksamhet Koncessionsavgift på televisionens område (fast+rörlig) ......................................................................................................... 4.10 Offentligrättslig verksamhet Lokalradioavgift .................................................. 4.11 Offentligrättslig verksamhet Särskild avgift (bötesmedel)............................... 4.12 Uppdragsverksamhet Utgivningsbevis............................................................... 4.14 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 27:5 för radio och TV......................................................................................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 45:1 ................................ Utgiftsutveckling för anslag som inte ingår i något politikområde....................... Ärendevolym i kammaren........................................................................................ Verksamhetsgren, nettokostnad, procent ............................................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 90:2 ledamöter och partier m.m. ................................................................................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 6.7 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 90:3 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () ................................................................................ Härledning av anslagsnivån 20062008, för 90:1 Kungliga hov- Viss resultatinformation i ......................................................... Viss resultatinformation inom internationell verksamhet... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 90:5 m.m. .......... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 90:6 Stöd till politiska partier......... 6.21 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Härledning av anslagsnivån 20062008, för 90:7 Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information......................................................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 90:7 Expertgruppen för EU- frågor samt EU-information, besluta om åtaganden för Sieps forskningsverksamhet som medför utgifter på högst under 20072009 (avsnitt 6.4.4) 2.för 2006 anvisar anslagen under utgiftsområde 1 , såvitt avser anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: 1.beslutar att för anslaget 90:2 6. beslutar att riksdagsförvaltningen ledamöter och partier m.m. skall finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag (avsnitt 6.3.5), 2.godkänner förslaget till investeringsplan för riksdagsförvaltningen för perioden 2006- 2008 (avsnitt 6.3.6), 3.bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar som används i verksamhet intill ett belopp av (avsnitt 6.3.6), 4.bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av (avsnitt 6.3.6), 5.beslutar att för anslaget 90:3 förvaltningskostnader skall finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag (avsnitt 6.3.6), får en kredit på sitt räntekonto i som uppgår till högst (avsnitt 6.3.5), 7.beslutar att för anslaget 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen (), skall finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag (avsnitt 6.3.7), 8.beslutar att ombudsmän, , får en kredit på sitt räntekonto i som uppgår till högst (avsnitt 6.3.7), 9.för 2006 anvisar anslagen under utgiftsområde 1 , såvitt avser anslag som är avsedda för eller dess myndigheter, enligt följande uppställning: 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar 46:1 Allmänna val och demokrati Kungliga hov- och slottsstaten 90:2 ledamöter och partier m.m.1 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () 1 90:6 Stöd till politiska partier 90:7 Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information 1 Anslag avsedda för eller dess myndigheter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I utgiftsområde 1 ingår politikområdet Demokrati och delar av politikområdet Mediepolitik, som i övrigt ingår i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I den del av Mediepolitiken som tillhör utgiftsområde 1 återfinns budgetförslagen för anslagen 27:1 och , 27:2 Presstöd, 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar, 27:4 Radio- och samt 27:5 och TV. I utgiftsområdet ingår även del av politikområdet Samepolitik, som i övrigt ingår i utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Budgetförslaget för anslaget 45:1 återfinns inom utgiftsområde 1 . Vidare ingår i utgiftsområde 1 anslagen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 90:2 ledamöter och partier m.m., 90:3 förvaltningskostnader, 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen (), 90:5 m.m., 90:6 Stöd till politiska partier samt 90:7 Expertgruppen för EU-frågor samt EU- information. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Anslag som inte ingår i något politikområde Totalt för utgiftsområde 1 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20062008. Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Politikområdet omfattar , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamheter. Vidare ingår betalning av statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till myndigheter och andra berörda aktörer för biträde i samband med allmänna val. Därutöver inryms i politikområdet tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek samt en satsning på mångvetenskaplig demokratiforskning. ingår en demokratisatsning och en särskild satsning med medel till riksdagspartierna inför de allmänna valen 2006. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag 46:1 Allmänna val och demokrati Totalt för politikområde Demokrati 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 De stora skillnaderna i utgiftsutvecklingen 2008 beror på att det 2006 genomförs allmänna val. Målet för politikområdet är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. För verksamhetsområdet och deltagande är målet att röstberättigade kvinnors och mäns deltagande i de allmänna valen skall öka. Allmänna val och folkomröstningar skall genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet. Kvinnors och flickors respektive mäns och pojkars deltagande i de politiska processerna mellan valen skall öka. Kvaliteten i de politiska processerna skall förbättras. Därutöver har beslutat om fyra långsiktiga mål för medborgerligt deltagande (prop. 2001/02:80, bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190): Valdeltagandet skall öka väsentligt i de nationella och kommunala valen liksom i valet till . En ökad andel av medborgarna skall inneha någon form av politiskt förtroendeuppdrag. Ett första delmål är att antalet förtroendevalda i kommuner och landsting skall öka med 10 000 . Antalet personer som i livet har innehaft ett politiskt förtroendeuppdrag skall också öka. Medborgarna skall ha bättre möjligheter än att delta i och påverka den politiska processen. Andelen medborgare som deltar skall också öka. Medborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen skall bli mer jämlika än de är . Andelen ungdomar, arbetslösa och personer med utländsk bakgrund som deltar i den politiska processen skall öka. För det nationella arbetet med de mänskliga rättigheterna är målet att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna, ökad kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna samt bättre samordning av arbetet med att främja mänskliga rättigheter. Vidare har regeringen beslutat om tre integrationspolitiska mål inom politikområdet: Valdeltagandet skall öka väsentligt bland personer med utländsk bakgrund. Andelen förtroendevalda med utländsk bakgrund skall öka. Medborgerliga aktiviteter och politiska resurser skall öka bland personer med ut- (Se även utgiftsområde 8 Politikområde In- tegrationspolitik.) Målet för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning är att värna integriteten, yttrandefriheten samt rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. 3.4.1Statliga insatser inom politikområdet Regeringens skrivelse Demokratipolitik (skr. 2003/04:110) överlämnade regeringen skrivelsen Demokratipolitik (skr. 2003/04:110) till . Skrivelsen innehåller en redogörelse för genomfört och pågående arbete samt framtida inriktning avseende det nationella arbetet med demokratifrågorna. Den interdepartementala arbetsgruppen för demokrati, utveckling och forskning har och bl.a. arbetat med olika frågor för att följa upp skrivelsen såsom t.ex. förbättrade samrådsformer mellan regeringen och det civila samhället. genomfördes val till . har genomfört omfattande insatser i samband med valet. Myndighetens sammantagna kostnader för valet uppgick till ca . En redogörelse för myndighetens olika insatser redovisades i budgetpropositionen . (Se även avsnitt 3.6.) års val till genomfördes en särskild demokratisatsning om med syfte att stimulera ett ökat valdeltagande. Satsningen riktades särskilt till de delar av befolkningen som tidigare röstat i mindre utsträckning än andra. Satsningen bestod av två delar; en satsning i de sju storstadskommuner som har tecknat lokala utvecklingsavtal med staten och en satsning riktad till förstagångsväljare. har utvärderat satsningen och lämnade en slutrapport. (Se även avsnitt 3.6.) Medel till riksdagspartierna för information inför val Inför Europaparlamentsvalet har tilldelats riksdagspartierna för informationsinsatser. , som på regeringens uppdrag följde upp och utvärderade satsningen, lämnade en slutrapport . (Se även avsnitt 3.6.) genomförde regeringen ett seminarium med riksdagspartierna om insatser i samband med valen. genomfördes val till . plenum består av 31 ledamöter. Innan valet var av ledamöterna kvinnor. Efter valet ökade kvinnorepresentationen till . Männen utgör fortfarande en majoritet . Efter ändringar i sametingslagen (1992:1433) har en formell roll i sametingsvalen. Myndighetens insatser beskrivs närmare i avsnitt 3.6. () har på uppdrag av regeringen tillgängliggjort en stor mängd statistik inom demokratiområdet i den s.k. demokratidatabasen. Databasen innehåller bl.a. uppgifter om val, folkvalda, förtroendeuppdrag, politiska styrkeförhållanden samt kommu- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 nernas och landstingens förnyelsearbete. Kostnaderna för demokratidatabasen var och har belastat anslag inom politikområde Effektiv statsförvaltning. beslutade regeringen att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen (dir. 2004:96). Kommitténs arbete skall framför allt inriktas på att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen, att öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och att höja valdeltagandet. I uppdraget ingår därför bl.a. att göra en utvärdering och översyn av hela valsystemet samt av de bestämmelser som reglerar regeringsbildningsprocessen och förhållandet mellan riksdag och regering i övrigt. Vidare ingår vissa kommunala frågor i uppdraget, bl.a. det s.k. folkinitiativet. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen har till överlämnat propositionen Ny vallag (prop. 2004/05:163). I denna föreslås bl.a. att det lokala ansvaret för genomförande av val samlas hos kommunerna. Sammantaget bedömer regeringen att ersättningen till kommunerna för deras nya uppgifter vid val bör uppgå till för . Av beloppet avser kostnader av engångskaraktär. (Se även avsnitt 3.10.1.) Vidare föreslås att rätten att brevrösta för väljare som befinner sig utomlands permanentas. Möjligheterna att rösta genom bud utvidgas. stärks säkerheten vid röstning, såväl då röstning sker genom bud som då väljarna röstar själva. Kraven skärps på kommunerna att ordna vallokaler och röstningslokaler som är tillgängliga för funktionshindrade väljare. har tillsammans med Kommuner och Landsting tagit fram ? I skriften ställs frågan om det råder politisk jämlikhet eller om 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 villkoren är annorlunda för personer med utländsk bakgrund som vill delta i politiken. Vidare ställs frågan om det finns beteenden och strukturer som hindrar ett jämlikt deltagande. Skriften är en del i det fortlöpande arbetet för att stärka förtroendevaldas villkor och demokratins arbetsformer. Regeringen har uppdragit åt att sammanställa kunskap om och analysera de strukturella hinder som förtroendevalda i kommuner, landsting och i de politiska partierna kan möta. Sammanställningen och analysen har genomförts utifrån ett diskrimineringsperspektiv, där samtliga diskrimineringsgrunder har beaktats. Kartläggningen visar bl.a. att vad beträffar förtroendevalda som är äldre, funktionshindrade eller tillhör någon sexuell minoritet finns stora brister i samhällets kunskap om diskriminering. har inom påbörjats en kartläggning av förekomsten av utbildning av förtroendevalda. Kartläggningen beräknas vara klar . genomförde regeringen ett seminarium för kommunala och landstingskommunala förtroendevalda om förtroendevaldas villkor. uppdrog regeringen åt att utreda användningen av informationsteknik i demokratiska beslutsprocesser. Inom ramen för uppdraget skall också lämna förslag till hur kommunala initiativ för att öka deltagandet i demokratiska processer kan uppmuntras. Uppdraget skall redovisas . Vidare har arbetat aktivt inom integrerade projekt om IT och demokrati. tillfördes särskilda medel för att genomföra en satsning på mång- Detta arbete har fortsatt (se mer under avsnitt 3.6). Hot och våld mot förtroendevalda beslutade regeringen att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att motverka och förebygga hot och våld mot förtroendevalda i stat, kommun och landsting (dir. 2004:102). Kommitténs ena huvuduppgift är att kartlägga och analysera förekomsten av hot och våld mot förtroendevalda samt lämna förslag till åtgärder som motverkar och förebygger sådant hot och våld. Dess andra huvuduppgift är att genom information och utbildning öka medvetenheten och beredskapen på statlig, och landstingskommunal nivå vad gäller frågor som rör hot och våld mot förtroendevalda. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter överlämnade Utredningen om offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter betänkandet Allmänhetens insyn i partiers och valkandidaters intäkter (SOU 2004:22). Utredningen föreslår att allmänhetens insyn i hur de politiska partierna finansierar sin politiska verksamhet och hur valkandidaterna finansierar sina kampanjer skall regleras i en särskild lag. Frågan bereds inom . Europeiska unionens demokratiska liv För att öka kunskapen hos allmänheten om aktuella frågeställningar kring EU:s utveckling, såsom arbetet med demokratifrågorna inom EU, har via bl.a. EU 2004-kom- mittén (dir. 2001:35) genomfört informationsinsatser för att väcka debatt och engagemang. lämnade till regeringen sitt slutbetänkande Sluta strunta i EU EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåtriktad verksamhet (SOU 2004:82). Slutbetänkandet bereds inom . För att fortsatt stimu- lera debatt och öka allmänhetens kunskap om EU har kommitténs uppdrag förlängts till utgången av 2005. har genom regeringens och representanter medverkat i att ta fram ett förslag till nytt konstitutionellt fördrag för EU inom ramen för konventet om EU:s framtid. I förslaget till fördrag ingår bl.a. ett avsnitt om unionens demokratiska liv där principen om deltagardemokrati slås fast. Innebörden av det konstitutionella fördraget och de huvudsakliga ändringarna i förhållande till nuvarande grundläggande fördrag inom EU har redovisats i departementspromemorian Fördraget om upprättande av en (Ds 2004:52). Efter folkomröstningarna i och som förkastade förslaget till fördrag kommer en bred debatt om EU:s framtid att föras i unionen. har regeringen även deltagit aktivt i det löpande arbetet kring demokratifrågorna inom EU. Exempelvis kan nämnas deltagande i förhandlingarna om förslag till programmen Medborgare för och Grundläggande rättigheter och medborgarskap samt Byrån för grundläggande rättigheter. innehar ordförandeskapet i Östersjöstaternas råds arbetsgrupp för demokratiska institutioner (WGDI). Arbetsgruppens arbete är inriktat på erfarenhetsutbyte mellan medlemsländerna. Arbetsgruppen har bl.a. uppmärksammat lagstiftningsarbete, häktningsförfarande, lokalt självstyre, minoritetsfrågor, människohandel och de olika ombudsmannainstitutionerna. ambition med sitt ordförandeskap i WGDI är att främja demokratiska värden och principer i genom erfarenhetsutbyte inom relevanta områden. På initiativ av det isländska ordförandeskapet i bildades, , ett demokratiutskott med representanter för de nordiska ländernas regeringar samt självstyrelseområdena. Utskottets arbete har bl.a. resulterat i rapporten i . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 komparativ analys av de nordiska demokratierna utifrån ett nutida och framtida perspektiv, med det demokratiska handlingsutrymmet som genomgående tema. Följande tre områden behandlas i rapporten; det lokala självstyret, medborgarnas politiska och sociala engagemang samt informationsteknologin som ett demokratiskt verktyg. Rapporten innehåller ett antal rekommendationer och förslag till de nordiska ländernas regeringar och om att tillvarata, värna och fördjupa de nordiska demokratierna. har behandlat rapporten och föreslår bl.a. att NordForsk skall få i uppdrag att överväga bildandet av ett nordiskt forskningsnätverk kring frågor som rör komparativa nordiska makt- och demokratistudier. deltar även aktivt inom andra internationella fora. Bland annat har tillsammans med aktivt arbetat för att inrätta ett demokratiforum inom för idé- och erfarenhetsutbyte om nationella demokratifrågor. Forumets uppgift skall vara att identifiera och utvärdera betydande demokratiinitiativ och sprida kunskap om dessa bland medlemsstaterna. Forumet bör samla representanter från medlemsstaterna och det civila samhället, inklusive föreningslivet och forskarvärlden. Vidare spelar en aktiv roll inom arbete med övriga demokrati- och mänskliga rättighetsfrågor. Det handlar bl.a. om valfrågor, diskriminering och tryck- och yttrandefrihetsfrågor. Insatser inom ramen för den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna överlämnade regeringen skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) till . I skrivelsen presenterades ett stort antal åtgärder för genomförande under handlingsplanens giltighetstid 20022004. Genom handlingsplanen, som var den första inom sitt område, lade regeringen grunden för ett samlat synsätt på frågor om mänskliga rättigheter i . följdes handlingsplanen upp och utvärderades. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Arbetet med den andra nationella handlingsplanen pågår arbetet med att ta fram den andra nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna, vilken avses lämnas till . Under arbetet med den första handlingsplanen spelade förslag och synpunkter från referensgrupperna, däribland ombudsmän och andra myndigheter, kommuner och landsting samt enskilda organisationer, en stor roll. Även under arbetet med den kommande handlingsplanen inhämtas därför synpunkter från dessa referensgrupper. En rad möten har hållits och referensgrupperna kommer också att ges tillfälle att inkomma med synpunkter på utkastet till skrivelse. Utbildning om mänskliga rättigheter För att öka kunskapen om de mänskliga rättigheterna har regeringen med utgångspunkt i den första nationella handlingsplanen givit olika myndigheter i uppdrag att utbilda sin personal om mänskliga rättigheter eller att förstärka befintlig utbildning. Ett flertal myndigheter har till följd av dessa uppdrag genomfört utbildningar och andra aktiviteter på olika teman inom området för de mänskliga rättigheterna. har en central roll i arbetet för att skydda och främja de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. ingår därför utbildning om mänskliga rättigheter som ett moment i den obligatoriska utbildningen för nyanställda inom . Även andra anställda erbjuds olika utbildningar och seminarier om mänskliga rättigheter. Kommuner och landsting har ett viktigt ansvar för förverkligandet av mänskliga rättigheter i . Detta gäller bl.a. rättigheter inom det ekonomiska, sociala och kulturella området och rätten till skydd mot diskriminering. genomförde regeringen regionala konferenser om mänskliga rättigheter och nationella minoriteter för att öka kunskapen om kommunernas och landstingens ansvar för förverkligandet av de mänskliga rättigheterna samt för att stimulera till ett ökat intresse och debatt kring dessa frågor. förs en dialog mellan regeringen och kommuner och landsting i syfte att konkretisera frågorna och diskutera vilka verktyg som kan underlätta förståelsen och respekten för de mänskliga rättigheterna på den kommunala nivån. Information om mänskliga rättigheter