prop · GT03201 · 2006-05-02 00:00:00 — Under de därpå följande två åren berättigar tidningen, såvida den inte åter ger rätt till oreducerat driftsstöd, till hälften respektive en fjärdedel av det stödbelopp som lämnades som stödet var oreducerat. Förslaget i avsnitt 5.4 om ökat driftstöd vid större upplagor och ökad utgivningsfrekvens innebär att det inte längre finns något behov av en avtrappningsregel när en stödberättigad hög- eller medelfrekvent tidning övergår till att bli en lågfrekvent tidning. Driftsstöd till lågfrekventa dagstidningar med en abonnerad upplaga som understiger 1 500 exemplar kan en nyetablerad lågfrekvent dagstidning redan första året berät- tiga till driftsstöd med trots att tidningen upp- fyllt presstödsförordningens grundkrav på en abonnerad upplaga på 2 000 exemplar endast . Under de två på- följande åren är det därefter möjligt att tidningen, med stöd av 2 kap. 6 a § första stycket presstödsförordningen, berättigar till totalt i driftsstöd, förutsatt att tidningens abonnerade upplaga inte understiger 1 500 exemplar. Slutligen kan tidningen för de därpå följande två åren med stöd av bestämmelsen om avveckling av driftsstöd (2 kap. 15 § presstödsförordningen) berättiga till totalt i driftsstöd, oavsett med hur många exemplar upp- lagan understiger förordningens grundkrav på 2 000 abonnerade exem- plar. Regeringen konstaterar att en avvägning måste göras mellan intresset Prop. 2005/06:201 av att regelverket å ena sidan skapar rimliga förutsättningar för nyeta- bleringar och kontinuerliga tidningsutgivningar och å andra sidan i möjligaste mån förhindrar att presstöd lämnas till tidningsföretag som etablerar dagstidningar i mera spekulativt syfte. Med hänsyn härtill och till att regeringen bedömer att det inte finns skäl att stödja tidningar som har en mindre upplaga än 1 500 exemplar upphävs rätten att få driftsstöd när den abonnerade upplagan understiger gränsen för att berättiga till driftsstöd. 5.7Utökade möjligheter för marknadsföringskampanjer Regeringens förslag: En lågfrekvent dagstidning skall ha möjlighet att vid spridning i marknadsföringssyfte undanta ett nummer av dags- tidningen från bestämmelsen som föreskriver att totalupplagan till över- vägande del skall vara abonnerad. För en och samma tidningstitel får sådant undantag göras vid högst fem tillfällen per kalenderår i det område där dagstidningen har sin huvudsakliga andel abonnenter. Kommitténs bedömning och förslag överensstämmer med regering- ens förslag i den del som avser möjligheten för tidningsföretag att få göra undantag från bestämmelsen i 2 kap. 3 § presstödsförordningen. Kommittén föreslår även att i sina föreskrifter bör meddela vilka uppgifter en ansökan om undantag skall innehålla. Remissinstanserna: , Föreningen och tillstyrker förslaget. Tidningsutgivarna tillstyrker i huvudsak förslaget men förmodar att det kan ha konkurrensmässiga effekter som noggrant måste följas av . Fådagarstidningsgruppen och Ce-Samgruppen till- styrker i huvudsak förslaget men anser att systemet med dispenser skapar en osäkerhet i tidningarnas långsiktiga planering. anser att denna regel bör göras generell eftersom det är mycket svårt att genom föreskrifter reglera vad som skall ligga till grund för nämndens avgörande i varje enskilt fall. Skälen för regeringens förslag: Möjligheten att marknadsföra sig genom gratisutskick till hushållen inom spridningsområdet är för låg- frekventa dagstidningar en viktig åtgärd för att försöka att öka den abonnerade upplagan och därmed också reklam- och försäljnings- intäkterna. Utrymmet för sådana kampanjer är emellertid begränsat både på grund av reglerna i presstödsförordningen och på grund av de lågfrekventa dagstidningarnas ekonomiska förhållanden. Av 2 kap. 3 § presstödsförordningen och 13 § föreskrifter (KRFS 1997:13) framgår att en lågfrekvent dagstidnings totalupplaga till skall vara abonnerad. Tidningen kan därmed utan hinder genom riktade marknadsföringskampanjer gratisdistribuera tidningsexemplar motsvarande ungefär den abonnerade upplagan. Sådana åtgärder är emellertid kostsamma och det är av större värde för tidningsföretagen att i stället kunna genomföra totalutskick till alla hushåll inom spridningsområdet. har möjlighet att efter ansökan från ett Prop. 2005/06:201 tidningsföretag medge dispens från bestämmelsen att av en lågfrekvent dagstidnings totalupplaga skall vara abonnerad. Enligt Presstödsnämndens praxis beviljas sådan dispens högst en gång och hushåll i tidningens spridningsområde. De exemplar som tidningsföretaget distribuerar med stöd av beslut om dispens ingår inte i underlaget för beräkningar huruvida en lågfrekvent dagstidnings totalupplaga till övervägande del är abonnerad. Flera tidningsföretag anser att förbättrade möjligheter till marknads- föringskampanjer är den enskilt viktigaste faktorn för att sänka eta- bleringskostnaderna och utveckla tidningsutgivningen i gynnsam riktning. Det finns därför skäl som talar för att en lågfrekvent dagstidning bör få utökade dispensmöjligheter för totalutskick. Kommittén föreslår att ansökningsförfarandet skall finnas kvar och att skall få ansvaret för att meddela vilka uppgifter en ansökan om undantag skall innehålla samt vilka kriterier som nämnden skall beakta vid sin prövning. I sitt remissvar föreslår emellertid att regeln om dispens för marknadsföringskampanjer skall vara generell eftersom det är svårt att i föreskrifter reglera vad som skall ligga till grund för nämndens avgörande. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att tidningsföretag som ger ut en lågfrekvent dagstidning skall ha möjlighet att vid spridning i marknadsföringssyfte undanta ett nummer av dagstidningen från bestämmelsen i 2 kap. 3 § presstödsförordningen som föreskriver att totalupplagan till övervägande del skall vara abonnerad. För en och samma tidningstitel bör sådant undantag få göras vid högst fem tillfällen per kalenderår i det område där dagstidningen har sin huvudsakliga andel abonnenter. Driftsstöd i särskilt fall Regeringens förslag: En dagstidning skall inte längre kunna berättiga till driftsstöd i särskilt fall. Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , Tidningsutgivarna, tidningsgruppen, Ce-Samgruppen och Pres(s)gruppen tillstyrker för- Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 9 § presstöds- förordningen kan driftsstöd i särskilt fall lämnas för en tidning som inte i huvudsak distribueras i om tidningen uppfyller vissa i bestäm- melsen angivna förutsättningar. Bestämmelsen tillkom på förslag av i slutet av Syftet var att svenskar som bor och arbetar utomlands skulle ges möjlighet att hålla sig underrättade om vad som sker i och därigenom få lättare att acklimatisera sig när de återvänder till hemlandet. Det finns numera större möjligheter för utlandssvenskar att hålla sig à jour med vad som sker i , bl.a. genom det tidningsmaterial som svenska tidningar publicerar på Internet och genom SVT:s utlandssändningar via satellit. Det framstår därför inte som angeläget att ha ett särskilt stöd för tidningar som riktar sig till Härtill kommer att konstruktionen av bestämmelsen Prop. 2005/06:201 avviker från principen om att regelverket skall vara automatiskt Det är dessutom ingen dagstidning som är berättigad till driftsstöd enligt denna bestämmelse. Regeringen föreslår därför i likhet med kommittén att det inte längre skall finnas någon möjlighet att få driftsstöd i särskilt fall. Regeringens förslag: Storleken på det begränsade driftsstödet skall mot- svara det stöd en endagstidning med en abonnerad upplaga som underskrider 3 000 exemplar berättigar till. Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , Tidningsutgivarna och Pres(s)gruppen tillstyrker förslaget. Ce-Samgruppen anser att tidningar berättigade till begränsat driftsstöd som ökar periodicitet också ska få tillgodoräkna sig en höjning av presstödet. Skälen för regeringens förslag: Begränsat driftsstöd kan enligt 2 kap. 7 § presstödsförordningen lämnas för en dagstidning vars utgivnings- område är , , eller , om tidningen uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad. Vidare kan begränsat driftsstöd enligt 8 § lämnas för en dagstidning vars utgivningsområde är , , eller kommun, om tidningen uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad och om tidningen, trots att den till övervägande delen är på svenska, har ett redaktionellt innehåll som till är skrivet på finska. Av 2 kap. 10 § presstödsförordningen framgår att storleken på be- gränsat driftsstöd enligt 7 och 8 §§ bestäms av efter vad som i det enskilda fallet är skäligt. Stödet får dock inte överstiga . Regeringen delar kommitténs bedömning att det begränsade drifts- stödet i väsentlig mån bidrar till att ett fåtal tidningar i de berörda geo- grafiska områdena kan upprätthålla en fortsatt drift och därmed bidra till mångfald inom opinionsbildning och nyhetsförmedling. Det rör sig typiskt sett om utgivningsområden med sådana geografiska eller befolk- ningsmässiga förhållanden att hushållstäckningen inte ger en rättvisande bild av de berörda tidningarnas faktiska konkurrenssituation. Kommittén bedömer att tidningarna på inte skulle kunna upp- rätthålla en kontinuerlig drift om det begränsade driftsstödet upphörde. Samma förhållande gäller övriga dagstidningar som berörs av bestäm- melsen. Regeringen föreslår i likhet med kommittén att bestämmelsen i 2 kap. 10 § presstödsförordningen, som anger nivån på det begränsade driftsstödet, görs automatiskt verkande. Storleken på det begränsade driftsstödet skall motsvara det stöd en endagstidning med en abonnerad upplaga som underskrider 3 000 exemplar berättigar till. begränsat driftsstöd kan lämnas med antingen 1 679 000 eller 2 239 000 Prop. 2005/beroende på storleken på upplagan, se förslag i avsnitt 5.4. Regeringens förslag: Ändringarna i reglerna om driftsstöd till dagstidningar skall börja gälla . Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har några synpunkter på tidpunkten för ikraftträdande avseende de föreslagna ändringarna. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 4 anser regeringen i likhet med kommittén att det är angeläget att driftsstödets nivåer justeras och därmed bättre återspeglar den kostnadsbild och det marknadsläge som råder inom dagstidningsbranschen. Regeringen bedömer att justeringarna i bidragsnivåer och övriga regeländringar bör genomföras . De förändrade reglerna bör träda ikraft . Regeringen avser att anmäla de förändringar som görs i presstödsförordningen till Europeiska kommissionen och ändringarna förutsätter ett godkännande från Kommissionen. Om Kommissionens behandling av ärendet innebär att tidpunkten för ikraftträdandet behöver ändras avser regeringen att återkomma till . Det finns inte behov av någon övergångsbestämmelse. 6Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar Regeringen bedömer att förslaget om en generell höjning av driftsstödets nivå för samtliga driftsstödsberättigade dagstidningar utom för storstads- tidningarna leder till en kostnadsökning på . Den föreslagna sänkningen av stödet till storstadstidningarna leder till en kostnadsminskning på 2007, 2008 och 2009. Förslaget om höjt driftsstöd vid större upplaga och ökad utgivning leder till en kostnadsökning på . Övriga förslag, främst förslagen om sänkt gräns för abonnerad upplaga och höjd täckningsgrad, leder till kostnads- ökningar på . Regeringen bedömer således att förslagen totalt leder till kostnadsökningar på 2007. I denna summa ingår också de kostnadsökningar som dynamiska effekter av förslagen kan ge, t.ex. när företag ökar utgivningsfrekvens och upplaga eller etablerar nya tidningar. Kostnadsökningarna belastar anslaget 27:2 Presstöd i utgiftsområde 1 . De förslag som lämnas i denna proposition bedöms inte få några jämställdhetspolitiska konsekvenser. Regeringen anser i likhet med kommittén att reglerna för presstödet bör vara automatiskt och generellt verkande. Det skall inte inom presstödssystemet finnas utrymme att styra tidningsföretagens interna angelägenheter, såsom personalsamman- sättning och redaktionellt innehåll. En jämn fördelning av makt och inflytande mellan könen är i grunden en fråga om mänskliga rättigheter, demokrati och rättvisa och därför ett av delmålen för den statliga jämställdhetspolitiken. Kommittén konsta- terar att kvinnor är klart underrepresenterade på ledande befattningar inom tidningsföretagen. Eftersom dagstidningarna har en central roll i samhället anser regeringen att det är viktigt att dags- tidningsbranschen arbetar för att skapa en ökad jämställdhet på ledande positioner. Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag att kart- lägga och redovisa fördelningen av kvinnor och män på maktpositioner inom olika sektorer av samhället (dir. 2006:23). Medierna är en sektor som kommer att belysas i utredningen. Utredaren skall redovisa sitt arbete . Förekomsten av statliga direkta och indirekta stöd på dagspress- marknaden leder bl.a. till att utgivningen av flera tidningstitlar kan bibehållas på många utgivningsorter. Regeringen bedömer liksom kom- mittén att de förslag som presenterats också kan leda till nyetableringar av tidningar, inledningsvis lågfrekventa dagstidningar, men också tidningar med högre utgivningsfrekvens. Regeringen bedömer således att förslagen har en positiv effekt på sysselsättningen samt på små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga och villkor i övrigt i för- hållande till större företag. Utdrag ur sammanfattning av betänkandet Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8) i för denna proposition relevanta delar Kommitténs överväganden och förslag i huvudsak: Kommittén anser att regelverket avseende driftsstöd skall ges en mera offensiv utformning. Målsättningen med kommitténs förslag om drifts- stöd är att tidningsföretag skall stimuleras att i så hög utsträckning som möjligt öka sin dagstidnings upplaga och periodicitet. I linje härmed föreslår kommittén att mera defensivt utformade bestämmelser om drifts- stöd mönstras ut. Följande förslag kan särskilt lyftas fram: Driftsstödet räknas upp för samtliga tidningskategorier utom storstadstidningar. Det sammanlagda årliga allmänna driftsstöd en storstadstidning som högst kan berättiga till sänks med 4,5 mnkr. Sänkningen sker stegvis med 1,5 mnkr och inleds . Dagstidningar som ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägarintresse också i annan dagstidningsutgivning på samma utgiv- ningsort skall alltjämt kunna berättiga till driftsstöd. En allmän förutsättning för att en dagstidning som ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägarintresse också i annan dagstid- ningsutgivning på samma utgivningsort skall berättiga till driftsstöd skall vara att dagstidningen har ett eget redaktionellt innehåll som ut- gör av dess totala redaktionella innehåll. Gränsen för storleken på den abonnerade upplaga en dagstidning måste uppnå för att berättiga till driftsstöd sänks från 2 000 exemplar till 1 500 exemplar. som överskrider högsta gräns för hushållstäck- ning skall kunna berättiga till avvecklingsstöd. En gemensam trappa för driftsstöd införs för samtliga lågfrekventa dagstidningar. Högsta hushållstäckningsgrad för att en lågfrekvent dagstidning skall berättiga till driftsstöd höjs till . Lågfrekventa driftsstödsberättigade dagstidningar ges utökade möjligheter att marknadsföra sin egen tidning utan att förlora rätten till driftsstöd. som underskrider lägsta gräns för abon- nerad upplaga skall inte ha rätt till fortsatt tidsbegränsat driftsstöd. Kommittén har haft i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna förslag på hur det framtida statliga engage- manget på dagspressområdet skall vara utformat. I uppdraget har ingått att kartlägga och analysera utvecklingen på dagspressmarknaden samt därvid beakta betydelsen av de olika stödformerna på presstöds- området, kartlägga och analysera de samarbeten och sammanslagningar som förekommer på dagstidningsområdet samt belysa presstödets betydelse vid sammanslagningar, kartlägga och analysera distributionssituationen för dagspressen, analysera förutsättningarna för etablering av nya dagstidningar, analysera behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter, samt analysera möjligheterna för elektroniskt distribuerade dagstidningar att få presstöd. Kommittén har vidare haft i uppdrag att föreslå åtgärder som innebär att det statliga presstödet även i fortsättningen bidrar till mångfald vad gäller innehåll och ägande samt till bred spridning av dagstidningar i såväl stor- stadsområdena som andra delar av landet. Allmänna utgångspunkter för arbetet Utgångspunkten för kommitténs arbete har varit att vårt statsskick med representativ demokrati skall fördjupas och förstärkas. Enligt kommitténs bedömning är det för funktionen av vårt statsskick inte tillräckligt att medborgarna tillförsäkras grundläggande demokratiska rättigheter såsom yttrande-, informations- och tryckfrihet. En vital och för statskicket nöd- vändig opinionsbildning förutsätter att medborgarna har tillgång till och aktivt tar del av fora som fullgör följande tre uppgifter: 1) informations- uppgiften; uppgiften att förse medborgarna med sådan information att de fritt och självständigt kan ta ställning i samhällsfrågor, 2) gransknings- uppgiften; uppgiften att verka som självständiga aktörer och att granska att den offentliga makten utövas under lagarna, samt 3) forumuppgiften; uppgiften att låta olika åsikter och kulturyttringar komma till tals. Utifrån detta perspektiv spelar massmedierna en central roll i vårt demokratiska system. Staten bör verka för att förhållandena på massmediemarknaden är sådana att medborgarna kan ges tillgång till en mångfald massmedier som fullgör de tre nämnda uppgifterna. Kommitténs bedömning är att dagstidningarna alltjämt fyller en mycket viktig funktion för medborgarnas möjligheter att hålla sig infor- merade om och delta i frågor av betydelse för samhällslivet samt att det inte finns någon anledning att tro att dagspressens betydelse härvidlag kommer att minska under överblickbar framtid. Den abonnerade dags- pressen är och kommer att vara en huvudkälla för medborgare att infor- mera sig om och delta i en för statsskicket betydelsefull och vital opini- har det tillkommit ett antal nya medier och andra aktörer som konkurrerar med dagstidningsföretagen om reklam- och publik- Den nya konkurrenssituationen bedöms ha drivit på den om- fattande rationalisering som skett inom dagstidningsföretagen och den strukturomvandling som ägt rum inom dagspressbranschen. den tekniska utvecklingen med elektronisk distribution via bl.a. Internet bidragit till att det inte längre finns några egentliga hinder för med- borgare att komma till tals och göra information tillgänglig för ett större och rörligheten bland medborgare mellan olika medier och kanaler är större än den tidigare varit. I en alltmer fragmentiserad massmedievärld bedömer kommittén att behovet av massmedier som når en hög räckvidd bland befolkningen är minst lika uttalat som . De grundläggande marknadsvillkoren för tidningsutgivning har inte En tidning med lägre hushållstäckning genererar lägre reklam- och abonnemangsintäkter. Utan stödåtgärder är marknads- villkoren sådana att det sannolikt uppstår naturliga monopol inom Med utgångspunkt från täckningsgradsteorin anser kommittén att staten genom direkta stödåtgärder alltjämt bör underlätta en yttre och en inre mångfald på dagspressmarknaden. framgent åtnjuta indirekt stöd i form av reducerad mervärdesskatt. Enligt kommitténs mening bör merparten av de resurser som kan avsättas för direkta stöd fördelas till dagstidningar med regional eller nationell Dessa tidningar har stora upplagor och bra förutsättningar för att i praktiken genomföra de uppgifter som motiverar det statliga engagemanget på dagspressmarknaden. Inte minst stödet till storstads- tidningarna spelar en viktig roll för mångfald och opinionsbildning. Även lågfrekventa dagstidningar är enligt kommittén en viktig grupp tidningar, som på ett förtjänstfullt sätt kan skapa dynamik i dagstidnings- Etableringskostnaderna för lågfrekventa dagstidningar är betydligt lägre än etableringskostnaderna för tidningar med högre perio- dicitet, och fådagarstidningar kan fungera som en bas för att etablera hög- och medelfrekventa dagstidningar. Det finns enligt kommittén flera skäl som talar för att etablering och kontinuerlig drift av dagstidningar inom denna tidningskategori bör främjas. Driftsstöd i förhållande till samverkande och sammanslagna tidningsföretag Enligt kommitténs bedömning har det inte framkommit något avgörande skäl som talar för att en dagstidning inte skall kunna berättiga till allmänt driftsstöd enbart av den anledningen att dagstidningen ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägarintresse också i annan dagstidnings- utgivning på samma utgivningsort. En allmän förutsättning för att en dagstidning som ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägar- intresse också i annan dagstidningsutgivning på samma utgivningsort skall berättiga till driftsstöd bör enligt kommitténs mening vara att dags- tidningen har ett eget redaktionellt innehåll som utgör av dess totala redaktionella innehåll. Enligt kommitténs bedömning har samtliga tidningskategorier behov av uppräknat driftsstöd. På grund av de begränsade resurser som kommittén bedömt kan avsättas för driftsstöd har emellertid en viss prioritering mellan tidningskategorierna varit nödvändig. Vid en sammanvägd bedömning föreslår kommittén följande för- ändringar av nivåerna på driftsstödet. För fådagarstidningar bör driftsstödet höjas . För hög- och medelfrekventa dagstidningar som ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägarintresse också i annan dagstid- ningsutgivning på samma utgivningsort och som inte är storstads- tidningar bör driftsstödet höjas . För övriga hög- och medelfrekventa dagstidningar som inte är storstadstidningar bör driftsstödet höjas . Det sammanlagda årliga allmänna driftsstöd en storstadstidning som högst kan berättiga till enligt 2 kap. 2 § presstödsförordningen (1990:524) bör sänkas med 4,5 mnkr. Sänkningen bör ske stegvis med 1,5 mnkr och inledas . Sänkt gräns för abonnerad upplaga Den nuvarande gränsen för den abonnerade upplaga en tidning måste uppnå för att berättiga till driftsstöd, 2 000 exemplar, utgör enligt kom- mittén ett onödigt högt etableringshinder. Det gäller inte minst för tidningar som vänder sig till språkliga minoriteter i och för tidningar vars upplaga helt distribueras elektroniskt. Mot bakgrund härav föreslår kommittén att gränsen för storleken på den abonnerade upplaga en dagstidning måste uppnå för att berättiga till driftsstöd sänks till 1 500 exemplar. Begränsning av tillämpningsområdet för avvecklingsstöd Enligt det nuvarande regelverket för driftsstöd gäller att en tidning berättigar till avvecklingsstöd bl.a. om tidningens upplaga sjunker under lägsta föreskrivna gräns för abonnerad upplaga. På grund av att kom- mittén anser att driftsstödet bör ges en mera offensiv inriktning föreslår kommittén att tillämpningsområdet för avvecklingsstödet begränsas och att det i fortsättningen endast ges till dagstidningar som överskrider före- skriven gräns för högsta hushållstäckning. Det enda syftet med avveck- lingsstödet blir därmed att underlätta för tidningar att uppnå en så pass hög hushållstäckning att tidningen blir oberoende av driftsstöd. Kommitténs förslag i denna del innebär följande. En dagstidning som tidigare gav rätt till oreducerat driftsstöd men som inte längre gör det på grund av att den inte uppfyller kravet på högsta hushållstäckning berät- tigar efter det att sådan rätt upphörde till tre fjärde- delar av det stödbelopp som lämnades som den berättigade till oreducerat driftsstöd.