prop · GT031d21 · 2006-01-01 00:00:00 — Ansökningar om stöd hanteras fr.o.m. av . Detta är en organisatorisk förändring som inte kommer att ändra verksamhetens inriktning. Bestämmelser om stödet finns i förordningen (2002:664) om 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. Verksamheten har ett perspektiv . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:12 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag . beräknas anslaget till . Anslaget har för perioden 20062008 beräknats enligt följande: Tabell 3.42 Härledning av anslagsnivån 20062008 för 31:12 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , för ramanslaget 31:12 Om- strukturering av kommunala bostadsföretag göra åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst efter 2006. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är viktigt att kan bedriva sitt arbete långsiktigt och med möjlighet att ingå avtal som sträcker sig längre än innevarande budgetår. Ett bemyndigande begärs därför att för anslaget 31:12 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag få göra åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2006. Regeringen begärde motsvarande bemyndigande i budgetproposition . Tabell 3.43 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslaget bemyndigande 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.44 Anslagsutveckling för 31:13 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Regeringen gjorde i samband med den ungdomspolitiska propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2) bedömningen att en nationell bostadssamordnare skall tillkallas med uppgift att arbeta för att ta fram förslag på konkreta åtgärder för att underlätta ungdomars inträde på bostadsmarknaden. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:13 Ungdomsbostadssamordnare . beräknas anslaget till . Anslaget har för perioden 20062008 beräknats enligt följande: Tabell 3.45 Härledning av anslagsnivån 20062008 för 31:13 Ungdomsbostadssamordnare Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Anslaget har tillförts från anslaget 31:3 : förvaltningskostnader. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Politikområdet Regional samhällsorganisation avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna och olika former för ansvarsfördelning mellan stat och kommun i form av kommunala samverkansorgan eller försöksverksamhet i vissa län. Politikområdet omfattar därmed anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. och anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. Den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna verkar utifrån den grundläggande uppgiften att vara statens regionala företrädare och samordnare i de frågor som ålagts dem. I länsstyrelsernas roll ingår att agera utifrån ett statligt helhetsperspektiv och därigenom bidra till att nationella intressen får genomslag på regional nivå. Även för många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Länsstyrelserna har uppgifter inom drygt 20 av de 48 politikområdena. Länsstyrelserna har också omfattande förvaltningsuppgifter. Länsstyrelserna hade 2004 kostnader om . Av det finansierades inom ramen för politikområdet genom anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. Jämfört med 2003 är det en i stort sett oförändrad andel, men har trenden varit att finansieringen via detta anslag minskat och andra finansieringskällor blivit allt viktigare, exempelvis erhölls medel från ytterligare nio anslag jämte bidrag och avgiftsintäkter. Möjlighet finns att i samtliga län bilda kommunala samverkansorgan i form av kommunalförbund enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen. Ett sådant samverkansorgan svarar för regionala utvecklingsfrågor i länet under förutsättning att samtliga kommuner är medlemmar i kommunalförbundet. Även kan vara medlem, men detta är inget krav. De uppgifter som överförs finansieras av anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. men även delvis via anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. Finansieringen via anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. uppgick till , vilket är närmare större än 1998. finns kommunala samverkansorgan i nio län: , , , , , , , och . I och i län har samverkansorganet under innevarande mandatperiod en beslutanderätt över regionalpolitiska medel som skiljer sig från övriga samverkansorgan. I och pågår en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning mellan stat och landsting. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Huvudsyftet är att utveckla former för en fördjupad demokratisk förankring av det regionala utvecklingsarbetet. Lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning gäller t.o.m. . På pågår en försöksverksamhet som innebär att länsarbetsnämndens och verksamheter inordnats i Lagen (1997:1144) om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i gäller till och med . Om det i länet varken finns kommunala samverkansorgan eller är fråga om ett län med försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning, svarar för de regionala utvecklingsfrågorna. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Totalt för politikområde Regional samhällsorganisation 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Målet för politikområdet Regional samhällsorganisation är att länen skall utvecklas genom att de nationella målen får genomslag som hänsyn tas till olika regionala förhållanden och förutsättningar. Oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun gäller målet för samtliga län. Länsstyrelsernas krishantering har uppmärksammats och 2005 kom samtliga länsstyrelsers krishanteringsförmåga att sättas på prov. I samband med tsunamikatastrofen hade länsstyrelserna en central uppgift i det initiala skedet efter att katastrofen inträffat. Länsstyrelserna är fortfarande, i mer eller mindre utsträckning, berörda av händelsen. i län har t.ex. ansvaret för mottagandet av avlidna vid flygplatsen utanför . Stormen har ställt krav på krishanteringen efter tsunamikatastrofen drabbades av ett mycket kraftigt oväder, benämnt stormen , som för de främst berörda länsstyrelserna genererade omfattande krishantering inledningsvis men också en mängd ärenden. Ökningen av ärendevolymen bedöms få konsekvenser även kommande år. I det initiala skedet ställdes höga krav på krishanteringen i berörda län. Länsstyrelsernas ledningscentraler blev hårt prövade och i det värst drabbade länet, , var krisledningscentral aktiverad dygnet runt . Även efter det mest akuta arbetet har arbetsbörda inom en rad av länsstyrelsernas verksamhetsområden ökat. Det handlar t.ex. om ökad rådgivning och stöd för företag på landsbygden, tillståndsgivning för återställande av landskapet, stöd till kommuner när det gäller virkeslagring, tillsyn av vattenuttag för bevattning och täkter, tillstånd för ökad 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 produktion vid sågverk samt inventering och återställande av fornlämningar. Sammantaget har ovädret orsakat länsstyrelserna omfattande extraordinära och därmed inte budgeterade arbetsuppgifter. Detta förhållande har påverkat berörda länsstyrelsers förmåga att leva upp till de krav som ställts på dem när det gäller stora delar av verksamheten inom kulturmiljö, naturvård och miljöskydd. Hemställan om extra resurser har inkommit från fem av de värst drabbade länsstyrelserna, länsstyrelserna i , , , och . Under avsnitt 4.8 redovisar regeringen budgetförslaget med anledning av länsstyrelsernas extraordinära kostnader i samband med stormen. Försöksverksamheten om ändrad ansvarsfördelning utvärderad Regeringen beslutade att ge och Statskontoret i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten i och . Uppdragen avsåg att utvärdera om försöksverksamheten har bidragit till en bättre demokratisk förankring av de regionala utvecklingsfrågorna samt om försöksverksamheten har bidragit till bättre samordning och därmed till ett effektivare resursutnyttjande i länet. Utvärderarna ger i huvudsak en positiv bild av hur försöksverksamheten fungerar, även om utvärderarna också lyfter fram vissa risker och problem i försöken. Rapporterna överlämnades till regeringen och har därefter överlämnats till , vars uppgift bl.a. är att lämna förslag på struktur och uppgiftsfördelning inom den regionala samhällsorganisationen. Regeringen beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att utvärdera effekterna av försöksverksamheten med en vidgad samordnad länsförvaltning i . Statskontoret lämnade rapporten integrerade myndigheter på ? (2005:18). Rapporten kommer att remissbehandlas . Ökad samordning mellan länsstyrelserna är av stor vikt framöver För att länsstyrelserna skall kunna fullgöra sitt uppdrag, nå uppsatta mål samt vidareutveckla verksamheten krävs fortsatt utveckling och effektivisering av verksamheten. Regeringen har bl.a. i proposition Regional samverkan och statlig länsförvaltning (prop. 2001/02:7) tagit 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ställning för en ökad samordning och samverkan mellan länsstyrelserna och angett att det för vissa frågor kan övervägas att ha en mer koncentrerad ärendehantering. Det kan på detta sätt vara möjligt att åstadkomma en högre effektivitet och en mer rationell användning av resurser, såväl ekonomiska som personella. Detta kan bl.a. ske genom fortsatt och vidareutvecklad samordning samt gemensamt resursutnyttjande mellan länsstyrelserna. Samarbete har utvecklats mellan länsstyrelserna både i internadministrativa frågor och i den utåtriktade verksamheten. Två exempel på det första är dels den gemensamma IT- struktur som byggts upp och där samtliga länsstyrelser deltar, dels den gemensamma utbildningsverksamheten för egen personal, den s.k. länsstyrelseakademin. Exempel på utåtriktad verksamhet är bl.a. och vattenmyndighetsverksamhet. bedömde i sitt betänkande Det ofullständiga pusslet (SOU 2004:14) bl.a. att dagens styrsystem och fördelning av ansvaret för styrningen av länsstyrelserna inte ger tillräckliga förutsättningar för en effektiv verksamhet. Några av utredningens förslag till förändringar avsåg just möjligheterna till utvecklad samordning och samverkan mellan länsstyrelserna. Mot bakgrund av ovanstående har regeringen därför givit samtliga länsstyrelser i uppdrag att dels kartlägga hur den nuvarande samordningen, främst av stödverksamheten (t.ex. ekonomi- och personaladministrativa funktioner) mellan länsstyrelserna ser ut, dels föreslå hur samordningen kan vidareutvecklas (dnr Fi2005/2459). i län har ett sammanhållande ansvar för uppdraget och skall redovisa detta till regeringen . Länsstyrelserna svarar för samordning av statliga insatser i det regionala utvecklingsarbetet Länsstyrelserna ansvarar, enligt förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete, för att samordna statens insatser i det regionala utvecklingsarbetet, bl.a. avseende de regionala tillväxtprogrammen. Regeringen beslutade om ett uppdrag till samtliga länsstyrelser (dnr Fi2004/5012). I uppdraget ingår att föreslå hur samordningen av de statliga insatserna i det regionala utvecklingsarbetet kan vidareutvecklas och preciseras. Uppdraget syftar till att tydliggöra hur samordningsansvaret bör genomföras, bland annat hur roller och ansvarsfördelning gentemot andra statliga myndigheter skall se ut. Uppdraget samordnas av länsstyrelserna i och och skall slutredovisas . Länsstyrelsernas gemensamma utveckling till 24- timmarsmyndigheter Länsstyrelserna redovisade sitt uppdrag att intensifiera det gemensamma utvecklingsarbetet av 24-timmarsmyndigheten. Av rapporten framgår att ett utvecklingsarbete med 24-timmarsinriktning ställer delvis helt nya krav på myndigheterna. Kravbilden är komplex där hänsyn måste tas dels till externa intressenter, dels till nya eller anpassade interna handläggningsprocesser. Ärendevolymen inom många ärendegrupper är för liten för att enskilda länsstyrelser skall kunna bära nödvändiga investeringar. En ökad samordning, tillvaratagande av erfarenheter och en systematisk förvaltning av lösningarna är nödvändig. Mot bakgrund av detta drogs följande slutsatser. -Det är viktigt att behålla och utveckla kontinuiteten i det fortsatta 24- timmarsarbetet. -Länsstyrelsernas strategiska beslutsprocesser bör tydliggöras. -Ytterligare samordning och samverkansfunktioner mellan länsstyrelserna är nödvändigt. i fick därför i uppdrag att samordna det fortsatta arbetet (dnr Fi2004/5519). En för länsstyrelserna gemensam rapportering skall lämnas till regeringen. Målsättningen för det fortsatta arbetet är att skall för alla länsstyrelser gemensamma elektroniska tjänster inom områdena körkort, väktare, stiftelser och yrkestrafik finnas tillgängliga via Internet. skall utvecklingsarbetet med att göra tillämpningar inom ytterligare verksamhetsområden elektroniskt tillgängliga fortsätta. Den gemensamma jordbrukspolitiken trädde i kraft i . Genomförandet kräver ett merarbete , vilket bl.a. länsstyrelserna aviserat (dnr Fi2005/2007). Regeringen föreslog på tilläggsbudget ekonomiska vår- proposition att länsstyrelserna och skall tillföras resurser. har därefter beslutat att anslaget 32:2 Länsstyrelserna m.m. ökas med (prop. 2004/05:100, utg.omr. 18, bet. 2004/05:FiU21, rskr. 2004/05:303). Länsstyrelserna har uppgifter inom drygt 20 av de 48 politikområdena. Detta innebär att beslut och insatser inom olika politikområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. Insatserna redovisas närmare i andra utgifts- och politikområden. Politikområdet Regional samhällsorganisations verksamhetsområden var följande: -kunskapsuppbyggnad, samordnings- och sektorsövergripande arbete, -tillsyn och vägledning. Målen för verksamhetsområdena under politikområdet var 2004: -Ett långsiktigt hållbart förverkligande av den nationella politiken genom samordning och hänsynstagande till olika sakintressen. -Länsstyrelsernas verksamhet skall kännetecknas av en enhetlig rättstillämpning, god service och information samt en snabb och korrekt handläggning. -Ett ökat skydd för enskilda och värnande om samhället i övrigt genom såväl tillsyn som vägledande arbete. gällde att de länsstyrelser som inte upprättat tillsynsplaner skall upprätta sådana. Länsstyrelserna bedriver verksamhet inom ett stort antal utgiftsområden: 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 -Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet -Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar -Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad -Utgiftsområde 14 Arbetsliv -Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid -Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande -Utgiftsområde 19 Regional utveckling -Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård -Utgiftsområde 21 Energi -Utgiftsområde 22 Kommunikationer -Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar -Utgiftsområde 24 Näringsliv Den närmare redovisningen och i förekommande fall bedömningen av länsstyrelsernas, de kommunala samverkansorganens och försöksverksamhetens resultat görs i budgetpropositionen under respektive utgifts- och politikområde. Redovisningen av resultaten 2004 för politikområdet Regional samhällsorganisation, avseende länsstyrelserna, följer den struktur över verksamhetsområden som beskrevs under avsnitt 4.5.1. har länsstyrelserna även rapporterat om ett ansträngt ekonomiskt läge. Länsstyrelserna genomför, såsom redovisats, olika insatser för att på olika sätt skapa högre effektivitet och bättre service genom förbättrade rutiner, ökad samordning mellan länsstyrelser och ökad tillgänglighet av länsstyrelsernas tjänster. Kostnadsfördelningen mellan de olika verksamhetsområdena är i stort detsamma som . Möjligen kan en trend om minskade s.k. overheadkostnader skönjas. har de minskat med . Vid i genomförs en försöksverksamhet med en vidgad samordnad länsförvaltning. Som en följd av detta redovisar i också verksamhet inom områdena arbetsmarknad och skog. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Uppgifterna för i kan mot bakgrund av försöksverksamheten därför inte fullt ut jämföras med redovisningen för övriga län. Områdena arbetsmarknad och skog motsvarar av samtliga länsstyrelsers totala kostnader. Avslutningsvis redovisas även uppgifter om personal, kompetensförsörjning, ekonomisk situation och EA-värderingar. För en mer detaljerad redovisning hänvisas till Promemoria med sammanställning av länsstyrelsernas årsredovisning 2004 (dnr Fi2005/3294). Kunskapsuppbyggnad, samordnings- och sektorsövergripande arbete Regeringens mål var ett långsiktigt hållbart förverkligande av den nationella politiken genom samordning och hänsynstagande till olika sakintressen. Det kunskapsuppbyggande, samordnings- och sektorsövergripande arbetet blir av allt större betydelse för att kunna jämka samman olika nationella mål och skilda intressen på regional nivå. Här har länsstyrelserna ett viktigt arbete att hantera målkonflikter och att uppnå samhällsekonomiska och långsiktiga lösningar. Det sektorsövergripande arbetet bedrivs såväl internt som externt och samverkan sker med olika regionala och lokala aktörer, men även med andra länsstyrelser och centrala myndigheter. Av årsredovisningarna framgår bl.a. länsstyrelserna åsikt att ett sektorsövergripande arbetssätt överlag ger ett värdefullt bidrag till verksamhetens resultat, men att det ofta är resurskrävande. Inom naturvård och kulturmiljö underlättas det sektorsövergripande arbetet genom att de långsiktiga målen för båda områdena styrs av de nationella miljökvalitetsmålen. Inom det civila försvaret och krisberedskapsområdet sker samverkan med externa aktörer, framför allt kommunerna. I arbetet med regionala tillväxtprogram och i det regionala utvecklingsarbetet i övrigt finns också ett omfattande samarbete med såväl interna som externa aktörer. För verksamhetsområdet som helhet har länsstyrelserna använt resurser motsvarande eller av de totala verksamhetskostnaderna, vilket gör verksamhetsområdet till det mest omfattande. Variationen mellan länsstyrelserna är dock mellan , se tabell 4.2. Liksom föregående år lägger länsstyrelserna i de nordligaste länen, , och , de största andelarna av sina kostnader på detta verksamhetsområde. I län med kommunala samverkansorgan och försöksverksamhet har vissa arbetsuppgifter förts över till dessa från länsstyrelserna. Detta förklarar till del den variation i resursförbrukning som återfinns inom verksamhetsområdet. Tabell 4.2 Sektorsövergripande arbete m.m. som andel av kostnader 2003 och 2004 Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2004 och 2003 samt Promemoria med sammanställning av länsstyrelsernas årsredovisning 2004 dnr (Fi2005/3294) Regeringens mål 2004 var att länsstyrelsernas verksamhet skall kännetecknas av en enhetlig rättstillämpning, god service och information samt en snabb och korrekt handläggning. inkom c:a 665 000 ärenden till länsstyrelserna. Därutöver tillkommer ytterligare c:a 24 000 initiativärenden. Föregående år var motsvarande antal 770 000 respektive 22 000. Dominerande ärendegrupper var kommunikations- och lantbruksärenden. Tillsammans utgjorde de av alla ärenden. Den kraftiga minskningen av ärendevolymen kan till stor del förklaras med att antalet inkomna kommunikationsärenden minskat kraftigt. Detta beror på att ärenden om ansökningar av förlängning av körkortsbehörighet för yrkestrafik ökade kraftigt strax före . En övergångsregel som avsåg förnyande av behörighet för personer födda upphörde då att gälla. I statistiken ingår inte heller ansökningar om körkortstillstånd, vilka inte föranleder någon utredning och som finns registrerade hos . Det totala antalet ärenden vilka överklagats uppgick till ungefär 11 000. Dessa har minskat något jämfört med föregående år. I förhållande till det totala antalet avgjorda ärenden har dock andelen ökat om än marginellt från till . Av de ärenden som avgjorts i högre instans (8 900 stycken) har beslut ändrats i av fallen, vilket är mindre än föregående år då ändrades. För verksamhetsområdet ärendehandläggning som helhet har länsstyrelserna för använt resurser motsvarande en dryg miljard kronor, eller av länsstyrelsernas totala verksamhetskostnader. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.3 Ärendehandläggning som andel av kostnader 2003 och 2004 Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2004 och 2003 samt Promemoria med sammanställning av länsstyrelsernas årsredovisning 2004 (dnr Fi2005/3294) Regeringens mål är ett ökat skydd för enskilda och värnande om samhället i övrigt genom såväl tillsyn som vägledande arbete. gällde speciellt att tillsynsplaner skulle upprättas för samtliga tillsynsområden. Länsstyrelserna utövar tillsyn över verksamhet för vilka kommunerna ansvarar, t.ex. äldreomsorg, miljö- och hälsoskydd samt socialtjänst, men även över andra aktörer, t.ex. inom näringslivet. Tillsynen är därmed ett viktigt instrument för att uppnå de nationella målen och se till att statsmakternas beslut fullföljs och upprätthålls inom dessa områden. Länsstyrelsernas tillsynsuppgifter har ökat i omfattning inom olika 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Exempel på detta är tillsynsuppgifter enligt och beslutet om äldreskyddsombud. Målet att upprätta tillsynsplaner har funnits . Antalet objekt med tillsynsplaner har fortsatt att öka och vid utgången av 2004 hade av objekten tillsynsplaner jämfört . Denna siffra bör dock tolkas med försiktighet då flera länsstyrelser uppgett i årsredovisningarna att ett antal tillsynsplaner är delvis implemeterade. Länsstyrelserna bedömer att dessa är fullt ut implementerade . Antalet objekt som länsstyrelserna enligt lag eller förordning skall utöva tillsyn över var ungefär 824 000. Knappt 600 000 av dessa återfinns inom kulturmiljöområdet. Totalt har tillsyn skett vid av alla objekt. För verksamhetsområdet som helhet har länsstyrelserna använt resurser motsvarande eller av de totala verksamhetskostnaderna, se tabell 4.4 nedan. Det innebär en ökning med ca jämfört med föregående år. Det största området inom verksamhetsområdet utgörs i de flesta län av miljötillsyn. I storstadslänen utgör dock den sociala tillsynen en större andel av verksamhetsområdets kostnader. Tabell 4.4 Tillsyn som andel av kostnader 2003 och 2004 Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2004 och 2003 samt Promemoria med sammanställning av länsstyrelsernas årsredovisning 2004 (dnr Fi2005/3294) Antalet anställda har ökat Det totala antalet anställda vid länsstyrelserna uppgick till 5 339 personer. Det är en ökning med 97 personer jämfört med samma tidpunkt 2003. Fler kvinnor än män men inte i ledande befattningar Andelen män vid länsstyrelserna uppgår till och har ökat en procentenhet sedan föregående år. Andelen kvinnor uppgick . Könsfördelningen i staten som helhet är jämnare än hos länsstyrelserna. var av de drygt 220 000 anställda i staten kvinnor och män. Könsfördelningen i ledande befattningar vid länsstyrelserna avviker markant från den totala könsfördelningen. Andelen kvinnor i kategorin ledningskompetens var och andelen män . Andelen kvinnor i ledande befattning har ökat med . Sammantaget varierade personalrörligheten stort vid länsstyrelserna. Den varierar från vid i jämfört vid i . Personalomsättningen sjunker med stigande ålder.