prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — I fråga om de kompletterande utbildningarna gjorde en omfattande översyn av det statliga stödet, vilket bl.a. innebar att alla huvudmän med registrerade utbildningar inbjöds att lämna in nya ansökningar. Denna process medförde att en hel del utbildningar reviderades av huvudmännen, medan några avvecklades. Under detta år ökade antalet utbildningar temporärt med ett hundratal eftersom viss utbildning kunde pågå med olika kursplaner och då redovisades särskilt för varje kursplan. Antalet utbildningar bör därför jämförs med antalet 2002, som var 244. var antalet 230, motsvarande en minskning . Efterfrågan på och utbudet av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kompletterande utbildningar är förhållandevis stabilt. De spelar en viktig roll inom kulturpolitiken och är särskilt betydelsefulla för försörjningen av arbetskraft inom olika hantverk och skapande verksamheter. Vidare bidrar de till egenföretagandet inom många områden. Den kvalificerade yrkesutbildningen möter ett stort intresse från arbetslivet. Det är i likhet fler som vill anordna utbildningar och studerande som vill läsa olika kvalificerade yrkesutbildningar än vad resurserna medger. En stor majoritet kommunala huvudmän som i särskild ordning kunde ansöka om att överföra kommunala påbyggnadsutbildningar till statligt finansierade utbildningsformer, föredrog att söka alternativet kvalificerad yrkesutbildning. Arbetslivet har genom den utbildningsmodell som den kvalificerade yrkesutbildningen bygger på stora möjligheter att utöva inflytande på såväl utbud och ämnesinnehåll som den kompetens som de studerande förväntas få. Att initiera sådana utbildningar för att tillgodose ett faktiskt behov av kvalificerat yrkesutbildade är ett ansvar som helt vilar på arbetslivets företrädare. Den konstaterade nedgången i andelen utexaminerade som får anställning året efter avslutad utbildning bedöms delvis bero på konjunktureffekter. Det beror också på att arbetsmarknadens efterfrågan inom IT-området minskat påtagligt. Informationen från arbetsmarknaden om efterfrågan på utbildade inom olika yrkesområden behöver dock analyseras noggrannare och mer kritiskt, särskilt när det gäller behoven på medellång sikt. Sammantaget visar resultaten att den kvalificerade yrkesutbildningen har förutsättningar att även fortsättningsvis vara en betydelsefull verksamhet inom området vuxnas lärande och för det livslånga lärandet. Förändrade rutiner samt ett stramare och kvalitetsfokuserat prioriteringsarbete har bidragit till att den ansvariga myndighetens handläggningstid för ansökningar om start av utbildningar mer än halverats. har verksamheten inom tilldelade ekonomiska ramar kunnat genomföras med 13 800 årsstudieplatser, vilket är 1 300 fler än vad regeringen lägst hade förväntat sig. Genomsnittskostnaden per utbildningsplats har ökat med , en följd av att myndigheten övergått till att ge bidrag som schablonbelopp. Detta bedöms ha bidragit till att handläggningstiden kunnat förkortas avsevärt jämfört med tidigare och har även gett tydligare planeringsförutsättningar för 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 På vilket sätt detta också har bidragit till förbättrad kvalitet och stabilitet i utbildningarna är ännu för tidigt att uttala sig om. Utbyggnaden av kvalificerade yrkesutbildningar vid sidan av högskolan är betydelsefull för sysselsättningen på såväl kort som medellång sikt. Den skall fortsätta i den takt det statsfinansiella läget medger. Det finns också behov av att utveckla strukturen inom det eftergymnasiala yrkesutbildningssystemet mot en större genomsynlighet och överblickbarhet. gav med anledning av betänkande 2003/04:UbU8 till känna att en översyn och en analys av den eftergymnasiala yrkesutbildningen var nödvändig. förordnades en arbetsgrupp inom dåvarande med uppgift att analysera utbudet av eftergymnasial yrkesutbildning (U 2004:F). Rapporten har redovisats till regeringen . Regeringen avser att i särskild ordning besluta om en översyn av hur de kortare yrkesutbildningarna bör vara infogade i utbildningssystemet. Möjligheten att bedriva kvalificerad yrkesutbildning som uppdragsutbildning har diskuterats i olika sammanhang. Från arbetslivets parter har påtalats värdet av att kunna genomföra utbildning med stöd av t.ex. arbetsmarknads-, strukturfonds- eller andra medel. En sådan möjlighet kan innebära ett värdefullt alternativ för den enskilde att uppdatera sin kompetens och ger positiva effekter på sysselsättningen. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning har på regeringens uppdrag utrett möjligheter och villkor för att kvalificerad yrkesutbildning skall kunna anordnas som uppdragsutbildning. Regeringen avser att låta remittera ett förslag till författningsreglering och i särskild ordning återkomma till i frågan. Integrationspolitiken är fortsatt högt prioriterad på regeringens dagordning. Svenskundervisning för invandrare (sfi) och validering är mycket viktiga för att personer som invandrar till skall kunna etablera sig här. Utredningen om flyktingmottagande och introduktion föreslog i sitt betänkande Etablering i . Möjligheter och ansvar för individ och samhälle (SOU 2003:75) vissa förändringar vad gäller mottagandet av flyktingar. Utredningen om utbildning i svenska för invandrare diskuterade i sitt betänkande Vidare vägar och vägen vidare. Svenska som andraspråk för samhälls- och arbetsliv (SOU 2003:77) frågan om sfi:s framtid. Regeringens utgångspunkt är att utforma en kvalificerad språkutbildning för att ge invandrare kunskaper i svenska. En första förändring av svenskundervisningen för invandrare (sfi) har genomförts på grundval av förslagen i propositionen om vuxnas lärande (prop. 2000/01:72) och med införandet av nya kursplaner 2002. Syftet med de nya kursplanerna är att utbildningen skall anpassas till den enskildes förutsättningar, behov och planer för vistelsen i . Vidare har en satsning på sfilärares kompetensutveckling pågått . Sfi är en av flera insatser som främjar invandrares etablering på arbetsmarknaden. Eftersom personer med utländsk bakgrund möter svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden måste möjligheterna för invandrare att få ett arbete förbättras, inte bara för att möta framtidens behov av arbetskraft utan även för att bibehålla ett demokratiskt välfärdssamhälle. En viktig förutsättning för att individen skall integreras snabbt i det svenska samhället är att det finns en väl fungerande infrastruktur tillgänglig i form av vägledning, validering och stöd för flexibelt lärande. I första hand behövs kunskaper i svenska, men den inlåsningseffekt i utbildningssystemet som präglar många invandrares situation måste brytas. En grund i ett sådant system bör därför vara en utbildning i svenska av hög kvalitet med maximala möjligheter till flexibilitet, utveckling och kontinuitet. Det innebär att en person skall kunna studera på heltid eller deltid och arbeta eller göra praktik för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. Kommunerna har ansvaret för verksamheten, som skall vara tillgänglig för alla invandrare. decentraliserade ansvaret för sfi medför att verksamheten är olika organiserad i olika kommuner. Det finns en rad fördelar med detta, bl.a. att utbildningen kan anpassas efter lokala förutsättningar genom regional och interkommunal samverkan och samarbete med näringslivet på orten m.m. Men olikheterna mellan kommunerna är för stora för att utbildningen skall kunna anses vara likvärdig oberoende av var man deltar i sfi. Efter införandet av de nya kursplanerna och satsningen på kompetensutveckling av lärarna inom sfi har genomströmningen ökat något enligt preliminära resultat . Först kommer det fulla genomslaget av kursplaneförändringen och satsningarna på lärarkompetensen att kunna ses. Regeringens bedömning är att det krävs ytterligare åtgärder för att verksamheten skall svara mot de höga krav som kan ställas på utbildningen. Ett förslag till en ny lag på vuxenutbildningsområdet Vuxenutbildningslag (Ds 2005:33), vilken även innefattar svenskundervisning för invandrare, remitterades . Förslagen rörande sfi föreslås också införas i nuvarande skollag med ikraftträdande . Regeringen avser att återkomma till med förslag angående sfi . Regeringen har till överlämnat en proposition om en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden fr.o.m. (prop. 2004/05:170). I propositionen föreslås ökade möjligheter till muntliga förhandlingar, vilket medför ett ökat behov av kvalificerade kontakttolkar. Utredningen om kontakttolkar lämnade sitt betänkande Tolkutbildning nya former för nya krav (SOU 2005:37) som är föremål för remissbehandling. För att snabbt kunna möta det ökade behovet av kvalificerade kontakttolkar uppdrog regeringen till att under innevarande år genomföra en särskild utbildningssatsning i syfte att säkerställa att det finns tillräckligt många tolkar inför genomförandet av den nya instans- och processordningen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utökade medel under utgiftsområde 17 till för denna satsning. Att kunskaper och kompetens tas till vara, oavsett hur dessa förvärvats, leder till bättre resursutnyttjande för både individ och samhälle. Detta är av vikt inte minst för invandrares etablering i samhället, på arbetsmarknaden och i utbildning. Validering syftar till just detta; att ta till vara faktiska kunskaper och kompetens. Det är viktigt att framhålla att en validering förvisso kan leda till fortsatta studier men att själva valideringen inte skall innehålla rena utbildningsinslag. En valideringsprocess är en relativt kortvarig insats, det kan handla upp . En enskild individ kan på eget initiativ genomgå validering inom ramen för en orienteringskurs i vuxenutbildning. En sådan kurs kan ha ett eller flera olika syften och inom ramen för en orienteringskurs kombineras ofta validering med andra aktiviteter och kan berättiga till studiestöd. Validering av utländsk utbildning och yrkeserfarenhet ska underlättas. Medel avsätts därför för ett tilläggsuppdrag till Valideringsdelegationen att se över effektiviteten och kvaliteten i nuvarande ansvarsfördelning vad gäller validering av utländska högskoleutbildningar. (Se avsnitt 9.1.19). Valideringsdelegationen har fått i uppdrag att lämna en lägesrapport innehållande en översikt av den valideringsverksamhet utanför högskoleområdet som pågår i landet. Regeringens uppfattning är att det är viktigt att utveckling liksom genomförande av validering sker genom regional samverkan mellan utbildningshuvudmän, branscher och arbetsmarknadens parter. Valideringsdelegationens roll är inte att ta över det arbete som pågår i olika verksamheter. Delegationen skall i stället främja och stödja den utveckling som krävs för att få till stånd valideringsverksamhet med hög kvalitet, legitimitet och likvärdighet. Utmaningen ligger i att få till stånd fungerande arbetssätt och processer samt att få legitimitet hos de parter som berörs, både som genomförare och avnämare. Inte minst behöver synsättet förankras 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 hos arbetsgivare inom både privat och offentlig sektor. I detta har delegationen en viktig uppgift. Den verksamhet som delegationen har bedrivit under sitt första verksamhetsår syftar till att ge underlag för fortsatta ställningstaganden och analyser. Regeringen anser att myndighetens verksamhet lagt en god grund för det fortsatta arbetet. Detta är ett arbete som behöver få ta , inte minst vad gäller det strategiska förankringsarbetet med olika aktörer inom såväl utbildningssom arbetsmarknadsområdet. Dagens arbets- och samhällsliv kräver en ständig kompetensutveckling. Kommunernas vuxenutbildning fyller en mycket viktig funktion i det sammanhanget. Vuxna har dock mycket varierande förutsättningar för att kunna delta i organiserat lärande. Detta ställer krav på verksamheterna utifrån ett individperspektiv. Vuxna skall t.ex. kunna kombinera arbete och studier vilket innebär att det inte alltid är möjligt att följa kurser på schemalagda tider och i skolförlagda former. Olika slag av lärmiljöer, t.ex. den ordinarie arbetsplatsen, ett lärcentrum etc., är viktiga förutsättningar för vuxnas lärande. behöver också olika utbildningsformer kunna kombineras för en maximal anpassning till den enskildes behov. Tillgänglighet handlar i grunden om att utveckla former och innehåll som bygger på den enskildes behov och förutsättningar. Vid lärcentra, som finns i av landets kommuner, är det möjligt att bedriva individuellt anpassade studier. enkätstudier avseende lärcentra visar att dessa centra fungerar som inkörsport till högskolestudier för vuxna och att de bidrar till rekrytering av personer som vanligtvis inte väljer att studera vidare. Inlandsdelegationen (Dir. 2002:15), Tillväxtdelegationen (Dir. 2002:16) samt Delegationen för regional samverkan om högre utbildning (U2001/4780/UH) lyfter i sina slutrapporter fram den fysiska infrastrukturen för vuxnas lärande som en av flera tillväxtfaktorer. Andra faktorer som framhålls är vikten av en helhetssyn på utbildning över alla berörda politikområden samt en samverkan mellan företrädare för dessa och att lärcentra är viktiga förutsättningar för ett sådant samarbete. riktlinjer som utarbetats av Nationellt centrum för flexibelt lärande, och framgår att alla lärcentra inte behöver omfattas av exakt samma gemensamma nämnare utan verksamheten bör anpassas till de lokala förutsättningarna och behoven. Det centrala bör alltid vara en lokal anpassning med målet att öka tillgängligheten till lärande för kommunens medborgare. Regeringens bedömning är att det är viktigt att utvecklingen av verksamheterna vid kommunernas lärcentra fortsätter. Det är också viktigt att dessa verksamheter är flexibla och lätta att anpassa till nya behov. Inte minst för att alla vuxnas utbildningsbehov skall tillgodoses. Lärcentra bör ses som viktiga nav i den fysiska infrastrukturen för alla vuxnas lärande. Regeringens bedömning är att det bör vara möjligt att utveckla de organisatoriska skolmodeller som av tradition byggts upp i riktning mot arenor där vuxna kan få stöd för sitt lärande i många olika former och med utgångspunkt i den enskildes behov och förutsättningar. Nationellt centrums för flexibelt lärande redovisning av sin verksamhet och effekterna av denna visar att myndigheten fyller en väsentlig uppgift för det flexibla lärandet för vuxna. Enligt Specialpedagogiska institutets bedömning har många kommuner i och för sig tillgång till specialpedagogisk kompetens, men andelen utbildade specialpedagoger är liten. En märkbar tendens är dock att institutets kompetens alltmera efterfrågas av skolhuvudmännen. En infrastruktur för alla vuxnas lärande omfattas även av ett aktörsperspektiv. Ett flertal verksamheter inom andra politikområden är involverade i vuxnas lärande. Det kan handla om såväl integrationssom socialförsäkrings- och näringslivspolitik. Insatser inom området vuxnas lärande blir därmed viktiga instrument för att klara kompetensförsörjning, personlig omställning i arbetslivet och därmed i samband med åtgärder för att påverka ohälsotalet. En väl utbyggd och fungerande infrastruktur blir således ett viktigt inslag i en lokal och regional beredskap för att klara de förändringar och utmaningar som kännetecknar dagens arbets- och samhällsliv. Detta kräver en samverkan såväl på lokala och regional nivå som en samsyn på nationell nivå. Modeller för en mera horisontell styrning av de berörda politikområdena kan bidra till en sådan utveckling på nationell nivå. Regeringens bedömning är att de tankar som varit bärande i samband med ett flertal statliga satsningar om samarbete över politikområden, t.ex. i och i Samverkansdelegationens arbete, måste få genomslag i den reguljära politiken och i den praktiska verksamheten. Regeringen avser därför att skapa förutsättningar för en sådan utveckling bl. a. i lagregleringen av vuxenutbildningen. Tillgänglighet kan också tolkas utifrån ett innehållsperspektiv. En förutsättning för lärande är att innehållet är tillgängligt, känns meningsfullt, för den enskilde. Uppdraget för kommunernas vuxenutbildning är att erbjuda ett innehåll som utgår från de behovsanalyser som genomförts avseende de vuxna kommunmedborgarnas utbildningsbehov. Regeringen gör den bedömningen att detta är särskilt viktigt då det gäller att erbjuda männen utbildning som för dem känns relevant. Detta kan t.ex. gälla yrkesutbildningar av olika slag både på gymnasial nivå och påbyggnadsnivå. Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) behöver utvecklas och bli en integrerad del av kommunernas stöd till vuxnas lärande. Ett förslag till en ny lag på vuxenutbildningsområdet remissbehandlas . , den parlamentariska utredning som sett över utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning, lämnade sitt slutbetänkande För oss tillsammans. Om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:98). Regeringen kommer senare att ta ställning till utredningens förslag. Myndigheten för skolutveckling lämnade i rapporten för utveckling av vuxenutbildningen för utvecklingsstörda en redovisning av hur det statliga bidraget för att utveckla särvux har använts. Detta bidrag kunde sökas 2005. Det är oroväckande att många kommuner inte har någon som helst verksamhet då det gäller särvux. Regeringen gör därför bedömningen att det riktade statsbidraget för utbildning av vuxna även skall kunna användas för genomförande av vuxenutbildning för utvecklingsstörda för att 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 öka tillgången till detta slag av utbildning i landet. Särskilda insatser för vissa grupper Folkbildningen spelar en viktig roll för personer med olika funktionshinder. Regeringen finner det därför viktigt att även fortsättningsvis fördelar medel till de i riktlinjerna prioriterade målgrupperna, som t.ex. deltagare med funktionshinder. Folkbildningen har stor betydelse för många människors lärande och utveckling. Folkbildningen rymmer en mångfacetterad verksamhet och är ett viktigt redskap för att utveckla samhället. Stödet till folkbildningen är av stor vikt i det långsiktiga arbetet med att främja den demokratiska utvecklingen och öka människors deltagande i samhällslivet. Folkbildningen är också en viktig aktör i det livslånga lärandet och spelar en viktig roll i lokalsamhället. Den är ett redskap som bidrar till att förbättra människor livssituation. Mot denna bakgrund är det bekymmersamt att bidrag från kommuner och landsting minskat . Regeringen avser att återkomma till med en proposition om folkbildningen . 6.4.4Kvalitet som grund för en god måluppfyllelse Berörda myndigheters rapporter tyder på att kommunernas arbete med kvalitetssäkring av vuxenutbildningen behöver utvecklas. En god måluppfyllelse och en god resursanvändning i ett mål- och resultatstyrt system förutsätter en strategisk och en väl utvecklad uppföljning och utvärdering på såväl lokal som nationell nivå. Kvalitetsarbete innefattar också tydliga och väl 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förankrade mål på alla nivåer samt uppföljningssystem som grund för analyser och slutsatser. Regeringens bedömning är att kvalitetsarbetet inom kommunernas vuxenutbildning utvecklades betydligt inom ramen för och dess projektorganisation men att utvecklingen i många fall begränsades till de verksamheter som finansierades med statliga medel och till den gymnasiala nivån. I många fall saknades redan då ett strategiskt helhetsgrepp om det samlade lokala kvalitetsarbetet. I och med att projektorganisationerna för avvecklades i kommunerna förlorades i många fall de strategier och ibland också den ambition för kvalitetsarbetet som utvecklats i samband med . Det lokala kvalitetsarbetet förefaller vara eftersatt generellt sett som just ett sådant är en förutsättning för en god måluppfyllelse. Regeringen ser mycket allvarligt på att väsentliga delar av det offentliga skolväsendet för vuxna lämnas utanför det systematiska kvalitetsarbetet på lokal nivå. Huvudmännen har ett ansvar för verksamhetens kvalitet och utveckling samt därmed för att en god måluppfyllelse uppnås. Likvärdighet och rättssäkerhet är frågor som också berörs av det lokala kvalitetsarbetet. Ett av de viktigaste inslagen i regeringens insatser för att stärka kvaliteten i förskola, skola och vuxenutbildning är att förtydliga kvalitetsredovisningarnas roll. I detta syfte har regeringen beslutat om ändringar i förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet. Ändringarna innebär att kvalitetsredovisningens huvudsakliga syfte kommer att framgå av förordningen samt att varje kommun skall sträva efter att göra kvalitetsredovisningar som upprättats för verksamhet i kommunen kända och enkelt åtkomliga för envar. Vidare skall i kvalitetsredovisningarna redovisas verksamhetens förutsättningar, arbetet i verksamheten och utbildningens måluppfyllelse. Förslaget till lagstiftning för det offentliga skolväsendet för vuxna syftar också till att skapa tydlighet i huvudmannens ansvar för kvalitet och för kvalitetsarbetet avseende en vuxenutbildning som har ett delvis förnyat och breddat uppdrag. En viktig del i arbetet med kvalitet och kvalitetssäkring är en utvecklad och god kunskap om verksamhetsmål samt kunskap om styrsystemet och dess utgångspunkter. En infrastruktur för vuxnas lärande innebär att ett flertal aktörer och intressenter är involverade i vuxnas lärande. Vuxnas lärande handlar inte längre om enbart skolförlagd utbildning. Även det formella lärandet kan ske i mångskiftande miljöer, som t.ex. arbetsplatsförlagt lärande i lärlingsliknande former. Denna utveckling ställer ökade krav på en god systemkunskap hos aktörer utanför de formella skolsystemen. Den ställer också helt eller delvis nya krav på huvudmannen och på huvudmannarollen. Det blir allt tydligare att huvudmannens ansvar handlar om att säkerställa den enskildes rättssäkerhet och s.k. systemkunskap hos involverade aktörer. Detta gäller framför allt en rättvis bedömning av kunskaper och därmed en rättvis och likvärdig betygssättning men även annan myndighetsutövning. Inte minst den utveckling som äger rum inom valideringsområdet medför en ökad fokusering på bedömningsfrågor och därmed på behovet av kompetensutveckling. Det senare är viktigt för att bl.a. säkerställa den enskildes rättssäkerhet samt för att likvärdighet skall råda. Regeringens bedömning är att de fortsatta stödinsatserna från berörda nationella myndigheter är mycket viktiga och avgörande för utvecklingen av det lokala kvalitetsarbetet inom vuxenutbildningen. Statens skolverks inspektion av verksamheter inom det offentliga skolväsendet för vuxna samt Myndighetens för skolutveckling riktade utvecklingsstöd är insatser som kompletterar varandra i detta sammanhang. Ansvaret ligger dock hos huvudmannen. Att utveckla ett brett stöd för alla verksamheter av god kvalitet inom området vuxnas lärande i hela landet ställer krav på ett konkret samarbete mellan aktörer och intressenter såväl inom utbildningssektorn som inom andra politikområden. På lokal och regional nivå tar det sig uttryck bl.a. i utveckling av en infrastruktur för vuxnas lärande. De olika aktörerna lyfter ofta fram de speciella förutsättningar och problem som har sin grund i att ett stort antal myndigheter på nationell nivå är involverade. En myndighetsstruktur som uppfattas som otydlig riskerar att inverka negativt på verksamhetens kvalitet. Möjlig samordning mellan insatser såväl centralt som lokalt riskerar att gå förlorad. Ytterst riskerar enskilda studerande att få ett sämre stöd i sitt lärande än vad som hade varit möjligt. Detta måste naturligtvis undvikas. Kraven på effektivitet och styrning inom utbildningsområdet ställer höga krav på kvalitetsgranskning, tillsyn och utvärdering. En regelbundet återkommande granskning av verksamheten med utgångspunkt i mål, regler och resultat, såväl internt som av externa bedömare, är en central del av kvalitetsarbetet. Det är angeläget att stärka dessa funktioner inom området vuxnas lärande.