prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Sjöfartsstöd ges till last- och passagerarfartyg i internationell trafik. Stödet ges genom att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivar- avgifter på sjöinkomst. Krediteringen utgör en skatteutgift. Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting Ett tillfälligt sysselsättningsstöd utgår till kommuner och landsting genom en kreditering på deras skattekonton. Stödet bestod fram av två delar ett generellt stöd och ett nyanställningsstöd. har nyanställningsstödet tagits bort och istället har det generella stödet höjts. Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Investeringsstimulans utgår vid byggande av mindre hyres- och studentbostäder. Belopps- mässigt motsvarar den en sänkning av mervärdesskattesatsen från vid inköp av varor och tjänster som avser den stödberättigade delen av bygg- eller ombygg- nadsprojekt. Beloppet krediteras fastighets- ägarens skattekonto i efterhand. Stimulansen innefattar projekt som har påbörjats eller kommer att påbörjas t.o.m. . Ett särskilt investeringsstöd för käll- sorteringslokaler i flerbostadshus infördes . Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för investeringar som utförs t.o.m. . Investeringsstimulansen ges via en kreditering på skattekontot. Investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler En särskild investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler infördes efter godkännande från Europeiska kommissionen om stödets förenlighet med EG- fördragets regler om statligt stöd. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller till och med , förutom vad gäller installation av solcellssystem som gäller till och med . Investeringsstimulansen ges via en kreditering på skattekontot. Investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus Ett särskilt investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus ges till ägare av småhus, flerbostadshus samt bostads- anknutna lokaler och tillgodoförs ägaren genom kreditering på skattekonto. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller till och med . Investeringsstöd för konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus Ett särskilt investeringsstöd för konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus ges till ägare av småhus, flerbostadshus samt bostadsanknutna lokaler och tillgodoförs ägaren genom kreditering på skattekonto. För flerbostadshus och bostadsanknutna lokaler träder åtgärden i kraft så snart ett godkännande från Europeiska kommissionen erhållits om stödets förenlighet med EG-fördragets regler om statligt stöd. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller till och med . Utbildning av personal inom vård och äldreomsorg Ett tidsbegränsat stöd för utbildning av personal inom vård och omsorg gäller från till och med . Arbetsgivare inom offentligt finansierad vård och omsorg erbjuds anställningsstöd för lönekostnader med högst per dag för en vikarie som anställs istället för en anställd som genomgår utbildning med lön. Arbetsgivaren kan dessutom erhålla stöd för halva utbildningskostnaden, dock högst . Stödet är tidsbegränsat och gäller till och med . 2005/06:100 BILAGA 2 Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst/näringsverksamhet. Akademier m.m., företagareföreningar m.m., erkända arbetslöshetskassor m.m., ideella föreningar, kyrkor, samt ägare av fastigheter nämnda i 3 kap 24 §§ fastighetstaxeringslagen Befrielse från skatteplikt på all inkomst utom inkomst av fastighet och vissa rörelseinkomster. För ägare av fastigheter gäller att de är befriade från skattskyldighet på vissa typer av inkomster från fastigheter, bl.a. nationalparker, utbildnings- och vårdanstalter. Plusjobb infördes för kvalitetshöjande arbetsuppgifter inom offentligt finansierad verksamhet. Den som anställer en långtidsarbetslös på Plusjobb får en löne- subvention för lön inklusive lönebikostnader upp till ett tak på per dag. Om överenskommelse om anpassning och utveckling görs ges ett bidrag för merkostnader på per dag till arbetsgivaren. För deltagare från aktivitetsgarantin ges dessutom alltid ett bidrag på per dag till arbetsgivaren. Stödet är tidsbegränsat och gäller till och med . Vissa miljöförbättrande installationer i småhus Stödet medges för privatpersoner (fysiker) med ett belopp som motsvarar en viss andel av den utgift som en fastighetsägare har vid installation av energieffektiva fönster i ett befintligt småhus eller ett biobränsleeldat uppvärmningssystem i ett nyproducerat småhus. Vid installation av energieffektiva fönster kan stödet även ges till privatbostadsföretag som äger småhus. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för installationer som påbörjas tidigast och avslutas senast den Ränteutgifter 21 procents reduktion Enligt skall samtliga ränteutgifter vara avdragsgilla om lånet avser investeringar. Dock finns en begränsning i lagstiftningen som innebär att avdragseffekten är i de fall nettoränteutgiften (kapitalinkomster från- dragna) överstiger . I reglerna om skattereduktion för underskott av kapital finns en regel som begränsar reduktionen till summa andra skatter. Skatterestitution medges inte. Skattesanktionen avser skatt på kapitalinkomst. Avdragsrätten för räntor är begränsad och får ett givet år ej överstiga den intäkt på av taxeringsvärdet som föreningen skall ta upp till beskattning. Uppkommer underskott får detta rullas framåt i tiden. Finns ett sådant underskott kvar när fastigheten avyttras får detta kvittas mot en eventuell kapitalvinst. 2005/06:100 BILAGA 2 Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheter Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av närings- verksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Direktavkastningen från privatbostadsföretags (äkta bostadsrättsföreningar) fastigheter beskat- tas inte konventionellt, utan genom en särskild schablonmetod. Enligt gällande regler skall föreningen ta upp en intäkt om av fastighetens taxeringsvärde till beskattning. Därutöver utgår fastighetsskatt på av taxeringsvärdet (eller, om det är lägre, det underlag som beräknats med hjälp av den s.k. dämpningsregeln) för fastigheter som är taxerade som hyreshus och för småhusfastigheter. Direktavkastningen förut- sätts motsvara det sammanlagda marknadsvärdet av bostadsrätterna multiplicerat med den reala statslåneräntan. Skattesanktionen utgörs av skillnaden mellan kapitalskatten () på fastighetens reala direktavkastning och den skatt som betalas enligt gällande regler. Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete Endast sådan ersättning som är förmåns- grundande för olika socialförsäkringar skall ingå i underlaget för socialavgifter och allmän löneavgift. Övriga ersättningar skall ingå i underlaget för särskild löneskatt. På ersättning för arbete som ligger över förmånstaken utgår dock socialavgifter trots att denna ersättning inte är förmånsgrundande. Skattesanktionen utgörs av skillnaden mellan nivån på den särskilda löneskatten och nivån på socialavgifterna. Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer För el som produceras i kärnkraftverk tas en skatt ut på den tillståndsgivna termiska effekten med per MW och månad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Med näringsstöd avses stöd som lämnas av stat eller kommun. Beroende på hur stödet hanteras i näringsverksamheten blir effekten olika. Om bidraget används för finansiering av en icke avdragsgill utgift är bidraget i sin helhet att betrakta som en avvikelse. Om bidraget däremot används för finansiering av en tillgång som enligt allmänna regler får skrivas av med årliga värdeminskningsavdrag är avvikelsen enbart en skattekredit. Bidraget fungerar i dessa fall såsom en direktavskrivning. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. I vissa fall är avgångsvederlag till jordbrukare inte skattepliktigt. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Bidrag från och konstnärsnämnd Ersättningen finansieras med statliga medel och är pensionsgrundande. Eftersom ersättningen är pensionsgrundande bör den betraktas som ersättning för utfört arbete. Fr.o.m. beläggs ersättningarna med statlig ålderspensionsavgift. särskild löneskatt med avdrag för den delen av pensionsavgiften som ej grundar förmån. 2005/06:100 BILAGA 2 också för bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Ersättning för utgifter för flyttning när en skattskyldig på grund av byte av verksamhetsort flyttar till en ny bostadsort är skattefri, om ersättningen betalas av allmänna medel eller av arbetsgivaren. Om ersättningen för utgifter för flyttning också omfattar ersättning för körning med egen bil, skall denna ersättning dock tas upp till beskattning till den del den överstiger /mil. Flyttningsbidrag som lämnas av arbetsmarknadsmyndigheter är skattefria. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Totalförsvarspliktigas ersättningar och förmåner Totalförsvarspliktigas dagersättningar och tillägg till sådana ersättningar, naturaförmåner, fälttraktamenten, befattningspenningar, utbild- ningspremier, utryckningsbidrag samt avgångsvederlag är skattefria. Familjebidrag till totalförsvarspliktiga är skattepliktigt bara om bidraget betalas ut i form av näringsbidrag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd samt liknande ersättningar är skattefria. Allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag och barnpension till den del pensionen inte överstiger 0,4 prisbasbelopp eller, vid pension efter båda föräldrarna, 0,8 prisbasbelopp, är ej skattepliktiga. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Handikappersättning, sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merutgifter, särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt barn samt hemsjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag som betalas ut av kommunala eller lands- tingskommunala medel till en vårdbehövande är skattefria. Skatteutgiften avser skatt av tjänst. Underhållsstöd, bidrag till adoption, introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, bostadstillägg till pensionärer (), bostadsbidrag, underhållsstöd, studiestöd, skattefria pensioner, äldreförsörjningsstöd samt övriga skattefria transfereringar Bidragen och stöden är skattefria. Skatteutgifterna avser skatt på inkomst av tjänst. 2005/06:100 BILAGA 2 Utgiftsområden (UO) Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, Bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften för Europeiska gemenskapen IT, elektronisk kommunikation och post Politikområden (PO) Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Finansiella system och tillsyn Skatt, tull och exekution Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar Allmänna bidrag till kommuner 2005/06:100 BILAGA 3 Inkomster och ekonomisk standard ................................................................... Från lön till disponibel inkomst och ekonomisk standard................. Den ekonomiska standardens utveckling............................................ Den ekonomiska standarden har ökat ................................ Barns, ungdomars och pensionärers relativa standard........................ 2.2.3Standardförändring 2003 till 2006 beror mest på den ekonomiska Den ekonomiska standardens fördelning ............................................ Den ekonomiska standardens fördelning 1991 till 2004 .................... Höginkomsttagarna har ökat sin andel av inkomsterna ..................... Stabil andel ekonomiskt utsatta ........................................................... inkomstfördelning i internationellt perspektiv.................................... Jämn inkomstfördelning i ........................................................ Låg andel ekonomiskt svaga ................................................................. Barnens situation god ........................................................................... Ekonomiska drivkrafter till arbete ...................................................................... Begrepp .....................................................................................och definitioner 2005/06:100 BILAGA 3 Genomsnittlig lön i olika deciler 2004................................................................... Lön för kvinnor respektive män 2004.................................................................... Lön i privat och offentlig sektor 2004 ................................................................... 2.1Individuell disponibel inkomst och ekonomisk standard efter kön och 2.2Ekonomisk standard 2004 samt förändring 19912004 för olika 2.3Andel individer med ekonomisk standard understigande av medianinkomsten 1997 och 2004......................................................................... Andel personer med inkomster under halva medianinkomsten ........... Barns relativa disponibla inkomst ........................................................... 3.4Andel barn som lever i familjer med inkomst under halva median- Marginaleffekt i skatte- och bidragssystem 19972006...................................... Marginaleffekt för kvinnor respektive män 19972006...................................... Marginaleffekt för olika typer av hushåll 19972006.......................................... Ersättningsgrad vid sjukdom och arbetslöshet 19972006 ................................ Ekonomisk standard 19912004 samt förändring till 2006. medelvärde för olika grupper ............................................................................... Fördelningspolitiska nyckeltal 19912004 .......................................................... 2005/06:100 BILAGA 3 Kvinnors lön som andel av mäns lön i olika deciler 19922004 .......................... Real löneutveckling 19992004 ............................................................................. 1.3Lön i förhållande till medianen i olika percentiler för kvinnor respektive män 1999 och 2004 ......................................................................................................... Lönespridning efter sektor 1999 och 2004 ......................................................... Ekonomisk standard 19912006.......................................................................... 2.2Relativ ekonomisk standard för barn, ungdomar och pensionärer 2.3Förändring av ekonomisk standard i olika inkomstgrupper. 2.4Förändring av ekonomisk standard i olika hushållstyper. 2.5 Gini-koefficienten för ekonomisk standard 19912004 .................................... 2.6Ekonomisk standard i förhållande till medianen i olika percentiler 1991, 2000 och 2004 ....................................................................................................... Den översta decilens inkomstandel 19912004.................................................. Den översta percentilens inkomstandel 19912004........................................... Andel hushåll med svag ekonomi 19912004..................................................... lämnar regeringen fördelnings- politiska redogörelser i anslutning till budget- propositionen och/eller den ekonomiska vår- propositionen. Årets redogörelse innehåller en redovisning av hushållens inkomster och inkomstfördelning . Redogörelsen innehåller även en beskrivning av inkomstfördelningen i ett internationellt pers- pektiv. Jämfört med tidigare års fördelnings- politiska redogörelser särredovisas uppgifter för kvinnor och män i högre grad. Lönespridningen har inte förändrats nämnvärt . Kvinnors lön i förhållande till mäns beräknas 2004 vara när hänsyn har tagits till olika ålder, utbildning, arbetstid och bransch. Det finns en tendens till ökande lönespridning bland kvinnorna där de hög- avlönade kvinnorna drar ifrån. Hushållens ekonomiska standard ökade . Högst standard har sammanboende hushåll i åldern 45 utan barn. Lägst standard har äldre pensionärshushåll och ensamstående kvinnor med barn. Andel hushåll med svag ekonomi, lägre än av medianen, uppgår till . beräknas den ekonomiska standarden öka med . Förbättringen beror både på den ekonomiska utvecklingen och på genomförda regeländringar. De ändrade reglerna har främst gynnat dem i den nedre delen av inkomst- fördelningen. Spridningen av ekonomisk standard har ökat det . Den s.k. Gini- koefficienten har ökat . Spridningen ökade framför allt under den andra halvan av . Därefter har inkomstspridningen varit relativt stabil. Den ökade inkomstspridningen beror framför allt på att höginkomsttagarna dragit ifrån. Inkomstandelen för de med högst ekonomisk standard har ökat något . Den tiondel av befolkningen med de högsta inkomsterna ökade sin andel av de totala inkomsterna från 2004. 2005/06:100 BILAGA 3 Drivkrafter för arbete kan mätas med måtten marginaleffekt och ersättningsgrad. Den genomsnittliga marginaleffekten har minskat , vilket innebär att den ekonomiska vinsten av en extra arbetsinsats har ökat över perioden. Ersättningsgraden visar den disponibla inkomsten vid arbetslöshet respektive sjukdom jämfört med motsvarande inkomst vid arbete. Den genomsnittliga ersättningsgraden vid arbetslöshet har ökat , medan genomsnittlig ersättningsgrad vid sjukdom är oförändrad. I ett internationellt perspektiv hör till ett av de länder som har den lägsta inkomst- spridningen och lägst andel ekonomiskt svaga. Jämfört med andra länder är också ett land där barnen har en bra situation. har inga stora förändringar skett i lönestrukturen.1 Lönerna har ökat mest i de högre löneskikten. Kvinnor har i genomsnitt lägre lön och mer sammanpressad lönespridning än män. Männens lönespridning har i stort sett varit oförändrad . För kvinnor finns det en svag tendens till ökad spridning, främst genom att de med högre löner dragit ifrån. Lönerna har ökat snabbare för de med hög lön Medelvärdet för månadslönen 2004 var . Inom den lägst avlönade tiondelen var medellönen . Medellönen inom den högst betalda tiondelen var 45 800 kronor.2 ökade medellönen . Lönerna ökade snabbare i högre lönelägen än i lägre. 1 Analysen baseras på årlig lönestatistik från (). är det tidigaste år det finns fullt jämförbar statistik för. 2 Löntagarna har delats in i 10 lika stora grupper, deciler, sorterade efter stigande månadslön. Vid redovisning av percentiler har löntagarna på motsvarande sätt delats in i 100 grupper. 2005/06:100 BILAGA 3 Tabell 1.1 Genomsnittlig lön i olika deciler 2004 Medelvärde i kronor . Utveckling och andelar i procent. Källa: , SCB, beräkningar I tabell 1.1 redovisas medelvärden, utvecklingen 19992004 samt könsfördelningen för varje decil. Decilindelningen är gemensam för kvinnor och män. De löner som redovisas avser månadslön vid arbete på heltid. Deltidsanställdas lön har räknats om till heltidslön. Eftersom väsentligt fler kvinnor än män arbetar deltid, frivilligt eller ofrivilligt, blir skillnaden i faktiskt utbetalda löner mellan könen större än vad dessa siffror visar.3 Andelen kvinnor inom decilerna sjunker med ökande lön, som andelen män ökar. I den högsta decilen utgör män och kvinnor . finns det en tydlig tendens att andelen kvinnor ökar i de högre decilerna och att andelen minskar i de lägre. Kvinnorna har alltså rört sig uppåt i lönefördelningen. Små förändringar i löneskillnaderna mellan könen över hela arbetsmarknaden var medianlönen för kvinnor av männens 2004. Som framgår av tabell 1.2 var det störst skillnad i lönenivå mellan könen vid den högre decilen, där kvinnornas lön uppgick till av männens lön. Vid den lägre decilen var skillnaden mindre och kvinnornas lön var av männens. Till en del förklaras dessa skillnader i lön av att kvinnor och män på arbetsmarknaden har olika ålder, utbildning, arbetstid och arbetar inom olika sektorer. Vid s.k. standardvägning, där hänsyn tas till nämnda faktorer, har kvinnors lön som andel av mäns lön beräknats till 2004. Andelen har varit densamma . Resterande skillnad, , kan bero på diskriminering och/eller andra faktorer som inte är mätbara.4 Tabell 1.2 Lön för kvinnor respektive män 2004 Kronor vid övre decilgräns Decil 5 (median) Källa: , SCB, beräkningar I diagram 1.1 jämförs relationen mellan kvinnors och mäns löner vid olika deciler , 19922004.5 Relationerna har varit påfallande konstanta . I den högre decilen föll kvinnornas löner i förhållande till männens , men är nu tillbaka på samma nivå som 1992. Diagram 1.1 Kvinnors lön som andel av mäns lön i olika deciler 19922004 Decil 1 kvinnor/decil 1 män Decil 5 kvinnor/decil 5 män Decil 9 kvinnor/decil 9 män Källa: , SCB, beräkningar 3 Detta har behandlats mer ingående i en bilaga till budgetpropositionen , Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, prop. 2005/06:1, bilaga 4. 4Enligt SCB:s lönestrukturstatistik. 5En del av den ökade lönespridningen förklaras av förbättrad statistik, vilken medför att personer i högre befattningar, företrädesvis inom privat sektor, numera ingår i redovisningen i större omfattning. Detta innebär att lönespridningen underskattades då dessa individer inte ingick i undersökningen. Kvinnors genomsnittslön ökar snabbare än mäns I diagram 1.2 redovisas de reala månadslönernas utveckling 19992004. Decilindelningen har gjorts separat för varje kön. Lönenivåerna ökar för alla grupper och för alla utom de högavlönade männen (decil 9) är utvecklingen stadig. Diagram 1.2 Real löneutveckling 19992004 1:a, 5:e och 9:e decilen (övre decigräns) priser Decil 9, Män Decil 9, Kvinnor Decil 5, Män Decil 5, Kvinnor Decil 1, Män Decil 1, Kvinnor Källa: , SCB, beräkningar I genomsnitt ökade kvinnors månadslön och mäns månadslön 19992004. Skillnaderna i lön mellan könen ökar med stigande lön. Den snabbare löneutvecklingen vid högre lönenivåer är tydligare för kvinnor än för män. Större lönespridning bland män än bland kvinnor Diagram 1.3 visar månadslönerna för kvinnor respektive män i förhållande till medianlönen i olika lönegrupper 1999 och 2004. Lönerna har sorterats från låga till höga, varje kön för sig.6 För kvinnor är lönespridningen mindre än för män. Männens lönespridning är i stort sett oförändrad . Däremot ökar den något för kvinnorna, främst genom att de med högre lön har ökat sina inkomster i förhållande till medianen. 2005/06:100 BILAGA 3 Diagram 1.3 Lön i förhållande till medianen i olika percentiler för kvinnor respektive män 1999 och 2004 Källa: , SCB., beräkningar Större lönespridning i privat sektor Lönestrukturen skiljer sig mellan privat och offentlig sektor. Genomgående gäller att män har högre lön än kvinnor. Medianlönen i privat sektor är ungefär densamma som i offentlig sektor, men lönespridningen är större i privat sektor. Högst lön har män i privat sektor (decil 9) och lägst lön har kvinnor i privat sektor (decil 1).7 Tabell 1.3 Lön i privat och offentlig sektor 2004 Kronor vid övre decilgräns Källa: , SCB, beräkningar Den största lönespridningen finns hos män inom privat sektor och den minsta hos kvinnor i offentlig sektor oavsett år, se diagram 1.4. Iögonfallande är att det är större skillnad i lönespridning mellan sektorerna för kvinnor än det är för män. Lönespridningen ökade något inom båda sektorerna för såväl 6 För att underlätta jämförelser mellan olika år har lönerna normerats så att lönerelationen alltid blir vid medianlönen. 7 I tabellen anges decilgränser, dvs. den högsta lönen inom respektive decil.