prop · GT03185 · 2006-03-22 00:00:00 — Genom ett kollektivavtal som kommit till på det sätt som anges i andra stycket får även bestämmas den närmare tillämpningen i fråga om ledighetens förläggning (11 och 12 §§), förmånerna (17 §). behandling (16 §). Arbetsgivare som är bundna av ett kollektivavtal enligt andra eller tredje stycket, får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen, om arbetstagarna syssel- sätts i arbete som avses med avtalet och inte omfattas av något annat Det finns följande fem former av föräldraledighet för vård av barn m.m.: 1.Hel ledighet för en kvinnlig arbetstagare i samband med hennes barns födelse och för amning (mammaledighet, 4 §). 2.Hel ledighet för en förälder tills barnet blivit 18 månader eller, under förutsättning att föräldern då har hel föräldrapenning, för tid därefter (hel ledighet med eller utan föräldrapenning, 5 §). 3.Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel eller en åttondel medan för- äldern har tre fjärdedels, halv, en fjärdedels respektive en åttondels för- äldrapenning (delledighet med föräldrapenning, 6 §). 4.Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel tills, i huvudfallet, barnet fyllt (del- ledighet utan föräldrapenning, 7 §). 5.Ledighet för en arbetstagares tillfälliga vård av barn (ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m., 8 §). För mammaledighet och ledig- het med tillfällig föräldrapenning m.m. fordras inte att arbetstagaren skall ha varit anställd hos arbets- givaren (kvalifikations- tid). För övriga former av för- äldraledighet krävs kvalifikations- tid enligt 9 §. Särskilda bestämmelser om ledighet och omplacering för kvinnliga arbetstagare som väntar barn, fött barn eller som ammar finns i 1821 §§. En förälder har rätt till hel ledighet för vård av barn till dess barnet är oavsett om föräldern får föräldrapenning eller inte. En förälder har därutöver rätt till hel ledighet medan föräldern får hel föräldrapenning enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. För en arbetstagare som har adopterat ett barn eller tagit emot ett barn i avsikt att adoptera det skall tiden 18 månader i stället räknas från den tidpunkt då arbetstagaren fått barnet i sin vård. Är det fråga om adoption av arbetstagarens makes barn eller av eget barn, har arbetstagaren inte rätt till ledighet utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum. Rätten till ledighet för adoptivföräldrar upphör när barnet fyllt eller vid den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skol- året. Kvalifikationstid i anställningen krävs enligt 9 §. Senaste lydelse 2001:144. Ändringen innebär att fjärde stycket upphävs. 2005/06:185 6 §15 Bilaga 12 då en förälder får tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels föräldrapenning enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring har föräldern rätt till förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel respektive en åttondel. Kvalifikationstid i anställningen krävs enligt 9 §. En förälder har rätt till förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel för vård av ett barn som inte har fyllt eller som är äldre än så men ännu inte har avslutat sitt första skolår. Kvalifikationstid i anställningen krävs enligt 9 §. En arbetstagare får inte sägas En arbetsgivare får inte miss- upp eller avskedas enbart på gynna en arbetssökande eller en grund av att arbetstagaren begär arbetstagare av skäl som har sam- eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag. denna lag, när arbetsgivaren 1. beslutar i en fråga, tar ut en arbetssökande till arbetstagaren begär det. annan åtgärd under anställnings- 2.beslutar om befordran eller tar ut en arbetstagare till utbildning för befordran, 3.beslutar om eller vidtar annan åtgärd som rör yrkes- praktik, 4.beslutar om eller vidtar annan åtgärd som rör annan utbildning eller yrkesvägledning, 5.tillämpar löne- eller andra anställningsvillkor, 6.leder och fördelar arbetet, 7.säger upp, avskedar, per- mitterar eller vidtar annan in- Senaste lydelse 2001:143. Ändringen innebär att andra stycket upphävs. Senaste lydelse 2001:143. Ändringen innebär att andra stycket upphävs. En arbetstagare som begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag är inte skyldig att bara av detta skäl godta 1.några andra minskade anställningsförmåner eller för- sämrade arbetsvillkor än sådana som är en nödvändig följd av ledigheten, eller 2.någon annan omplacering än en sådan som kan ske inom ramen för anställningsavtalet och som är en nödvändig följd av ledigheten. Förbudet gäller dock inte om olika villkor eller olika behandling är en nödvändig följd av ledig- heten. Om en arbetstagare sägs upp eller avskedas enbart av skäl som har samband med föräldraledighet enligt denna lag, skall uppsäg- ningen eller avskedandet ogiltig- förklaras om arbetstagaren begär det. Om en arbetssökande eller en arbetstagare visar omständigheter som ger anledning att anta att han eller hon blivit missgynnad av skäl som har samband med föräldra- ledighet, är det arbetsgivaren som skall visa att missgynnande inte skett, att orsakssamband saknas mellan missgynnandet och föräldraledigheten, eller att missgynnandet är en nöd- vändig följd av föräldraledigheten. Rätt att föra talan I en tvist enligt 16 eller 17 § får som part föra talan för en enskild arbetstagare eller arbetssökande. Talan förs vid Arbetsdomstolen. När en arbetstagarorganisation har rätt att föra talan för den en- skilde enligt 4 kap. 5 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, får dock Jämställd- hetsombudsmannen föra talan bara om organisationen inte gör det. Talan som förs av Jämställd- hetsombudsmannen behandlas som om talan hade förts på egna vägnar av arbetstagaren eller den arbetssökande. Det som enligt lagen om rättegången i arbets- tvister gäller i fråga om den enskildes ställning i rättegången skall tillämpas också när om- budsmannen för talan. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde f.d. justitierådet , f.d. regeringsrådet och justitierådet . Ändringar i anställningsskyddslagen och föräldraledighetslagen Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, 2.lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, 3.lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 4.lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet och av hovrättsassessorn , biträdd av kanslirådet . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen Förslaget innebär bl.a. att det i lagen förs in en ny 24 § med en bevisbörderegel som skall gälla i mål om missgynnande behandling enligt 16 §. Enligt Lagrådets mening har paragrafen fått en mindre tillfredsställande utformning. Lagrådet föreslår att paragrafen omformuleras och ges följande lydelse: Om en arbetssökande eller en arbetstagare gör det antagligt att han eller hon har blivit missgynnad på ett sätt som anges i 16 §, är det arbetsgivaren som skall visa att det inte har förekommit något sådant missgynnande eller att missgynnandet är en nödvändig följd av föräldraledigheten. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, statsråden , , Y. , , , . Regeringen beslutar proposition 2005/06:185 Förstärkning och förenkling ändringar i anställningsskyddslagen och föräldra- ledighetslagen