prop · GT03206 · 2006-05-24 00:00:00 — I planen understyrks betydelsen av att barn som är offer för människohandel be- handlas utifrån att de är barn och att insatser som görs är anpassade till barns behov och förutsättningar. I varje land finns en nationell kontakt- punkt för att underlätta bi- och multilaterala kontakter i enskilda ärenden. Med stöd av Daphneprogrammet och andra finansiärer kommer en ut- bildning av experter i regionen att äga rum under 20062007. Utbild- ningen syftar till att ge kompetens rörande vård, skydd, rehabilitering och återanpassning av barn som utsatts för människohandel. Utbildningen innehåller både internationella och nationella seminarier. för barn- och familjefrågor (CS-EF), som startade sitt arbete , har i uppdrag att arbeta med frågor om föräldra- skap. Utifrån barnets rättigheter såsom de är formulerade i barnkonven- tionen skall kommittén verka för att sprida goda exempel på stöd i för- äldraskapet och familjepolitik. Till kommittén har kopplats två arbets- grupper, den ena med fokus på stöd till föräldrar i riskzonen för socialt utanförskap, den andra med fokus på barns rätt att växa upp utan våld. deltar aktivt i kommitténs arbete och innehar också ordförande- skapet i den andra av de två arbetsgrupperna. I anslutning till detta arbete har en konsultation med barn och unga och deras föräldrar från ett tjugotal stater ägt rum, däribland . har även bidragit finansiellt till konsultationsmötet som ägde rum i . Som en följd av de uttalanden som antogs vid toppmötet i har beslutat att starta programmet a Europe for and with Children samt inrättat en funktion, direkt ansvarig under generalsekreteraren, för att samordna aktiviteter som rör barnet rättigheter inom . har varit ett av de länder som har varit drivande i denna fråga. Under styrkommittén för ungdomsfrågor (CDEJ) har en arbetsgrupp tillsatts med uppgiften att se över relationerna mellan barn-, ungdoms-, och familjepolitik. CS-EF deltar i den arbetsgruppen. Inom ramen för FN:s studie om våld mot barn anordnades i en konferens, Stop Violence against Children Act Now. Konferensen arrangerades av tillsammans med utrikesde- partementet i , , OHCHR samt WHO. var en regional konsultation för och inom ramen för studien om våld mot barn som inleddes . Flera länder och organisa- tioner från regionen deltog. Ett stort och viktig inslag var ungdomsdel- tagandet som hade till syfte att ge ungdomar möjlighet att komma till tals i ett tidigt skede i processen. Samma månad inbjöd och vidare till en konfe- rens om sexuell exploatering av barn en uppföljning av Yokohama- konferensen, for Europe and Central Exploitation of Children. En stor del av konferensen fokuserade på hur de olika länderna genomfört de åtaganden man gjorde i , och och informerade bl.a. om om människohandel. ad hoc-grupp av experter, , arbetar för av- skaffandet av institutioner för barn med funktionshinder. Arbetet pågår under och samordnas av kommittén för rehabilitering och integration av funktionshindrade, CD-P-RR. Experternas uppdrag är att utarbeta en komparativ studie om situa- tionen för barn med funktionshinder och deras integrering i samhället inom medlemsländer. De skall utarbeta förslag till rekom- mendationer och riktlinjer för att främja barnens liv i samhället och av- skaffandet av institutioner som fortfarande existerar, framför allt i länderna i , samt för stöd till familjer med barn med funktions- hinder för att själva ta hand om barnet. De skall även utarbeta rekom- mendationer för CD-P-RR om assistans till de länder som vill ompröva sin politik, lagstiftning och socialt arbete för att stoppa placeringen av barn med funktionshinder på institutioner och främja barnets integrering i samhället. Erfarenheterna från arbetet i med avskaffandet av institutio- nerna för barn med funktionshinder, stöd till familjer med funktionshind- rade barn samt internationella samarbete med sikte på att av- skaffa institutionerna för barn med funktionshinder i , exem- pelvis Sidas stöd till SHIA:s pågående insatser i , har varit mycket uppskattade inom gruppens arbete. Slutdokumenten skall enligt uppdraget antas då ad hoc-gruppen skall upphöra att existera. Barnets rättigheter inom den europeiska unionen (EU) har varit aktiv när det gäller att föra upp frågan om barnets rättigheter på internationell nivå och i synnerhet på EU:s agenda. Som ett resultat av bland andra svenska initiativ antog EU gemensamma riktlinjer om barn i väpnade konflikter för att på alla sätt söka hjälpa barn som på olika sätt drabbats av dessa konflikter. Dessa riktlinjer antogs inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säker- hetspolitik. Enligt riktlinjerna skall EU arbeta med ett brett spektrum av instrument, utifrån ett rättighetsperspektiv med barnets rättigheter i fokus. Under det nederländska ordförandeskapet, , antog EU en handlingsplan för att söka operationalisera dessa riktlinjer. EU:s insat- ser med utgångspunkt i riktlinjerna utvärderades och EU av- ser att intensifiera insatserna för att öka pressen på de länder där det finns parter som rekryterar och använder barn i väpnad konflikt. har deltagit aktivt i arbetet med om psykisk hälsa där frågan om psykisk hälsa bland barn och unga är ett prioriterat område. Det straffrättsliga samarbetet inom EU syftar bl.a. till att öka rätts- säkerheten och effektiviteten i ärenden som har gränsöverskridande in- slag. Unga personers situation är ofta en viktig aspekt för samarbetet. Som exempel kan nämnas om ömsesidigt er- kännande av icke frihetsberövande tvångsmedel, som utgör ett diskus- sionsunderlag med syfte att ta fram ett regelverk som möjliggör att beslut om icke frihetsberövande alternativ till anhållande och häktning kan verkställas i en annan medlemsstat i avvaktan på lagföring. Kommissio- nen menar att detta skulle minska antalet utländska personer som är an- hållna eller häktade inom EU. har ställt sig positivt till detta ar- bete. Vidare har , tillsammans med och , tagit ett initiativ till ett rambeslut som skall reglera överförande av straffverkställighet inom EU. Tanken är att frihetsberövande påföljder, t.ex. sluten ungdomsvård, skall omfattas och syftet är att dömda personer skall avtjäna sina straff där de bäst kan återanpassas till samhället, dvs. normalt i medborgarskapslandet eller där de har hemvist eller annan stark anknytning. Förhandlingarna kommer att pågå inom rådsstrukturen för att därefter övergå till ett nationellt lagstiftningsarbete. Den informella tjänstemannagruppen, lEurope de lenfance, som har till syfte att arbeta för att ett barnperspektiv utifrån skall genomsyra allt arbete inom EU som rör barn, har haft två möten på tjänstemannanivå , dels i , dels i . Det österrikiska ordförandeskapet stod värd för gruppens senaste möte, vilket hölls i . Under mötet diskutera- des bl.a. gruppens hittillsvarande arbete samt gemensamma frågeställ- ningar utifrån de rekommendationer som har lämnat i samband med sin granskning av medlemsstaternas senaste rapporter till kommittén. har deltagit i samtliga möten . Barnets rättigheter inom systemet för () Medlemsländerna inom EU lägger, tillsammans med latinamerikanska gruppen, fram ett resolutionsförslag om barnets rättigheter både i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och i FN:s generalför- samling. I resolutionen uppmanas länder att fortsätta främja barnets rättigheter i enlighet med förpliktelserna i . Vidare uppmärksammas nya områden där förbättringar kan ske och på så sätt drivs utvecklingen av barnets rättigheter framåt. har länge haft ett starkt engagemang när det gäller skyddet för barn i väpnade konflikter och har bl.a. gett finansiellt stöd till FN:s generalsekreterares särskilde representant för barn och väpnade konflikter. har också stöttat om våld mot barn, bl.a. genom ekonomiskt bidrag direkt till FN och via enskilda organisationer och barnrättsexperter. har vidare givit stöd till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter i dennes arbete med att stärka och effektivisera kommittén för barnets rättigheter (barnrättskommittén), vilket bl.a. innebär ett utökat Skr. 2005/06:206 antal ledamöter som arbetar i två kammare. är en av de största givarna till och arbetar aktivt i . stödjer därigenom deras arbete med att stärka barnets rättigheter samt sociala och ekonomiska levnadsvillkor med humanitära insatser. arbete utgår ifrån och understryker vikten av att barn skall tillåtas delta i sammanhang som ökar deras möjligheter att förbättra sin tillvaro samt att deras rättigheter efterföljs. verkar för att ökad prioritet ska ges i arbete åt fattigdomsbekämpning och ett rättighetsbaserat och långsiktigt ut- vecklingssamarbete, samt för att ska ta en ledande position i flickors utbildning, bekämpning av hiv/aids, jämställdhet, sexuell och reproduktiv hälsa och ökad koordinering av insatser. bidrog den genom UD med till reguljära budget. Sida bidrog med till . Inom () utgör barns och ungdomars hälsa ett särskilt arbetsområde. Frågan är också nära kopplad till andra för organisationen centrala arbetsområden, såsom t.ex. kampen mot hiv/aids samt arbetet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Under () antogs en strategi för barns och ungdomars hälsa och utveckling. Barnets rätt till hälsa utgör en central utgångspunkt i strategin. Syftet med strategin är att ge vägledning till medlemsstaterna vid utformningen av nationella pro- gram och policies. Barns och ungdomars hälsa är ett av priorite- rade områden för vårt samarbete med WHO. Internationella arbetsorganisationens () konvention nr 182 om de värsta formerna av barnarbete, som ratificerades av , har vunnit bred anslutning bland medlemsländerna. Av 178 medlems- stater har 158 länder ratificerat konvention nr 182. Den antagna konventionen 138 om minimiålder för arbete har ratificerats av 143 medlemsstater. Barnarbete kommer att utgöra temat globala rapport för behandling vid den internationella arbetskonferensens möte . Omfattningen av tekniska bistånd för att bekämpa barnarbete har ökat väsentligt. Det s.k. (International Pro- gramme for the Elimination of Child Labour), som inleddes , ut- gör ett stöd för deltagande länder att genomföra och efterleva sina åtaganden enligt konventionerna nr 138 och nr 182. har genom Sida bidragit med till . Sida har bl.a givit finansiellt stöd till bekämpning av barnarbete i bl.a. och . undertecknade Sida ett sam- arbetsavtal med , vilket innehåller ett delprogram, kallat Child Labour and Youth Employment Linkages. Länderna som omfattas är framför allt , och . Programstödet avser huvudsakligen integrering av barnarbete i nationella handlingsplaner för ungdomssysselsättning, åtgärder mot skadligt ungdomsarbete och yrkes- vägledning/lärlingsprogram för ungdomar som arbetar. Redovisning av uppföljning av effekterna av lagen (2001:449) om omskärelse av pojkar Regeringens bedömning: uppföljning av effekterna av lagen (2001:449) om omskärelse av pojkar ger ingen grund för antagan- det att de verksamheter som lagen är tänkt att omfatta, dvs. verksamhet hos personer med tillstånd samt inom hälso- och sjukvården, inte följer de krav som ställs i lagen. Det förekommer emellertid att om- skärelse av pojkar i framför allt förskoleåldern utförs av anonyma perso- ner utanför hälso- och sjukvården. Mot bakgrund av uppföljning avser regeringen att ge i uppdrag att närmare analysera skälen till varför vissa pojkar, före- trädesvis pojkar i förskoleåldern inom andra trossamfund än juden- domen, omskärs av personer utanför hälso- och sjukvården samt lämna förslag på åtgärder som syftar till att förebygga att ingen pojke skall fara illa inom omskärelseverksamheten som helhet. Skälen för regeringens bedömning: uppföljning ger ingen grund för antagandet att de verksamheter som lagen (2001:449) om omskärelse av pojkar är tänkt att omfatta, dvs. personer med tillstånd samt inom hälso- och sjukvården, inte följer de krav som ställs i lagen. Det finns dock indikationer på att omskärelse av framför allt pojkar i förskoleåldern utförs av anonyma personer utanför hälso- och sjukvården. Dessa har av naturliga skäl ingen möjlighet att kontrollera. Det är enligt regeringens mening mycket oroväckande att det finns pojkar som far illa i omskärelseverksamhet som utförs av anonyma per- soner utanför hälso- och sjukvården. emellertid inte tillräckligt underlag för att kunna svara på skälen till var- för vissa pojkar, företrädesvis pojkar i förskoleåldern inom andra tros- samfund än judendomen omskärs av personer utanför hälso- och sjuk- Det är enligt regeringen angeläget att få veta mer om bl.a. skälen till varför vissa föräldrar väljer att anlita personer utanför hälso- och Är det tillgänglighets- och/eller kostnadsaspekter som är av- görande, eller kan det finnas andra orsaker? policy i frågan bör dessutom klarläggas, dvs. i vilken omfattning kan pojkar omskäras inom hälso- och sjukvårdens ram och till vilken Även de berörda trossamfundens syn på frågan bör utrönas, liksom behovet av stöd- och informationsinsatser. även en internationell jämförelse göras. Regeringen avser att ge i uppdrag att närmare analysera de frågeställningar som angivits ovan och lämna förslag på åtgärder som syftar till att förebygga att ingen pojke skall fara illa inom omskärelseverksamheten som helhet. Lagen (2001:449) om omskärelse av pojkar trädde i kraft Lagen reglerar sådan omskärelse av pojkar som inte är medicinskt betingad och omfattar pojkar upp till . Lagen syftar till att pojkens bästa skall komma i främsta rummet och att förebygga att pojkar far illa (jfr prop. 2000/01:81, s. 17). I samband med behandling av propositionen tillkännagav som sin mening att regeringen bör följa lagens tillämpning från ikraftträdandet samt därefter återkomma till med en bred redovisning av erfarenheterna av lagregleringen (prop. 2000/01:81, bet. 2000/01:SoU17, rskr. 2000/01:258). Det fram- hölls också att det i sammanhanget kan vara lämpligt att en internationell utblick görs. I lagen (2001:449) om omskärelse av pojkar anges bl.a. under vilka för- utsättningar omskärelse får utföras, vem som får utföra ingreppet samt straffbestämmelser för den som obehörigen utför ingreppet. Omskärelse får endast utföras på begäran av eller efter medgivande av pojkens vårdnadshavare. Vårdnadshavarna skall i förhand informeras om ingreppets innebörd. Även pojken skall informeras om han har uppnått den ålder och mognad som krävs för att förstå informationen. Pojkens inställning till ingreppet skall så långt möjligt klarläggas och ingreppet får inte utföras mot hans vilja. Smärtlindring är obligatoriskt och skall ges av legitimerad läkare eller dito sjuksköterska. Ingreppet skall utföras under betryggande hygieniska förhållanden och med hänsyn till vad som är bäst för pojken, dvs. in- greppet skall ske med respekt för pojkens person och han får inte utsättas för onödig smärta eller risker för infektion eller framtida men. Ingreppet får endast utföras av legitimerad läkare eller av den som har särskilt tillstånd (från ) att utföra omskärelse. När det gäller pojkar får ingreppet endast ut- föras av legitimerad läkare. För att en person skall få särskilt tillstånd att utföra omskärelse krävs att denne är knuten till ett trossamfund där omskärelse ingår som en del i en religiös tradition, har nödvändig kompetens samt anses vara lämplig att utföra omskärelse. är behörig myndighet att utfärda och återkalla tillstånd och utövar också tillsyn över den verksamhet som bedrivs av personer med särskilt tillstånd. får meddela närmare föreskrifter som behövs till skydd för enskilda. Den som utför en omskärelse av en pojke utan att vara behörig skall kunna dömas till böter eller fängelse . Uppföljning av lagens effekter har haft i uppdrag att rapportera effekterna av lagen, vilka redovisades i rapporten av pojkar, effekter av lagen (2001:499). uppföljning visar bl.a. följande. Tillstånd enligt lagen har till lämnats till fem personer, varav fyra tillhör den judiska församlingen och en tillhör en islamisk kultur- Endast två personer från den judiska församlingen är verk- samma. uppföljning grundar sig på sammanlagt tre tillsynsbe- sök hos de två verksamma personerna inom den judiska församlingen, på uppgifter från hälso- och sjukvården inhämtade av epi- demiologiska centrum samt på uppgifter i samband med tillsynsverksamhet. Tillsynen när det gäller personerna med tillstånd har omfattat informa- tionsrutiner, smärtlindring, hygien, komplikationer samt dokumentation. Av rapporten framgår att det inte finns något särskilt att anmärka avseen- de dessa punkter. noterar dock att ingen av verksam- heterna använder sig av den smärtlindring som rekommenderas i Social- styrelsens föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2001:14) om smärtlind- ring vid omskärelse av pojkar : ytanestesi med kräm/salva följt av infiltrationsanestesi, dvs. Verksamheterna använder endast lokalbedövande kräm. har därför på- pekat nödvändigheten av fullgod smärtlindring som uppmärk- samhet bör ägnas risken för överdosering av lokalbedövningsmedel. Rituell omskärelse förekommer enligt i mycket be- gränsad omfattning i den offentliga hälso- och sjukvården. Dessa ingrepp utförs av legitimerade läkare, vilka omfattas av de skyldigheter som an- ges i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. anför att få men allvarliga ärenden rörande säkerhetsbrister vid omskärelse utförda av legitimerade läkare har in- kommit till . Enligt komplikationsregistreringen har fem omskurna pojkar mellan ett och registrerats med komplikationer . Enligt Social- styrelsen kan inga säkra slutsatser dras utifrån dessa register eftersom uppgifter om komplikationer i sluten vård kan röra såväl ingrepp utförda inom som utanför sjukhuset. Komplikationsregistreringen i den öppna vården är bristfällig. slutsatser om effekter av lagen konstaterar att ett fåtal personer (fem) har sökt tillstånd enligt lagen och är endast två av dessa verksamma, båda från den judiska församlingen. anför att omskärelse av pojkar som är äldre än enligt lagen inte får utföras av annan än legitimerad läkare. Inom judendomen utförs omskärelse av pojkar varför det företrädesvis är personer från de judiska försam- lingarna som har ansökt om tillstånd. I andra trossamfund omskärs pojkar när de är något äldre. anser sig inte ha någon möjlighet att bedöma omfattningen av denna verksamhet. Enligt har lagen inneburit att styrelsen fått viss känne- dom om den omskärelseverksamhet som utförs av personer utanför den legitimerade hälso- och sjukvårdspersonalen. Lagen har inneburit en viss förbättring av smärtlindringen hos verksamma personer med tillstånd, då dokumentationsskyldigheten enligt patientjournallagen (1985:562) för den legitimerade personalen som medverkar vid smärtlindringen möjlig- gör uppföljning av smärtlindringen och metoder för denna. vidare gett möjligheter att bedriva tillsyn av dem som Skr. 2005/06:206 ansökt om tillstånd vilket har förbättrat såväl hygienrutiner som doku- mentation av smärtlindringen. uppger sig ha indikationer på att det förekommer om- skärelse av framför allt pojkar i förskoleåldern utanför hälso- och sjuk- vården. Omfattningen av denna verksamhet har ingen möjlighet att bilda sig uppfattning om. Mot denna bakgrund drar slutsatsen att lagen inte har haft avsedd effekt som skydd mot att pojkar kommer till skada i om- skärelseverksamheten som helhet. Konvention om barnets rättigheter CRC/C/15 Tillägg 248 BEHANDLING AV RAPPORTERNA SOM KONVENTIONSSTATERNA ÖVERLÄMNAR ENLIGT ARTIKEL 44 I KONVENTIONEN 1.Kommittén behandlade tredje periodiska rapport (CRC/C/125/Tillägg 1) vid sina 1001:e och 1002:e möten (se CRC/C/SR.1001 och 1002) , och antog vid det 1025:e mötet följande sammanfattande slutsatser. 2.Kommittén välkomnar konventionsstatens tredje periodiska rapport som har utar- betats av flera enheter gemensamt i enlighet med kommitténs Allmänna riktlinjerna om form och innehåll för periodiska rapporter (CRC/C/58) från . Kommittén välkomnar de skriftliga svaren på tilläggsfrågorna (CRC/C/Q/SWE/3), vilka ledde till en bättre förståelse för barnets situation i konventionsstaten. Kommittén upp- skattar vidare den öppenhjärtiga dialogen med och svaren från medlemmarna i rege- ringens delegation. B.Konventionsstatens uppföljningsåtgärder och framsteg. 3.Kommittén uppskattar högt de uppföljningsåtgärder som vidtagits av konventions- staten för att genomföra rekommendationerna (CRC/C/15/Tillägg 101) som antogs efter behandlingen av konventionsstatens andra periodiska rapport (CRC/C/65/Tillägg 3) lik- som den allmänna debatt som hållits i och de följande lagstiftande, administra- tiva och övriga åtgärder som vidtagits för att genomföra kommitténs rekommendationer. Detta har bland annat resulterat i: a)en nationell strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter som an- togs 1999 som följdes upp och utvecklades genom en skrivelsen till om kon- ventionens uppföljning och genomförande (Skr. 2003/04:47); b)en nationell handlingsplan för handikappolitiken som antogs 2000 samt relevanta lag- ändringar för genomförandet av rättigheterna för barn med funktionshinder; c)ändringarna i Socialtjänstlagen i syfte att förbättra barnets skydd mot över- grepp ; d)bestämmelser om ogiltigförklaring av barn- och påtvingade äktenskap; e)ändringar i lagen om internationella adoptioner som trädde i kraft (Lag 2003/04:131); f)flera lagstiftande åtgärder för att förbättra barnets skydd mot sexuellt utnyttjande och exploatering. C.Viktigaste problemområden och rekommendationer. 1.Allmänna åtgärder för genomförandet 4.Kommittén välkomnar på nytt konventionsstatens åtgärder för att förverkliga de re- kommendationer som utfärdades efter behandlingen av den andra periodiska rapporten. Kommittén beklagar dock att några problem och rekommendationer inte har beaktas till- räckligt, i synnerhet de i paragraferna 11 (diskriminering av "gömda barn"), 16 (tillgång till gratis familjerådgivning), 18 (ekonomisk ojämlikhet) och 19 (mobbning). Kommittén påpekar att dessa problem och rekommendationer kan komma att tas upp igen i detta do- kument. 5.Kommittén uppmanar konventionsstaten att göra allt i sin makt för att av- hjälpa de problemen som uttrycks i dessa sammanfattande slutsatser gällande den tredje periodiska rapporten. Kommittén välkomnar lagen om en stärkt roll för och noterar med tillfredsställelse verksamhet i syfte att förverkliga Kommittén anser dock att fler förbättringar är möjliga. a)att konventionsstaten överväger att ge behörighet att utreda individuella klagomål; b)att årliga rapport presenteras för tillsammans med information om de åtgärder som regeringen har för avsikt att vidta för att genomför rekommendationer. Genomförande, samordning, utvärdering och nationell handlingsplan 8.Kommittén uppskattar godkännande 1999 av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter och att utsågs därefter som samordningsorgan för genomförandet av strategin. Emellertid känner kom- mittén oro över svagheterna i policysamordningen mellan kommuner, landsting och de- partement för genomförandet av konventionen. 9.Kommittén rekommenderar att det skapas en permanent struktur omfattande såväl enskilda organisationer som relevanta departement, landsting och kommuner för samordning på alla nivåer av alla aktörers åtgärder för genomförandet av kon- ventionen och av dessa sammanfattande slutsatser. Kommittén uttrycker sin oro över: a) att det inte finns tillgänglig statistik över det totala antalet barn med funktionshinder; b) att det inte finns tillgänglig statistik över barn mellan som varit utsatta för övergrepp; c) att det totala antalet barn utsatta för sexuellt utnyttjande inte kan preciseras. Kommittén rekommenderar att konventionsstaten etablerar ett mellan alla organ som samlar in statistiska uppgifter om barn samordnad grepp såväl som ett heltäckande system för statistik gällande konventionens alla områden. I synnerhet rekommenderar kommittén att: