prop · GT03210 · 2006-05-24 00:00:00 — Mot den bakgrunden har fonden vidtagit ett antal åtgärder för att uppnå bättre avkastning , varav några har gett resultat . Fjärde AP-fondens avkastning på svenska aktier var god i absoluta tal men räckte i likhet inte till för att överträffa jämförelseindex och bidrog därmed negativt till fondens operativa resultat. Den externt förvaltade globala aktieportföljen bidrog positivt, varav de s.k. semiaktiva mandaten, som förvaltas förhållandevis indexnära, lyckades bättre än de helt aktiva. Av globala aktieportfölj var mindre än hälften (43,) externt förvaltad. Förvaltningen av räntebärande tillgångar överträffade jämförelseindex, i likhet . valutaförvaltning och taktisk allokering positivt. I likhet med vad som Skr. 2005/06:210 gäller för de andra fonderna har avkastningen på innehavet i utvecklats mycket starkt , vilket till stor del beror på en förändrad värderingsprincip. För att undvika att redovisa ett snedvridet resultat har avstått från att inkludera avkastningen på fastigheter i fondens sammanlagda aktiva resultat. fattade styrelsen ett principbeslut om att investera av fondkapitalet i s.k. tillväxtmarknader (emerging markets) genom att minska placeringarna på andra utländska aktiemarknader i motsvarande mån. Upphandling av externa förvaltare förbereds. minskades fondens strategiska valutaexponering från av fondkapitalet mot bakgrund av en bedömning av kronans värdering i ett medelfristigt perspektiv. Vid utgången av 2005 hade utfäst till sammanlagt elva riskkapitalfonder, varav investerats. Detta belopp redovisas tillsvidare som andelar av de svenska respektive utländska aktieportföljerna. Tabell 4.8 Fjärde AP-fondens portfölj 2004 och 2005. *) Schablonmässig beräkning. AP-fondens resultat uppgick till 1 241 (2004), vilket motsvarar en kostnader på (11,). Fondkapitalet ökade till från föregående år. Vid utgången av 2005 hade (av fondkapitalet) investerats i onoterade aktier, medan sammantaget utfästs för investeringar i riskkapitalfonder och direktägda bolag, vilket representerar en ökning med från föregående år. gjordes ny- och tilläggsinvesteringar i onoterade bolag som uppgick till medan återbetalades till i samband med försäljningar av portföljbolag. Fonden ägde vid utgången av 2005 andelar i cirka 300 bolag, varav majoriteten ägdes på indirekt väg, genom fondens investeringar i riskkapitalfonder. Tabell 4.9 Sjätte struktur vid utgången av respektive år (miljoner kr). Verksamheten i är organiserad i två delar, dels riskkapitalverksamheten (den s.k. private equity-verksamheten) som omfattar placeringar i onoterade aktier, dels likviditetsförvaltningen som handhar fondens likviditetsbuffert. Fonden avviker från privata riskkapitalfonder genom att inom ramen för fondens verksamhet även förvalta denna likviditetsbuffert.22 Enligt det av styrelsen definierade målet skall avkastningen, sedan hänsyn tagits till fondens kostnader, överträffa ett absolut avkastningsmål i ett rullande femårsperspektiv. Avkastningsmålet 2005 var (6,2004). Avkastningen efter kostnader uppgick till (8,) och har överträffat styrelsens mål och är därför konsistent med långsiktig måluppfyllelse. var fondens mål knutet till börsindex. Som framgår av tabell 4.10 har även överträffat ett sammanvägt långsiktigt mål . Målet för hela fondens avkastning har baserats på förväntade riskpremier i olika delar av verksamheten. Det innebär att avkastningskraven är högre i riskkapitalverksamheten. Här var det övergripande målet 2005 att uppnå en avkastning på (8,2004), medan målet för likviditetsförvaltningen var (3,föregående år). Båda delmålen överträffades 20032005. Tabell 4.10 Sjätte avkastning efter kostnader 20012005 (procent p.a. -21,7 -34,7 -13,8 -7,4 -30,9 -8,0 -3,6 -35,7 -14,2 -7,7 *) SIX RX exklusive , absolut avkastningsmål 20032005. Eftersom Sjätte långsiktiga mål tidigare var knutet till börsindex har det varit möjligt att uppnå fondens långsiktiga mål även vid negativ avkastning. är detta inte längre möjligt. Som framgår av tabell 4.10 har resultatet i riskkapitalverksamheten varit positivt , med undantag . Detta hade samband med nyemissioner i portföljbolagen på låga nivåer som, enligt branschens riktlinjer, skall åtföljas av nedskrivningar av tidigare gjorda placeringar. Mot bakgrund av det växande inslaget av onoterade aktier beslutade styrelsen att skulle ha samma typ av mål som gällt för riskkapitalverksamheten, dvs. ett krav på absolut 22 I privata riskkapitalfonder utgör likviditetsbufferten det av fondens investerare utfästa men ännu inte investerade kapital, vilket fonden kan ropa av när behov uppstår. avkastning över rullande femårsperioder. aktieexponeringen i likviditetsförvaltningen. Tabell 4.11 Sjätte redovisade resultat 20012005 (miljoner kr). Varav externa kostnader* *) Arvoden till externa förvaltare. Fondens förvaltningskostnader uppgick till 2005, vilket motsvarar av ett schablonmässigt beräknat genom- snittligt fondkapital. Huvuddelen av kostnaderna avser riskkapital- verksamheten, som i stor utsträckning bedrivs i form av extern förvalt- ning. Kostnaderna för extern förvaltning minskade till , från året innan, medan de interna kostnaderna steg något . Dock kvarstår fondens interna kostnader på en lägre nivå jämfört med 20012003. av onoterade aktier har varit uppdelad i fyra verksamhetsgrenar: Investeringar inom läkemedel, bioteknik och Investeringar inom IT, telekom och media/ Investeringar i industri- och tjänsteföretag med stor tillväxtpotential i tillväxt- Investerar direkt i väletablerade företag där det finns en stark tillväxtpotential med hjälp av förändrade finansiella eller strukturella Riskkapitalverksamhetens resultat 2005 blev före kostnader (föregående år). Som framgår av tabell 4.12 har tre av fyra verksamhetsområden bidragit positivt, medan åter bidragit negativt genom nedskrivningar av ett par större innehav. Tabell 4.12 Den onoterade portföljens resultat före kostnader 20012005. -27,1 Som framgått ovan har avkastningen efter kostnader (8,) knappt Skr. 2005/06:210 överträffat styrelsens mål 2005. Detta beror på god avkastning på investeringar i mogen fas (buy out) som uppvägt negativ avkastning på investeringar i tidig fas (venture capital). De senare placeringarna är spridda på ett stort antal (cirka 180) portföljbolag som ställer krav på lång placeringshorisont. har verksamheten strukturerats på fyra nya affärsområden: AP Direktinvesteringar, investerar direkt i mogna företag AP Partnerinvesteringar, ett nytt affärsområde för direktinvestering i mindre, onoterade bolag AP Life Science, direkta och indirekta investeringar inom läkemedel, bioteknik och medicinsk teknik AP Fondinvesteringar, ett nytt affärsområde som omfattar indirekta investeringar i tidig fas (venture capital), mogen fas (buy out) och fonder som utgör en mellanform mellan noterade och onoterade innehav (mixed equity) förvaltar den andel av fondkapitalet som inte har investerats i onoterade aktier. uppdrag har varit att säkerställa betalningsberedskap för finansiella åtaganden och förväntade framtida utflöden inom riskkapitalverksamheten och att därutöver överträffa de avkastningskrav som styrelsen definierat. Verksamhetens inriktning baseras på kort- och långsiktiga likviditetsprognoser. Som framgår av tabell 4.11 uppgick likviditetsförvaltningens intäkter 2005 till (föregående år), vilket motsvarar en avkastning före kostnader på (5,2004). Med avdrag för likviditetsförvaltningens kostnader på (2004) uppgick avkastningen till (4,föregående år) vilket överträffade fondens mål (0,föregående år). har likviditetsförvaltningen överträffat jämförelseindex . Tabell 4.13 avkastning efter kostnader 20012005 (procent p.a. -34,7 -13,8 -7,4 -35,7 -14,2 -9,2 Huvuddelen av likviditetsförvaltningens kapital förvaltas externt genom placering i aktiefonder, räntefonder och hedgefonder och genom fortlöpande allokering mellan dessa tillgångsslag. Resultatet har uppnåtts genom en viss exponering mot främst aktiemarknaden och därutöver genom god riskjusterad avkastning i de flesta fonder som valts av likviditetsförvaltningen. Avkastningen 2005 kan inte mäta sig med Stockholmsbörsen detta år men har uppnåtts vid en genomsnittlig standardavvikelse på , vilket indikerar att avkastningen var konkurrenskraftig i riskjusterade termer. 20012005 har likviditetsförvaltningen överträffat ett sammanvägt Skr. 2005/06:210 jämförelseindex med i genomsnitt . Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder inom premiepensionssystemet, Premiesparfonden och Premievalsfonden. För den individ som avstår från att välja någon annan fond skall premiepensionsmedlen föras till Premiesparfonden. Eftersom ett stort antal pensionssparare avstått från att välja annan fond är Premiesparfonden den klart största premie- pensionsfonden. Vid utgången av 2005 var Premiesparfondens andel av det totala premiepensionskapitalet . Därutöver förvaltar Sjunde AP-fonden Premievalsfonden som är det valbara statliga alterna- tivet inom premiepensionssystemet. Premievalsfondens andel av det samlade premiepensionskapitalet var 2005, vilket gjorde Premievalsfonden till systemets sjuttonde största fond. För Premiesparfonden har Sjunde definierat målet att fondens avkastning under löpande femårsperioder skall motsvara minst genomsnittet för samtliga fonder som deltar i premiepensions- systemet, men med lägre marknadsrisk. På den grunden har styrelsen beslutat om fondens strategiska placeringsinriktning i form av en s.k. normalportfölj. För den operativa förvaltningen gäller dessutom ett mål att överträffa jämförelseindex . Premievalsfonden har målet att fondens avkastning skall överträffa genomsnittet av alla valda fonder (fram till utgången av 2003 gällde målet att Premievalsfonden skulle tillhöra den bästa fjärdedelen av alla valbara fonder). För Premievalsfonden gäller samma operativa mål som för Premiesparfonden, dvs. att jämförelseindex skall överträffas . Jämförelser med andra fonder i premiepensionssystemet görs med en avkastning mätt enligt NAV-kursmodellen (dvs. på grundval av fondkurser som beräknats ). Vid utvärdering av den operativa förvaltningen i förhållande till jämförelseindex beräknas däremot en avkastning enligt stängningskursmodellen (fondernas innehav av värdepapper värderas för stängning av respektive marknad). Därmed erhålls konsistenta jämförelser, såväl med andra fonder i premiepensionssystemet som med fondernas sammanvägda jämförelseindex. Tabell 4.14 Sjunde AP-fondens avkastning efter kostnader enligt NAV-kursmodellen (procent). -27,0 -10,5 -33,1 -10,6 -7,2 -30,6 -12,5 -33,1 -10,6 -4,6 -1,9 Därmed blir det möjligt att utvärdera Sjunde AP-fondens förvaltning för en hel femårsperiod. nådde inte avkastningen för vare sig Premiesparfonden eller Premievalsfonden upp till genomsnittet för Skr. 2005/06:210 samtliga fonder som deltar i premiepensionssystemet (PPM-index). har Premiesparfonden däremot överträffat PPM-index , som fondens risk understigit genomsnittet av fonder, varför styrelsens mål har uppnåtts . har Premievalsfonden överträffat PPM-index med i genomsnitt , vilket ligger nära den nya målsättning som gäller men inte räcker för att uppnå tidigare gällande mål. En viktig orsak till att fonderna överträffat PPM-index är Sjunde AP-fondens beslut att, till skillnad från vad som brukar utmärka andra värdepappersfonder, valutasäkra ungefär hälften av de utländska tillgångarna. Sjunde AP-fondens val av realränteplaceringar framför nominella obligationer har också bidragit till fondernas överavkastning. Som framgår av tabell 4.15 har Sjunde AP-fondens operativa mål uppnåtts fullt ut , men inte . Båda fonderna överträffade jämförelseindex med god marginal detta år, medan den genomsnittliga aktiva avkastningen är negativ i båda fallen, för Premiesparfondens del dock med knapp marginal. Tabell 4.15 Sjunde AP-fondens avkastning före kostnader enligt stängningskursmodellen (procent). -27,1 -9,3 -26,5 -9,1 -0,4 -0,6 -0,2 -0,1 -30,8 -11,2 -30,0 -10,5 -1,2 -0,2 -0,8 -0,7 -0,5 Sjunde AP-fondens placeringar är till övervägande del externt förvaltade. Det är en viktig anledning till att antalet anställda uppgick till bara 13 personer vid utgången av 2005, vilket kan jämföras med 4667 personer i var och en av FörstaFjärde AP-fonderna vid samma tillfälle. Nettokostnaden efter rabatt uppgick till i Premiesparfonden och i Premievalsfonden. införde Sjunde AP-fonden i begränsad omfattning en modell som innebär en tydlig uppdelning av aktiv och passiv förvaltning i form av separerad alfa- och betaförvaltning. Enligt denna modell förvaltas passivt till lägsta möjliga kostnad, medan eventuell aktiv förvaltning får karaktären av ett absolutavkastande uppdrag (alfauppdrag) som komplement till den passiva förvaltningen (betauppdraget). Summan av de två uppdragen blir helt jämförbar med ett traditionellt aktivt förvaltningsuppdrag. Fördelen är ökad tydlighet och förmodligen förbättrad långsiktig kostnadseffektivitet. Avvecklingsfonderna förvaltar de onoterade värdepapper i vilka Första Fjärde AP-fonderna inte får placera enligt nuvarande placeringsregler. Förvaltningen sker avskilt från övriga tillgångar inom Första respektive . Innehaven skall avvecklas så snart det är möjligt utan att placeringarnas värde försämras. De medel som flyter in i de två mellan FörstaFjärde AP-fonderna i med stöd av lagen (2000:194) om införande av ny lagstiftning för allmänna pensionsfonder. Tabell 4.16 Avvecklingsfonderna 2004 (miljoner kr). I Första AP-fondens avvecklingsfond förvaltas fordringsrätter som inte är utgivna för allmän omsättning samt aktier i det av fonden helägda . Resultatet 2005 blev (föregående år). Fortsatta avvecklingar av innehaven inbringade , vilket bidrog till att totalt kunde överföras till FörstaFjärde AP-fonderna (). Detta bidrog sammantaget till att fondkapitalet minskade från till . har Första AP-fondens avvecklingsfond överfört totalt till FörstaFjärde AP-fonderna. , Särskilda förvaltningen förvaltar onoterade aktier och liknande värdepapper som FörstaFjärde AP-fonderna inte får inneha enligt nuvarande regler. Resultatet 2005 blev (föregående år). Genom fortsatta utförsäljningar av portföljbolag kunde överföras till FörstaFjärde AP- fonderna (). har Särskilda förvaltningen överfört totalt till dessa fyra fonder. Regeringens utvärdering av AP-fondernas I detta avsnitt presenteras regeringens utvärdering av AP-fondernas verksamhet som omfattar bedömningar av fondernas strategiska beslut respektive förvaltningsresultat . För FörstaFjärde AP-fondernas del dominerades av en snabb anpassning av fondernas portföljer till nya placeringsregler. Eftersom det har visat sig vara praktiskt svårt att åstadkomma rättvisande jämförelser av fondernas operativa förvaltning, avser utvärderingen av dessa fonder perioden . När det gäller Sjätte och Sjunde AP-fonderna avser utvärderingen eller längre. Sjätte onoterade portfölj måste av praktiska skäl utvärderas med utgångspunkt i den första investering som ännu inte realiserats, dvs. med början 1997. Utvärderingen av AP-fondernas förvaltning innehåller dels en bedömning av fondernas mål och andra beslut av strategisk vikt som tagits av respektive fondstyrelse, dels en bedömning av fondernas avkastning i förhållande till uppställda mål. AP-fondernas mål kommer till uttryck i styrelsernas beslut om referens- eller normalportföljer, dvs. den långsiktiga placeringsinriktning som ligger till grund för fondernas operativa förvaltning, samt i styrelsernas beslut om operativa mål i förhållande till dessa normalportföljer. Andra beslut av strategisk betydelse inkluderar fondernas val av förvaltningsstruktur, dvs. fördelningen mellan intern och extern förvaltning, respektive aktiv och passiv förvaltning. Vid detta utvärderingstillfälle fördelas FörstaFjärde AP-fondernas ackumulerade resultat i en strategisk respektive operativ del. Det strategiska resultatet, beräknat på detta sätt, kommer att vara ojämförligt mycket större än det operativa resultatet. Varje strategiskt beslut om investeringar i tillgångar som har gett en positiv avkastning tillgodoräknas det strategiska resultatet, medan det operativa resultatet utgår från marknadernas genomsnittliga avkastning och kan därför avvika i både positiv och negativ riktning. Till grund för regeringens utvärdering ligger ett underlag från , som utfört uppdraget med stöd av (bilaga 8). Wassum har efter upphandling fått detta uppdrag , med möjlighet till förlängning. Wassum har bidragit med underlag beträffande fondernas operativa förvaltning. har uppdraget utvidgats till att omfatta även styrelsernas strategiska beslut, enligt ovan. Utvärderingen av styrelsernas strategiska beslut baseras på styrelsedokumentation, intervjuer med styrelseledamöter och företrädare för fondernas operativa ledning samt på fondernas totala avkastning i ett långsiktigt perspektiv. Vid utvärderingen av fondernas operativa förvaltning exkluderas däremot fastigheter och onoterade aktier som inte kan marknadsvärderas fortlöpande eller omsättas på en marknad till följd av taktiska marknadsbedömningar på det sätt som normalt sker i samband med förvaltning av likvida finansiella instrument. Utvärderingen baseras på avkastningssiffror som har beräknats av Skr. 2005/06:210 Wassum på grundval av portföljdata från AP-fonderna. vissa fall avvika något från den avkastning som redovisats i fondernas årsredovisningar. Avkastningen är även beräknad före förvaltnings- kostnader, vilket har sin grund i behovet av jämförbarhet mellan fonderna. är inriktad mot förvaltning av onoterade aktier. Denna förvaltning utvärderas med beaktande av branschens riktlinjer (se faktaruta efter avsnitt 5.3). Sjunde AP-fondens förvaltning utvärderas på grundval av fondkurser (net asset value) eller motsvarande, vilka inkluderar samtliga tillgångsslag. Sjätte och Sjunde AP-fondernas avkastning är i vissa fall beräknad efter kostnader. Styrning och utvärdering av AP-fonderna Regeringens bedömning: Regeringens policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna, som ligger till grund för utvärderingen, utgör grund för en fortsatt och breddad dialog med Eftersom AP-fondernas styrelser har det fulla och odelade ansvaret för verksamheten är det av avgörande betydelse att styrelserna identifierar och upprätthåller en tydlig fördelning av roller och ansvar mellan styrelsen och den operativa ledningen i respektive Regeringen kan bli tydligare genom att bättre följa upp utnämningar av ledamöter i AP-fondernas styrelser, bl.a. genom en relevant introduktion från huvudmannens sida. fondernas verksamhet kan förbättras genom att i första hand inriktas mot fondernas långsiktiga resultat, avseende såväl styrelsernas strategiska beslut som fondernas operativa förvaltning. Regeringens skrivelse : Den preliminära bedömning som regeringen framfört i tidigare års utvärderingar, att FörstaFjärde AP- fondernas förvaltningsaktivitet inte stått i proportion till verksamhetens kostnader, bekräftades av KPMG:s utvärdering. skrivelsen en dialog med styrelserna om vilka åtgärder som kan genomföras med syfte att förbättra fondernas kostnadseffektivitet. Åtgärder som förutsätter förändringar av AP-fondernas regelverk övervägs i samråd med partierna bakom pensionsöverenskommelsen. Förslaget som KPMG framförde i sin utvärdering att minska antalet AP- fonder genom sammanslagningar saknar dock aktualitet. För att ytterligare bidra till styrningen av AP-fonderna avsåg regeringen för sin del att, inom ramen för gällande regelverk, utforma en policy som tydliggör grunderna för regeringens årliga utvärdering. Mot bakgrund av de kraftigt ökade administrationskostnaderna för ålderspensionssystemet hade inlett en intern översyn av samtliga kostnader som belastar pensionssystemet och därmed pensionerna, vilket inkluderar kostnaderna för buffertfondernas Vid behov skulle ytterligare åtgärder föreslås för att förbättra Skälen för regeringens bedömning: I skrivelsen aviserade regeringen sin avsikt att, inom ramen för gällande regelverk, utforma en policy som tydliggör grunderna för regeringens årliga utvärdering (skr. 2005/06:210 2004/05:130 s. 67). En sådan policy för styrning och utvärdering av AP- fonderna återfinns i bilaga 1. Målsättningen är att denna skall förbättra styrningens effektivitet genom att bidra till ökad tydlighet och främja konsistens över tiden. En policy har även fördelen att vara oavbrutet aktuell, till skillnad från de årliga utvärderingarna som riskerar att förlora aktualitet kort efter offentliggörandet. AP-fondernas styrelser bär det fulla och odelade ansvaret för fondernas förvaltning (prop. 1999/2000:46 s. 122 ff). Regeringens utvärdering motiveras av behovet att balansera styrelsernas långtgående frihet att själva utforma mål och riktlinjer för verksamheten och att själva besluta om finansiering av fondernas förvaltningskostnader. AP-fondernas uppdrag följer av lag och förarbeten. Lagens krav på låg risk i fondernas placeringar bör, tillsammans med andra krav, tillgodoses på ett sätt som går att förstå för en bred allmänhet. Därutöver omfattas AP-fonderna naturligen av de krav och önskemål som i allmänhet ställs på institutionella investerare, exempelvis när det gäller bolagsstyrning i fondernas portföljbolag och hänsynstagande till miljö och etik. Styrelsernas primära ansvar avser det förvaltade kapitalet. Fördelningen av roller och ansvar mellan styrelse och verkställande ledning skall vara tydlig och ansluta till god praxis på området. Regeringen skall i sin utnämningspolitik tillse att styrelserna är kvalificerade för sin uppgift och allsidigt sammansatta. Nya ledamöter skall introduceras av huvudmannen, utöver den introduktion som sker genom fondernas försorg. Härutöver skall kommunikationen mellan huvudmannen och styrelsens ledamöter ha en adekvat omfattning, exempelvis genom styrelseseminarier eller liknande arrangemang. Styrelsernas frihet att själva besluta om finansieringmotiverar att fondernas medelsanvändning är en naturlig del av regeringens granskning. Fondernas förvaltningskostnader skall hållas under fortsatt uppsikt. Vid behov kommer ytterligare åtgärder för att förbättra AP- fondernas kostnadseffektivitet att föreslås. AP-fondernas mål har uttryckts i allmänna termer, vilket erbjuder särskilda utmaningar. Risken att regeringens utvärdering skall baseras på skiftande utgångspunkter, och av denna anledning brista i konsistens över tiden, är ett av motiven för en tydlig policy i dessa frågor. Det är lämpligt att fondernas resultat i första hand bedöms i ett långsiktigt perspektiv. Detta minskar uppmärksamheten på fondernas kortsiktiga utveckling och kan förväntas bidra till ökad självständighet i förvaltningsfrågor. Det är även önskvärt att styrelsernas strategiska beslut uppmärksammas och utvärderas i tillräcklig omfattning, eftersom dessa beslut erfarenhetsmässigt har stor betydelse för fondernas långsiktiga avkastning. Styrelsernas strategiska beslut har avgörande betydelse för den långsiktiga avkastning som därefter realiseras, vilket inte minst framgår av årets utvärdering. 5.2Utvärdering av FörstaFjärde AP-fondernas förvaltning Regeringens bedömning: FörstaFjärde AP-fondernas långsiktiga resultat är nu positivt, även efter beaktande av inflationen och jämfört med Inkomstindex som är styrande för uppräkningen av inkomstpensionssystemets övriga tillgångar respektive skulder. Till fondernas långsiktiga resultat bidrar i allt väsentligt styrelsernas strategiska beslut. För att närmare bedöma styrelsernas val av förvaltningsstruktur krävs ytterligare underlag. Skrivelsen : FörstaFjärde AP-fondernas styrelser har valt likartade grundläggande förvaltningsmodeller, med tonvikt på s.k. aktiv förvaltning, vilket innebär fortlöpande försök att med viss marginal överträffa marknadernas genomsnittliga avkastning, dvs. Eftersom dessa beslut medför extra kostnader, utöver vad som följer av en passiv indexnära förvaltning, måste fondernas operativa resultat utvärderas med utgångspunkt i jämförelseindex. Fondernas ackumulerade avkastning är positiv sedan reformen 2001.