prop · GT0387 · 2006-02-14 00:00:00 — En majoritet av instanserna stödjer kommitténs förslag avseende finansiering av Natura 2000-områden. Kommuner och Landsting har uttryck att möjligheterna till finansiering bör finnas i begränsad omfattning med utrymme för lokala och regionala anpassningar. förslag: förslag överensstämmer i stort med regeringens bedömning. Utredningen anser att de skogliga åtgärderna som omfattas av kommande landsbygdsprogram bör ges en miljöinriktning. förslag om stöd för återplantering efter den svåra storm som drabbade behandlas inte i denna skrivelse utan i budgetpropositionen . Remissinstansernas synpunkter: Av de fyra remissinstanser som berört frågan är tre positiva till förslaget. menar att förslaget medför en olämplig låsning av inriktningen som skulle medföra att kommande landsbygdsprogram utesluter alla incitament till produktiva satsningar i de areella näringarna, vilket anser vara centralt för landsbygdens utveckling. För skogsbrukets del bör satsningarna därför, enligt , koncentreras på åtgärder som stärker företagandet på landsbygden. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens övergripande mål för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Arbetet för att uppnå detta mål bedrivs inom ramen för de nationella miljökvalitetsmålen. Att dessa mål kan uppnås är av intresse för samhället som helhet och har hög prioritet i regeringens arbete. Regeringen anser att miljöåtgärder inom landsbygdsprogrammet skall bidra till att de nationella miljökvalitetsmål, med relevanta delmål, som rör de areella näringarna kan uppnås. Halvtidsutvärderingen av miljö- och landsbygdsprogrammet 2000- 2006 visar att programmets omfattande miljöåtgärder på ett påtagligt sätt bidragit till uppfyllelsen av miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap och Ingen övergödning. Åtgärderna har även, enligt halvtidsutvärderingen, bidragit till uppfyllelsen av andra relevanta För att det öppna och varierade odlingslandskapet med dess mångfald av värden skall kunna bevaras och utvecklas, och miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap skall kunna nås, måste jordbrukarna fortsatt ha en roll som naturvårdsentreprenörer och producenter av kollektiva nyttigheter, vilket ytterligare bör utvecklas och stödjas. Det är viktigt att arbetet med att bevara och utveckla odlingslandskapet och dess värden tar sin utgångspunkt i landskapet som helhet. Enligt den nya landsbygdsförordningen bör även andra markförvaltare, om det är motiverat för att uppnå miljökvalitetsmålen, kunna beviljas ersättning. Rennäringen är ett sådant exempel som genom sin verksamhet och kulturella grund bidrar till att bibehålla fjällandskapets särpräglade natur- och kulturvärden och därmed till att uppnå miljökvalitetsmålet Regeringens arbete i syfte att uppnå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap avspeglas i de omfattande miljösatsningarna inom miljöprogrammet för jordbruket 1995-1999 och miljö- och landsbygdsprogrammet 2000-2006. Dessa stora investeringar är ett uttryck för regeringens långsiktiga ambition att upprätthålla odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden. anser regeringen att de goda erfarenheter som finns i nuvarande miljö- och landsbygdsprogram skall tas tillvara. Vidare anser Regeringen att det är viktigt att åstadkomma en kontinuitet i de åtgärder och ersättningssystem som på ett effektivt sätt bidrar till att miljökvalitetsmålen uppnås. För att bidra till att miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap uppnås i hela landet krävs dessutom att jordbruket i områden med svaga produktionsförutsättningar beroende på klimat eller andra naturgivna förutsättningar särskilt kompenseras. De unika värden som det öppna och varierade odlingslandskapet representerar är inte enbart ett viktigt samhällsintresse från ett natur- och kulturmiljöperspektiv. Odlingslandskapet utgör också en betydelsefull resurs i utvecklingen av företag inom såväl besöksnäring med koppling till jakt, fiske och övrigt friluftsliv som inom friskvård, rehabilitering och många andra områden. Dessa verksamheter har en positiv effekt som berör betydligt fler än enbart de landsbygdsboende. Landskapet är också av avgörande betydelse för landsbygdens attraktionskraft som boendemiljö, och därmed för livskvaliteten för landsbygdens befolkning. De åtgärder som regeringen föreslår för att bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap kommer därmed också att förstärka och komplettera insatser inom de övriga insatsområdena och därmed bidra till samtliga aspekter av en hållbar utveckling på landsbygden. Miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Giftfri miljö och Myllrande våtmarker berör de areella näringarna, men även andra samhällssektorer. Framförallt när det gäller målet Ingen övergödning är måluppfyllelsen också beroende av att åtgärder genomförs i andra länder. För att nå dessa miljökvalitetsmål används i större utsträckning åtgärder utanför miljö- och landsbygdsprogrammet än vad som är fallet när det gäller miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Halvtidsutvärderingen av programmet visar dock att de åtgärder som genomförts för att framförallt miljökvalitetsmålet Ingen övergödning skall kunna uppnås har varit framgångsrika och insatser bl.a. inom landsbygdsprogrammet kommer Skr. 2005/06:87 även fortsättningsvis att vara viktiga verktyg i detta arbete. Åtgärder inom detta insatsområde kommer även att bidra till miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv där betydelsen av en helhetssyn på landskapet betonas. Regeringen avser att redogöra för nya mål för den ekologiska produktionen som skall gälla . Det kommer att krävas insatser i form av stöd och ersättningar för att målen skall kunna uppnås. Sådana åtgärder skall genomföras inom landsbygdsprogrammet och därigenom också bidra till flera av miljökvalitetsmålen. I propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (Prop. 2004/05:150) konstaterar regeringen att miljökvalitetsmålet Levande skogar kommer att bli svårt att nå inom en generation och att intensifierade åtgärder behövs. Vikten av insatser för att öka kunskapen om och hänsynen till skogens kulturmiljövärden betonas. Skogen har även betydelse för att uppnå andra miljökvalitetsmål. I likhet med odlingslandskapet hyser skogen många värden utöver de biologiska. Från samhällets sida är inte minst skogens betydelse för rekreation och friluftsliv av stor betydelse. Regeringen konstaterar i skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (Skr. 2001/02:173) att friluftsliv har stor betydelse för folkhälsan, bidrar till livskvalitet och ger en social dimension till naturvården. Regeringen anser därför att en utveckling av skogens biologiska värden i många fall kan och bör gå hand i hand med en utveckling av skogens kulturmiljövärden och sociala dimension. Mot bakgrund av svårigheterna att uppnå vissa delmål i miljökvalitetsmålet Levande skogar anser regeringen att vissa ersättningar för åtgärder inom miljöområdet på skogsmark fortsatt bör omfattas av det kommande landsbygdsprogrammet. Produktionsåtgärder, t.ex. plantering på skogsmark, röjning och gallring, skall inte kunna ersättas och de åtgärder som ersätts måste gå utöver gällande nationell miljölagstiftning. Åtgärderna bör vara selektiva och omfatta aktiva hävdinsatser för att förstärka den biologiska mångfalden och skydd av skogens kulturmiljöer. Åtgärderna bör inte omfatta sådana åtgärder som finansieras nationellt utan istället komplettera de nationella åtgärder som även i fortsättningen kommer att utgöra den absoluta merparten av miljöåtgärder på skogsmark. Inom de miljöersättningar i det nuvarande miljö- och landsbygdsprogrammet som syftar till att bevara odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturhistoriska värden gäller samma ersättningsvillkor för jordbruksmark oavsett om marken ingår i nätverket 2000 eller inte. Behovet av särskilda bevarandeåtgärder har bedömts utifrån markernas natur- och kulturmiljövärden. Det är av stor vikt att höga natur- och kulturmiljövärden, bl.a. inom Natura 2000- områden, särskilt beaktas när miljöåtgärder genomförs i odlingslandskapet. Även vid genomförandet av åtgärder inom de övriga insatsområdena bör natur- och kulturmiljövärden kunna beaktas i syfte att uppnå synergieffekter mellan åtgärder inom de olika insatsområdena. Regeringen delar dock och flera remissinstansers bedömning att de satsningar inom Natura 2000 som finansieras med nationella medel inte bör prioriteras i det kommande Åtgärdsprogram för genomförandet av ramdirektivet för vatten skall Skr. 2005/06:87 utarbetas till 2009. Först då blir det möjligt att bedöma behovet av ersättningar inom ramen för landsbygdsprogrammet i syfte att bidra till att direktivet kan uppfyllas. Denna bedömning kommer då, tillsammans med övrigt uppföljnings- och utvärderingsarbete, att ligga till grund för eventuella programändringar. Oberoende av detta är det dock viktigt att så långt som möjligt prioritera åtgärder inom insatsområdet som bedöms ge synergieffekter och vara kostnadseffektiva när det gäller att uppnå målen enligt ramdirektivet. Jordbruket har, genom läckaget av växtnäringsämnen och växtskyddsmedel till vatten, en mycket viktig roll för möjligheter att uppfylla ramdirektivet. Nuvarande miljö- och landsbygdsprogram omfattar redan åtgärder som bidrar till att nå målen i ramdirektivet. 6.4Inriktningen av åtgärder för främjande av livskvalitet på landsbygden och diversifiering av landsbygdens ekonomi Regeringens bedömning: Målet för åtgärderna inom insatsområdet för främjande av livskvalitet på landsbygden och diversifiering av landsbygdens ekonomi bör vara att främja företagande, tillväxt och innovationer på landsbygden. Åtgärderna syftar till att förstärka företagens konkurrenskraft och främja en diversifiering av landsbygdens näringsliv och därigenom bidra till inkomstbringande sysselsättning och ett hållbart nyttjande av landsbygdens naturresurser. Lokalt entreprenörskap, företagande, miljöintegrerade produktionsmetoder och utvecklingsarbete skall stimuleras. Åtgärderna bör tillämpas utifrån en helhetssyn på landsbygdens utveckling, där landsbygdsprogrammets åtgärder samverkar med andra insatser från samhällets sida för att stärka landsbygdens attraktionskraft och dess hållbara utveckling. En anpassning måste ske till de stora skillnaderna i förutsättningar som råder mellan olika delar av landet. På regional och lokal nivå bör behoven av åtgärder utifrån en helhetssyn på landsbygdens utveckling återspeglas i de regionala och kommunala utvecklingsprogrammen. förslag: förslag stämmer i stort överens med regeringens bedömning. bedömer dessutom att sådana åtgärder som väsentligen kan hänföras till insatsområde 3 är viktiga i kommitténs fortsatta arbete med en strategi för långsiktigt hållbar utveckling på landsbygden, och kommittén avser därför återkomma till detta i sitt slutbetänkande. Remissinstansernas synpunkter: Kommitténs förslag inom detta insatsområde stöds av en stor del av instanserna. Just helhetssynen och en riktning mot en bredare målgrupp har ett starkt stöd. Verket för näringslivsutveckling anser att denna del av programmet har tydligast kopplingar till arbetet med de regionala utvecklings- och tillväxt- programmen och tillstyrker kommitténs förslag, särskilt vad gäller betoningen på stimulans av lokalt entreprenörskap och företagande. anser att åtgärder inom detta insatsområde bör baseras på en kombination av åtgärder för livskvalitet och utveckling av expanderande näringar som stärker landsbygdens arbetsmarknad. framhåller att det öppna kulturlandskapet kan vara en förutsättning för utveckling av näringsliv inom t.ex. friluftsliv, turism, rekreation och hälsa. anser att det är bra med ett breddat landsbygdsprogram men framhåller också att landsbygds- programmet inte kan jämställas med samtliga insatser riktade till gles- och landsbygd. Fler politikområden måste ta hänsyn till de särskilda behov och förhållanden som finns i landsbygdsområdena. framför att utgångspunkten för åtgärderna bör vara miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet. anser att landsbygdsprogrammet skall utformas så att det beaktar den utvecklingsmöjlighet för landsbygden som finns inom turismen. tillstyrker kommitténs förslag men ser en svårighet att dra gränsen mellan det som finansieras inom landsbygdsprogrammet och det som finansieras inom de regionala tillväxtprogrammen. i anser att åtgärderna skall ha en koppling till lantbruksföretagen, medan länsstyrelserna i norra stödjer utredningens förslag om en bredare målgrupp. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att en helhetssyn på landsbygdens näringsliv är nödvändig. och ett diversifierat näringsliv på landsbygden, ger goda förutsättningar för en hållbar landsbygdsutveckling. Åtgärderna inom insatsområde tre kommer därför att fokusera på att främja goda utvecklingsmöjligheter för företag, näringsliv och entreprenörskap på landsbygden. Genom sådana åtgärder förbättras förutsättningarna för landsbygden att anpassa näringsliv till de nya förutsättningar och möjligheter som följer av den genomförda jordbruksreformen, den tekniska utvecklingen och globaliseringen. För att kunna bidra till regionernas utveckling måste gles- och landsbygderna stärkas och synliggöras både utifrån ett företagande- och ett tillväxtperspektiv och som en plats för ett attraktivt boende. Många av de nya landsbygdsinvånarna väljer sitt boende ur ett livskvalitetsperspektiv. Valet av boendemiljö är ofta beroende av att det finns tillgång till kommersiell och offentlig service, goda natur-, kultur- och fritids- förutsättningar, en attraktiv social miljö och väl fungerande infrastruktur. Även om många av dessa frågor inte kan hanteras inom ramen för landsbygdsprogrammet bedömer regeringen att den strategiska inriktningen av åtgärderna inom insatsområde tre, liksom inom övriga insatsområden, sammantaget kommer att bidra till att öka landsbygdens attraktionskraft i enlighet med landsbygdskommitténs förslag. Historiskt har de areella näringarna dominerat företagandet på landsbygden, och stått för merparten av arbetstillfällena på landsbygden. Även kommer de areella näringarna att vara viktiga för landsbygdens ekonomiska, sociala och miljömässiga utveckling. För en långsiktigt hållbar utveckling av landsbygden krävs dock ett diversifierat näringsliv där utveckling av nya företag och företagsidéer går hand i hand med Skr. 2005/06:87 utveckling av de traditionella näringsgrenarna. 6.5Metod för lokal utveckling (Leader) och lokal medverkan Regeringens bedömning: Det bör finnas goda möjligheter för privata, ideella och offentliga aktörer på lokal nivå att påverka och ta ansvar för mål, prioriteringar och genomförande av det nya landsbygdsprogrammet. Värdefulla erfarenheter av den metod för lokal förankring och inflytande som utvecklats inom ramen för Leader skall tas till vara och metoden bör bli tillämpbar i hela landet. Även andra former för lokal samverkan bör främjas. Det är viktigt att alla delar av näringslivet samt kommunerna medverkar aktivt i partnerskapen. En annan förutsättning för att metoden skall fungera är en bred och aktiv medverkan från lokala, ideella organisationer, som representerar olika intressen och befolkningsgrupper. Metoden har främst tillämpats för sådana insatser som ingår i insatsområde tre. Leadermetoden eller andra liknande metoder för lokal förankring och inflytande bör kunna tillämpas även inom insatsområdena ett och två. Enkelhet i det administrativa genomförandet skall eftersträvas. förslag: förslag stämmer i stort överens med regeringens bedömning. Kommittén framhåller att Leadermetodiken bör kunna fungera som en väg in i den sociala gemenskapen för nya invånare på landsbygden. Remissinstansernas synpunkter: Det finns ett brett stöd i remissvaren för att Leadermetodiken skall genomsyra planering och genomförande av det kommande landsbygdsprogrammet. Flera länsstyrelser är dock tveksamma till metoden inom det första och andra insatsområdet och vill därmed se den begränsad till insatsområde tre. En motivering för detta är att metoden är administrativt arbetskrävande. Även har svårt att se metoden tillämpbar inom det andra insatsområdet, miljöåtgärderna. däremot, anser att det är av största vikt att åtgärder inom insatsområde två får en mer konkret tillämpning av Leader och stödjer att metodiken skall genomsyra samtliga tre områden. framhåller att miljöinsatserna ska kunna samordnas med insatser för den lokala utvecklingen i övrigt. Länsstyrelserna i både och är positiva till förslaget men påtalar behovet av effektivisering i hanteringen. anser det angeläget att hantera medel till landsbygden under ett övergripande program och inte bygga upp strukturer för ytterligare partnerskap utan nyttja de samordningsmöjligheter befintligt partnerskap erbjuder. I flera remissvar betonas näringslivets, inklusive jord- och skogsbrukets, medverkan i de lokala partnerskapen. Den ideella, privata och kommunala medverkan i finansieringen av insatserna lyfts också fram av bl.a. . Ett fåtal remissinstanser har uttalat sig om förslaget om att tillämpa Leader i hela landet. De som har uttalat sig stödjer kommitténs förslag. viktig utgångspunkt för Skr. planering och genomförande av det nya landsbygdsprogrammet skall vara de lokala förutsättningarna och åtgärdsbehoven. den metod för lokal förankring och inflytande genom ett aktivt samarbete mellan offentliga, ideella och privata aktörer som utvecklats under tidigare programperioder inom ramen för Leader och liknande arbetssätt bör nu kunna utnyttjas i hela landet. har Leader+ och dess föregångare bedrivits som en av EU initierad försöksverksamhet med landsbygdskommitténs bedömning att metoden i fortsättningen bör vara tillämpbar i hela landet. vara att det finns intresse och förutsättningar för att tillämpa metoden lokalt och för att utveckla ett aktivt samarbete mellan privata och I kriterierna för den s.k. Leader-dimensionen ingår bl.a. att lokala utvecklingsstrategier skall utarbetas för väl definierade lokala partnerskap bildas med deltagare från såväl den offentliga som den privata sektorn med beslutanderätt att utarbeta och genomföra lokala utvecklingsstrategier, en sektorsövergripande strategi som bygger på samverkan mellan aktörer och åtgärder från olika sektorer i den lokala ekonomin utformas och genomförs, innovativa arbetsformer tillämpas. Det är en viktig uppgift för de berörda myndigheterna, näringslivet och de ideella organisationerna att medverka till att metoden kan tillämpas på ett effektivt sätt. Erfarenheterna från tillämpningen av Leadermetoden har bl.a. varit att medverkan från delar av det lokala näringslivet ibland varit begränsat, bl.a. från jord- och skogsbruket. I flera av remissvaren framhålls betydelsen av att kommunerna i de berörda landsbygdsområdena aktivt deltar i de lokala partnerskapen och i finansieringen av verksamheten. Enligt regeringens bedömning är ett aktivt deltagande från näringslivet och från den lokala offentliga sektorn, liksom från den ideella sektorn, en förutsättning för att tillämpningen av Leadermetoden eller liknande arbetssätt skall bli effektiv och pekar på att Leadermetoden kan underlätta för nya invånare på landsbygden att komma in i den sociala gemenskapen. Även regeringen fäster stor vikt vid att organisationer som representerar olika grupper och intressen på landsbygden är representerade i de lokala har Leader främst omfattat strategier och åtgärder som i det nya programmet kommer att ingå i det tredje insatsområdet. remissinstanserna ser, liksom landsbygdskommittén, fördelar i att vidga metodens tillämpningsområde till att även omfatta de andra delarna av I andra remissvar varnas för att vidga för snabbt eftersom metoden är relativt resurskrävande och erfarenheterna är begränsade, eftersom Leader eller liknande arbetssätt endast tillämpats i Regeringen bedömer att det huvudsakliga tillämpningsområdet är för planering och genomförande av åtgärder inom det tredje insatsområdet. Leadermetoden eller andra Skr. 2005/06:87 former för ökat lokalt inflytande vid planering och tillämpning av programmet bör dock inte uteslutas för åtgärder med främsta syfte att förbättra jordbrukets konkurrensförmåga eller miljön. Frågan om räckvidd och metod måste avgöras från fall till fall i det kommande programarbetet. En viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet är att de lokalt planerade och genomförda åtgärderna bidrar till uthållig sysselsättning, ett hållbart nyttjande av naturresurser och ekonomiskt bärkraftig verksamhet. Innovationer för att utveckla landsbygdens näringsliv bör tillmätas stor vikt. En annan viktig utgångspunkt är att de administrativa lösningar som väljs blir kostnadseffektiva och säkerställer att offentliga medel hanteras på ett säkert sätt. Regeringens bedömning: Regeringen anser att det kommande landsbygdsprogrammet bör utgå från en helhetssyn på landsbygden. Det är därmed viktigt att de tre dimensionerna av hållbar utveckling samverkar på ett effektivt sätt. Genom den nya landsbygdsförordningen föreslås en bredare inriktning av det kommande landsbygdsprogrammet. Regeringen anser att miljöåtgärderna även fortsättningsvis bör väga budgetmässigt tungt i programmet och därmed bidra till att uppfylla relevanta miljökvalitetsmål.. förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning när det gäller tyngdpunkten i programmet. inte kommenterat förhållandet mellan övriga två prioriteringsområden. Remissinstansernas synpunkter: Det råder något delade meningar bland instanserna om tyngdpunkten i kommande program skall ligga på insatsområde 2, Förbättring av miljön och landskapet eller på insatsområde 3, Livskvalitet på landsbygden och diversifiering av En majoritet av instanserna stödjer dock kommitténs förslag, däribland alla länsstyrelser, , förslag om en tyngdpunkt på insatsområde 2, men anser att landsbygdsprogrammet skall ges en balans mellan bevarandeåtgärder och utvecklingsåtgärder (såsom inom insatsområde 1 och 3) som på både kort och lång sikt ger optimal nytta för landsbygdens näringar. remissinstanser vill istället prioritera insatsområde Livskvalitet på landsbygden och diversifiering av landsbygdens ekonomi. återfinns ett flertal regionförbund, Verket för näringslivsutveckling, Som motiv framförs att detta område har en särskild betydelse för den regionala utvecklingen och ger förutsättningar för en tydligare samordning med den regionala utvecklingspolitiken. Skälen för regeringens bedömning: Nuvarande landsbygdsprogram finansieras dels med EU-medel ur , dels med nästkommande landsbygdsprogram är inte fastställda . Ett beslut Skr. 2005/06:87 om EU:s s.k. långtidsbudget (finansiella perspektivet) och den budgetkategori ur vilken landsbygdsåtgärderna skall finansieras, fattades av . Dock är den slutliga nationella tilldelningen från EU ännu inte fastlagd. Omfattningen av den nationella medfinansieringen är bl.a. avhängig tilldelningen av EU-medel till det svenska programmet. Regeringen avser att återkomma till de finansiella frågorna. Oavsett tilldelningen från EU har regeringen för avsikt att bedriva en fortsatt ambitiös landsbygdspolitik. Den nya landsbygds- förordningen anger regler för den finansiella balansen mellan de fyra prioriteringsområdena avseende EU-finansieringen, vilket beskrivits i avsnitt 5.2.4. Dock har medlemsländerna fortfarande en stor nationell frihet vad gäller fördelningen av nationella resurser mellan insatsområdena. Mot bakgrund av den betydelse som programmets miljöåtgärder har för de miljökvalitetsmål som rör de naturresurser som jord- och skogsbruket förvaltar bör miljöåtgärderna även dominera budgetmässigt i det kommande programmet. Regeringens bedömning: Landsbygdsprogrammet bör genomföras och administreras samlat så att samordningsmöjligheter mellan olika åtgärder kan tillvaratas. Programmet bör utformas så att det kan genomföras med stor hänsyn till de varierande förutsättningar som råder i olika landsbygdsområden och regioner i landet.