prop · GT031d25 · 2006-01-01 00:00:00 — Inom ramen för den nationella samlingen ingår att lämna förslag på åtgärder och metoder för att sprida information om och få acceptans för olika trafiksäkerhetsåtgärder hos medborgarna. De områden som prioriteras är hastighet och skyddsutrustning, trafiknykterhet samt barn och ungdomar. ett systematiskt samarbete för säkrare vägtrafik är ett arbetssätt som tog initiativ till 2002 och som fortsatt . Syftet är att aktörer som arbetar med trafiksäkerhetsfrågor skall samverka och fördela ansvaret för att komma till rätta med identifierade problem. De djupstudier av dödsolyckor som genomför är viktiga utgångspunkter för arbetet. Automatisk trafiksäkerhetskontroll (ATK) är ett samarbete mellan och med syfte att sänka hastigheten på särskilt olycksdrabbade vägar. har utbyggnaden av ATK fortsatt och fanns det 394 kameraskåp som täcker väg. () har genomfört en jämställdhetsanalys inom politikområdet Transportpolitik och 2005. Regeringen har för avsikt att återkomma till i en kommande transportpolitisk proposition med överväganden kring det transportpolitiska delmålet Ett jämställt transportsystem. Regeringen avser därefter att se över och eventuellt justera de etappmål och återrapporteringskrav i reglerings brev som berör jämställdheten. I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1) slog regeringen fast att 11-punkt- sprogrammet för ökad trafiksäkerhet är en viktig utgångspunkt för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet. En viktig del av programmet är att alla parter som kan påverka trafiksäkerheten tar sin del av ansvaret för en ökad trafiksäkerhet. Polisens trafikövervakning har prioriterats enligt den nationella trafikövervakningsstrategin och enligt avsikter som avgetts i och i OLA-arbetet. Kommunerna spelar en viktig roll i trafiksäkerhetsarbetet. De är ansvariga både för kommuninvånarnas hälsa och säkerhet och som väghållare för det kommunala väg- och gatunätet. De allra flesta kommuner har trafiksäkerhetsprogram, som beskriver de lokala problemen och inom vilka problemområden som kommunen koncentrerar sina insatser. () har inriktat sin verksamhet på en rad nationella projekt. För att öka andelen miljöanpassade bilar i den statliga förvaltningen beslutade regeringen i förordningen (2004:1364) om myndigheters inköp och leasing av miljöbilar att motsvarande av alla statliga bilar som köps in skall vara miljöbilar. Som miljöbilar räknas bilar som helt eller delvis kan drivas med biogas, etanol eller elektricitet. I avsnitt 4.4.2 redogörs för de transportpolitiska delmålen. I regleringsbrevet till bryts dessa ned till verksamhetsmål med resultatindikatorer för verksamhetsområdet . Vid bedömning av måluppfyllelsen granskas, förutom själva måluppfyllelsen, även de återrapporteringskrav som angavs i regleringsbrevet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.7 Uppfyllelse av verksamhetsmålen i regleringsbrev Tillgängligheten för medborgare och näringsliv skall successivt förbättras mellan glesbygd och centralorter samt mellan regioner och omvärlden Tillgänglighet inom storstadsområden och mellan tätortsområden skall öka Andelen funktionshindrade som kan utnyttja vägtransportsystemet, inklusive kollektivtrafik, skall öka bör kollektivtrafiken kunna användas av de flesta funktionshindrade Andelen barn som på egen hand kan utnyttja vägtransportsystemet skall öka fortlöpande Andelen gående och resande med cykel och buss sammantaget skall öka fortlöpande, särskilt i tätorter skall genom sina samlade åtgärder förbättra tillståndet på det statliga vägnätet, jämfört Restriktionerna på det statliga vägnätet skall minska Kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder skall genomföras på det statliga vägnätet så att antalet dödade Åtgärder som särskilt syftar till att förbättra barns trafiksäkerhet skall prioriteras samlade åtgärder skall leda till en minskning av utsläppen av koldioxid från vägtransportsektorn, jämfört med om inga åtgärder vidtagits. skall åtgärda vägtrafikbullret för boende som utsätts för ljudnivåer överstigande Antalet bullerstörda boende skall minska såväl längs det statliga vägnätet som utmed kommunernas vägnät där åtgärder skall utföras med hjälp av statliga bidrag Användningen av naturgrus i den statliga väghållningen skall minska fortlöpande anpassat till regionala Antalet stora vattentäkter som påverkas av vägsalt skall minska Transportsystemet skall vara utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. och män skall ha samma möjligheter att påverka vägtransportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt Inom vägtransportsystemet skall makt och inflytande vara jämnt fördelat mellan kvinnor och män Övriga mål och återrapportering skall successivt minska kötiderna för kunskapsprov och körprov så att kötiderna från och med den 31 är högst vid första och andra provtillfället för respektive prov. I övriga fall skall kötiden endast i undantagsfall överstiga À-priserna inom den offentligrättsliga verksamheten skall trendmässigt minska Produktiviteten för drift- och underhållsverksamheten skall öka skall bedriva en egenregiverksamhet med en lönsamhet som är jämförbar med branschen i övrigt Målet är ett tillgängligt transportsystem, där vägtransportsystemet utformas så att med borgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att de insatser som gjorts har lett i riktning mot målet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Målet är att vägtransportsystemets utformning och funktion medger en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att de insatser som gjorts har lett i riktning mot målet, förutom när det gäller restriktioner på det statliga vägnätet. En positiv regional utveckling Målet är en positiv regional utveckling, där vägtransportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. Regeringen bedömer att målet har uppfyllts. Ett antal stora vägprojekt har öppnats för trafik . Vidare visar beräkningar att restiderna med bil har minskat för ett stort antal kvinnor och män till viktiga målpunkter såsom centralorter, regionala centrum och storstäder. Målet är ett jämställt vägtransportsystem, som är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ha samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning, och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. har i enlighet med de återrapporteringskrav som återfinns i regleringsbrevet analyserat skillnaden i kvinnors och mäns utnyttjande av vägtransportsystemet samt andelen kvinnor och män som medverkar i arbetsgrupper eller andra samarbetsforum i myndighetens externa verksamhet. Analyserna visar bl.a. att män i större utsträckning använder bil för att transportera sig till och från arbetet samt i arbetet, medan kvinnor använder bilen mer för inköp samt för att skjutsa barn till skola eller förskola. När det gäller externa möten visar studier att ju mer detaljerad en fråga är i planeringsprocessen, desto färre kvinnor deltar. Målet är en säker trafik, där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skall vara att ingen dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor inom vägtransportsystemet. Vägtransportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. Antalet dödade i vägtrafikolyckor 2004 var 480 (529) personer. Av dessa var 33 (44) barn. Utvecklingen närmar sig etappmålet 2007 om högst 270 dödade, men inte i den takt som krävs för att målet skall uppnås. registrerar samtliga polismyndigheter skador och olyckor inom vägtransportsystemet i ett nytt informationssystem, STRADA. beräknas 4 150 (4 664) personer ha skadats svårt i vägtrafikolyckor. Målet är en god miljö, där vägtransportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador samt en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. Vägtransportsystemets utformning skall bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. De åtgärder genomfört har lett till en minskning av koldioxidutsläppen från vägtrafiken med ca , jämfört med om inga åtgärder vidtagits. De sammantagna utsläppen av koldioxid i vägtransportsektorn var trots ökat trafikarbete oförändrade jämfört med . Orsaken är framför allt inblandningen av etanol i bensinen. Inblandningen närmar sig dock den maximalt tillåtna inblandningen i motorbensin, som är . Utsläppen av kväveoxider, kolväten och cancerframkallande ämnen har minskat . Detta beror på att fordon med bättre miljöegenskaper står för en allt större del av trafikarbetet samt på att bränslenas miljöegenskaper har förbättrats. Miljökvalitetsnormerna för kvävedioxider och partiklar överskrids vid flera vägar. Antalet personer som sammantaget är utsatta för vägtrafikbuller bedöms ha minskat tack vare de bullerskyddande åtgärder som vidtagits längs det statliga vägnätet. rapporterades 19 (20) stora vattentäkter vara påverkade av vägsalt med kloridhalter /l. Mål kopplade till flera verksamhetsområden Förutom de sex delmålen har myndigheten mål som är kopplade till flera verksamhetsområden. Fokus för målen är serviceåtaganden till medborgare, produktivitet och effektivitet i verksamheten. Regeringen bedömer att målen delvis har uppfyllts. har lyckats minska kötiderna för kunskapsprov och körprov så att kötiderna vid utgången av 2004 var högst vid första och andra provtillfället för respektive prov. Efterfrågan på körkortsprov och kunskapsprov har ökat . Antalet körprov och kunskapsprov var 228 500 respektive 294 100. Á-priserna inom den offentligrättsliga verksamheten har till vissa delar minskat och i övrigt legat oförändrad. Målet bedöms därmed som uppfyllt. Produktiviteten för drift- och underhållsverksamheten bedöms inte ha ändrats . Lönsamheten för produktionsverksamheten skall vara jämförbar med branschen i övrigt. En översiktlig jämförelse visar att och har en något sämre lönsamhet än konkurrenterna. Vägtrafiken förväntas öka och kommer även fortsättningsvis ha en dominerande ställning. Ökade inkomster leder till ett ökat bilinnehav och strukturomvandlingen i näringslivet leder till att allt mer högförädlat gods produceras och konsumeras, vilket ökar efterfrågan på lastbilstransporter. Denna utveckling är dock oroande ur miljösynpunkt och ställer stora krav på infrastrukturplanering och ekonomiska styrmedel om målen för miljöpolitiken skall kunna uppnås. Verksamheten har präglats av investeringar i pågående projekt. Flera stora vägprojekt som slutfördes innebar att störande flaskhalsar försvann, som exempelvis E 4 vid och E 20 vid . i öppnades efter många års 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 arbete och bidrog till att förbättra miljö- och trafiksituationen i . Trafikökningen, väganläggningarnas ökade komplexitet liksom vägnätets ökade omfattning leder till ökade behov av underhållsåtgärder. Uppgiften att bevara och säkerställa vägar har hög prioritet framöver. Antalet omkomna i trafiken har minskat signifikant men inte i önskad omfattning för att nå etappmålet om högst 270 dödade . Trenden är dock positiv. På miljösidan innebar 2004 att vägtransportsystemets utsläpp av koldioxid inte ökade. För att nå det uppsatta etappmålet för utsläpp av koldioxid krävs kraftfulla åtgärder, bl.a. energieffektivare fordon och en fortsatt introduktion av förnyelsebara drivmedel. Andra miljöåtgärder har lett till att färre personer blir störda av buller från vägtrafiken. har lämnat revisionsberättelse utan invändning till , dvs. har bedömt att årsredovisningen för i allt väsentligt är rättvisande. Det är angeläget att utveckla ett framtida transportsystem som möter växande behov av snabba, effektiva, säkra och miljövänliga transporter. Ett väl fungerande vägtransportsystem är en viktig förutsättning för att tillgodose kvinnors och mäns behov av att bo och bedriva näringsverksamhet i hela landet samt för att skapa tillgänglighet till service, kultur och fritidsintressen. har stora insatser gjorts för att utveckla och modernisera vägnätet i landet. Uppgiften att sköta det befintliga vägnätet har inte getts samma prioritet. Som en följd av detta har otillfredsställelsen med vägstandarden ökat som det finns stora problem med vägavstängningar . Det är därför viktigt att skilja på åtgärder som i första hand bevarar och säkerställer befintliga vägar och åtgärder som utvecklar och moderniserar vägnätet. Regeringen föreslog i infrastrukturpropositionen (prop. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) höjda medel till drift och underhåll av statliga vägar samt en särskild satsning på tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. Det är väsentligt att vägnätet utvecklas och moderniseras för att klara förändringar i efterfrågan på resor och transporter och för att klara miljö- och säkerhetskrav. Regeringen har fastställt den nationella väghållningsplanen för perioden 20042015 och beslutat om definitiva ekonomiska ramar till länsplanerna för regional transportinfrastruktur. Besluten innebär att investeringar i nationella stamvägar för perioden 20042015 skall vara , vilket godkänt (prop. 2003/04:95, bet. 2003/04:TU10, rskr. 2003/04:266). har i samband med ekonomiska vårproposition beslutat att vissa utbyggnader av det nationella stamvägnätet i skall lånefinansieras. Det är viktigt att har en fortsatt hög ambition inom säkerhets- och miljöområdet. Genom en kombination av modern teknik, riktade åtgärder, lagstiftning och övervakning av regelefterlevnad samt information och påverkan kan vi nå långt när det gäller säkerhet och miljö utan att ge avkall på andra viktiga transportpolitiska mål. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05: FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med budgetproposition . 2Motsvarar 988 719 tkr prisnivå. 3Motsvarar 988 719 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras kostnader för ledning, vägtrafikinspektion, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, internt expertstöd samt intern utveckling. Kostnader för Vägtrafikinspektionen beräknas vara oförändrade jämfört med 2005, dvs. Vidare beräknas tranportpolitiska kostnader finansieras med högst som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster. effektiviseringsprojekt har fortsatt , som bl.a. skall leda till minskade administrationskostnader. Kostnadsminskningen har uppnåtts genom förbättrad samordning av upphandlingar och inköp av t.ex. datorer, lokaler, tjänster och resor. genomfördes en engångsbesparing på till förmån för den verksamhet som finansieras med anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. Regeringens förslag till anslagstilldelning förutsätter att även 2006 kan fortsätta att reducera verkets administrativa kostnader med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 36:1 : Administration . Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 36:1 : Administration Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4.6.236:2 Väghållning och statsbidrag som är av betydande samhällsintresse även då 16 715 699 1 16 964 031 2 17 660 871 3 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetproposition . 2Motsvarar 16 646 287 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 978 930 tkr prisnivå. -sektorsuppgifter, vilket innefattar samlande, stödjande och pådrivande insatser inom trafiksäkerhet och miljö, kollektivtrafik, handikappfrågor, fordon, yrkesmässig trafik, väginformatik, sektors-FoU samt bidrag till ideella organisationer som utför sektorsuppgifter, -myndighetsutövning, vilket innefattar trafikregister, utarbetande och tillämpning av föreskrifter, m.m., -statlig väghållning, vilket innefattar vägplanering, byggande, drift, underhåll och fysiska trafiksäkerhetsåtgärder, gång- och cykelvägar på det statliga vägnätet, ränta och amortering på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor, tidigarelagda väginvesteringar och anläggningstillgångar samt kostnader för ränta och amorteringar av upptagna lån, -bidrag, vilket innefattar de statsbidrag som administrerar till kollektivtrafik inklusive handikappanpassningsbidrag och särskilda bidrag till storstädernas trafiksystem, enskilda vägar, bidrag till gång- och cykelbehov, planskilda passager m.m. för att minska konfliktpunkter mellan skyddade och oskyddade trafikanter, förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar, kompensation för kommunerna för lokal och regional busstrafik samt bidrag till miljöorganisationer. Anslaget får användas för att finansiellt stödja utvecklings- och demonstrationsprojekt som är av principiell eller strategisk betydelse för vägtransportsystemets långsiktigt hållbara utveckling, för informationsverksamhet inom ramen för sektorsansvar samt för åtgärder annan huvudman finns. ingår i samverkansområdet Transporter inom Civilt Totalförsvar. Samverkansområdet redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Det totala anslaget till statlig väghållning och statsbidrag var ca . Av anvisade medel för har av regeringen fördelats på anslags- och delposter enligt tabell 4.13. I tabellen redovisas också det beräknade utfallet per anslagspost och delpost. Även en preliminär beräkning av anslagsposter och delposter för 20062008 har gjorts mot bakgrund av den nu tillgängliga informationen och framgår av tabellen. har beslutat om utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004 2015 (prop. 2003/04:95, bet. 2003/04:TU10, rskr. 2003/04:266). Beslutet innebär att den ekonomiska planeringsramen för investeringar i nationella stamvägar för perioden 20042015 skall vara . har beslutat att den ekonomiska planeringsramen för regional transportinfrastruktur skall vara (varav avser bidrag till investeringar i spårfordon för regional spårtrafik) (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). Regeringen har fastställt den nationella väghållningsplanen för perioden 20042015 och beslutat om definitiva ekonomiska ramar till länsplanerna för regional transportinfrastruktur . Respektive län har därefter fastställt länsplanerna för regional transportinfrastruktur. För investeringar och förbättringsåtgärder på stamvägar är det angeläget att medel kan anvisas för att genomföra den nationella väghållningsplanen. Regeringen bedömer att den föreslagna nivån tillsammans med den låneram beslutat om innebär att viktiga investeringar på det nationella vägnätet kommer att kunna genomföras. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 När det gäller väginvesteringar i regional plan bedömer regeringen att det av statsfinansiella skäl är nödvändigt med en nivå på anslagsposten som är lägre än den nivå som fastställts i planerna. Regeringens bedömning är att vissa byggstarter därmed är möjliga i de regionala planerna , men inte i samma utsträckning som de regionala planerna redovisar. Regeringen har i beslutet om definitiva ekonomiska ramar för länsplanerna pekat ut ett begränsat antal prioriterade investeringar. Åtgärder för ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion är angelägna för att säkerställa och bevara vägnätet. Nivån är dock lägre än vad som beslutades med anledning av propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). Drift och underhåll av vägar bidrar till en hög transportkvalitet och god tillgänglighet. Stormen som drabbade orsakade stora skador på vägnätet. Regeringens bedömning är att medel för drift och underhåll bör vara i närheten av den nivå som anges i infrastrukturpropositionen. Förslag och beräkningar 20062008 Mot bakgrund av de överväganden som redovisats ovan föreslår regeringen att anvisar ett anslag för väghållning och statsbidrag på . beräknas anslaget till respektive . Av tabell 4.11 framgår en preliminär beräkning av olika anslagsposter och delposter för 20062008. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. beräknar regeringen följande fördelning på anslagsposter och delposter. Beräkningarna är i jämförelse med föregående års nivåer. För sektorsuppgiften beräknas delposten öka något till . För myndighetsutövning beräknas en ökad anslagsnivå till . har bland annat haft utökade kostnader för hantering av fordonsskattedebitering. Nivåerna för utfall och anslag 2005 innehåller kostnader för trängselskatter motsvarande ca . Investeringar i nationell plan beräknas till . Det innebär en mindre ökning från föregående år. Investeringar i regional plan beräknas av regeringen till . Det är en nivå som är lägre än den långsiktiga planeringsramen. Bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion beräknas till . Drift och underhåll beräknar regeringen höja till . För räntor och återbetalning av lån för vägar beräknas behovet till . Det fortsatta låga ränteläget medger en lägre nivå än vad som beräknades . Drift och byggande av enskilda vägar föreslås öka till . Det särskilda bidraget till storstädernas trafiksystem beräknas till . Bidrag i regionala planer omfattar statsbidrag till kollektivtrafikanläggningar, bidrag till förbättring av miljö och säkerhet samt bidrag till ökad tillgänglighet till kollektivtrafik. Regeringen bedömer ett behov av medel med utgångspunkt i fastställda länstransportplaner för 20042015 till . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.11 Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag fördelat på anslagsposter och delposter Investeringar i nationell plan Investeringar i regional plan Bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion Investeringar i fysiska trafiksäkerhetsåtgärder Räntor och återbetalning av lån för vägar Bidrag för drift och byggande av enskilda vägar Bidrag i regionala planer Till Verket för innovationssystem Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag för perioden 20062008 har beräknats enligt nedanstående tabell. Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 36:2 Väghållning och statsbidrag Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Lån som tas upp av har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor och vissa specifika vägprojekt. När det gäller anläggningstillgångar skall dessa enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten finansieras med lån eller krediter i . omsättningstillgångar finansieras över verkets räntekonto med därtill kopplad kredit. får ta upp lån i för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt skall använda inbesparade driftmedel från färjetrafiken. beslutade att utbyggnaden av motorvägen mellan och på 6 skulle finansieras med lån i . beslutade att fyra vägobjekt fick tidigareläggas genom att fick ta upp lån i och sedan återbetala dessa när anslagsmedel finns tillgängliga i ordinarie väghållningsplan. De fyra vägobjekten är E18/20 delen ÖrebroArboga, E 4 delen Stora ÅbyVäderstad, E22 SöderåkraHossmo samt E 4 trafikplats . Regeringen undertecknade 2002 ett avtal med den norska regeringen om byggandet av Svinesundsförbindelsen. Förbindelsen är lånefinansierad i både och . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22