prop · GU031d11 · 2006-10-16 00:00:00 — 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2P MotsvararP 11 996 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 12 000 tkr prisnivå. () ska bevaka frågor som rör rättigheter och intressen för personer med funktionshinder. HO ska motverka diskriminering på grund av funktionshinder. Ytterligare en central uppgift är att bevaka efterlevnaden av om delaktighet och jämlikhet för personer med funktionshinder. HO har i uppgift att bevaka diskrimineringsfrågorna och kan föra talan i domstol för enskilda som anser sig utsatta för diskriminering. HO ska därutöver även handlägga anmälningar om diskriminering av funktionshindrade som inte omfattas av diskrimineringslagstiftningarna. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen avser att samordna de olika diskrimineringslagarna till en gemensam lagstiftning samt att slå samman , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning till en myndighet. Detta ligger i linje med vad diskrimineringskommittén föreslår. Regeringen avser återkomma i frågan . Tabell 6.30 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 16:10 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 16:10 . beräknas anslaget till respektive . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser som syftar till att ge äldre personer förutsättningar att leva ett självständigt liv med god livskvalitet. Många av dessa insatser utförs inom ramen för en generell politik som riktar sig till fler målgrupper än äldre varför de ofta finansieras och redovisas inom andra politikområden än äldrepolitiken. De insatser som i detta sammanhang redovisas som äldrepolitik är huvudsakligen sådana som kommunerna ansvarar för inom ramen för äldre- och handikappomsorgen enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL) samt insatser som utförs av myndigheter med ansvar för tillsyn, uppföljning och utvärdering, främst och länsstyrelserna. Staten lämnar ekonomiskt bidrag till kommunernas verksamhet inom ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Inom politikområdet redovisas medel för stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken samt bidrag till vissa pensionärsorganisationer. föreslås statens utgifter inom politikområdet uppgå till . beräknas utgifterna för politikområdet öka med , huvudsakligen till följd av regeringens satsning på vård och omsorg om äldre. Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 9 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom Totalt för politikområde Äldrepolitik 1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målen för äldrepolitiken är att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt, samt ha tillgång till god vård och omsorg. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 1997/98:113, bet. 1997/97: SoU24, rskr. 1997/98:307). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . Servicetjänster för hjälp i vardagslivet har kommunerna genom en ny lag (SFS 2006:492), fått befogenhet att utan föregående individuell behovsprövning tillhandahålla servicetjänster åt personer som fyllt . Lagändringen syftar till att stärka äldre personers inflytande över sin vardag, deras trygghet och oberoende. De tjänster som avses är sådana som förebygger olycksfall, skada eller ohälsa, t.ex. hjälp med att byta en glödlampa eller att få sällskap på en promenad. I många fall förebygger sådana tjänster att en persons fysiska eller psykiska förmåga försämras och de möjliggör för den äldre att t.ex. kunna bo kvar i hemmet längre än vad som annars hade varit möjligt. Lagändringen ändrar inte kommunens ansvar enligt socialtjänstlagen; de som inte klarar att själva laga mat, städa och handla ska fortfarande erbjudas hemtjänst. En nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre antog proposition Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre (prop. 2005/06:115 ). I propositionen föreslås åtgärder för att åstadkomma bättre kvalitet och tillgänglighet inom sex områden som har särskild betydelse för utvecklingen av äldreomsorgen och förverkligandet av målen. Vården och omsorgen om de mest sjuka äldre har avsatt ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) för att kommuner och landsting ska förbättra vården av och omsorgen om de mest sjuka äldre. Medlen ska användas till att förbättra rehabiliteringen och nutritionsarbetet, genomföra fler läkemedelsgenomgångar samt förstärka läkarmedverkan såväl i särskilt boende som i hemsjukvården. I promemorian Huvudmannaskap för hemsjukvård m.m. (S2006/5255/ST) lämnas förslag till hur huvudmannaskapet för bl.a. hemsjukvården kan flyttas över från landsting till kommuner. Promemorian har remissbehandlats. Ökad rättssäkerhet beslut som inte verkställs är kommunerna skyldiga att rapportera till , de kommunala revisorerna och fullmäktige de gynnande beslut enligt socialtjänstlagen som inte verkställts. De kommunala revisorerna har fått vidgade granskningsmöjligheter. Vidare har en sanktionsavgift införts, som ett yttersta påtryckningsmedel för att gynnande beslut enligt socialtjänstlagen skall verkställas inom skälig tid. En särskild utredare har tillkallats med uppgift att leda en delegation som skall följa och analysera behoven och utvecklingen av boendefrågor för äldre. Delegationen skall även lämna förslag på åtgärder för att stimulera tillkomsten av fler bostäder som är anpassade för äldre personers behov och som kan bidra till att öka äldres möjligheter till sociala kontakter och aktiviteter. Genom en ändring i socialtjänstförordningen (2001:937) som gäller fr.o.m. ska makar, sambor, och registrerade partner som båda har behov av särskilt boende, erbjudas plats i samma särskilda boende om de så önskar. Om båda personerna i ett par behöver plats i särskilt boende och vill fortsätta att bo tillsammans är det inte givet att man erbjuds att bo tillsammans. Individbaserad statistik och andra åtgärder för bättre kunskap Genom en förordningsändring finns från möjlighet att även samla in individbaserad statistik inom äldre- och handikappomsorgen i stället för som tidigare endast mängdbaserad statistik. Den individbaserade statistiken kommer bl.a. att ge bättre förutsättningar att följa upp, utvärdera och forska om vården och omsorgen om äldre. har inlett ett arbete som syftar till att utveckla riktlinjer och annan vägledning för god kvalitet i vård och omsorg om äldre kvinnor och män. I detta arbete ingår att identifiera kvalitetsindikatorer för vården och omsorgen, vilket är en förutsättning för att man ska kunna följa upp kvaliteten i verksamheten. har fått i uppdrag att ansvara för att årliga nationella brukarundersökningar genomförs. statistik redovisas regelmässigt efter kön, när sådana uppgifter är tillgängliga och relevanta. I kunskapsproduktion görs alltid analyser som belyser eventuella könsskillnader där det är relevant. Anhörigstöd och frivilliga insatser De statliga stimulansbidragen för stöd till anhöriga som hjälper och vårdar närstående har ökat med till totalt 2006. Merparten av medlen går till kommunerna, som med stöd av bidraget skall utveckla varaktiga stödformer för anhöriga, och göra stödet mer lättillgängligt. Inom ramen för denna satsning har bidragen till pensionärsorganisationer ökat med och till anhörigorganisationer med . har avsatts för att stimulera en fördjupad samverkan mellan kommunerna och frivilliga och ideella krafter, dvs. en femtedel av ovanstående medel. har i uppdrag att erbjuda kommunerna stöd för kvalitetsutveckling i kost- , närings- och måltidsfrågor. För att förmedla kunskap och goda exempel har publicerat kortfattade artiklar riktade till personer som arbetar i vården och omsorgen om äldre. I uppdrag ingår även att utveckla särskilda bedömningskriterier som kan användas vid tillsyn i kost-, närings- och måltidsfrågor. En första delrapport har lämnats, 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 med bl.a. en kartläggning av existerande normering för kost och näring inom vård och omsorg om äldre. Arbetet med att ta fram bedömningskriterier för tillsynen fortsätter och en slutrapport kommer . Som ett led i arbetet med att höja kompetensen i äldreomsorgen tillkallades 2004 en kommitté, Kompetensstegen (dir. 2004:162). Kompetensstegens uppgift har syftat till att utveckla principer och utarbeta strategier för stöd till kommunerna för kvalitetsutveckling inom den kommunala vården och omsorgen om äldre genom kompetensutveckling för personalen. Kompetensstegen har fungerat som forum för dialog och samverkan mellan berörda aktörer i frågor om kvalitet och kompetensutveckling inom området äldres vård och omsorg. har avsatts för åren 20052007. har fördelats till 282 kommuner. Kompetensstegen har haft ansvar för att genom informationsinsatser och dialog med arbetsgivare främja användandet av utbildningsvikariat samt ge råd och stöd till arbetsgivare i planeringen av utbildningsinsatserna. IT-strategi för vård och omsorg Den tidigare regeringen och Kommuner och Landsting etablerade ett samarbete för att arbeta med att effektivisera och förbättra verksamheter med hjälp av IT. Arbetet har utmynnat i en nationell IT-strategi för vård och omsorg. Nya bestämmelser om samverkan införs i hälso- och sjukvårdslagen , se vidare Politikområde Hälso- och sjukvårdspolitik, avsnitt 4.5.1 Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården. Nya bestämmelser om läkarmedverkan införs i hälso- och sjukvårdslagen , se vidare Politikområde Hälso- och sjukvårdspolitik, 4.5.1 Insatser Äldresjukvård. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målen för äldrepolitiken är att äldre skall -kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, -kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, -bemötas med respekt, samt -ha tillgång till god vård och omsorg. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 1997/98:113, bet. 1997/97: SoU24, rskr. 1997/98:307). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . är knappt 1,6 miljoner eller av befolkningen eller äldre. De kommande tio åren beräknas antalet personer öka med 330 000 och 2020 beräknas antalet personer som är överstiga två miljoner. Förändringar i behoven av vård och omsorg om äldre är starkt kopplat till förändringar av antalet personer som är . Antalet personer som är , 489 000 personer, beräknas vara i det närmaste oförändrat även . därefter beräknas antalet snabbt öka till 525 000 personer 2020 och 763 000 personer 2030. har antalet personer som är i särskilt boende minskat med 18 300 vilket motsvarar en minsk- Antalet äldre med hemtjänst har ökat men inte i samma omfattning. Den totala andelen äldre med hemtjänst eller särskilt boende har minskat från 2005. I uppgifterna ingår inte de som enbart hade matdistribution, trygghetslarm eller snöröjning. Antalet beviljade hemtjänsttimmar ökade . Det är betydligt fler kvinnor än män som får del av äldreomsorgens insatser. Av de kvinnor som har hemtjänst är och motsvarande siffra för männen är . av kvinnorna i särskilt boende är . Motsvarande siffra för männen är . fick av de äldre som beviljats hemtjänst hjälpen utförd av en annan utförare än kommunen. Motsvarande siffra 2000 var . Av dem med särskilt boende bodde i ett boende som drevs i enskild regi jämfört 2000. Antalet personer som hade beslut om korttidsvård uppgick till 4 800 kvinnor och 3 800 män. Det är ungefär samma antal som . var 7 800 kvinnor och 4 400 män beviljade dagverksamhet som insats enligt socialtjänstlagen, vilket innebär en sammanlagd minskning . Det saknas en samlad statistik över omfattningen av öppen dagverksamhet. Tabell 7.2 Antal kvinnor och män i ordinärt eller särskilt boende, och ålder, samt i procent av befolkningen Vård och omsorg i ordinärt boende Vård och omsorg i särskilt boende I de 146 kommuner där kommunerna ansvarar för hemsjukvård i ordinärt boende fick drygt 31 400 kvinnor och 16 600 män hemsjukvård 2005. Majoriteten av männen är gifta eller sammanboende livet ut och får ofta hjälp av makan som också ofta är yngre än mannen. Däremot lever majoriteten av kvinnorna ensamma i livet. Det förklarar tillsammans med kvinnors längre medellivslängd varför det är vanligare att kvinnor beviljas hemtjänst eller särskilt boende. Det är vanligare att kvinnan i ett par får hemtjänst än att mannen får det, och det förhållandet består även om hänsyn tas till skillnader i ålder och hälsa. Män har således oftare än kvinnor offentlig omsorg som komplement till sina anhöriginsatser. Skillnaderna mellan olika kommuners kostnader för de äldres vård och omsorg är stora. Till en del beror skillnaderna mellan olika kommuner på skillnader i andelen ensamboende med hjälpbehov. Det finns även skillnader som beror på olika ambitionsnivå och effektivitet. Andelen personer som har hemtjänst varierar mellan mellan olika kommuner. Kommunernas totala kostnader för de äldres vård och omsorg uppgick till . Kostnaderna fördelades med ca eller på särskilt boende, eller på vård och omsorg i ordinärt boende och eller på öppen verksamhet. Kostnaderna har, i fasta priser, legat på ungefär samma nivå den senaste femårsperioden. Kostnaderna för särskilt boende har minskat och kostnaderna för hemtjänst har ökat. Kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre och landstingens kostnader för hälso- och sjukvård för äldre uppgår tillsammans till ca . har landstingens kostnader för hälso- och sjukvård för äldre ökat. rapporterade i Vård och omsorg om äldre, Lägesrapport att möjligheterna att erbjuda den enskilda hjälp och stöd i hemmet har utvecklats mycket långt. Det vanliga är att den enskilda kan välja att fortsätta bo kvar i den ordinarie bostaden. För många som inte vill fortsätta bo kvar i det ordinarie boendet står inga andra alternativ till buds, och de kan då bli tvungna att bo kvar. Kvarboende med vård i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 hemmet från kommunen och innebär ett ansvar för anhöriga. Mycket mer kan göras för att stödja äldre personer i ordinärt boende och anhöriga, framför allt i ett tidigt skede. Särskilda boendeformer förändras och blir färre Boende i särskild boendeform förutsätter beslut enligt socialtjänstlagen (2001:453). I två av tre kommuner har antalet bostäder i särskilt boende minskat . Jämfört med 2001 finns det 18 300 färre platser i särskilt boende. Många äldre och omoderna sjukhem har avvecklats. Skälen för avveckling kan vara att de inte är lämpade för omsorg om personer med demenssjukdom, eller har tillgänglighets- eller arbetsmiljöbrister. Antalet platser där den boende måste dela rum med någon annan än sin maka eller make har minskat. återstår cirka 2 000 sådana platser jämfört med 2 2002. I andra fall beror nedläggningarna på minskade behov i kommunen eller på minskad efterfrågan. I åter andra fall är skälet till nedläggningarna krav på kostnadsminskningar. har tidigare visat hur boendetiderna blivit allt kortare vilket också påverkar behovet av platser. Målgrupperna för särskilda boendeformer är allt oftare personer med demenssjukdom eller svårt sjuka äldre. Andra personer söker eller erbjuds oftast insatser som innebär att de bor kvar hemma. I kartläggningar av hur kommunerna klarar att genomföra sina beslut om särskilt boende kommer det fram att vissa kommuner har kapacitetsbrist. Enligt redovisningen av Bo- verkets bostadsmarknadsenkät bedömer av kommunerna att de kommer att ha brist på särskilda boendeformer även med hänsyn tagen till pågående eller beslutad utbyggnad de två närmaste åren. Bostäder som upplåts till personer över en viss ålder kallas seniorbostäder. Seniorbostäder finns både som hyresrätter och bostadsrätter. Ofta ingår någon form av gemensam service som då bekostas via hyran. Vissa av de avvecklade servicehusen omvandlas genom ombyggnad till äldrebostäder eller seniorbostäder. Antalet seniorbostäder som kommit till genom nybyggnad eller ombyggnad har ökat kraftigt . redovisade i rapporten års bostadsenkät att 147 kommuner har projekt 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 på gång med seniorbostäder. skapades genom nybyggnad 2 364 lägenheter och genom ombyggnad 3 048 lägenheter. I 6 av 10 projekt är byggherren ett allmännyttigt bostadsföretag. Kommuner och Landsting har i en undersökning beräknat antalet seniorbostäder till närmare 19 500, vilket innebär en ökning med närmare 7 500 bostäder. förväntas, enligt kommunernas egna uppgifter, över 7 000 seniorbostäder bli byggda. Över 4 000 av dessa tillkommer genom nyproduktion. Antalet bostadsanpassningar har fortsatt att öka. beviljades 64 700 bidrag och beviljades 57 800 bidrag. Avgifter för hemtjänst och mat Kommunernas avgifter har blivit mer lika varandra sedan nya bestämmelser infördes . Bestämmelserna innehåller bl.a. ett avgiftstak som 2005 var . Innan avgift kan tas ut måste den enskilde kunna betala sina boendekostnader, andra levnadsomkostnader och eventuella merkostnader för mat. Detta medför att mellan av de äldre inte betalar någon avgift för hemtjänst. Avgifterna täcker av kostnaderna för kommunernas vård och omsorg om äldre. Samtliga kommuner har lagt avgiften för matlåda i ordinärt boende och mat i särskilt boende utanför hemtjänstavgiften. För personer som har låga inkomster och saknar förmögenhet kan det vara ett problem i de fall kommunen väljer att inte minska matavgiften för dem med låga inkomster. jämkade av kommunerna matavgiften i ordinärt boende och matavgiften i särskilt boende för personer med låga inkomster. Uppbyggnaden av stödet till anhöriga har i en rapport redovisat sin bedömning av utvecklingsläget . Fler kommuner än tidigare uppger att de arbetar med att utveckla anhörigstöd. Det finns enligt ett stort utbud av olika stödinsatser. Många kommuner har genomfört personalutbildning om bemötande av anhöriga. I rapporten redovisas också brister. Kommuner och landsting brister i samverkan, och det finns brister i kommunernas kunskap om anhörigas situation och behov av stöd. Men för rapportering var det för tidigt för att dra några slutsatser om betydelsen av stimulansmedlen . Kvalitet i vård och omsorg om äldre personer skriver i Lägesrapport att det inte finns någon nationell bild av hur de äldre och deras anhöriga uppfattar vården och omsorgen. Lokala undersökningar visar dock att både äldre och anhöriga generellt ger vården och omsorgen positiva omdömen. De uppger att olika kvalitetsaspekter ofta infrias, om än . kommer kritik från de äldre och deras anhöriga, särskilt mot det stora antalet olika personer som ger hjälpen. De begränsade möjligheterna att kunna påverka hur hjälpen skall utföras kritiseras också. Personliga önskemål och individuell anpassning verkar få stå tillbaka för grundläggande omsorgsuppgifter som mat, hygien och tillsyn. Omfattningen av länsstyrelsernas tillsyn utökades kraftigt genom införandet av äldreskyddsombuden. Dels handlar tillsynen om individärenden, ofta som en följd av klagomål från brukare eller anhöriga. Dels handlar det om verksamhetstillsyn inom hela eller delar av kommunernas äldreomsorg. Individtillsynen omfattade 650 ärenden . Antalet ärenden har ökat med jämfört med . Genom de ökade resurserna har också tillsynsverksamheten blivit mer känd. Tillsyn av verksamhet har ägt rum i 246 av landets 290 kommuner och antalet ärenden uppgick till nära 1 000. En minskning av antalet redovisade ärenden jämfört med förklaras av att rutinerna för inrapportering har förändrats. Ett tillsynsärende kan nu även gälla en hel kommun och omfatta flera tillsynsobjekt. Länsstyrelserna visar upp både positiva och negativa iakttagelser som understryker att utvecklingen i olika delar av landet inte alltid följer samma mönster. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 -Verkställigheten av domar har förbättrats. -Sociala aktiviteter och utevistelse har fått ökad uppmärksamhet i utredningarna. -Bostadsstandarden i särskilt boende har förbättrats. -Omstruktureringen av äldreomsorgen fortgår men i flera av länen i ett lugnare tempo. Skillnaderna i kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre är stora. Den kommun som har högst redovisad kostnad räknat per invånare har en kostnad som är 2,7 gånger högre än den kommun som har lägst redovisad kostnad. Skillnaderna är större än vad som motiveras med strukturella olikheter och kan bero på skillnader i effektivitet eller i ambitionsnivå. Men det är inte tillräckligt klarlagt vad skillnaderna beror på och hur de påverkar kvaliteten och omfattningen av verksamheten. Lokala riktlinjer, för till exempel biståndsbedömning, -Brister i formell handläggning som att anföljer inte alltid intentionerna i socialtjänstlagen. sökningar inte utreds och att formellt beslut inte fattas eller att det är otydligt vad beslutet innehåller. -Fortsatta problem med avslag och beslut som inte verkställts trots bedömt behov. -I några kommuner förlängs handläggningstiderna tills en plats i särskilt boende kan erbjudas. -Många utredningar tar upp medicinska aspekter men berör sällan sociala aspekter. -Arbetsledarna har stora ansvarsområden. -I några kommuner finns fortfarande flerbäddsrum där den boende delar rum med någon annan än maka eller make. -Problemen med bristande kontinuitet leder till att beviljade insatser inte genomförs. -I flera län har nedläggningar av särskilda boenden lett till blandade målgrupper i kvarvarande särskilda boenden. Regeringen är oroad av den snabba nedläggningen av särskilda boenden. Antalet sådana bostäder har minskat eller 18 300 platser . Denna nedläggning skapar oro både bland de äldre och deras anhöriga. Äldre måste kunna lita på att deras behov kan tillgodoses inom rimlig tid. Särskilt boende ska inte enbart vara till för dem med de allra största behoven. Tryggheten ökar om det skapas fler valmöjligheter för stöd och hjälp i ordinärt boende och fler möjligheter att välja både särskilt boende och andra former av boenden. Många äldre personer har ett begränsat inflytande över sin egen vardag. Allt för ofta organiseras vardagen efter personalens scheman eller andra rutiner. Allt för många erbjuds inte möjlighet att själva välja den mat de vill äta. Många äldre saknar reellt inflytande över vad som skall göras, hur det skall göras och av vem. Stödet för att vardagen skall få ett innehåll som uppfyller sociala behov upplevs av alltför många äldre som otillräckligt. Vården om de mest sjuka uppvisar stora brister till följd av oklar ansvarsfördelning och bristande samverkan mellan kommuner och landsting. Tillgången till läkare för de allra äldsta och mest sköra äldre blir dålig när det finns för få läkare eller om de inte gör hembesök. Äldre som drabbats av stroke får inte alltid tillräckliga insatser för sin rehabilitering, och många äldre har allvarliga problem till följd av fel och brister i hanteringen av de läkemedel de använder eller behöver. Vården och omsorgen om personer som drabbats av demenssjukdom uppvisar också brister. Kunskaperna behöver öka om bland annat diagnostisering, behandling och bemötande hos vård- och omsorgspersonalen för att höja kvaliteten i demensvården. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Äldreomsorgen står inför stora utmaningar. Ökningen av antalet personer , de som är mest beroende av vård och omsorg, beräknas bli särskilt stor efter 2020.