prop · GT031d26 · 2006-01-01 00:00:00 — Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 7.8.544:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . De utgifter som belastar anslaget utgör i huvudsak bidrag till investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter, underhåll och upprustning av dessa lägenheter, avvecklingsbidrag och avträdesersättning till innehavare av fjällägenheter, gästgiveribestyr samt i vissa fall inlösen av byggnader m.m. Fjällägenhet är en upplåtelseform som har sina grunder i lagstiftning . Frågor om nedläggning och friköp av fjällägenheter prövas av medan beslutar om upplåtelser. , och gjorde 1995 en inventering av kvarvarande fjällägenheter. Det fanns då 110 fjällägenheter varav 42 stycken bedömdes ha högsta bevarandevärde och borde enligt verkens mening behållas i statlig ägo. Av inventeringen framgår att det då bland de mest bevarandevärda fjällägenheterna fanns omkring 15 aktiva fjälljordbruk. En del av de övriga permanent bebodda fjällägenheterna har fortfarande viss hävd av marker och bevarade landskapselement. Många har representativ kulturhistorisk bebyggelse. fanns det totalt 58 fjällägenheter kvar, de flesta i . Länsstyrelserna i , och har senare gjort nya bedömningar av vilka lägenheter som långsiktigt skall behållas i statens ägo. Av de 58 fjällägenheter som finns bedöms 28 stycken ha sådana höga bevarandevärden från naturvårds- eller kulturmiljösynpunkt, eller av andra skäl, att de bör behållas i statens ägo. Övriga lägenheter avvecklas successivt när lämpliga tillfällen uppkommer; i första hand genom att befintlig arrendator friköper. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 44:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 7.16 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 44:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 7.8.644:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 7.18 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Anslaget används för att återföra resterande uppburen skatt 20012003 på bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel i jordbruket till jordbruksnäringen. Den fortsatta återföringen av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel kommer att ske på anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Den återföring av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel som avser uppburen skatt beräknas att avslutas . Den fortsatta återföringen av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel kommer att ske på anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur . Återförda skattemedel 2006 bör användas för verksamhet som främjar en hållbar utveckling av svenskt jordbruk samt bidrar till att konkurrens- och tillväxtförmågan stärks. Anslaget minskas med 2006 till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. . bör anslaget upphöra. 7.8.744:7 Åtgärder för att främja ekologisk produktion 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras av för försöks- och utvecklingsverksamhet samt för marknadsfrämjande åtgärder rörande ekologisk produktion. Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Delar av den verksamhet som finansieras under anslaget bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslaget 44:7 Åtgärder för att främja ekologisk produktion besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst 2008. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 7.20 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Flera av de 15 miljökvalitetsmålen berör jordbruket, t.ex. Ett rikt odlingslandskap och Giftfri miljö. Ekologisk produktion kan bidra till att uppfylla dessa miljökvalitetsmål. Verksamheten inom anslaget omfattar försöks- och utvecklingsverksamhet, marknadsfrämjande åtgärder och uppföljning och utvärdering av de verksamheter som finansieras av anslaget samt andra offentliga åtgärder för ekologisk produktion. Regeringen anser att anslaget 44:7 Ekologisk produktion skall betecknas 44:7 Åtgärder för att främja ekologisk produktion för att bättre spegla den typ av verksamhet som finansieras under anslaget. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 44:7 Åtgärder för att främja ekologisk produktion . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 7.21 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 44:7 Åtgärder för att främja ekologisk produktion Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Politikområdet Samepolitik omfattar verksamheten vid samt och länsstyrelsernas verksamhet som rör rennäringen. Till politikområdet hör också urfolksfrågor där både nationell och internationell verksamhet ingår. Verksamhet som berör samer, samisk kultur och rennäringen bedrivs inom flera andra politikområden såsom utbildningspolitiken, kulturpolitiken, minoritetspolitiken och djurpolitiken. verksamhet regleras i sametingslagen (1992:1433) och förordningen (1993:327) med instruktion för . anvisas medel till sin verksamhet över utgiftsområde 1 anslaget 45:1 . Rennäringen regleras i huvudsak i rennäringslagen (1971:437) och i rennäringsförordningen (1993:384). Medel anvisas över utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. Ur Samefonden lämnas bidrag för att främja och stödja rennäringen, den samiska kulturen och samiska organisationer. Fondens inkomster utgörs av upplåtelse- och intrångsersättningar. De skador som vilda djur orsakar rennäringen ersätts enligt viltskadeförordningen (2001:724). Anslaget redovisas under politikområdet Djurpolitik anslaget 42:6 Ersättning för viltskador m.m. Sameskolstyrelsen regleras i sameskolförordningen (1995:205). Medel för stöd till sameskolorna anvisas över utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning anslaget 25:8 Sameskolstyrelsen. För att stödja utbildning för vuxna samer fördelas medel till Samernas utbildningscentrum under anslaget 25:15 Bidrag till viss verksamhet i vuxenutbildning. Bidrag till samisk kultur anvisas till över utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. För stödet till de samiska språken, vilket regleras i lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar, anvisas medel över utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar anslaget 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 1 Totalt för utgiftsområde 1 Anslag inom utgiftsområde 23 45:1 Främjande av rennäringen m.m. 2004 23 45:2 Informationssatsning om samerna Totalt för utgiftsområde 23 Totalt för politikområde Samepolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Samepolitikens övergripande mål är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Frågan om ytterligare en förlängning av konventionen om renbete över den svensknorska gränsen har varit aktuell . svensk-norska renbeteskonvention upphörde att gälla eftersom de båda länderna efter förhandlingar inte har enats om en ny konvention. Regeringen redovisade i skrivelsen Upphörande av svensknorska renbeteskonvention (skr. 2004/05:79) att den svensk-norska renbeteskonventionen inte bör förlängas. Regeringen gjorde i skrivelsen bedömningen att Lappkodicillen alltjämt är gällande mellan de båda länderna och utgör en grund för det gränsöverskridande betet från . Dessutom gjordes den bedömningen i skrivelsen att någon särskild lagstiftningsåtgärd inte behövde vidtas för att Lappkodicillen skulle kunna tillämpas som lag i . I skrivelsen konstaterades att frågan om en ny renbeteskonvention kommer att bli föremål för fortsatta diskussioner mellan länderna. Därefter har och , , kommit överens om att återuppta förhandlingarna med syfte att få till stånd en ny konvention. Regeringen tillsatte en särskild utredare som skall klarlägga grunderna för och omfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen (dir. 2003:45). Jakt- och fiskerättsutredningen överlämnade delbetänkandet Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen (SOU 2005:17). Delbetänkandet innehåller rättsutlåtanden från fem jurister och är avsett att utgöra ett diskussionsunderlag för det fortsatta arbetet. Några förslag lämnas inte i delbetänkandet. Utredningen skall överlämna sitt slutbetänkande . Huvudmålen för de samiska EU-programmen är att stärka det samiska näringslivet och därmed bidra till utveckling av samisk kultur och näringsliv. Innevarande programperiod löper under 20002006. För att förbereda sig inför nästa programperiod, 20072013, har bl.a. arbetat fram ett visionsdokument som beskriver intentioner inför perioden. Även en förstudie till ett näringspolitiskt program med en EU-strategi är under utarbetning. Ytterligare en insats för det samiska näringslivet är den studie av renköttsmarknaden som regeringen har låtit genomföra. Studien bygger på intervjuer med representanter från samtliga led i produktionskedjan renskötare, upp- köpare, slakteri, köttförädling, marknadsföringsprojekt samt inköpsansvariga på de stora livsmedelskedjorna. Till studien har tillgänglig statistik samt skrifter och tidningsartiklar använts. Studien är tänkt att kunna utgöra grunden för en diskussion om renköttsmarknadens utmaningar och utvecklingsmöjligheter. Förutom näringslivsutveckling har en rad olika insatser genomförts för att utveckla de samiska språken. delade sameministrarna och sametingspresidenterna i ut Gollegiella, det samiska språkpriset, på . Språkpriset skall medverka till att främja, utveckla eller bevara de samiska språken i , , och . arbetar i flera olika nätverk för att främja språkarbetet, bl.a. har kontakt etablerats med de övriga nationella minoriteterna i och EU genom minoritetsspråkorganisationen . Vidare har sameministrarna och sametingspresidenterna ställt krav på IT-industrin om stöd för de samiska språken i databehandling. Det har resulterat i att Microsoft har infört stöd för samiska språk i den senaste versionen av Windows. Fortsatt arbete behövs mot andra delar av IT-industrin samt mot myndigheter för att få dem att använda det stöd för samiska språk som finns tillgängligt. Regeringens nationella informationssatsning om samerna som ursprungsfolk och samisk kultur avslutades . Regeringen har under 20012004 anslagit sammanlagt för informationssatsningen. Inom ramen för informationssatsningen har regeringen beviljat projektmedel till ett trettiotal lokala och regionala projekt. Det handlar bl.a. om läromedelsproduktion, fortbildning av lärare och övrig skolpersonal, museernas och bibliotekens roll som informationsspridare, fysiska mötesplatser mellan samer och allmänhet, produktion av informationsskrift och attitydundersökning om samer. Utbildnings- och skolfrågor har prioriterats högt. Som ett led i ett fortsatt informations- och kunskapsarbete utvecklar på regeringens uppdrag ett samiskt informationscentrum. invigdes informationscentrets webbportal, . Webbportalen skall bidra till att tillgången på relevant och trovärdig information om det samiska säkras och ökar. FN beslöt att utlysa ett internationellt urfolksårtionde med början den 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Målet var att stärka internationellt samarbete i frågor som rör urfolk. Generalförsamlingen rekommenderade regeringarna att tillsätta nationella kommittéer för att arbeta med dessa frågor. Den tillsatte därför en särskild delegation Urbefolkningsdelegationen. , delegationens avslutande år, arbetades särskilt intensivt med en informationssatsning riktad mot riksdagsledamöter och andra berörda inom staten. Hela delegationens verksamhet finns sammanfattad i rapporten urfolksårtionde 19952004 Rapport från Urbefolkningsdelegationen. Efter förslag till förändring i propositionen 2003/04:86 om sametingslagen m.m. har sametingslagen ändrats när det gäller valfrågor. Ändringarna trädde i kraft och innebär bl.a. att ansvaret för sametingsvalet delas mellan , och i . () presenterade , efter en översyn, förslag till en ny organisation av verksamhet. I enlighet med förslaget organiseras verksamhet i två avdelningar samt en stabsfunktion. Avdelningarna har hand om sakområdena och stabsfunktionen ombesörjer ekonomi och administrativa uppgifter. Organisationsförändringen innebär därutöver att förtydligar ansvarsfördelningen mellan styrelsen, som utgörs av sametingsledamöter, och kanslichefen. Regeringen gav () i uppdrag att utreda uppförandet av en parlamentsbyggnad för i . verksamhet har successivt vuxit. Det har lett till ett ökat behov av mer ändamålsenliga lokaler som, förutom att inrymma , är tänkta att både möjliggöra representation och plenummöten. Utredningen överlämnades till regeringen och samma månad gav regeringen i uppdrag att anordna en arkitekttävling. förväntas tävlingen vara avgjord. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Sameskolstyrelsen är förvaltningsmyndighet för de statliga sameskolorna och den integrerade samiska undervisningen i den kommunala . Inom ramen för vuxenutbildningen erhåller Samernas utbildningscentrum medel för sin verksamhet. Som ett led i arbetet med att förbättra utbildningssituationen har fått i uppdrag av regeringen att genomföra en kartläggning av utbildningssituationen för samerna och de övriga nationella minoriteterna. Kartläggningen skall ge en samlad bild av utbildningssituationen, från förskola till vuxenutbildning. ser bl.a. närmare på kända problem på området, orsaker till den bristande tillgången på utbildning och underskottet på kvalificerade modersmålslärare. Ur utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid samt med medel ur Samefonden fördelas bidrag genom kulturråd till samisk kultur och samiska organisationer. Sammantaget har nära fördelats till organisationer, slöjd- och biblioteksverksamhet, olika projekt, samegårdar, tidningen , forskning och utbildning m.m. i syfte att bevara, stärka och sprida kunskap om samisk kultur och kulturarv. Dessutom har fördelats till Sámi Teahter, den samiska teatern. innehar dessutom en anslagspost för nationella minoriteters språk och kultur, vilken även kommer samisk kultur till del. uppgick de avsatta medlen till , vilka används för bidrag och andra insatser i syfte att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. Det kan tilläggas att de samiska språken har stärkts genom att kulturmyndigheten har utökat sin verksamhet med att fastställa samiska ortsnamn på kartor genom rekrytering av en särskild samisk arkivarie. I samband med att 2000 ratificerade två Europarådskonventioner om nationella minoriteter och minoritetsspråk blev samer en erkänd nationell minoritet och samiskan ett minoritetsspråk i . Övriga minoriteter i är sverigefinnar, tornedalingar, romer samt judar och övriga minoritetsspråk är finska, meänkieli, chib och jiddisch. Målet för regeringens minoritetspolitik är att skydda de nationella minoriteterna, att stärka deras möjligheter till inflytande samt att stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Minoritetspolitiska åtgärder som har bäring på samepolitiken omfattar bidrag från regeringen till , liksom till organisationer som företräder andra nationella minoriteter, för att stärka möjligheterna till inflytande i frågor som berör dem. Dessutom hålls ett samrådsmöte mellan företrädare för regeringen och de nationella minoriteternas organisationer, däribland , i minoritetspolitiska frågor. I samband med att samiskan erkändes som officiellt minoritetsspråk infördes lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar i ett visst geografiskt område i , det s.k. förvaltningsområdet för samiska, där språket har en lång tradition. Lagen ger också rätt att få förskoleverksamhet och äldreomsorg på samiska. Det samiska förvaltningsområdet är , , och kommuner, vilket betyder att det s.k. sydsamiska området inte har berörts. Den särskilda utredare som har fått regeringens uppdrag att undersöka möjligheten att utvidga det finska förvaltningsområdet (Ju 2004:01) har genom tilläggsdirektiv därför fått uppdraget att undersöka möjligheterna att utvidga det samiska förvaltningsområdet till att även gälla inom det sydsamiska området. I slutbetänkandet, som skall redovisas senast , kommer utredaren att lämna förslag som avser det samiska förvaltningsområdet. Regeringen har genomfört informationsinsatser om minoritetspolitiken riktade till kommuner och statliga myndigheter . Detta arbete kommer att fortsätta . Efter att blev medlem i Samiskt Parlamentariskt råd har det nordiska och internationella engagemanget ökat. fram till har haft ordförandeskapet i rådet. hölls två möten i arbetsgruppen för en urfolksdeklaration. har tillsammans med de nordiska länderna, samt gjort konstruktiva insatser för att föra en långsam process något snabbare framåt. FN:s kommission för mänskliga rättigheter gav arbetsgruppen förnyat mandat med och förhoppningen är att arbetet snart skall resultera i en deklaration för urfolks rättigheter. har tagit beslut om ett nytt internationellt urfolksårtionde med början 2005. Inriktningen för urfolksdekaden fastställs under generalförsamlingen . En expertgrupp har satts samman för att utarbeta ett utkast till en nordisk samekonvention. Uppdraget skall redovisas vid sameministermötet . Samekonventionen är tänkt att ge en ökad samsyn på de samiska frågorna i , och . Genom deltagande i , som är ett internationellt samarbetsorgan bestående av åtta arktiska stater och sex urfolksorganisationer, medverkar regeringen i ett internationellt samarbete. Inom samarbetet genomförs studier och forskningsprojekt som bl.a. rör arktiska urfolk. I belyses rennäringen och den samiska kulturen ur ett arktiskt perspektiv. Samepolitikens mål är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Indikatorerna för politikområdet är valdeltagande, modersmålstalandes användning av de nationella minoritetsspråken i kontakt med 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 myndigheter, antalet besökare på webbplats samt genomsnittligt antal renar per renskötselföretag. Indikatorerna antalet besökare på webbplats samt valdeltagande visar på en förbättring av måluppfyllelsen, även om valdeltagandet minskat något sedan det första valet . Indikatorn modersmålstalandes användning av de nationella minoritetsspråken i kontakt med myndigheter visar på betydelsen av ytterligare arbete inom språkområdet för att uppfylla målet om samiskan som ett språk med stark ställning i samhället. Indikatorn genomsnittligt antal renar per renskötselföretag är stabil, vilket indikerar att inte några avläsbara förändringar har skett som har förändrat renantalet . Det folkvalda organet och samisk kultur Myndigheten hade 24 anställda . Huvudkansliet ligger i och lokalkontor finns i , och . plenum består av 31 ledamöter. Ledamöterna i det folkvalda organet väljs . För att få rösta måste personen vara anmäld i röstlängd. Det senaste valet hölls . Efter valet var av ledamöterna kvinnor. Efter det senaste valet ökade kvinnorepresentationen till , vilket betyder att 10 av 31 ledamöter är kvinnor. Männen utgör , vilket motsvarar 21 av 31 ledamöter. Liksom för övriga i samhället är det viktigt att samerna känner delaktighet och att de har möjlighet att påverka såväl samhällsutvecklingen som den egna kulturen. Det är några av orsakerna till att det folkvalda organet har inrättats. Valdeltagande vid val till indikerar, liksom för övriga val, graden av legitimitet i det politiska systemet. Valdeltagandet ökade till i det senaste valet men har totalt sjunkit sedan det första valet . Valdeltagandet bygger på antalet röster som har inkommit. Utvecklingen av antalet anmälda personer i röstlängden indikerar trots det att legitimitet bland 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 den samiska befolkningen successivt har ökat. Detta eftersom valdeltagandet ökat i absoluta tal genom att allt fler samer anmäler sig till röstlängden. Utvecklingen tyder också på ett ökat förtroende för och dess arbete med den samiska kulturen och de samiska näringarna. Antalet personer i röstlängden och valdeltagandet, inräknat inkomna men icke godkända röster, sedan inrättande visas i följande sammanställning. Valdeltagandet 2005 blev efter avräkning av icke godkända röster . Valdeltagande är en indikator inom samepolitikområdet. (antal/% av 2001 (omval) Kostnaderna för det folkvalda organet har ökat med till . Främsta orsaken till detta är ökade utgifter i samband med parlamentariska möten. antog plenum ett språkprogram Start för en offensiv samisk språkpolitik. Språkprogrammet är en del i arbete med att stärka och utveckla de samiska språken. arbetar även med en språkkampanj som har varit mycket populär. Det har bl.a. medfört att fler personer har sökt språkstudiestöd än vad det har funnits medel att bevilja. Rätten att tala samiska i kontakterna med myndigheterna i vissa kommuner i norra är ett annat steg i riktning mot att stärka det samiska språket. Modersmålstalandes användning av de nationella minoritetsspråken i kontakt med myndigheter har därför valts som en indikator. På uppdrag av konstitutionsutskott har genomfört utredningen uthålligt språk genomförande av lagarna om användningen av minoritetsspråk i förvaltningsområdena i åren 20002004. I utredningen framgår det att användningen av samiskan och de andra minoritetsspråken har ökat något inom det s.k. förvaltningsområdet efter lagens genomförande 2000. Generellt råder det dock fortfarande en kunskapsbrist bland både de nationella minoriteterna och myndigheter vad gäller denna rättighet och skyldighet. I utredningen framgår att av de intervjuade personerna använder sitt modersmål i hemmet, använder det ute i samhället medan enbart använder sitt modersmål i kontakt med myndigheter. Resultaten av utredningen är svåra att jämföra eftersom återkommande analyser av detta slag inte har genomförts. antog ett jämställdhetsprogram som syftar till att öka fokus på jämställdhetsfrågorna inom det samiska samhället. För genomförandet av programmet planerar att ta fram en handlingsplan för hur arbetet skall ske.