prop · GU031d10 · 2006-10-16 00:00:00 — ansökte 8 877 personer om asyl, vilket är något fler än . har antalet avgjorda ärenden sjunkit från 11 841 till 7 050 jämfört med . Av de avgjorda ärendena hade avgjorts . 29 312 personer omfattades av den tillfälliga ändringen av utlänningslagen (1989:529). 7 069 personer var inte registrerade i mottagandesystem. hade 19 237 personer fått sina ärenden prövade och av dessa hade beviljats uppehållstillstånd. av de avgjorda ärendena rörande kvinnor hade beviljats uppehållsståndtillstånd och motsvarande siffra för män var . Av de öppna ärendena var ärenden rörande barnfamiljer och 66 gällde ärenden (kommer att uppdateras.) Tabell 3.8 Asylärenden barn utan vårdnadshavare 2003- 2005 varav yngre än , antal varav yngre än , andel ansökte 398 barn utan vårdnadshavare om asyl. Merparten av dessa kom från , , , , och , samt . Flertalet av de ensamkommande barnen var i åldern . kom dock 13 barn i åldern och 41 barn som var . Andelen flickor bland de ensamkommande barnen var . avgjorde av ansökningar om asyl från ensamkommande barn . Av de 119 ärenden som var öppna vid årets början var yngre än . Vid utgången av året var 115 ärenden öppna, varav var yngre än . Tabell 3.9 Kostnader för prövning av asylansökan grundärende (kr) Den totala kostnaden för prövning av asylansökan har minskat 2005, vilket i huvudsak beror på att antalet avgjorda ärenden minskade jämfört med föregående år. Antalet avgjorda ärenden per årsarbetskraft minskade 2005. Organisationsförändringar och uppsägning av personal har påverkat ärendehandläggningen. Antalet anställda som arbetar med asylprövning minskade (cirka 200 personer). Ett antal enheter och kontor har 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 avvecklats och ärenden har därmed flyttats till andra enheter. Den lägre produktiviteten innebar att kostnaden per ärende blev högre jämfört med . En asylsökande omfattas av mottagande från det att ansökan om asyl lämnas in till dess att personen tas emot i en kommun efter att uppehållstillstånd beviljats alternativt har lämnat landet i de fall ett avslagsbeslut meddelats. ansvarar för att ordna boende till de asylsökande som inte ordnar boende på egen hand. Vidare prövar behovet av dag- och bostadsersättning till den asylsökande samt behovet av särskilda bidrag. Därutöver ansvarar verket för att erbjuda den asylsökande organiserad sysselsättning. Tabell 3.10 Antalet registrerade personer samt vistelsetiden i mottagandesystem 20032005 Registrerade per den 31/12 Antal registrerade (genomsnitt Vistelsetid dagar (genomsnitt) Antalet registrerade i mottagandesystem var nästan 39 000 och minskade därefter successivt när knappt 33 000 var registrerade i mottagandesystemet. Minskningen innebar att verket avvecklade 3 500 mottagandeplatser. Efter beslut om ändringen av 2 kap. 5b § utlänningslagen Ökningen berodde främst på att personer som tidigare meddelats avslag på sina asylansökningar och därefter undanhållit sig ett verkställande av beslutet, s.k. gömda, fick möjlighet till ny prövning och återregistrerades i mottagandesystemet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 har antalet personer registrerade i mottagandesystem minskat kraftigt. var 30 294 personer registrerade i mottagandesystemet. av dem som var registrerade i mottagandesystemet valde ett boende som anvisats av medan ordnade sitt boende på egen hand (s.k. eget boende). Den genomsnittliga vistelsetiden i mottagandesystemet, dvs. tiden från ansökan till kommunplacering alternativt utresa vid ett avslag, var 2005, vilket var en ökning jämfört med . Den genomsnittliga tiden från ett lagakraftvunnet beslut om uppehållstillstånd till bosättning i kommun var 2005. har varit något längre mot bakgrund av att ett stort antal personer beviljats uppehållstillstånd enligt den tillfälliga lagen om verkställighetshinder. Detta har ställt stora krav på kommunerna att öka sitt flyktingmottagande. var 380 ensamkommande barn registrerade i mottagandesystem. Av dessa bodde 147 på barn- och ungdomsenheter i regi, medan övriga barn vistades i familjehem, på institution eller hos släktingar. var 289 ensamkommande barn registrerade i mottagandesystemet. trädde ändringar i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. i kraft, vilka innebär att kommunerna ansvarar för mottagande av asylsökande ensamkommande barn (se prop. 2005/06:46, bet. 2005/06:SfU12, rskr. 2005/06:165). ansvarar för prövningen av barnens asylärenden och annan myndighetsutövning inom ramen för lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. skall teckna överenskommelser med kommuner om mottagande av ensamkommande barn. Därutöver skall verket anvisa en kommun vilken blir vistelsekommun för barnen och skall ansvara för boende, omvårdnad och skolgång. Kommunen ansvarar också för utredning och åtgärder enligt socialtjänstlagen (2001:453). hade verket träffat överenskommelser med ett tjugotal kommuner om mottagande av ensamkommande barn. har på olika sätt utvecklat sitt arbete med barn, både ensamkommande och i familj. Verket har bl.a. arbetat med att utveckla samarbetsformer med landstingen och kommunernas socialtjänst kring barn med uppgivenhetssymptom. Vidare arbetar med att utveckla riktlinjerna och stödet för arbetet med barnärenden i myndighetens utlänningshandbok. Målet 2005 var att organiserad sysselsättning skall erbjudas inom en månad från det att den asylsökande har registrerats i mottagandesystem. Vidare skall den vara utformad så att den ger en god grund för introduktion både på den svenska arbetsmarknaden och i det svenska samhället vid ett eventuellt beslut om uppehållstillstånd samt vara till nytta för den enskilde vid ett eventuellt återvändande. Hälften av dem som var registrerade i mottagandesystemet och vars ärenden ännu inte avgjorts deltog, , i organiserad sysselsättning. Bland dem vars ansökningar om uppehållstillstånd hade avslagits av var deltagandet lägre (). I stort sett alla erbjuds organiserad sysselsättning inom en månad. De som inte erbjuds organiserad sysselsättning inom en månad bor i eget boende i glesbygd. I de fall en asylansökan bedöms ta än att utreda erhåller den asylsökande ett bevis om att han eller hon är undantagen från skyldigheten att ha ett arbetstillstånd. Det innebär att den asylsökande kan söka arbete på den öppna arbetsmarknaden. var det sammanlagt 6 748 personer i mottagandesystem som medgivits ett sådant bevis. Av dessa var det cirka 500 personer som arbetade. Tabell 3.11 Asylsökandes deltagande i organiserad sysselsättning * Den asylsökande kan delta i mer än en form av organiserad verksamhet, vilket innebär att en summering av delarna kan överstiga det totala antalet asylsökande i den organiserade verksamheten. Redovisade uppgifter kommer från mättillfälle . erbjuder inom den organiserade sysselsättning bl.a. undervisning i svenska för de vuxna asylsökande som inte har meddelats något beslut. Om den sökande meddelats avslag på sin ansökan av erbjuds de i stället återvändanderelaterad utbildning. Därutöver erbjuds asylsökande praktik och på vissa orter självförvaltning, dvs. deltagande i skötseln av boendet som anordnas av . Verket har dessutom ett samarbete med frivilligorganisationer som tillhandahåller olika former av verksamhet. hade sammanlagt 125 öppna förvarsplatser. Den genomsnittliga beläggningsgraden var och motsvarande siffra var . Antalet förvarsplatser har minskat med 140 jämfört med året innan. Av dessa har 70 platser avvecklats och en tillfällig minskning har skett med ytterligare 70 platser för att frigöra förvarspersonal till prövning av ärenden enligt ändringen av 2 kap. 5b § utlänningslagen (1989:529). Utgiften för förvar uppgick till . Kostnaden för en person inskriven i förvar ökade med 2005 jämfört med . Kostnader för mottagande av asylsökande m.fl. lämnar ersättningar till kommuner och landsting för insatser inom mottagandet av asylsökande m.fl. Kommunen ansvarar exempelvis för förskola, skola och skolbarnsomsorg till asylsökande barn samt vissa insatser enligt socialtjänstlagen. Landstingen ansvarar för hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 3.12 Kostnader för mottagandet 20032005 Placering av barn i annat hem Sammantaget har kostnaderna minskat 2005 jämfört med året innan. Enligt utlänningslagen (2005:716) skall utresa ske efter lagakraftvunnet avvisningsbeslut om inte annat bestäms i beslutet. Den genomsnittliga tiden från ett lagakraftvunnet avvisningsbeslut till utresa har ökat 2004 2005. Ökningen beror främst på svårigheterna med att få fram resehandlingar. Andelen personer som återvänder självmant minskade som andelen avvisningsbeslut som inte kunde verkställas med tvång ökade. Ändringen av 2 kap. 5b § utlänningslagen (1989:529) har inneburit att de flesta av de personer vars avvisningsbeslut inte kunde verkställas med tvång har beviljats uppehållstillstånd. har arbetat för att effektivisera återvändandearbetet. Bland annat har verket inom ramen för ett projekt arbetat med s.k. ut-transitenheter där personer vars av- eller utvisningsbeslut är klara för verkställighet bott före avresan. Detta medförde att tiden från lagakraftvunnet beslut till återvändande kortades. Vidare upprättas en handlingsplan för varje persons återvändande. Samverkan mellan och utländska och svenska beskickningar har utvecklats främst när det gäller att fastställa personers identitet. lämnade 6 896 personer med av- eller utvisningsbeslut självmant vilket är färre än föregående år då 10 103 personer självmant återvände. 1 739 personer lämnade 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 landet självmant och motsvarande siffra 2004 var 2 609. Om en person med lagakraftvunnet avvisningsbeslut inte lämnar landet självmant eller genom försorg överlämnas ärendet till polisen för verkställighet. Antalet ärenden som överlämnats till polisen överstiger det antal personer som självmant Antalet verkställda avvisningar av asylsökande 2005 minskade från 5 2004 till 4 272. avvisades 1 000 fler personer 2005 än 2003. Den genomsnittliga kostnaden för en avvisning utförd av polisen har ökat kraftigt från till . Bevakningsgraden har ökat från . Bland annat har antalet bevakare vid varje resa ökat från tidigare i normalfallet två bevakare per resa till att endast hälften av resorna genomfördes med två bevakare. Vid av de bevakade resorna uppgick antalet bevakare till tre personer och vid resterande fanns fyra eller fler bevakare med. Ofta har även polis, läkare, sjuksköterska och/eller tolk följt med på resorna. gick av resorna till länder inom mot . Vid utgången av 2005 hade 15 049 öppna återvändandeärenden och polisen 20 117 öppna ärenden. En del av de ärenden som redovisas som öppna är förmodligen inte längre aktuella för verkställighet då personerna i fråga redan lämnat landet. återvände 1 448 personer självmant med hjälp och verket hade 9 366 öppna återvändandeärenden. hade överlämnat 1 610 ärenden till polismyndigheterna. Resultat avser endast med anledning av den tillfälliga ändringen av utlänningslagen (1989:529). Antalet verkställda beslut om avvisning eller utvisning av polisen var 240 och antalet öppna ärenden var 13 000. Utgångspunkten för vidarebosättning till är dels individuella skyddsbehov, dels insatser som bidrar till en lösning av utdragna Flyktingar och andra skyddsbehövande skall genom vidarebosättning erbjudas skydd och varaktiga lösningar. I första hand skall åtgärderna avse personer för vilka FN:s flyktingkommissarie () har presenterat förslag till överföring. Vidare får vittnen inför en internationell tribunal eller domstol som är i behov av skydd överföras. hade i uppdrag att överföra 1 700 flyktingar eller andra skyddsbehövande till inom ramen för den svenska flyktingkvoten. 1 263 personer beviljades tillstånd för vidarebosättning varav två personer överfördes till för att kunna få skydd och vittna inför de internationella tribunalerna. Totalt överfördes 1 242 personer till . kvotflykting (kr) Total kostnad (mnkr) Verksamhetsområde Besök och bosättning Målet 2005 var att den totala väntetiden i besöksärenden skall vara högst en månad och i bosättningsärenden högst 12 månader. Inom verksamhetsområdet handläggs ett antal olika ärendekategorier. En del gäller besök och tillfälliga vistelser i medan andra rör önskemål om permanent bosättning i . En ansökan kan exempelvis avse studier, arbete, familjeanknytning, släktsamt turistbesök eller affärer. Tabell 3.14 Ärendekategorier Besök och bosättning De svenska utlandsmyndigheterna tar emot ett stort antal ansökningar om uppehållstillstånd. Dessa ansökningar skickas efter utredning i de flesta fallen vidare till för beslut. När det gäller viseringsärenden är det emellertid utlandsmyndigheterna som tar emot ansökningarna och fattar besluten och endast ett fåtal ärenden överlämnas till . Utlandsmyndigheterna och tog sammanlagt emot drygt 300 000 besök- och bosättningsansökningar . I anknytningsärenden beviljades uppehållstillstånd. Av dem som ansökte om att få bosätta sig i av anknytningsskäl hade ett nytt förhållande när de ansökte och av dem som ansökte om att få bosätta sig på grund av anknytning var kvinnor. totala kostnader för verksamhetsområdet besök och bosättning var , vilket motsvarar en ökning jämfört med året innan. Det är främst personalkostnaderna som har ökat. Tabell 3.15 Besök- och bosättningsärenden ärende (kr) Total kostnad (mnkr) Kostnaden per ärende har dock minskat genom att i stort sett samma personalstyrka jämfört med året innan har avgjort cirka 7 000 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Detta motsvarar en produktivitetsökning . Ett flertal åtgärder har vidtagits inom området för att vidareutveckla och effektivisera verksamheten. Möjligheterna till att ansöka elektroniskt för bl.a. arbetstillstånd har utvecklats, vilket kortat handläggningstiderna i jämförelse med traditionella utredningar. När det gäller ansökningar som rör nyetablerade förhållanden infördes en ny arbetsmetod som bland annat innebär att en skriftlig utredningsblankett skickas ut till anknytningspersonen i anslutning till att en ansökan kommer in. På grundval av den skriftliga utredningen bedömer om beslut kan fattas direkt eller om ytterligare skriftlig eller muntlig utredning behövs. Den som önskar besöka kan ansöka om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. tog och utlandsmyndigheterna emot 10 341 ansökningar om uppehållstillstånd för besök, vilket är fler än året innan. Verket avgjorde i stort sett lika många ansökningar som kom in. Av ärendena avgjordes inom målet en månad. har 3 500 ärenden inkommit och lika många har avgjorts. I de viseringsärenden som överlämnas till skall beslut fattas inom en månad från det att ansökan inkommit till utlandsmyndighet. Utlandsmyndigheterna tog emot drygt 194 000 ansökningar om visering och avgjorde närmare 190 000, vilket motsvarar av alla viseringsärenden. Utlandsmyndigheterna överlämnade cirka 3 000 viseringsärenden till på grund av att ansökan var svår att bedöma. Det är en minskning med cirka 700 ärenden jämfört med . Den genomsnittliga handläggningstiden från det att ett ärende togs emot vid en utlandsmyndighet till det att fattade beslut var . Beslut om uppehållstillstånd på grund av anknytning till personer bosatta i skall 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 fattas från det att ansökan inkommit till utlandsmyndighet. ansökte knappt 46 000 personer om uppehållstillstånd med hänvisning till anknytning. Detta var en minskning med cirka 2 500 personer jämfört med året innan. Verket avgjorde färre ansökningar 2005 än 2004. Av ärendena avgjordes . De flesta personer som beviljades uppehållstillstånd kom från , samt och . har drygt 20 000 ärenden inkommit och knappt 27 000 har avgjorts. EES-medborgare har uppehållsrätt och skall registreras efter tre månaders vistelse i om de uppfyller kraven för någon av följande kategorier: arbetstagare, egenföretagare, arbetssökande, studerande eller övriga som har sin försörjning tryggad. anhöriga skall beviljas uppehållskort. av ärendena avgjordes . De flesta ansökningarna kom från personer bosatta i , , och . januari har 12 460 ärenden inkommit och 13 662 har avgjorts. Antalet ansökningar om arbetstillstånd från tredjelandsmedborgare minskade med 1 500 jämfört med till cirka 12 000. Ungefär lika många avgjordes. Minskningen kan hänföras till att de tio nya medlemmarna i EU numera klassificeras som EES-ärenden. De länder från vilka de flesta ansökte om arbetstillstånd var , , och . av ärendena avgjordes och andelen bifall var . har cirka 6 000 ärenden inkommit och lika många har avgjorts. Antalet ansökningar om uppehållstillstånd i från tredjelandsmedborgare var 2005 drygt 16 000 ärenden, vilket motsvarar en ökning jämfört med året innan. 15 000 ärenden avgjordes. Av dessa avgjordes . Andelen bifall var . De största grupperna sökande 2005 kom från , , och . perioden januari har 8 600 ärenden inkommit och 6 700 har avgjorts. Målet för verksamhetsområdet var att den totala väntetiden skall vara högst 14 månader och att den sökande skall erhålla nödvändig information om kravet på ansökan. införde ett nytt arbetssätt. Detta har inneburit att antalet avgjorda ärenden har ökat kraftigt. Kostnad, avgjort ärende (kr) Total kostnad (mnkr) Målet för prövning av ansökan om svenskt medborgarskap var att beslut skall fattas från det att ärendet inkommit till verket. Identitetsfrågorna är av stor betydelse vid prövningen. Många ansökningar är från personer vars identitet inte har kunnat fastställas under asyl- och tillståndsprövningen. Arbetet med att bedöma om dokumenten är äkta genomförs oftast av . fick in 25 518 ansökningar om medborgarskap, vilket är 3 977 fler än året innan. De flesta som ansökte om svenskt medborgarskap kom från , och samt . Verket avgjorde 9 795 fler ärenden än året innan, vilket motsvarar en ökning . Av de avgjorda ansökningarna bifölls . Andelen bifall för kvinnor var något högre än för män. I av ärendena fattade verket beslut . Den genomsnittliga handläggningstiden har minskat , eller cirka . Det nya arbetssättet som infördes har lett till handläggningstider för av ärendena. Antalet avgjorda ärenden per månadsarbetare har ökat från 40 till 81. Ytterligare en orsak till den stora ökningen av antalet avgjorda ärenden är den personalförstärkning som tillfördes Medborgarskapsenheten . har cirka 14 900 ärenden inkommit och 22 600 har avgjorts. Verksamhetsområde Prövning och överprövning i utlänningsärenden Inom verksamhetsområdet prövade överklaganden av beslut som fattats av avseende avvisning och utvisning samt ansökningar om uppehållstillstånd, flyktingförklaring, resedokument och svenskt medborgarskap. Nämnden prövade fram till även så kallade nya ansökningar om uppehållstillstånd enligt dåvarande 2 kap. 5b § utlänningslagen. En sådan ansökan kunde göras efter det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut vunnit laga kraft. sker överprövningen vid migrationsdomstolarna eller Migrationsöverdomstolen. Ett ärende vid överinstansen kan omfatta en eller flera personer på grund av att familjer prövas samlat med undantag för medborgarskapsärenden som normalt har motsvarat en person. Under inkom totalt 20 276 ärenden och avgjorde 25 897 ärenden. Ärendebalanserna minskade och vid nämndens upphörande fanns 3 088 ärenden i balans. Tabell 3.17 Antal personer som fått sitt ärende avgjort vid , fördelat på verksamhetsgrenar Ny ansökan om uppehållstillstånd prövade överklaganden av beslut att avvisa eller utvisa utlänningar. Merparten avsåg beslut i asylärenden. Målet var att beslut om avvisning eller utvisning skulle fattas 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 och för barn utan legal vårdnadshavare . Antalet inkomna ärenden var 9 576 , vilket är en minskning i jämförelse med föregående år. Minskningen beror främst på att avgjorde färre ärenden än året innan. Nämnden avgjorde 14 590 ärenden, vilka omfattade 22 593 personer. Handläggningstiden (median) för avgjorda asylärenden var jämfört året innan. För ensamkommande barn var handläggningstiden (median) . Vid årets utgång fanns 38 öppna barnärenden. Ny ansökan om uppehållstillstånd En utlänning som har avvisats eller utvisats skall som huvudregel enligt utlänningslagen frivilligt lämna . Utlänningen har emellertid kunnat lämna in en ny ansökan om uppehållstillstånd till så länge han eller hon inte har lämnat landet. En ny ansökan om uppehållstillstånd har kunnat bifallas endast om sökanden anfört omständigheter som inte prövats och det framkommit att sökanden haft rätt till skydd eller att en avvisning eller utvisning skulle strida mot humanitetens krav. Genom ändringen av 2 kap. 5b § utlänningslagen (1989:529) upphörde institutet ny ansökan om uppehållstillstånd . I stället infördes en tillfällig ordning med vidgade möjligheter för att bevilja uppehållstillstånd inför den nya utlänningslagens (2005:716) ikraftträdande. Fram till var målet för verksamhet att beslut avseende ny ansökan om uppehållstillstånd enligt 2 kap. 5b § utlänningslagen (1989:529) skulle fattas inom en månad, om inte inhibition (tillfälligt avbrytande av en utvisning eller en avvisning) meddelats eller andra särskilda skäl förelegat. Överklaganden om uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning prövade överklaganden av beslut om uppehållstillstånd även om beslutet inte var förenat med avvisnings- eller utvisningsbeslut. Merparten avsåg ärenden där utlänningen hade ansökt om uppehållstillstånd från hemlandet och åberopat anknytning till anhörig. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Målet var att beslut skulle fattas och den totala väntetiden skall vara högst . ökade antalet inkomna ärenden jämfört med föregående år. Sammanlagt inkom 3 202 ärenden, vilket var det högsta antalet sedan möjligheten att överklaga infördes . De flesta ärendena avsåg medborgare från . minskade handläggningstiderna och beslut har fattats i av ärendena. Trots ett ökat antal inkommande ärenden minskade den öppna ärendebalansen. fanns 795 öppna ärenden varav var äldre än . Överprövning av svenskt medborgarskap Beslut skall fattas och den totala väntetiden skall vara högst 14 månader. avgjorde fler ärenden än , vilket i sin tur ledde till att antalet ärenden till ökade . Antalet inkommande ärenden var 1 273 jämfört med 841 ärenden . Handläggningstiden (median) har ökat jämfört med och uppgick . avgjordes 333 ärenden () . Vid årets utgång var 651 öppna ärenden () yngre än och det fanns 20 ärenden som var äldre än . Med anledning av införandet av en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden infördes ett nytt verksamhetsområde, Ny processordning. Inom verksamhetsområdet finns mål för handläggning i samband med omprövning och överklagande av utlännings- och medborgarskapsärenden samt verkets prövning av verkställighetshinder. Till och med september månad har lämnat över överklaganden i 2 069 asylärenden, 2 039 tillståndsärenden och 579 medborgarskapsärenden till migrationsdomstolarna. Regeringen avser återkomma till med ytterligare redovisning av verksamhetsområdet. Politikområdet har präglats av att flera av beslutade reformer har genomförts. Främst gäller det den nya instans- och processordningen och den tillfälliga ändringen i utlänningslagen (1989:529). Dessa reformer har inneburit stora förändringar vid och även vid de aktuella länsrätterna och Kammarrätten i där migrationsdomstolarna respektive Migrationsöverdomstolen har inrättats. Stora förändringar har genomförts vid och en helt ny verksamhet har införts vid myndigheten. Den nya verksamheten vid med anledning av den nya instansordningen har emellertid inte fullt ut fungerat i den omfattning som är nödvändig. Den nya verksamheten bör prioriteras tillsammans med ändamålsenliga grundutredningar och väl underbyggda och välmotiverade beslut. Då ges domstolarna också de förutsättningar som behövs för en rättssäker och effektiv prövning. Asylprocessen är inte i balans. Det är mycket viktigt att klarar av att effektivt, enhetligt och rättssäkert fatta beslut i det antal ärenden som behövs för att nå balans i asylprocessen. Om det inte sker fördröjs hela processen.