prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — I fråga om stödet för konvertering av oljeuppvärmning i bostadshus samt stöd för solvärme i kommersiella lokaler föreslår rege- ringen under utgiftsområde 21, Energi (avsnitt 8.1.12) att stödet för solvärme skall anslags- finansieras och vissa beloppsjusteringar för resterande stöd. Ett lagförslag om ändring i lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konver- tering från oljeuppvärmningssystem eller installation av solvärme finns i avsnitt 3.1. 5.10.2Skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation Regeringens förslag: Möjligheten för fysiska och juridiska personer att få skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation förlängs med . Skälen för regeringens förslag: Reglerna om skattereduktion för utgifter vid s.k. bredbands- anslutningar infördes för att stimulera enskilda till att delta i uppbyggnaden av en ny IT-struktur och ingår som ett led i den IT-politik som regeringen lade fast i proposi- tionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86). Möjligheten till skattereduktion gällde från början 2002 och taxeringar, men har förlängts efter förslag i 2003 respektive budgetpropositioner och ekonomiska vårproposition till att även omfatta taxeringar. De skäl som anfördes för tidigare förlängningar gäller fortfarande. Bredbandsutbyggnaden har blivit försenad, bl.a. beroende av att marknadsläget förändrats och den korta grävsäsongen i landets norra delar. Det låga utnyttjandet av möjligheten till skatte- reduktion för höga anslutningskostnader beror i huvudsak på att områdesnät inte byggts ut i så stor utsträckning i början av stödperioden, låg kännedom om stödet samt stödets utformning. då områdesnät byggts ut i ökad omfattning och kännedomen om stödet ökat har också stödet utnyttjats mer. har drygt 20 000 ansökningar om skattereduktion beviljats av skattemyndigheten. Detta motsvarar en skattereduktion om . Vidare föreslås i volym 12 att möjligheten att ge kommunerna stöd för anläggande av telenät genom att deras skattekonto krediteras förlängs med så att perioden omfattar . Regeringen bedömer det som ändamålsenligt att skattereduktionen för höga anslutningskostnader för fysiska och juridiska personer löper . Mot denna bakgrund är regeringen av uppfatt- ningen att tiden bör utsträckas för att möjliggöra för fysiska och juridiska personer som så önskar att ansluta sig och genomföra anslutningen och därmed kunna ansöka om skattereduktion för utgifter för bredbandsanslutningar. Regeringen föreslår därför att lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation ändras så att skatte- reduktionen även ges vid debiteringen av slutlig skatt vid taxering. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.14. De i denna proposition föreslagna och aviserade åtgärder på skatteområdet leder i vissa fall till att skatteutgifter uppkommer, försvinner eller beloppsmässigt ändras relativt redovisningen ekonomiska vårproposition. Vid större förändringar i befintliga skatteutgifter stryks den prognos som redovisas i respektive utgiftsområdesbilaga. En komplett bild av förändringar i skatteutgifterna kommer att redovisas ekonomiska vårproposition. I detta avsnitt redovisas de offentligfinansiella effekterna av de förslag till förändrade skatte- regler som lämnas eller aviseras i denna proposition. Tre olika effekter redovisas i tabell 1. Först anges den årliga bruttoeffekten, vilken beskriver den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser utan beaktande av eventuella indirekta effekter. Bruttoeffekten redovisas inte för förslag som beräknas kunna genomföras först . Vid en bedömning av de kortsiktiga ekono- miska effekterna av olika åtgärder är den periodiserade nettoeffekten för den konsoli- derade offentliga sektorn mest relevant. I den periodiserade redovisningen förläggs förändringar i skatte- och avgiftsintäkter till det inkomstår skatten eller avgiften avser. Vidare beaktas i nettoeffekten även olika slag av indirekta effekter på skatteintäkterna i stort och på offentliga utgifter. Den periodiserade nettoeffekten redovisas för åren 20072009. Därefter redovisas den varaktiga nettobudget- effekten för varje åtgärd. Den ger ett mått på den långsiktiga kostnaden för offentlig sektor av de olika åtgärderna. Avvikelser mellan den varaktiga effekten och de periodiserade årliga netto- effekterna beror bl.a. på fördröjd övervältring av vissa skatter på andra skattebaser. Vid temporära åtgärder utgörs den varaktiga effekten av räntan på nuvärdet av framtida saldoförändringar. De offentligfinansiella effekterna av de olika förslagen som redovisas i detta kapitel har beräknats utifrån priser och volymer. Den inkomstberäkning som redovisas i kapitel 6 baseras dels på de förslag till förändrade skatteregler som presenterats i denna proposi- tion, dels på bedömningar av den ekonomiska utvecklingen. I kapitel 6 redovisas inkomsterna i respektive års priser och volymer. De förslag till förändringar i förvärvsinkomst- beskattningen som presenteras i denna propo- sition har en total negativ omslutning på . Den dominerande posten är ett jobbskatteavdrag för arbets- och närings- inkomst med en negativ effekt för staten på 38,70 respektive 1,22 mdkr. Övriga poster är intäktsförstärkningar, där den slopade reduk- tionen för avgifter till fack och a-kassa beräknas till 4,10 mdkr, den föreslagna förmånsskatten på /år för lånedatorer 1,48 mdkr, och det avskaffade regionala grundavdraget i stödområde A 0,30 mdkr. De ickeavdragsgilla beloppen för resor och övriga utgifter höjs respektive 1 000 till . Effekten av dessa förändringar är sammantaget 0,72 mdkr. På socialavgiftsområdet görs en rad juste- ringar, dels slopas de nedsatta arbetsgivar- avgifterna för enmansföretag som anställer, dels halveras det särskilda avdraget vid beräkning av arbetsgivar- och egenavgifter 2007 och slopas helt 2008. Dessa justeringar förstärker budgeten 2007 med 0,90 mdkr respektive 2,31 mdkr. Som en följd av den slopade medfinansieringen höjs sjukförsäkringsavgiften så att effekten sammantaget är budgetneutral. Den särskilda löneskatten på vissa inkomster slopas för äldre anställda och äldre egenföre- tagare med en negativ nettoeffekt på 0,56 mdkr. På kapital- och egendomsskatteområdet föreslås justeringar i fastighetsskatten och förmögenhetsskatten. För småhus skall fastig- hetsskatten på markvärdets del av taxerings- värdet begränsas, vilket beräknas minska intäk- terna med 2,99 mdkr 2007. Denna förändring föreslås få en retroaktiv verkan från , varför innevarande års budget kommer att belastas med samma belopp. Vidare fryses underlaget för fastighetsskatt för småhus nivå, vilket bedöms medföra en negativ nettoeffekt på 1,31 mdkr 2007. För hyreshus fryses också underlaget för fastighetsskatt nivå som skattesatsen sänks från , vilket leder till minskade statliga intäkter 2007 på 0,39 respektive 0,76 mdkr. Vidare avskaffas schablonintäkten för bostadsrättsföreningar, vilket ger en budgetförsvagning 2007 med 1,00 mdkr. Förmögenhetsskattesatsen sänks, utom för privatbostadsfastigheter, från 1,5 till 0,75 pro- cent, vilket bedöms medföra en negativ netto- effekt 2007 på 1,72 mdkr. Dämpade taxeringsvärden och därefter frysning på nivå minskar förmögenhetsskatte- intäkterna 2007 med ytterligare 0,17 mdkr. Den fortsatta reformeringen av de s.k. 3:12- reglerna, dvs. reglerna som styr beskattningen av ägare till fåmansföretag, som föreslås i denna proposition innebär förändringar i schablon- och löneunderlagsregeln, där schablonbeloppet höjs från 1,5 till 2 inkomstbasbelopp () och där det lönebaserade utrymmet höjs från (upp till en lönesumma på 60 ) samt 10 IBB-regeln tas bort. De periodiserade effekterna av schablonregeln är obestämbara, men de båda förslagen bedöms innebära en negativ varaktig effekt på 0,70 mdkr. Nettoeffekten av höjda tobaksskatter sum- merar till 2,52 mdkr 2007, där de ingående posterna är höjd skatt på snus (1,10 mdkr), höjd styckeskatt på cigarretter (1,19 mdkr) och cigarrer/cigariller (0,04 mdkr) och höjd skatt på rök- och tuggtobak (0,19 mdkr). Vidare fort- sätter nedtrappningen av energiskatteavdraget för vindkraft, vilket förstärker budgeten med 0,02 mdkr 2007. Den i budgetpropositionen annonserade flygskatten kommer inte att införas, vilket innebär ett periodiserat intäktsbortfall på 1,06 mdkr 2007. På mervärdesskatteområdet sänks skatte- satsen för transport i skidliftar från , vilket innebär en försvagning på 0,06 mdkr. Effekten av förlängningen av skattefriheten för sjömän enligt det nordiska skatteavtalet är försumbar. Förslag i andra propositioner Fysiska personer som köper hushållstjänster föreslås få göra en skattereduktion från och med . Den negativa offentlig- finansiella effekten beräknas till 0,65 mdkr, med en helårseffekt på 1,30 mdkr och framåt. En halvering av arbetsgivar- och egenavgiften (exklusive ålderspensionsavgiften) för ungdomar i åldern föreslås från och med . Den periodiserade negativa halvårseffekten beräknas till 1,86 mdkr, med en negativ helårseffekt på 3,71 mdkr och framåt. Vidare är avsikten att slopa arbetsgivar- och egenavgiften (exklusive ålderspensions- avgiften) för vissa tjänsteföretag, en åtgärd som beräknas kunna införas med en negativ periodiserad halvårseffekt på sammanlagt 2,37 mdkr 2008. De föreslagna förändrade uppskovsreglerna vid beskattning av kapitalvinster på privat- bostäder medför en periodiserad negativ nettoeffekt på , men där innevarande års budget påverkas nega- tivt med då reglerna föreslås gälla för avyttringar . Den fortsatta reformeringen av 3:12-reglerna innefattar, förutom ovan nämnda poster, även återföring av hälftendelningen av kapitalvinster i inkomstslagen tjänst och kapital. Den periodi- serade negativa effekten bedöms uppgå till 0,30 mdkr. En skatt på trafikförsäkringspremier föreslås träda i kraft vilket bedöms ge en intäktsförstärkning med 1,40 mdkr netto för och 2,80 mdkr netto och framåt. Den anpassning till energiskattedirektivet som föreslås är budgetneutral över tiden, med en svag (0,01 mdkr) positiv nettoeffekt 2007. Den aviserade sänkningen av energiskatten på el i norra med /kWh beräknas ge en negativa periodiserad effekt på 0,27 mdkr. I och med den handelsperiod för utsläpps- rätter som inleds 2008 tillämpas en breddad definition av vilka anläggningar som skall ingå i handelssystemet (prop. 2005/06:184 s. 83 ff., bet. 2005/06:MJU15, rskr. 2005/06:343). Koldioxidskatt tas ut på bränslen som förbrukas i flertalet av de nytillkomna anläggningarna. Ett slopande av koldioxidskatten medför således negativa offentligfinansiella effekter för dessa anläggningar som uppgår till 0,18 mdkr för . trädde lagändringar i kraft som bl.a. ger utrymme för att blanda in fettsyrametylestrar (FAME, t.ex. rapsmetylester) i dieselolja i miljöklass 1 utan att oljans miljöklassning förändras (prop. 2005/06:181, bet. 2005/06:MJU:28, rskr. 2005/06:345). bedöms till 0,13 mdkr, men förväntas öka över tiden på grund av att producenternas faktiska inblandning av FAME ökar över tiden. I ovan nämnda proposition meddelade den dåvarande regeringen att den skulle återkomma i denna proposition med en bedömning av den stats- finansiella effekten av utvidgningen av utsläppshandelssystemet och inblandningen av FAME i diesel. Regeringen återkommer ekonomiska vårproposition angående finan- sieringen av de kostnader som uppkommer i och med dessa åtgärder. Krediteringar med skatteanknytning, m.m. Föreslagna förändringar av krediteringar som har skatteanknytning eller påverkar taxeringen redovisas i detta kapitel. Enligt förslaget om Nystartjobb skall en arbetsgivare som anställer en person som är berättigad till ett sådant jobb kompenseras för arbetsgivaravgifterna genom en kreditering på skattekontot. Budgetförsvagningen beräknas till 0,69 mdkr . Krediteringen för investe- ringsstimulansen till hyres- och studentbostäder föreslås upphöra vid utgången av 2006. Däremot föreslås att skattereduktionen för bredbands- installationer förlängs , vilket beräknas innebära en budgetförsvagning 2007 på 0,05 mdkr. Sammantagna effekter av skatteåtgärderna Förslagen och aviseringarna i denna proposition innebär sammantaget en negativ periodiserad nettobudgeteffekt på 40,14 mdkr. Den negativa bruttoeffekten, på helårsbasis, av förslagen och aviseringarna som beräknas införas uppgår till 41,95 mdkr. Tabell 5.3 Budgeteffekter av åtgärder på skatteområdet m.m. Bruttoeffekt, periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor år 2007-2009 samt varaktiga effekter för offentlig sektor Skattereduktion för arbetsinkomster jobbskatteavdrag 1/1 2007 -38,70 -38,70 -38,70 -38,70 -38,70 1/1 2007 -1,22 -1,22 -1,22 -1,22 -1,22 Förmånsskatt lånedatorer; /år 1/1 2007 Slopad skattereduktion för avgifter till fack och a-kassa 1/1 2007 Avskaffat regionalt förhöjt grundavdrag 1/1 2007 Höjt icke-avdragsgillt belopp för resor; 7000 till 8000 1/1 2007 Höjt icke-avdragsgillt belopp övriga utgifter; 1000 till 5000 1/1 2007 Nedsättning ag- o egenavgifter halveras 2007 och slopas 2008 1/1 2007 Höjd arbetsgivaravgift (pga. slopad medfinansiering); 0,14 p.e. 1/1 2007 Slopad medfinansiering (vägs upp av höjd ag-avgift) 1/1 2007 -1,61 -0,82 -0,82 -0,82 -0,82 Nedsättning ag-avgifter för enmansföretag som anställer slopas 1/1 2007 Slopad särskild löneskatt vissa inkomster för äldre anställda 1/1 2007 -0,92 -0,47 -0,47 -0,47 -0,47 Slopad särskild löneskatt vissa inkomster för äldre egenföretagare 1/1 2007 -0,13 -0,09 -0,09 -0,09 -0,09 Fastighetsskatt: Småhus, begränsning markvärde 1/1 2006 -2,99 -2,57 -2,57 -2,57 Fastighetsskatt: Småhus, frysning nivå 1/1 2007 -1,31 -1,31 -2,44 -2,44 -2,44 Fastighetsskatt: Hyreshus, frysning nivå 1/1 2007 -0,39 -0,39 -0,77 -0,77 -0,77 Fastighetsskatt: Sänkt skattesats för hyreshus; 0,5 till 1/1 2007 -0,76 -0,76 -0,65 -0,65 -0,65 1/1 2007 -1,00 -1,00 -1,00 -1,00 -1,00 Förmögenhetsskatt; sänkning 1,5 till , exkl. småhus, borätter 1/1 2007 -1,72 -1,72 -1,72 -1,72 -1,72 Förmögenhetsskatt, dämpning taxv. 2006, därefter frysning 06-nivå 1/1 2006 -0,17 -0,17 -0,17 -0,17 Fortsatt reformering av 3:12-reglerna: löneunderlagsregeln 1/1 2007 -0,20 -0,20 -0,20 -0,20 -0,56 Fortsatt reformering av 3:12-reglerna: schablonregeln 1/1 2007 -0,14 -0,14 Höjd skatt på snus; 123 till /kg 1/1 2007 Höjd skatt på cigarretter, styckeskatt; 20 till /styck 1/1 2007 Höjd skatt på cigarrer och cigariller, 56 till /styck 1/1 2007 Höjd skatt på rök- o tuggtobak; 770 till 975 resp. 201 till /kg 1/1 2007 Nedtrappning av energiskatteavdrag för vindkraft 1/1 2007 Ej införande av skatt på flygresor 1/1 2007 -1,44 -1,06 -1,07 -1,07 -1,04 Sänkt moms skidliftar; 1/1 2007 -0,06 -0,06 -0,06 -0,06 -0,06 -35,19 -37,79 -37,72 -37,72 -38,19 Förslag i andra propositioner Skattereduktion för hushållsnära tjänster 1/7 2007 -1,30 -0,65 -1,30 -1,30 -1,30 Halverade ag-avgifter (exkl. åp-avgift) för 19-24 åringar 1/7 2007 -7,17 -1,84 -3,67 -3,67 -3,67 Halverade egenavgifter (exkl. åp-avgift) för 19-24 åringar 1/7 2007 -0,05 -0,02 -0,04 -0,04 -0,04 Slopade ag-avgifter (exkl. åp-avgift) för vissa tjänsteföretag 1/7 2008 -2,13 -4,25 -4,25 Slopade egenavgifter (exkl. åp-avgift) för vissa tjänsteföretag 1/7 2008 -0,24 -0,47 -0,47 1/1 2007 -0,08 -0,08 -0,08 -0,08 -0,08 Fortsatt reformering av 3:12-reglerna; återinförd 50/50-regeln 1/1 2007 -0,30 -0,30 -0,30 -0,30 -0,30 1/7 2007 1/1 2008 -0,18 -0,18 -0,17 Utökad inblandning FAME i diesel, 1/1 2007 -0,13 -0,13 -0,24 -0,41 -0,41 1/1 2007 Metallurgiska processer, utökad befrielse svavelskatt 1/1 2008 -0,01 -0,01 -0,01 1/1 2007 -0,02 -0,02 -0,02 -0,02 -0,02 Framställning av energiprodukter (bitumen) 1/1 2007 -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 Sänkt energiskatt på el i norra , /kWh 1/1 2008 -0,27 -0,24 -0,24 -6,02 -1,61 -5,64 -8,14 -8,13 Krediteringar med skatteanknytning, m.m. Slopade arbetsgivaravgifter för Nystartjobb -0,69 -0,69 -1,38 -2,07 Skattereduktion för bredbandsinstallation, förlängning 1 år 1/1 2007 -0,05 -0,05 -0,74 -0,74 -1,38 -2,07 -41,95 -40,14 -44,74 -47,93 -46,32 Not 1: Med bruttoeffekt avses endast den direkta årliga effekten av den skatt som regeländringen avser. I detta kapitel redovisas och analyseras den of- fentliga sektorns skatteintäkter. Intäkterna för- delar sig på staten, kommunsektorn samt ålders- pensionssystemet. Tillsammans med skatte- intäkter som går till EU utgör dessa de totala skatteintäkterna. De totala skatteintäkterna 20042009 visas i tabell 6.1. Tabell 6.1 Totala skatteintäkter fördelade sektorsvis Statens skatteintäkter utgör tillsammans med pe- riodiseringar, dvs. justeringar för uppbörds- och betalningsförskjutningar samt anstånd, statens skatteinkomster. Skatteinkomsterna är kassa- mässiga vilket innebär att de utgörs av betal- ningsflöden som kan avse flera olika inkomstår. Statsbudgetens inkomster redovisas i tabell 6.2. Dessa omfattar även övriga inkomster. Tabell 6.2 Statsbudgetens inkomster I avsnitt 6.2 presenteras förslag om ändrad redo- visning för statsbudgetens inkomster. avsnitt 6.3, redogörs för de makroekonomiska förutsättningar som ligger till grund för progno- serna samt för de regeländringar som skett . Avsnittet tar även upp osäkerheten i skatteprognosen. I avsnitt 6.4 redovisas vidare skatteintäkterna uppdelade på olika skattebaser för perioden 20042009. Skatteintäkterna beror på skatteba- serna och hur dessa utvecklas samt på den gäl- lande skattesatsen. Skattebaserna påverkas i huvudsak av makroekonomiska faktorer och av regelsystemet. I redovisningen är intäkter från de skatter som fastställs vid den årliga taxeringen, direkta skatter på arbete och skatt på kapital, utfall . Intäkter från skatter med månatlig uppbörd, indirekta skatter på arbete och skatt på konsumtion, är utfall . För prognosåren, 20062009, baseras beräkningarna av skatteintäkterna på den makro- ekonomiska utvecklingen. utgörs förutsättningarna av en prognos för den internationella och svenska ekonomins utveck- ling. Utvecklingen 2008 och 2009 är en kalkyl som bygger på bedömningar av resursläget och ekonomins potentiella tillväxttakt. Metoderna för att göra skatteprognoser för kalkylåren be- skrivs i avsnitt 5, bilaga 2, Svensk ekonomi. I ta- bell 6.3 redovisas de totala skatteintäkterna för- delade på respektive skattebas. Skatt på arbete ökar med både 2005 och 2006. Den svaga utvecklingen , med , beror i huvudsak på förslaget i denna proposition om en skattereduktion för arbets- inkomster. Utvecklingen är som starkast 2008 och 2009 då intäkterna ökar med . Tabell 6.3 Totala skatteintäkter fördelade på skattebaser Miljarder kronor och procent Skatt på kapital ökade 2005. Or- saken till den mycket starka utvecklingen var stora vinstökningar för företag samt en kraftig uppgång på fastighets- och värdepappers- marknaden. För prognosåren antas en måttligare utveckling med i genomsnitt . De aviserade ändringarna vad gäller fastighets- och förmögenhetsskatt påverkar utvecklingstakten med . Den höga ökningstakten 2007 för skatt på konsumtion förklaras till viss del av de regeländ- ringar som föreslås i denna proposition. Skatte- reduktionen för arbetsinkomster medför en högre disponibel inkomst som i sin tur ökar hushållens konsumtionsutgifter. Sammantaget ökar de totala skatteintäkterna med i genomsnitt . I avsnitt 6.5 görs en jämförelse med den be- räkning som gjordes till ekonomiska vårproposition samt uppföljning av statsbudge- ten . I tabell 6.4 redovisas denna jämfö- relse för de intäkter, inkomster samt skattekvo- ter som redovisats i de föregående tabellerna. De största skillnaderna är en kraftig nedrevidering av skatt på arbete samt en upprevidering av skatt på konsumtion 2007 och 2008. Revideringarna beror till stor del på de regeländringar som före- slås och aviseras i denna proposition. Skatt på kapital är uppreviderad 2005 och 2006 beroende på utvecklingen på värdepappersmarknaden och en god vinstutveckling i företagen samt nedrevi- derad 2007 och 2008 beroende på de föränd- ringar som aviseras avseende fastighets- och förmögenhetsskatten i denna proposition. Sam- mantaget är de totala skatteintäkterna uppjuste- rade med 2005 och 2006, men nedjusterade med 2007 och 2008. Förändringarna påverkar i huvudsak de skat- teintäkter och skatteinkomster som tillfaller staten. Trots de lägre skatteintäkterna är stats- budgetens inkomster högre 2007 och 2008. Detta förklaras av att inkomster av försåld egen- dom justerats upp från 15 till 50 miljarder kro- nor dessa år. Dessutom har inkomster av statens verksamhet 2007 och 2008 justerats upp med 20 respektive . I huvudsak beror det på höjd egenfinansiering till arbetslöshets- försäkringen samt högre utdelningsinkomster. Tabell 6.4 Totala skatteintäkter fördelade på mottagare och skattebaser, statsbudgetens inkomster samt skattekvoten jämförelse med ekonomiska vårproposition Miljarder kronor och procent -0,1 -31,3 -36,8 -0,1 -30,0 -36,9 -0,8 -0,5 -1,0 -0,9 -2,3 -0,1 -30,0 -36,9 -14,2 -3,3 -10,0 -0,1 -31,3 -36,8 -0,5 -36,0 -40,0 -1,5 -4,4 -0,2 -0,3 -0,2 -0,2 -0,3 -0,4 -0,4 -0,1 -1,5 -1,6 Avslutningsvis redovisas i avsnitt 6.6 en analys av hur skattekvoten, dvs. de totala skatteintäkternas andel av BNP, utvecklas . En internationell jämförelse görs också för och EU15. Den svenska skattekvoten beräknas minska till drygt 48 pro- cent 2007, vilket framgår i tabell 6.3, och mins- kar ytterligare till en nivå strax efterföljande år. Detta är en minskning med jämfört med ekonomiska vårproposition. Regeringens förslag: Tillkommande inkomster och avräkningar samt utgifter som ges som skattekrediteringar på skattekonto skall redovisas på nya inkomsttyper. Skälen för regeringens förslag: tillämpas en ny struktur och ändrad redo- visning för statsbudgetens inkomster. nat redovisas statens skatter både intäktsmässigt och kassamässigt. För att ytterligare klargöra skillnaden mellan intäkter och inkomster samt för att tydliggöra redovisningen av de utgifter som redovisas på budgetens inkomstsida föreslår regeringen följande ändringar i inkomststruk- turen. Inkomsthuvudgrupperna 1700 Tillkom- mande inkomster och delar av 1800 Avräkningar redovisas under en egen inkomsttyp 7000 Av- räkningar m.m. i anslutning till skattesystemet. Vi- dare föreslås att inkomsttitelgruppen 1830 Stöd som ges som skattekrediteringar på skattekonto re- dovisas under en egen inkomsttyp 8000 Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto. Vidare bör redovisningen av inkomsttitlar ändras enligt följande. Skattereduktioner inrättas två nya inkomsttitlar Nedsättningar inrättas en ny inkomsttitel Skatt på import inrättas en ny inkomsttitel 1513 Avgifter till för sockersektorn Under 7110 EU-skatter inrättas en ny inkomsttitel 7114 Avgifter till för sockersektorn. I prognosen beaktas såväl reviderade makroeko- nomiska förutsättningar som de regeländringar regeringen föreslår och aviserar i denna proposi- tion. Prognosen för skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som redo- visas i bilaga 2, Svensk ekonomi. I tabell 6.5 åter- ges de antaganden som har störst inverkan på skatterna samt förändringar i förhållande till prognosen ekonomiska vårproposi- Arbetsmarknaden utvecklades emellertid svagt; antal arbetade timmar minskade vilket innebar att lönesumman ökade med . var BNP-tillväxten lägre. Antalet arbetade timmar ökade dock, vilket innebar att lönesumman ökade och företagen redovisade mycket stora vinster. väntas BNP i genomsnitt återigen växa med . väntas lönesumman öka med , både beroende på fler antal arbetade timmar och högre timlön. Utveck- lingstakten för hushållens konsumtionsutgifter stiger från strax till i genomsnitt . Tabell 6.5 Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Procentuell förändring om annat ej anges -0,3 -0,1 -0,3 -0,3 -0,1 -0,2 -0,3 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 291 800 298 600 306 000 316 700 330 500 344 200 441 300 450 500 460 600 476 700 497 500 518 200 Fasta priser, procentuell förändring. Enligt nationalräkenskapernas definition.