prop · GT03149 · 2006-03-28 00:00:00 — digheten förutsätts självmant underrätta de berörda myndigheterna om förordnandet och de fiktiva personuppgifter som skall användas. ligare uppgifter, t.ex. uppgift om vem som skall använda en skyddsiden- titet och till vilken operativ myndighet den är knuten, bör av säkerhets- skäl inte lämnas till de verkställande myndigheterna. Av samma skäl bör en verkställande myndighet inte få del av annat än det förordnande som gäller den myndigheten och inte eventuella ytterligare förordnanden. I förevarande paragraf föreskrivs att verkställigheten av ett förord- nande skall ske på ett sådant sätt att det inte framgår att det är fråga om en kvalificerad skyddsidentitet. Bestämmelsen innebär bl.a. att det hos de verkställande myndigheterna inte får finnas några uppgifter som kopplar samman verkliga personuppgifter med de fiktiva personuppgifter som ingår i skyddsidentiteten och inte heller några uppgifter som ger anled- ning att misstänka att de fiktiva uppgifterna är fiktiva. handlats i avsnitt 6.2.6. Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet gäller för den tid som anges i Denna tid får bestämmas till högst . Om villkoren i 2 och 3 §§ är uppfyllda, får, på ansökan av anställningsmyndighe- ten eller, i förekommande fall, anställningsenheten, beslutet förlängas I paragrafen föreskrivs att ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet skall Motiven till denna bestämmelse har behandlats i av- Beslutets giltighetstid får aldrig vara längre än . tare tid skall bestämmas om det behov som kan överblickas understiger eller, i förekommande fall, anställ- Prop. 2005/06:149 ningsenheten kan ansöka om förlängning av beslutet. förlängas om villkoren för skyddsidentiteten enligt 23 §§ är uppfyllda. Även ett beslut om förlängning skall vara tidsbegränsat och gälla högst . I 9 § finns bestämmelser för det fall behovet av en kvalificerad skyddsidentitet upphör under beslutets giltighetstid. Ändrade förhållanden under beslutets giltighetstid Om villkoren i 2 eller 3 § är uppfyllda, skall beslutsmyn- digheten förordna att beslutet om kvalificerad skyddsidentitet inte längre skall gälla. Om förutsättningarna för ett förordnande som meddelats en- ligt 4 § har ändrats, skall beslutsmyndigheten besluta om de ändringar som föranleds av detta. eller, i förekommande fall, anställningsen- heten skall genast anmäla till beslutsmyndigheten när det finns grund för att upphäva eller ändra ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som skall göras om förhål- landen ändras medan ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet fortfa- rande gäller. Den har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bak- grunden till bestämmelserna har behandlats i avsnitt 6.3. Om villkoren för en kvalificerad skyddsidentitet är upp- fyllda, skall beslutsmyndigheten enligt den första meningen i första stycket förordna att beslutet inte längre skall gälla. Andra meningen i stycket gör det möjligt att under beslutets giltighetstid göra de anpass- ningar av beslutet som behövs. Bestämmelsen är tillämplig om det upp- kommer behov av att meddela ytterligare förordnanden enligt 4 §, t.ex. därför att skyddsbehovet har ökat eller tjänstemannens arbetsuppgifter har förändrats. Men den är också tillämplig om inträffade förhållanden medför att ett visst förordnande inte längre bör bestå. Beträffande körkort kan särskilt framhållas att, om tjänstemannen förlorar sin förarbehörig- het, detta skall medföra att beslutsmyndigheten återkallar ett förordnande om körkort enligt 4 §. Om det i ett enskilt fall saknas förutsättningar för något annat förordnande enligt 4 §, måste beslutet om kvalificerad skyddsidentitet upphävas i sin helhet. När det finns grund för att upphäva ett beslut om kvalificerad skydds- identitet, är anställningsmyndigheten enligt andra stycket skyldig att genast anmäla detta till beslutsmyndigheten. Detsamma gäller när det finns grund för att begränsa eller på annat sätt ändra beslutet, t.ex. genom att helt upphäva ett förordnande enligt 4 §. får dock även på eget initiativ meddela ett sådant förordnande. Åtgärder som skall vidtas när beslutet har upphört att gälla När ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet som innehåller ett förord- nande enligt 4 § första stycket 1 eller 2 har upphört att gälla, skall kör- kort, pass eller andra identitetshandlingar som omfattas av förordnandet lämnas in till beslutsmyndigheten. När ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet som innehåller ett för- ordnande enligt 4 § första stycket 3 har upphört att gälla, skall Skattever- ket, efter anmälan från beslutsmyndigheten, avregistrera den kvalifice- rade skyddsidentiteten. Om det fortfarande finns en sådan risk som anges i 3 § 2, får beslutsmyndigheten bestämma att avregistreringen skall anstå till dess att risken har upphört. När uppgiften att det som har registrerats i folkbokföringsdatabasen utgör en kvalificerad skyddsidentitet inte längre omfattas av sekretess enligt sekretesslagen (1980:100), skall Skattever- ket, efter anmälan från beslutsmyndigheten, i folkbokföringsdatabasen ange att registreringen avser en kvalificerad skyddsidentitet. Paragrafen anger vilka åtgärder som skall vidtas när beslutsmyndigheten har förordnat att ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet inte längre skall gälla eller ett sådant beslut annars har upphört att gälla (jfr avsnitten 6.2.6 och 6.2.7). Den har utformats i enlighet med vad Lagrådet har före- slagit. Eftersom det inte finns någon uppgift hos eller övriga verkställande myndigheter om att en viss registrering eller identitets- handling avser en kvalificerad skyddsidentitet, är det alltid beslutsmyn- digheten som skall ta initiativ till att nödvändiga åtgärder vidtas. Det körkort och övriga identitetshandlingar där den kvalificerade skyddsiden- titeten har använts skall enligt första stycket lämnas in till beslutsmyn- digheten. Det åvilar därefter beslutsmyndigheten att avgöra om handling- arna skall förvaras i ärendet om kvalificerad skyddsidentitet eller lämnas till den utfärdande myndigheten. Kvalificerade skyddsidentiteter som har registrerats i folkbokförings- databasen skall, enligt den första meningen i andra stycket, , efter anmälan från beslutsmyndigheten, avregistreras. Avregistrering skall ske med angivande av någon naturlig avregistreringsgrund (jfr 19 22 §§ folkbokföringslagen). Kan en kvalificerad skyddsidentitet undan- tagsvis göras obrukbar direkt (se nedan), är någon sådan avregistrering inte behövlig. Om det fortfarande finns sådana risker för verksamheten som anges i 3 § 2 däribland risker för att tjänstemannen och dennes anhöriga utsätts för repressalier e.d. får beslutsmyndigheten enligt den andra meningen avvakta med att göra anmälan om avregistrering. Så snart det inte längre föreligger någon reell risk för de berörda, skall dock beslutsmyndigheten se till att avregistrering sker. Enligt den tredje meningen skall ett ärende som angår en kvalificerad skyddsidentitet som har registrerats i folkbokföringsdatabasen avslutas genom att skydds- identiteten görs obrukbar. Det sker genom att det i folkbokföringsdataba- sen anges att uppgifterna har ingått i en kvalificerad skyddsidentitet. En sådan anteckning skall göras när det inte längre gäller sekretess för upp- giften att det är fråga om en kvalificerad skyddsidentitet. Det är således inte endast den föreslagna bestämmelsen i 5 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) till skydd för sådana uppgifter som hänför sig till ärende om kvalificerad skyddsidentitet som skall beaktas. Exempelvis kan utrikes- sekretess utgöra skäl att avvakta ytterligare med anteckningen. Besluts- myndigheten skall kontinuerligt bevaka ärendet och så snart det kan ske till anmäla att anteckningen skall göras. Bedömandet bör åvila beslutsmyndigheten som dock förutsätts samråda med anställ- ningsmyndigheten. kan det bli aktuellt att avregistrera den kvalifi- cerade skyddsidentiteten och göra den avslutande anteckningen i ett sammanhang. Så kan vara aktuellt om en kvalificerad skyddsidentitet har röjts i samband med en infiltrationsoperation och fortsatt sekretess därför Prop. 2005/06:149 inte fyller något syfte. Av anteckningen bör inte framgå annat än att upp- gifterna har utgjort en kvalificerad skyddsidentitet. beslut får inte överklagas. Av paragrafen framgår att ett beslut om skyddsidentitet inte får överkla- gas. Bakgrunden till bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.2.1. Användandet av den kvalificerade skyddsidentiteten En kvalificerad skyddsidentitet får användas endast i den utsträckning som det är nödvändigt enligt 3 § 1 och finns en sådan risk som anges i 3 § 2. Paragrafen, som har utformats i allt väsentligt enlighet med Lagrådets förslag, innehåller vissa begränsningar vad gäller användningen av kvali- ficerade skyddsidentiteter. Frågan har behandlats i avsnitt 6.2.3. Av paragrafen följer att en kvalificerad skyddsidentitet får användas endast i den mån det är nödvändigt för att beslutade eller förutsedda åtgärder inom verksamhet som avses i 2 § inte skall röjas och det finns en påtaglig risk för att ett sådant röjande allvarligt skulle motverka verk- samheten eller utsätta dem som berörs av verksamheten för allvarlig fara. Under dessa förhållanden får tjänstemannen, också vid rättshandlingar, använda de fiktiva personuppgifterna istället för sina verkliga person- uppgifter. I andra arbetsuppgifter än de angivna får den kvalificerade skyddsidentiteten således inte användas. Paragrafen får också till följd att det inte finns något utrymme för tjänstemannen att använda den kvalificerade skyddsidentiteten inbegri- pet de olika identitetshandlingar genom vilka den kommer till uttryck utanför tjänsten. En annan sak är att tjänstemannen, i samband med att han eller hon uppträder under skyddsidentiteten, kan företa handlingar som skenbart har privat karaktär men vars verkliga syfte är att ge trovär- dighet åt skyddsidentiteten. Behovet av att använda en kvalificerad skyddsidentitet kan variera av- sevärt beroende på anställningsmyndighet och arbetsuppgift. Vissa tjänstemän vid och inom Försvarsmaktens verksamhet för inhämtning av försvarsunderrättelser med särskilda metoder torde ha anledning att regelmässigt använda den kvalificerade skyddsidentiteten vid kontakter utanför den egna organisationen. En polisman som endast har i uppdrag att genomföra ett mer kortvarigt infiltrationsuppdrag, som t.ex. består i att såsom paketbud genomföra slutfasen av en s.k. kontrolle- rad leverans, får endast använda skyddsidentiteten för detta uppdrag. Paragrafen är tillämplig även vid förhör i rättegång. En tjänsteman får uppträda under den kvalificerade skyddsidentiteten i samband med för- hör i rättegången endast om detta sker i tjänsten och är nödvändigt för Det är anställningsmyndigheten och inte tjänstemannen . 2005/06:149 som förfogar över den frågan. 11.2Förslaget till lag om ändring i Innan vittnesmål avläggs, skall rätten höra vittnet om hans fullständiga namn och, om det behövs, ålder, yrke och hemvist. Rätten skall också försöka klargöra om vittnet till part eller till saken står i något förhål- lande, som kan vara av vikt för bedömandet av tilltron till vittnets berät- telse, eller om det annars finns omständigheter av betydelse i detta hän- seende. Står vittne till part i sådant förhållande, som avses i 3 §, skall vittnet erinras om att han icke är skyldig att avlägga vittnesmål. Om det namn som vittnet uppger ingår i en kvalificerad skyddsidentitet enligt lagen (2006:000) om kvalificerade skyddsidentiteter, skall vittnet upplysa om detta. Paragrafen innehåller bl.a. en bestämmelse om att rätten, inför ett vittnes- förhör, skall fråga vittnet om hans eller hennes namn. I avsnitt 7.2.1 har konstaterats att ett vittne med kvalificerad skyddsidentitet har rätt att in- för vittnesförhöret uppge det namn som ingår i hans eller hennes skyddsidentitet. Det har dock ansetts att rätten och parterna bör informe- ras om att det är fråga om en kvalificerad skyddsidentitet. I ett nytt tredje stycke har därför tagits in en bestämmelse om att vittnet är skyldigt att uppge att namnet ingår i en kvalificerad skyddsidentitet. Såsom framhållits i avsnitt 7.2.1 har ett vittne som uppträder under skyddsidentitet inte rätt att under själva vittnesförhöret lämna några fel- aktiga eller vilseledande uppgifter. Att ett vittne har varit verksamt under kvalificerad skyddsidentitet respektive vittnar under en sådan identitet innebär således ingen inskränkning av sanningsplikten (jfr 36 kap. 14 §). Det ovan gjorda tillägget till 36 kap. 5 § medför dock att det råder frågeförbud i fråga om uppgifter hänförliga till ärende om skyddsidentitet. Vid förhör enligt detta kapitel skall i övrigt 36 kap. 9 § andra stycket, 10 § första och tredje styckena, 13 § första stycket, 16 § samt 18 och 19 §§ tillämpas. Vid förhör under sanningsförsäkran skall, förutom de lagrum som an- ges i första stycket, 36 kap. 5 och 6 §§, 8 § andra stycket samt 14 och 15 §§ tillämpas. I brottmål skall, förutom de lagrum som anges i första stycket, 36 kap. 24 och 25 §§ tillämpas i fråga om ersättning till målsägande, som kallats till förhör i anledning av åklagarens talan. Detta skall gälla även när nå- gon annan part än en målsägande eller en tilltalad kallats till sådant för- hör. Vid tillämpning av de lagrum som anges i förstatredje styckena skall vad som sägs om vittne gälla part eller målsägande som inte för talan och vad som sägs om ed gälla sanningsförsäkran. I paragrafens första stycke har tillagts en hänvisning till 36 kap. 10 § Prop. 2005/06:149 tredje stycket. Av hänvisningen följer att en part eller målsägande som inte för talan och som uppträder under en kvalificerad skyddsidentitet skall upplysa om detta, innan han eller hon hörs i rättegången. 11.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:000) om ändring i Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2 §, 3 kap. 1 § eller 5 kap. 9 § eller 10 § sekretesslagen (1980:100) eller någon bestämmelse, till vilken det hänvisas i något av dessa lagrum, inte får lämna en uppgift får inte höras som vittne om uppgiften utan att den myndighet, i vars verksamhet uppgiften har inhämtats, har gett sitt tillstånd. Advokater, läkare, tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, psykolo- ger, psykoterapeuter, familjerådgivare enligt socialtjänstlagen (2001:453) och deras biträden får höras som vittnen om något som i denna deras yr- kesutövning anförtrotts dem eller som de i samband därmed erfarit, en- dast om det är medgivet i lag eller den, till vars förmån tystnadsplikten gäller, samtycker till det. Den som till följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittne om dem en- dast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån sekretessen gäller samtycker till det. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om parten medger det. Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycket föreligger skyldighet att vittna för 1.andra än försvarare i mål angående brott som avses i 14 kap. 2 § femte och sjätte styckena sekretesslagen (1980:100) och 2.den som har uppgiftsskyldighet enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) i mål enligt 5 kap. 2 § eller 6 kap. 6, 13 eller 14 § samma lag eller enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Den som är präst inom ett trossamfund eller den som i ett sådant sam- fund har motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han eller hon har erfarit under bikt eller enskild själavård. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen får höras som vittne om för- hållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer. Om någon enligt vad som sägs i denna paragraf inte får höras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller äga rum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning. Paragrafen anger i vilka fall vittnesplikten inskränks till följd av tyst- Genom hänvisningar i 27 kap. 2 § och 38 kap. 2 § andra stycket inskränker tystnadsplikten också möjligheterna till beslag och editionsföreläggande avseende skriftlig handling. Hörs ett vittne som står under tystnadsplikt enligt 2 kap. 1 eller 2 § el- ler 3 kap. 1 § sekretesslagen, får enligt första stycket, som huvudregel, inte frågor ställas om något som omfattas av tystnadsplikten. dessa fall av s.k. kvalificerad tystnadsplikt ett s.k. frågeförbud. stycket har gjorts ett tillägg som innebär att frågeförbud gäller också i fråga om uppgift som omfattas av sekretess enligt den föreslagna be- stämmelsen i 5 kap. 9 § sekretesslagen för uppgift som hänför sig till ett Prop. 2005/06:149 ärende enligt lagen om kvalificerade skyddsidentiteter eller till ett ärende om en s.k. hemlig utredning enligt 15 § lagen (2003:1174) om vissa for- mer av internationellt samarbete i brottsutredningar. Det innebär bl.a. att en polisman under ett vittnesförhör inte får tillfrågas om huruvida en viss annan polisman uppträder under svensk kvalificerad skyddsidentitet. Han eller hon får inte heller tillfrågas om sådant som kan röja att en utländsk tjänsteman uppträder under en motsvarande skyddsidentitet, om den ut- ländske tjänstemannen deltar i en hemlig utredning som skulle kunna motverkas genom ett sådant röjande. Vidare får inte frågor ställas om vilken verklig person som använder en kvalificerad skyddsidentitet eller till vilken operativ myndighet en sådan skyddsidentitet hör. Den myn- dighet i vars verksamhet uppgiften har inhämtats normalt beslutsmyn- digheten som handlägger ärenden om skyddsidentitet kan dock tillåta att sådana frågor trots allt ställs. Enligt det tillägg som nedan görs till 36 kap. 10 § rättegångbalken är dock den som vittnar under det namn som hör till en kvalificerad skyddsidentitet skyldig att uppge att namnet utgör en sådan skyddsidentitet. Frågeförbudet gäller emellertid alltjämt för alla övriga uppgifter hänförliga till ärendet om skyddsidentiteten, t.ex. om vittnets verkliga namn. Däremot gäller det nu ifrågavarande frå- geförbudet inte uppgifter om den verksamhet som bedrivs under skyddsidentitet. Det är alltså inte förbjudet att ställa frågor om t.ex. medel och mål med verksamheten, dock så länge uppgifterna inte om- fattas av något av de andra i bestämmelsen angivna frågeförbuden. Rät- ten har dock enligt 36 kap. 17 § femte stycket alltid en skyldighet att avvisa frågor, som uppenbart inte hör till saken eller som är förvirrande eller på annat sätt otillbörliga. Frågeförbudet kan enligt paragrafens lydelse efterges av den myndig- het i vars verksamhet uppgiften har inhämtats. Den myndigheten är i fråga om svenska kvalificerade skyddsidentiteter den i 5 § lagen om kvalificerade skyddsidentiteter angivna beslutsmyndigheten. I fråga om utländska skyddsidentiteter är det den svenska myndighet som har träffat en överenskommelse enligt 15 § lagen (2003:1174) om vissa former av internationellt samarbete i brottsutredningar som kan efterge frågeför- budet. Skälen till ändringen i paragrafen har behandlats i avsnitt 7.2.2. 11.4Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till ärende enligt lagen (2006:000) om kvalificerade skyddsidentiteter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att det motverkar verksamheten hos den ansö- kande myndigheten. Sekretess gäller även för uppgift som hänför sig till ärende enligt 15 § lagen (2003:1174) om vissa former av internationellt samarbete i brotts- utredningar, om ärendet rör en brottsutredning som genomförs av en tjänsteman med en i annan stat beslutad skyddsidentitet motsvarande den som avses i första stycket och det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att det motverkar verksamheten hos de myndigheter som deltar i utredningen. Paragrafen, som är ny, har delvis utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Första stycket innehåller en bestämmelse om sekretess till skydd för sådana uppgifter som hänför sig till ärende om kvalificerad skyddsiden- titet enligt den föreslagna lagen om kvalificerade skyddsidentiteter. Mo- tiven till detta har behandlats i avsnitt 7.1. Med ärende avses all den handläggning som sker beträffande en viss kvalificerad skyddsidentitet, från ansökan om att en sådan skyddsidenti- tet skall beslutas till dess att beslutet har upphört och avvecklande åtgär- der enligt 10 § i den föreslagna lagen om kvalificerade skyddsidentiteter har skett. Även efter det att ett ärende om kvalificerad skyddsidentitet har avvecklats fullt ut kan sekretess gälla för en uppgift hänförlig till ärendet. Sålunda kan även efter det att med särskild anteckning har gjort en inom folkbokföringen registrerad kvalificerad skyddsidentitet obrukbar sekretess gälla för uppgift om vilken tjänsteman och anställ- ningsmyndighet som har använt skyddsidentiteten. Bestämmelsen innehåller ett s.k. omvänt skaderekvisit. Sekretessen gäller således om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att det motverkar verksamheten hos den ansökande myndigheten. Lagrådet har ansett att ordet försvåra i detta sammanhang är att föredra framför motverka. I 5 kap. sekretesslagen används, med endast ett undantag (7 §), begreppen motverka, skada eller fara i skaderekvisiten. Regeringen har ansett att den nya bestämmelsen bör ansluta till den i sekretesslagen redan använda terminologin och att begreppet motverka därför bör användas i den nya bestämmelsen. Bestämmelserna om kvalificerad skyddsidentitet är avsedda att fylla flera syften, dels att skydda de i verksamheten förekommande operationerna, dels att skydda bl.a. myndighetens personal inför, under och efter avslutade operationer. Det innebär att en kvalificerad skyddsidentitet som har använts i en spaningsoperation kan behöva hemlighållas även efter den operationens slut, t.ex. om avsikten är att skyddsidentiteten skall användas även i framtida operationer. Det innebär också att uppgift om vem som har haft en viss skyddsidentitet kan behöva hemlighållas även efter det att skyddsidentiteten har slutat att användas. Sekretessen gäller oavsett vid vilken myndighet uppgiften förekom- mer. Om uppgiften lämnas från en myndighet till en annan, följer sekre- tessen alltså med. Den sekretess som råder vid beslutsmyndigheten följer således med till och övriga verkställande myndigheter. Eftersom sekretessen kommer att gälla även hos den mottagande myn- digheten, står det normalt klart att uppgiften kan lämnas vidare till den andra myndigheten utan att verksamheten hos den ansökande myndig- heten motverkas. Vid uppbyggandet och användandet av en kvalificerad skyddsidentitet kan det vara nödvändigt att anlita hjälp av enskilda personer eller företag. Uppgifter som omfattas av sekretess enligt den föreslagna bestämmelsen kan lämnas ut till enskilda med förbehåll enligt 14 kap. 9 § sekretessla- gen eller, om förbehåll inte kan uppställas och ett utlämnande anses nöd- vändigt för verksamheten, med stöd av 1 kap. 5 § sekretesslagen. Andra stycket innehåller en bestämmelse som ger sekretesskydd för uppgifter om vissa utländska skyddsidentiteter. Motiven till bestämmel- sen har behandlats i avsnitt 7.2.3. Även denna sekretess gäller oavsett vid vilken myndighet uppgiften förekommer och har ett s.k. omvänt skade- rekvisit. Två förutsättningar gäller för att sekretess skall föreligga. För det första skall det vara fråga om en skyddsidentitet som motsvarar en svensk kvalificerad skyddsidentitet. Det innebär att det skall vara en av utländsk myndighet anordnad skyddsidentitet och att den skall komma till uttryck i befolkningsregister eller andra officiella register eller i kör- kort, pass eller andra officiella identitetshandlingar. För det andra skall den utländska skyddsidentiteten omfattas av en så- dan överenskommelse som avses i 15 § lagen (2003:1174) om vissa former av internationellt samarbete i brottsutredningar.