prop · GT03150 · 2006-03-21 00:00:00 — Det är tillräckligt att ledamoten frågar efter all relevant information som rör en någorlunda avgränsad fråga. Ledningsorganet ansvarar därvid för att den information som lämnas ut blir så fullständig som möjligt. Av 29 och 30 §§ framgår att förevarande paragraf är tillämplig också i förhållande till den verkställande direktören. Revisorn skall underrätta tillsynsorganet om erinringar som revisorn framställer till ledningsorganet och den verkställande direktören enligt 8 kap. 14 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. (Jfr 25 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.21. Enligt 8 kap. 14 § föreningslagen är revisorn i en ekonomisk förening skyldig att i samband med revisionen framställa de erinringar och påpe- kanden som följer av god revisionssed till styrelsen och den verkställan- de direktören. Att bestämmelsen är tillämplig i förhållande till europa- kooperativets ledningsorgan och dess verkställande direktör följer av 21 § samt artikel 8 i SCE-förordningen. En revisor i ett europakooperativ skall således i samband med revisionen i europakooperativet agera på samma sätt i förhållande till ledningsorganet och den verkställande direktören som en revisor i en svensk ekonomisk förening skall göra i förhållande till styrelsen och den verkställande direktören. Genom para- grafen ges revisorn i ett europakooperativ därutöver en skyldighet att underrätta tillsynsorganet om sådana erinringar som revisorn framställer enligt 8 kap. 14 § föreningslagen. I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 4244 i SCE-förordningen (monistiskt organiserade europakooperativ) skall, om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förordningen, bestämmelserna i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på förvaltningsorganet eller dess ledamöter. (Jfr 26 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.20. Genom paragrafen likställs det förvaltningsorgan som enligt SCE- Prop. 2005/06:150 förordningen skall finnas i monistiskt organiserade europakooperativ med styrelsen i en svensk ekonomisk förening. Bestämmelserna i före- ningslagen och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall sålunda tillämpas också på förvaltningsorganet eller dess ledamöter. Detta överensstämmer med vad som i 21 § sägs om ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ. Liksom i den paragrafen görs här undantag för de fall där det framgår av författningen i fråga att europakooperativ skall vara undantagna från tillämpningsområdet för den författningen. För ytterligare kommentarer hänvisas till kommentaren till 21 §. Antalet ledamöter i europakooperativets organ Ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem ledamöter. Förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter. När det gäller europakooperativ som ger ut elektroniska pengar tillämpas 2 kap. 9 § femte stycket lagen (2002:149) om elektroniska pengar i stället för första och andra styckena. (Jfr 27 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.19. Paragrafen har sin grund i artiklarna 37.4, 39.4 och 42.2 i SCE-förord- ningen. Enligt dessa artiklar får medlemsstaterna införa bestämmelser om antalet ledamöter i europakooperativets olika organ. Genom denna para- graf har vissa minimiantal fastställts. Några maximigränser för hur många ledamöter som får utses har däremot inte uppställts. Antalet leda- möter skall, med beaktande av bestämmelserna i denna paragraf, fast- ställas i europakooperativets stadgar. SCE-förordningen innehåller inte några bestämmelser om suppleanter i de olika föreningsorganen. Föreningslagens bestämmelser om supplean- ter har emellertid gjorts tillämpliga på föreningsorganen genom reglerna i 21 § andra och tredje styckena samt 26 §. Av tredje stycket framgår att det i lagen om utgivning av elektroniska pengar finns en särreglering för europakooperativ som ger ut elektroniska pengar. Ett europakooperativ skall ha en verkställande direktör, om antalet an- ställda i europakooperativet under vart och ett av i medeltal har överstigit 200. Ett europakooperativ som har bildats genom fusion eller ombildning skall från det att europakooperativet bildades ha en verk- ställande direktör, om antalet anställda hos någon av de juridiska personer som har deltagit i bildandet under vart och ett av de två räkenskapsår som föregick bildandet i medeltal översteg 200. I ett europakooperativs stadgar kan det anges att det även i andra fall skall utses en verkställande direktör. I ett europakooperativ som står under tillsyn av skall det alltid finnas en verkställande direktör. I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall den verkställande direktören utses av ledningsorganet. Den verkställande direktören får i ett sådant fall inte vara ledamot i tillsynsorganet. I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall den verkställande direktören utses av förvaltningsorganet. (Jfr 28 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.16. Av första stycket framgår att det i ett europakooperativ med säte i i vissa fall skall finnas en verkställande direktör. Det ankommer i sådana fall på förvaltningsorganet eller, i dualistiskt organiserade koope- rativ, ledningsorganet att utse en sådan (andra och tredje styckena). Bestämmelserna har sin grund i artiklarna 37.1 och 42.1 i SCE-förord- ningen. Där sägs att medlemsstaterna får föreskriva att en verkställande direktör skall ansvara för den löpande förvaltningen på samma villkor som gäller för kooperativ med säte på denna medlemsstats territorium. I konsekvens härmed har villkoren för att det skall finnas en verkställande direktör utformats på samma sätt som i den svenska föreningslagen (se 6 kap. 3 § första stycket). Sålunda skall det alltid finnas en verkställande direktör om antalet anställda i europakooperativet under vart och ett av i medeltal har överstigit 200. I likhet med vad som gäller för svenska ekonomiska föreningar står det föreningen fritt att i stadgarna föreskriva att det även i andra fall skall utses en verkställande direktör. Såsom bestämmelserna i föreningslagen är utformade är en ekonomisk förening inte enligt lag skyldig att ha en verkställande direktör , oavsett hur stor föreningen är. Det har ansetts att en sådan ordning är mindre lämplig när det gäller europakooperativ som ju ofta kommer att bildas av redan befintliga juridiska personer. Därför har en specialbestämmelse tagits in i första stycket andra mening- en. Den innebär att även ett nybildat europakooperativ, under förut- sättning att det har bildats genom fusion eller ombildning, är skyldigt att ha en verkställande direktör om någon av de juridiska personer som deltagit i bildandet av kooperativet skulle ha varit skyldig att ha en verkställande direktör enligt huvudregeln. Ett nybildat europakooperativ är således skyldigt att ha en verkställande direktör om antalet anställda i någon av dessa juridiska personer under vart och ett av de två räkenskapsår som föregick bildandet i medeltal översteg 200. Slutligen framgår av första stycket sista meningen att i europakooperativ som står under tillsyn av skall det alltid finnas en verkställan- de direktör. Motsvarande krav ställs på vanliga nationella finansiella föreningar. Eftersom tillsynsorganet skall kontrollera såväl ledningsorganet som den verkställande direktören (se artikel 39 i SCE-förordningen och 29 §), föreskrivs också att den verkställande direktören inte får vara ledamot i tillsynsorganet. Av artikel 8 i SCE-förordningen följer att föreningslagens bestämmel- ser om den verkställande direktören är tillämpliga på en verkställande direktör i ett europakooperativ. Den verkställande direktören skall sålun- da svara för den löpande förvaltningen och för bokföringen på det sätt som anges i 6 kap. 6 § föreningslagen. Frågan om vad som skall anses Prop. 2005/06:150 rymmas inom den löpande förvaltningen får bedömas på samma sätt som när det gäller svenska ekonomiska föreningar. En verkställande direktör i ett europakooperativ med säte i omfattas vidare av förenings- lagens bestämmelser om bl.a. bosättningskrav, obehörighetsgrunder, jäv och behörighet att företräda föreningen (se 6 kap. 4, 10 och 12 §§ föreningslagen). I föreningslagen finns ett antal bestämmelser som reglerar förhållandet mellan styrelsen och den verkställande direktören. I dualistiskt organi- serade europakooperativ är sådana bestämmelser generellt tillämpliga på den verkställande direktören i relation till ledningsorganet. I vad mån dessa bestämmelser också är tillämpliga i förhållande till tillsynsorganet regleras genom bestämmelser i 21 § tredje stycket denna lag. Frågan om tillsyn över den verkställande direktören regleras i 29 och 30 §§. I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall såväl tillsynsorganet som ledningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 24 § om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till infor- mation skall tillämpas även vid tillsynsorganets och ledningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. (Jfr 29 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har delvis behandlats i avsnitt 5.16. Av SCE-förordningen framgår att tillsynsorganet skall kontrollera led- ningsorganets förvaltning (artikel 39.1). I denna paragraf behandlas tillsynen över den verkställande direktören. En sådan tillsyn skall utövas av såväl tillsynsorganet som ledningsorganet. Bestämmelsen om led- ningsorganets tillsyn innebär ett förtydligande av vad som följer av 21 § andra stycket i denna lag jämfört med 6 kap. föreningslagen. Tillsyns- organets kontroll över den verkställande direktören regleras däremot inte på något annat ställe än i förevarande paragraf. Det är alltså fråga om ytterligare en uppgift utöver de som anges i SCE-förordningen och 22 § i denna lag. Således skall bestämmelserna i artikel 40 i SCE-förordningen om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet t.ex. skyldigheten att regelbundet lämna information till tillsynsorganet tillämpas även på den kontroll som tillsynsorganet enligt förevarande paragraf skall utöva över den verkställande direktören. Även regeln i 24 § denna lag skall tillämpas på tillsynsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall förvaltningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 24 § om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till information skall tillämpas även vid förvaltningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. (Jfr 30 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har delvis behandlats i avsnitt 5.16. Paragrafen innebär att förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europakooperativ skall utöva kontroll över den verkställande direktören på samma sätt som ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europa- kooperativ. För ytterligare kommentarer hänvisas till kommentarerna till 24 och 29 §§. Ett europakooperativ skall upprätta årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning i enlighet med de bestämmelser i årsredovis- ningslagen (1995:1554) som är tillämpliga på ekonomiska föreningar. När det gäller europakooperativ som ger ut elektroniska pengar eller driver finansieringsrörelse tillämpas 2 kap. 9 § sjätte stycket lagen (2002:149) om elektroniska pengar respektive 12 kap. 28 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse i stället för första stycket. (Jfr 31 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.32. Paragrafen har sin grund i artikel 68.1 i SCE-förordningen. Där före- skrivs att när det gäller upprättandet av årsredovisning och eventuell sammanställd redovisning skall ett europakooperativ följa bestämmel- serna i den medlemsstat där det har sitt säte i enlighet med EG:s fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiv. I första stycket har klarlagts att det är årsredovisningslagens (1995:1554) bestämmelser för ekonomiska före- ningar som skall tillämpas på europakooperativ med säte i . Dessa bestämmelser uppfyller i sak de krav som uppställs i nämnda direktiv men har utformats med hänsyn till föreningsformens särart (se t.ex. 5 kap. 15 §, 6 kap. 3 § och 8 kap. 3 §). SCE-förordningen tillåter uttryck- ligen sådana särbestämmelser. Av andra stycket framgår att det i lagen om utgivning av elektroniska pengar och lagen om bank- och finansieringsrörelse finns särreglering för europakooperativ som ger ut elektroniska pengar respektive driver finan- sieringsrörelse. Om ett europakooperativ flyttar sitt säte, skall lednings- eller förvalt- ningsorganet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förordningen. Om en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen och europakoopera- tivet får säte i en annan stat än , skall styrelsen för den ekono- miska föreningen upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då europakooperativet registreras enligt artikel 11.1 i SCE-förordningen. För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet skall ges in till inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. (Jfr 32 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.32. Paragrafen reglerar frågan om ett särskilt bokslut dels när ett europa- kooperativ med säte i flyttar sitt säte, dels när en svensk ekono- misk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. I första stycket åläggs ledningsorganet respektive förvaltningsorganet i ett europakooperativ som flyttar sitt säte att upprätta ett särskilt bokslut inför flyttningen. Bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovis- ning inte har upprättats. Det innebär normalt att bokslutet skall omfatta perioden från det innevarande räkenskapsårets början till den dag då europakooperativets flyttning av säte har blivit gällande. Denna tidpunkt infaller då europakooperativet antecknas i registret där kooperativet skall ha sitt nya säte (se artikel 7.10 i SCE-förordningen). I andra stycket finns en motsvarande bestämmelse för situationen då en svensk ekonomisk förening deltar i en fusion för att bilda ett europa- kooperativ. En förutsättning för att bestämmelsen skall bli tillämplig är att fusionen innebär att det nybildade europakooperativet kommer att ha sitt säte utanför . Det är föreningens styrelse som skall upprätta bokslutet. Härmed avses styrelsen i den sammansättning den hade när fusionen blev gällande och föreningen följaktligen upphörde. Redovis- ningsperioden löper i detta fall från räkenskapsårets början fram till den dag då fusionen träder i kraft, dvs. när det nya europakooperativet regi- streras. Bokslutet i de fall som avses i första och andra styckena skall enligt tredje stycket upprättas enligt reglerna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokföringslagen (1999:1078). Det innebär bl.a. att bokslutet skall innehålla en resultaträkning och en balansräkning. Det uppställs inte några krav på att bokslutet skall revisorsgranskas eller föreläggas före- ningsstämman. Däremot skall det inom en månad från flyttnings- respek- tive fusionsdagen ges in till . Eftersom europakooperativet när bokslutet ges in i princip faller under utländsk jurisdiktion, har det inte ansetts vara möjligt att göra de sanktionsbestämmelser som gäller enligt årsredovisningslagen (1995:1554) vid försenad eller utebliven årsredovisning tillämpliga. Valutan för ett europakooperativs kapital Ett europakooperativ skall uttrycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. Kapitalet skall dock alltid vara uttryckt i samma valuta som europakooperativets redovisningsvaluta. (Jfr 33 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.33. Paragrafen innehåller bestämmelser om i vilken valuta europakoope- rativ med säte i skall uttrycka sitt kapital. Kooperativen ges här en valmöjlighet mellan euro och svenska kronor. Kapitalet måste dock alltid vara uttryckt i samma valuta som europakooperativets redovis- ningsvaluta. Att europakooperativet även i det senare avseendet har en valmöjlighet mellan euro och svenska kronor följer direkt av SCE- Regleringen överensstämmer i sak med vad som gäller för Prop. 2005/06:150 svenska ekonomiska föreningar (se 4 kap. 6 § bokföringslagen). Behörighet att företräda ett europakooperativ Ett europakooperativ får i stadgarna ange att lednings- eller förvaltnings- organet kan bemyndiga en person ensam eller flera personer i förening att företräda europakooperativet. När det gäller europakooperativ som driver finansieringsrörelse tillämpas 12 kap. 29 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrö- relse i stället för första stycket. (Jfr 34 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.24. SCE-förordningens utgångspunkt är att ett europakooperativ företräds kollektivt av dess organ. Enligt artikel 47.4 får medlemsstaterna dock föreskriva att det i stadgarna kan medges att befogenhet att företräda europakooperativet får ges en person ensam eller flera personer i före- ning. Med befogenhet torde här avses möjligheten att binda europa- kooperativet gentemot tredje man, dvs. vad som i svensk rätt ofta be- nämns behörighet. Genom förevarande paragraf har utnyttjat denna möjlighet. Paragrafen överensstämmer med motsvarande reglering i 6 kap. 11 § föreningslagen. Om europakooperativet har utsett en verkställande direktör, har denne rätt att företräda kooperativet inom ramen för de uppgifter som an- kommer på honom. Detta följer av artiklarna 8, 37.1 och 42.1 i SCE- förordningen i förening med 28 § denna lag och 6 kap. 12 § förenings- lagen (jfr kommentaren till 28 §) och förutsätter således inte någon särskild bestämmelse i stadgarna. Av tredje stycket framgår att det i lagen om bank- och finansieringsrö- relse finns en särreglering för europakooperativ som driver finansierings- rörelse. Lednings- eller förvaltningsorganets rätt att i visst fall ändra stadgarna Om stadgarna för ett europakooperativ strider mot de ordningar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall lednings- eller förvaltningsorganet ha rätt att ändra stadgarna. (Jfr 35 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.9. Beslut om att ändra stadgarna i ett europakooperativ fattas normalt, liksom i en svensk ekonomisk förening, av föreningsstämman (se 7 kap. 14 § föreningslagen, jfr artiklarna 8 och 52 i SCE-förordningen). Föreva- rande paragraf innehåller ett undantag från denna huvudregel. Sålunda får lednings- eller förvaltningsorganet på egen hand besluta om sådan ändring av stadgarna som är nödvändig för att stadgarna skall stämma överens med de ordningar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ. Paragrafen ger lednings- eller förvaltningsorganet en rätt att ändra stadgarna. Inget hindrar således i och för sig att beslutet i stället fattas av föreningsstämman. Om lednings- eller förvaltningsorganet väljer att inte utnyttja sin beslutanderätt, är organet emellertid skyldigt att se till att frågan så snabbt som möjligt föreläggs föreningsstämman för beslut. Av artikel 11.4 i SCE-förordningen framgår att ett europakooperativs stadgar aldrig får strida mot de fastställda ordningarna för arbetstagarinflytande. Sammankallande av föreningsstämma genom försorg Om en föreningsstämma som skall hållas enligt SCE-förordningen, lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, stadgarna eller ett stämmobeslut inte sammankallas på angivet sätt, skall i det län där led- nings- eller förvaltningsorganet har sitt säte på anmälan av en ledamot i förvaltningsorganet, ledningsorganet eller tillsynsorganet, den verk- ställande direktören, en revisor eller en föreningsmedlem genast på europakooperativets bekostnad sammankalla stämman. (Jfr 36 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. Paragrafen har sin grund i artiklarna 54 och 78.2 i SCE-förordningen. I artikel 54 regleras sammankallande av föreningsstämman. Enligt artikel 54.2 kan stämman sammankallas när som helst av ledningsorganet, för- valtningsorganet, tillsynsorganet eller av annat organ eller behörig myn- dighet i enlighet med den nationella lagen i den medlemsstat där europa- kooperativet har sitt säte. Genom förevarande paragraf klargörs att i det län där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte skall utgöra behörig myndighet (jfr artikel 68.2) i detta avseende. En motsvarande bestämmelse finns, såvitt gäller svenska ekonomiska före- ningar, i 7 kap. 7 § föreningslagen. Av 40 § framgår att ett beslut av om kallelse till föreningsstämma får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Sanktioner mot europakooperativ med säte och huvudkontor i olika stater Om ett europakooperativ inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 i SCE- förordningen att ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma stat, skall genom ett särskilt beslut fastställa att europakooperativet inte uppfyller den skyldigheten. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket förelägga europakooperativet att göra rättelse. Därvid skall 11 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. Föreläggandet skall innehålla en erinran om att europakoope- rativet kommer att förpliktas att gå i likvidation om europakooperativet inte gör rättelse. Om europakooperativet inte följer föreläggandet, skall besluta att europakooperativet skall gå i likvidation. Beslut om likvi- dation skall dock inte meddelas, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos verket. Ett beslut om likvidation enligt andra stycket får inte verkställas förrän det har vunnit laga kraft. (Jfr 37 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.27. Paragrafen har sin grund i artikel 73.2 i SCE-förordningen. Enligt denna skall den stat där ett europakooperativ har sitt säte vidta lämpliga åtgärder om kooperativet inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 att ha sitt säte och huvudkontor i samma stat. I enlighet härmed har i denna paragrafs första stycke föreskrivits att i dessa fall skall vidta vissa åtgärder. Till att börja med skall verket meddela ett beslut i vilket verket fastställer att det föreligger en överträdelse i aktuellt av- seende. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket vidare förelägga europakooperativet att göra rättelse. har därvid två alternativ, antingen att flytta huvudkontoret till eller att i enlighet med det förfarande som anges i artikel 7 flytta sitt säte till det land där huvudkontoret är beläget. Tidsfristen bör bestämmas med beaktande av den tid som ett sådant förfarande kan förväntas ta. Hand- läggningen av ärendet skall följa bestämmelserna i 11 kap. 6 § före- ningslagen. Av artikel 73.3 följer vidare att medlemsstaten är skyldig att vidta nöd- vändiga åtgärder för att säkerställa att ett europakooperativ som inte vidtar rättelse försätts i likvidation. Bestämmelser om detta har tagits in i andra stycket. Det följer av artikel 72 i SCE-förordningen att före- ningslagens bestämmelser om genomförandet av likvidationen (se 11 kap. 717 §§) är tillämpliga vid likvidation av ett europakooperativ.