prop · GT03145 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringen avser att följa även denna ut- veckling och vid behov återkomma i finansieringsfrågan. Eventuella merkostnader för staten till följd av förslagen finansieras inom befintliga budgetramar. När det gäller kronofogdemyndigheterna tillkommande uppgifter genom särskild handräckning vid tillsynen, är bedömningen att uppgifternas om- fattning kommer att vara marginell. Regeringen avser att följa denna utveckling och vid behov återkomma i finansieringsfrågan. Eventuella merkostnader för staten till följd av förslagen finansieras inom befintliga budgetramar. Det kan slutligen konstateras att de skadeståndsrättsliga frågor som kan komma att handläggas av Kammarkollegiet respektive Justitiekanslern i anledning av att skall föra ett energideklarationsregister kom- mer att medföra tillkommande uppgifter i en mycket ringa omfattning. Eventuella merkostnader för staten till följd av förslagen finansieras Prop. 2005/06:145 inom befintliga budgetramar. De föreslagna energideklarationerna och övriga åtgärder med anled- ning av genomförandet av EG-direktivet beräknas innebära ett tillkom- mande resursbehov för och om . tillkommande resursbehov beräknas till och Statens energimyndighets till . Finansieringen skall ske inom Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementets befintliga budgetramar. Konsekvenser för små och medelstora företag Det föreslagna systemet leder sannolikt till en ökad marknad för små och medelstora företag som är verksamma på de marknader som tillhanda- håller varor och tjänster i fråga om energieffektivisering och inomhus- miljö. Det kan antas att ett stort antal av de oberoende experterna som systemet kräver kan föranleda många arbetstillfällen i små och medel- stora företag på de nämnda marknaderna. När det gäller små och medelstora företag som äger byggnader som skall energideklareras innebär systemet ett visst tillkommande arbete. De rekommendationer som kommer att kunna lämnas om energieffektiviser- ande åtgärder bedöms dock underlätta företagens förvaltande verksamhet och underlätta beslut om investeringar i byggnaderna. Vad gäller bedöm- ningen i övrigt av kostnader, tidsåtgång och privatekonomisk lönsamhet, se tidigare delar av avsnittet. Förslagen bedöms inte medföra några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottligheten, det brottsförebyggande arbetet, för offentlig service i olika delar av landet, jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 28.1Förslaget till lag om energideklaration för byggnader Genom lagen genomförs och rådets direktiv /91/EG av om byggnaders energiprestanda (EGT L 1, , s. 65, Celex 32002L0091) i svensk lagstiftning. De övergripande syftena med systemet är, i likhet med EG-direktivet, att uppfylla miljöskyddskrav och att naturresurserna skall utnyttjas var- samt och rationellt. En ökad energieffektivitet i bebyggelsen är en del av det paket av åtgärder som krävs för att följa Kyotoprotokollet och att nedbringa koldioxidutsläppen. En ökad energieffektivitet i bebyggelsen är även viktig för försörjningstryggheten avseende energi på lång och medellång sikt och är ett medel för att bidra till omställningen av energi- systemet. Byggnader skall fortlöpande uppfylla en rad tekniska egenskapskrav som samhället ställer, varav energihushållning är ett. Energieffektivi- seringsåtgärder kan emellertid inte ses isolerade från de tekniska egen- skapskrav som gäller i fråga om inomhusmiljön. Lagen, som innehåller bestämmelser om att energideklarationer skall upprättas för byggnader, har således till syfte att främja en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö i byggnader. Termen inomhusmiljö är ett vidare begrepp än inomhusklimat, som används i 2 §. En inomhusmiljö om- fattar ett antal kriterier, varav en god luftväxling och en minimering av skadliga ämnen och partiklar är ett. Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. Termen byggnad är veder- tagen i olika rättsliga sammanhang, men har delvis olika betydelse be- roende på i vilket sammanhang den används. Termen används i jorda- balken och utgör enligt 2 kap. 1 § jordabalken ett tillbehör till fastighet, om den anbragts inom fastigheten för stadigvarande bruk. Termen har inte definierats i (1987:10), men har i rättspraxis kommit att omfatta konstruktioner av vitt skilda slag. Begreppet används även i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m., BVL. Enligt 1 § BVL gäller den lagen byggnadsverk, som är byggnader och andra anläggningar. Med byggnad avses vad som i allmänt språkbruk förknippas med byggnad, dvs. en takförsedd konstruktion med väggar. Definitionen täcker även sådana delar av byggnader som utgör radhus eller parhus eller delar av byggnader som hör till s.k. tredimensionella fastigheter. Definitionen omfattas av de nämnda regelverken och överensstämmer med EG-direktivets definition av byggnad. Definitionen kräver dock en väsentlig inskränkning. En sådan uppnås genom kravet om att lagen skall tillämpas på byggnader för vilka energi används i syfte att påverka bygg- nadernas inomhusklimat. Byggnader som saknar någon form av upp- värmnings- eller kylanordningar eller andra anordningar som, i syfte att påverka inomhusklimatet, ger upphov till energianvändning omfattas inte av lagens bestämmelser. Termen inomhusmiljö är kommenterad under 1 §. Termen inomhusklimat är snävare och omfattar en inom- hustemperatur. I paragrafen regleras en skyldighet för den som för egen räkning uppför eller låter uppföra en byggnad, att se till att det finns en energideklaration för byggnaden. Skyldigheten gäller den som enligt samma definition i 9 kap. 1 § (1987:10) skall se till att bl.a. byggnads- arbeten utförs enligt bestämmelser i den lagen och enligt föreskrifter eller beslut som meddelats med stöd av den lagen, dvs. Närmare föreskrifter om när under byggprocessen en energideklaration skall vara upprättad avses meddelas av regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer. I punkten 1 regleras en särskild skyldighet beträffande byggnader som är indelade som specialbyggnader enligt 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och som har en total användbar golvarea som är större än . Gemensamt för specialbyggnaderna enligt 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen är att de är inrättade för allmännyttiga ändamål. Ägaren till en sådan byggnad skall se till att det för byggnaden alltid finns en energideklaration som inte är äldre än . I 13 § första stycket 1 finns en bestämmelse om att en energideklaration som upprättats för en specialbyggnad skall göras tillgänglig för allmänheten. I punkten 2 regleras en särskild skyldighet beträffande byggnader som i sin helhet eller till viss del upplåts med nyttjanderätt. Ägaren till en sådan byggnad skall se till att det för byggnaden alltid finns en energi- deklaration som inte är äldre än . I 13 § första stycket 2 finns en bestämmelse om att en energideklaration för en byggnad som upplåts med nyttjanderätt skall finnas tillgänglig på en väl synlig plats i bygg- naden. Nyttjanderätter till byggnader eller delar av byggnader regleras av oli- ka bestämmelser. Den vanligaste upplåtelseformen faller under 12 kap. jordabalkens (hyreslagens) tillämpningsområde. Med hyra avses en upp- låtelse av ett hus eller en del av ett hus till nyttjande mot vederlag. När det gäller del av hus talar man i allmänhet om lägenhets- eller lokalhyra. Hyreslagen (1 § tredje stycket) skiljer mellan bostadslägenhet, dvs. lägenhet som upplåtits för att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad, och lokal, dvs. annan lägenhet än bostadslägenhet. En hyresrätt kan överlåtas med hyresvärdens eller hyresnämndens tillstånd. Överlåtelserna är begränsade till vissa situationer, exempelvis bodelning, arv, testamente, bolagsskifte, vissa överlåtelser till närstående eller överlåtelse för att genom byte få en annan bostad, eller då en för- värvsverksamhet i en lokal överlåts. En hyresrätt kan även grunda sig på medlemskap i en kooperativ hyresrättsförening. En sådan förening är en ekonomisk förening som har till ändamål att till sina medlemmar upplåta bostadslägenheter med hyresrätt, som regleras i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt. Enligt 1 kap. 1 § bostadsrättslagen (1991:614) är en bostadsrättsföre- ning en ekonomisk förening, som har till ändamål att i föreningens hus upplåta lägenheter med bostadsrätt. Upplåtelse av bostadsrätt får enligt 1 kap. 3 § bostadsrättslagen endast ske till den som är medlem i förenin- gen. Upplåtelsen av en lägenhet med bostadsrätt skall enligt 1 kap. 4 § bostadsrättslagen ske till nyttjande mot ersättning, utan tidsbegränsning och den får endast avse hus eller del av hus. En upplåten bostadsrätt kan därefter övergå till någon annan än den ursprunglige nyttjanderättshava- ren, exempelvis genom köp. Det förekommer även vissa äldre former av upplåtelser. En sådan gäller bostadsföreningar, som regleras av lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, och som upplåter lägenheter på begränsad eller obegränsad tid. Nyttjanderätt till en byggnad eller en del av en byggnad kan även grunda sig på att nyttjanderättshavaren äger en andel eller en aktie i en bostadsförening eller ett bostadsaktiebolag, som i sin tur äger en byggnad. I paragrafen regleras en skyldighet för ägaren till en byggnad att se till att det finns en energideklaration för byggnaden när en byggnad eller en andel i en byggnad säljs. Med andel avses en ideell andel i en byggnad. Skyldigheten gäller inte i de fall då det redan finns en energideklaration, som inte är äldre än . Försäljningar av byggnader regleras av olika bestämmelser. Ett stort antal överlåtelser faller under jordabalkens tillämpningsområde och gäller köp av fastighet eller tomträtt, se 4 kap. respektive 13 kap. 7 § jordabalken. Under jordabalkens tillämpningsområde faller även situatio- ner då ett område av en fastighet säljs, se 4 kap. 7 § jordabalken, och förutsätter fastighetsbildning för att köpet skall vara giltigt. Försäljningar av andelar i en fastighet förekommer bl.a. i fråga om s.k. andelshus och regleras i 4 kap. 8 § jordabalken och innebär att egendomen enligt hu- vudregeln kommer att innehas med samäganderätt enligt lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt, om inte köpet villkorats av att andelen skall ut- brytas genom fastighetsbildning. Den försålda andelen i en byggnad kan även avse en byggnad som uppförts på mark som innehas med tomträtt. Då tomträtt till en fastighet upplåts, innefattar det en överlåtelse av en byggnad som hör till fastigheten och fastighetsägaren får ta ut ersättning för byggnaden enligt 13 kap. 5 § jordabalken. Köp av byggnad på annans mark, som inte är tomträtt, avser lös egen- dom och faller i stället enligt huvudregeln under köplagens (1990:931) tillämpningsområde. Detta gäller exempelvis byggnad som finns på mark som arrenderas med bostadsarrende eller anläggningsarrende enligt 10 eller 11 kap. jordabalken. En byggnad som köpts från en hustillverkare omfattas av bestämmel- sen i 4 § om byggnader som uppförs. Som framgår av kommentaren till 2 § är lagens tillämpningsområde mycket brett. I paragrafen bemyndigas regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om undantag från skyldig- heten att upprätta energideklarationer. Regeringen avser att utse som föreskrivande myndighet. I paragrafens första stycke regleras en skyldighet för en byggnadsägare att se till att en befintlig byggnad besiktigas på de sätt som behövs för att upprätta en energideklaration. Genom begreppet befintlig byggnad un- dantas byggnader under uppförande, som avses i 4 §, om det inte i verk- ställighetsföreskrifter regleras att energideklarationen skall upprättas i ett sådant sent skede under byggprocessen, att det då finns en befintlig byggnad. En energideklarations innehåll, som anges i 9 §, är styrande för besiktningens omfattning. Besiktningen av en byggnad skall enligt en bestämmelse i 12 § utföras av en oberoende expert. I paragrafens andra stycke bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om besiktningens omfattning. Som framgår av kommentaren till 7 § avser regeringen att utse som föreskrivande myndighet. I paragrafen anges vad en energideklaration skall innehålla. Energide- klarationens grundläggande syfte är att ge information om förhållanden som har betydelse för energianvändningen i en byggnad och dess inom- husmiljö. Enligt punkten 1 skall deklarationen innehålla uppgifter om byggna- dens energiprestanda. Begreppet energiprestanda finns definierat i 3 § och är den mängd energi som behöver användas i en byggnad för att uppfylla de behov som är knutna till ett normalt bruk av byggnaden. En energiprestanda kan tas fram enligt två principiellt olika me- toder, som utgår från faktisk respektive beräknad användning av energi i byggnaden. Den mängd energi som anges skall återspegla ett normalt, dvs. genomsnittligt, brukande av byggnaden när den används på det sätt som den är avsedd för. Enligt punkten 2 skall deklarationen innehålla uppgifter om utförda obligatoriska kontroller av byggnadens ventilationssystem. I 15 § lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. finns en bestämmelse om att funktionen hos ventilationssystem skall kontrolleras av en sakkunnig s.k. funktionskontrollant, som skall utses av byggnadens ägare. Enligt 1 § förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ven- tilationssystem skall en byggnadsägare se till att funktionskontroll av ventilationssystem görs enligt bestämmelserna i förordningen, s.k. obligatorisk ventilationskontroll. har meddelat föreskrifter och allmänna råd om funktionskontroll av ventilationssystem, BFS 1996:56. I dessa föreskrifter finns bestämmelser om undantag från funktions- kontrollen, intervaller för återkommande besiktning m.m. och krav på riksbehörighet som funktionskontrollant. Funktionskontroll skall enligt 4 § förordningen om funktionskontroll av ventilationssystem göras innan ett ventilationssystem första gången tas i bruk (första besiktning) och därefter regelbundet vid återkommande tillfällen (återkommande besikt- ning). meddelar föreskrifter om intervaller för återkommande besiktning. En- och tvåbostadshus omfattas dock inte av kravet på åter- kommande besiktning. Ett system finns således som reglerar obligatorisk ventilationskontroll. I energideklarationen skall därför uppgifter lämnas om obligatorisk funktionskontroll har utförts. Enligt punkten 3 skall energideklarationen innehålla uppgifter om radonmätning utförts i byggnaden. har tagit fram metodbeskrivningar för mätning av radon på arbetsplatser och i bostäder, i2004:1 Metodbeskrivning för mätning av radon på arbets- platser och i2005:01 Metodbeskrivning för mätning av radon i bostäder. Har kontroller respektive mätningar utförts enligt punkterna 3 och 4, finns besiktnings- respektive mätningsprotokoll att tillgå. Enligt punkten 4 skall deklarationen innehålla uppgifter om byggna- dens energiprestanda kan förbättras med beaktande av en god inom- husmiljö och, om så är fallet, rekommendationer om kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra byggnadens energiprestanda. En förbättring av en energiprestanda innebär en effektivare användning av energi i byggnaden. En effektiv energianvändning får dock inte uppnås på bekostnad av inomhusmiljön. Exempel på åtgärder som förbättrar en energiprestanda är bättre tätning och iso- lering av ytterväggar och tak, fönsterbyten eller komplettering av fönster med en tredje glasruta, åtgärder med styr- och reglersystem, anslutning till fjärrvärme, installation av värmepump, värmeväxlare eller solvärme- system. Vissa åtgärder, exempelvis en för långt driven tätning och isolering av en byggnad kan ge negativa effekter på inomhusmiljön med fukt, mögel och, i vissa fall, förhöjda radonhalter som följd. En avväg- ning skall således göras mellan möjliga energieffektiviserande åtgärder och deras effekter på inomhusmiljön i byggnaden. Med kostnadseffektiva åtgärder avses i detta sammanhang de åtgärder som medför mest energi- effektivisering i förhållande till de kostnader som är förknippade med åtgärdens genomförande. Enligt punkten 5 skall deklarationen slutligen innehålla referensvärden, som gör det möjligt för konsumenter att bedöma en energi- prestanda och att jämföra olika byggnaders energiprestanda. Med konsu- ment avses i detta sammanhang en fysisk person som inte har en yrkes- mässig kunskap om byggnaders energianvändning i förening med bygg- och installationsteknisk kompetens. Kravet innebär att de referensvärden som används är klara och lättförståeliga för envar som brukar eller skall bruka en byggnad. Exempel på referensvärden är uppgifter som åskådlig- gör vilken energiprestanda som byggnaden hade kunnat ha om den vid deklarationstillfället uppfyllt nybyggnadskraven, eller om energieffek- tiviserande åtgärder har genomförs. Andra exempel på referensvärden är hur en energiprestanda förhåller sig till andra, jämförbara byggnaders prestanda. Genom paragrafen uppställs särskilda krav på energideklarationen när det i en byggnad finns ett luftkonditioneringssystem med en effekt om . För att träffa större system, där energieffektiviserande och miljöför- bättrande åtgärder får störst effekt, skall bestämmelsen gälla system med en effekt över , som huvudsakligen drivs med elektricitet. Ett system där annan drivenergi används, men som endast innehåller vissa komponenter eller delar som använder elektricitet för sin funktion i systemet, omfattas således inte av bestämmelsen. Enligt punkten 1 skall en energideklaration även innehålla uppgifter om systemets energieffektivitet och dess storlek i förhållande till behovet av kyla i byggnaden. En bedömning skall således göras av om den mängd elektricitet som används i systemet är relevant i förhållande till systemets kapacitet och behovet av kyla i byggnaden. En bedömning skall även göras av om anläggningens storlek är relevant i förhållande till behovet av kyla i byggnaden. Enligt punkten 2 skall en energideklaration i dessa fall även innehålla uppgifter om en effektivare energianvändning kan uppnås i systemet eller genom ett byte till ett effektivare system eller en annan metod för att kyla byggnaden. Exempel på energieffektiviserande åtgärder i systemet är justeringar av systemets styr- och reglersystem och s.k. närvarostyrning, som innebär att systemet bara används när det finns människor i bygg- naden. Energieffektivisering kan även uppnås genom ett byte till ett effektivare system, till ett system med en storlek som är bättre anpassad till byggnadens kylbehov eller genom byte till ett s.k. fjärrkylsystem, där kylproduktionen inte är bunden till byggnaden, utan sker centralt och levereras till flera byggnader . Byten kan även ske till alter- metoder att kyla byggnaden, dvs. system som använder värme som drivenergi, dvs. exempelvis solvärme, spillvärme, och naturligt kallt vatten. Genom paragrafen uppställs ett särskilt krav om besiktning av luftkondi- tioneringssystem i byggnader som inte behöver energideklareras. Besiktningen skall enligt en bestämmelse i 12 § utföras av en oberoende expert. Av 46 §§, 8 § första stycket och 11 § första stycket följer att det är äga- ren till en byggnad som skall se till att energideklarationer samt besikt- ningsprotokoll upprättas och att de föregås av besiktningar av byggnader och luftkonditioneringssystem. För att garantera en hög kvalitet på dekla- rationerna och besiktningsprotokollen och att de upprättas av personer som är oberoende av sin uppdragsgivare, uppställs i paragrafen första stycke ett krav om att besiktningar av byggnader och luftkonditioner- ingssystem och upprättandet av deklarationer eller protokoll skall utföras av oberoende experter, som utses av byggnadernas ägare. Genom paragrafen uppställs ett krav om att ägare till vissa special- byggnader och byggnader som upplåts med nyttjanderätt skall se till att energideklarationer finns placerade i byggnaderna. Exempel på sådana platser som avses i 1 och 2 är i eller i anslutning till en entré eller entréer, i en reception, på en informationstavla eller vid byggnadens hissar. Genom paragrafen regleras en civilrättslig sanktion i de fall den som säljer en byggnad eller en andel i en byggnad, trots köparens begäran, underlåter att fullgöra sin skyldighet enligt 6 §, dvs. att senast vid försälj- ningstidpunkten ha sett till att det för byggnaden finns en energideklara- tion som inte är äldre än . En förutsättning för att energideklarationsregistret skall vara sökbart är att fastighetsbeteckningar i förening med byggnadsbeteckningar samt, i vissa fall, adresser behandlas i registret. Fastighetsbeteckningar är sådan information som via information i fastighetsregistret kan kopplas till fysiska personer. Därigenom kommer registret att innehålla information som i vart fall indirekt kan hänföras till enskilda, vilket innebär att be- stämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) skall tillämpas på regist- ret. är i egenskap av registermyndighet personuppgiftsansvarigt för den behandling av personuppgifter som utförs i registret. I paragrafen anges för vilka ändamål uppgifterna i energideklarations- registret får behandlas. Ett grundläggande krav på sådan behandling är att den bara får ske för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ända- mål. Ändamålsbeskrivningen får betydelse för vilken insamling och annan behandling av personuppgifter som skall vara tillåten. Uppgifter som samlas in för ett ändamål får inte behandlas för ett annat, oförenligt ändamål. Genom paragrafen bemyndigas regeringen enligt punkten 1 att meddela närmare föreskrifter om vilka uppgifter som skall få registreras i energi- deklarationsregistret. Vidare bemyndigas regeringen enligt punkten 2 att meddela föreskrifter om urval och bearbetningar av personuppgifter. Ur- val och bearbetningar innebär att någon eller några parametrar används för att få fram en begränsad mängd information ur en större mängd information. I behandlingen kan ingå att den på så sätt åtkomna informa- tionen på olika sätt sammanställs med andra uppgifter i registret. T.ex. kan det vara fråga om att på så sätt få fram alla fastigheter med bygg- nader inom ett visst geografiskt område och med, i detta fall, särskilda energiprestanda. En sådan reglering är inte avsedd att begränsa den rätt som tryckfrihetsförordningen ger att ta del av allmänna handlingar. Den gäller alltså inte utlämnande som begärs med stöd av offentlighetsprin- cipen. Vidare bemyndigas regeringen enligt punkten 3 att meddela före- skrifter om utlämnande på medium för automatiserad behandling. Ut- lämnande på medium för automatiserad behandling kan innebära att stora mängder information lämnas ut från registret. En sådan reglering är inte heller avsedd att begränsa den rätt som tryckfrihetsförordningen ger att ta del av allmänna handlingar. Slutligen bemyndigas regeringen enligt punkten 4 att meddela föreskrifter om direktåtkomst. Direktåtkomst inne- bär att den som får sådan åtkomst kan använda registret på egen hand och kan söka i detta och få svar på frågor, utan att själv kunna bearbeta eller på annat sätt påverka innehållet i registret. Syftet med bestämmelserna är att så långt som möjligt reglera en res- triktiv behandling av personuppgifter, som skyddar integriteten och be- gränsar möjligheten att i kommersiella eller andra syften använda infor- mation från registret. Genom paragrafen skall personuppgiftslagens (1998:204) bestämmelser om rättelse tillämpas även i de fall en behandling av personuppgifter sker i strid med denna lag eller de föreskrifter som meddelas med stöd av lagen. Bestämmelser om rättelse finns i 28 § personuppgiftslagen och innebär bl.a. att den personuppgiftsansvarige är skyldig att på begäran av den registrerade rätta, blockera eller utplåna sådana uppgifter som inte behandlats i enlighet med personuppgiftslagens bestämmelser eller föreskrifter som utfärdats med stöd av den lagen.