prop · GT03188 · 2006-03-22 00:00:00 — SI bedriver också verksamhet för stöd till samarbete och utbyte inom utbildning och forskning mellan och andra länder och för infor- mation om svensk högre utbildning. Inom denna verksamhet svarar också institutet, på uppdrag av regeringen, för en informationsportal om svensk högre utbildning, , som vänder sig till utländska studenter. För utbildningssamarbete med främst , och finns särskilda medel. Svenska i (Centre Culturel Suédois, CCS) utgör en enhet inom SI. CCS, som är det enda renodlade svenska utomlands, presenterar regelbundet svensk kultur och svenskt samhälle för fransk publik genom utställningar med svensk konst, konsthantverk, design, arkitektur och foto. CCS arrangerar också konserter, filmvis- ningar, litteraturaftnar, teaterföreställningar och barnaktiviteter samt debatter och seminarier i kultur- och samhällsfrågor. Direktören för CCS är också anmäld som kulturråd vid svenska ambassaden i . stöder också den undervisning i svenska språket och i svensk litteratur som bedrivs vid universitet och högskolor utomlands. Verksamheten initieras av enskilda universitet i utlandet. I vissa länder kan undervisningen spela en roll för att bidra till öppenhet i slutna stater och att främja demokratin. fördelar stöd till förlag i utlandet för översättningar av litteratur och dramatik från svenska till utländska språk och bedriver i samband med detta information om svensk litteratur i utlandet. Se även ovan under . bedriver i samarbete med utlandsmyndigheterna information om svensk film. Verksamheten på filmområdet omfattar dels svenska filmveckor och andra arrangemang i samarbete med bl.a. svenska utlandsmyndigheter, inom ramen för Sverigefrämjande eller i andra sammanhang, dels en service till utlandsmyndigheternas egna arrangemang. kombinerar ofta filmverksamheten med exempelvis seminarier, symposier och workshops och tar fram informa- tion kring svensk film på utländska språk genom bl.a. egna databaser, tryckta publikationer och hemsidor. driver i samarbete med den s.k. film- poolen, ett filmarkiv som omfattar ca 600 filmkopior i olika språk- versioner av nära 300 filmtitlar. Svensk musik spelar en stor roll i de breda Sverigepresentationer utomlands som genomförs genom utlandsmyndigheterna och . Exempel på detta är Sverigedagen i , Swedish Style i , och Upgrade i . (Sida) inrättades 1995 efter en sammanslagning av fem tidigare biståndsorganisationer (det ur- sprungliga Sida, Development Authority, bildades ). Målet för det svenska utvecklingssamarbetet är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvill- kor. Två utgångspunkter är centrala i detta synsätt, nämligen rättighets- perspektivet och de fattigas perspektiv. Sida har drygt 600 anställda i och ytterligare 150 tjänste- män vid svenska utlandsmyndigheter. Vid Sidas enhet för kultur och medier arbetar åtta tjänstemän och inom övriga Sida ytterligare tre personer med samarbete inom kultur och medier. Det totala bistånds- anslaget uppgick till ca . Härav hanterade Sida ca 14 miljarder. Sidas kultur- och mediesatsning uppgick till . En ny policy för kultur- och mediainsatser tas fram under detta år med tydliga kopplingar till Sidas övergripande mål. De olika samarbets- områdena styrs av följande målområden inom kultur och media (Policy för Sidas internationella utvecklingssamarbete på kultur- området, , ): Målet är att skapa förutsättningar för en kulturpolitik som respekterar de mänskliga rättigheterna och tar hänsyn till utövar- nas kunskaper, åsikter och visioner. 2.Det fria ordet och medierna. Målet är att stödja journalistikens utveckling och främja oberoende mediers möjligheter att bidra till allmänhetens tillgång till information och samhällsdebatt. 3.Information och samhällsdebatt i det civila samhället. Målet är att skapa förutsättningar för allmänhetens tillgång till fri information och möjlighet att delta i samhällsdebatten. 4.Utbildning och skapande verksamhet. Målet är att skapa förutsätt- ningar, särskilt för barn och ungdom, att delta i skapande verksamhet. 5.Institutionell infrastruktur för kultur. Målet är att skapa förutsätt- ningar för professionella möten och regional samverkan mellan kulturutövare i utvecklingsländerna. Målet är att skapa förutsättningar för ett hållbart beva- rande och nyttjande av kulturarv. 7.Kultur- och medieproduktion. Målet är att skapa förutsättningar för området i samarbetsländerna. Målet är att skapa förutsättningar för en interna- tionalisering som tar till vara olika länders kulturella särart och mot- verkar globaliseringens negativa effekter. Sida bedriver ett omfattande och långsiktigt kultur- och mediesam- arbete, ofta i samarbete med svenska kulturinstitutioner, i utvecklings- länder och områden som , och samt även i regionala program i , och . Sida har i ökande grad stött utvecklandet av partnerskap mellan kulturinstitutioner i och i utvecklingsländer, i stället för att genomföra kultur- och mediebistånd mellan traditionella biståndsorganisationer. Denna inrikt- ning har haft som mål att bidra till fattigdomsbekämpning i ett brett per- spektiv och att säkra kvalitet och hållbarhet samt att skapa former och rum för ett jämställt kulturutbyte och samarbete. Dessa mål understryks även i de mål som angivits för Sida 2005. i utlandet (NSU) Ett samråds- och samarbetsorgan för Sverigeprofilering är i utlandet (NSU). I NSU ingår exportråd, Invest in (), (), samt . NSU arbetar utifrån en gemen- sam strategi för Sverigefrämjande och Sverigeprofilering. Nämndens insatser skall ge stöd till NSU-organisationernas egna aktiviteter och uppmuntra till samarbete kring främjandesatsningar i utlandet. har åtta kultur- och forskningsinstitut i utlandet, alla med sin specifika bakgrund och inriktning. Centre Culturel Suédois i (se ovan) ingår som en enhet i . i sorterar under . Under Utbildnings- och sorterar i och Hanaholmen utanför samt de tre s.k. Medelhavsinstituten, nämligen forsknings- instituten i , och , vilka har ett gemensamt kontor i . på är en fristående stiftelse utan statligt stöd. Stiftelsen har samma styrelse som i . i inrättades 1999 som ett led i den s.k. Barcelonaprocessens mål (se vidare kapitel 3) att skapa en fast mötes- plats för dialogen mellan länderna i och . Institutet finansieras över UD:s anslag för internationellt utvecklingssamarbete och skall därför främja de av fastställda biståndspolitiska målen. är nationalgåva till och inrättades 1960 med syftet att stärka norsk-svensk förståelse och samarbete. invigdes och har till huvuduppgift att utgöra en platt- form för samhällelig och kulturell dialog mellan och . Kulturfonden för och är huvudman för Hanaholmen. i inrättades 1926 och har till uppgift att främja svensk forskning och utbildning inom bl.a. antiken, klassiska språk och konstvetenskap. Stiftelsen på har till ändamål att främja och fördjupa kulturella förbindelser med samt att stödja sådan forskning som lämpligen kan bedrivas under vistelse på egendomen eller med denna egendom som utgångs- punkt. i inrättades 1948 och främjar forskning om antika kultur. i inrät- tades 1962 och har till ändamål att främja svensk forskning, främst humanistisk, i och . Export Music (ExMS) är en branschorganisation som bildades av de svenska huvudaktörerna inom populärmusikområdet: Inter- national (), Svenska Oberoende Musikproducenter (), Svenska Musikers och Artisters Intresseorga- nisation () och /Svensk musik. ExMS syfte är att initiera, assistera, underlätta och möjliggöra främjande och marknadsföring i utlandet av svensk musik, i första hand populärmusik. ExMS gör omfat- tande insatser för lansering av artister och marknadsföring av fonogram inom populärmusiken. För vissa Sverigepresentationer utomlands sam- verkar UD, och Export Music . exportråd skapades efter ett riksdagsbeslut genom ett avtal mellan staten och . Totalt har ca 350 anställda och representation eller egna kontor i ett 40- tal länder. genomför på regeringens uppdrag en särskild satsning med en årlig finansiering om i syfte att underlätta export av varor och tjänster från svenska företag inom den s.k. upplevelseindustrin. Satsningarna är i huvudsak koncentrerade på områ- dena design, film, mode och musik. Utvalda marknader är i första hand , , (film) samt med fokus på /. utlandssändningar, /Radio , riktar sig till svenskar som befinner sig utomlands och till en utländsk publik. Genom programverksamheten ges en möjlighet att få och upp- rätthålla kontakt med . Sändningarna har pågått och består till största delen av aktualitets- och nyhetsprogram. I regeringens proposition Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012 (prop. 2005/06:112) framhålls bl.a. sändningarnas betydelse för en utländsk publik med intresse för som genom dessa kan upprätthålla en kunskap om och en förståelse för förhållanden i . I propositionen framhålls också betydelsen av utlandsverksamhet. Mellanstatliga organisationer m.m. i det är medlem eller på annat sätt engagerat i ett flertal olika interna- mellanstatliga organisationer och nätverk som behandlar kultur- och kulturpolitiska frågor. Dessa organisationer hanterar kulturfrågor ur olika perspektiv (bl.a. regionala intressen, mänskliga rättigheter, utveck- lingsfrågor eller rent kulturpolitiska). Gemensamt för engage- mang är att dessa organisationer utgör plattformar för både utbyten och bevakning av egna intressen. Det är bl.a. via dem som kan på- verka kulturpolitiska skeenden och i vissa fall även stödja konkreta projekt internationellt. De nedan beskrivna organisationerna och nät- verken representerar de viktigaste för på mellanstatlig nivå. Här- utöver finns en mängd organisationer och nätverk för utövare och pro- fessionella samt för kommuner och regioner. Europeiska unionen (EU) Medlemskapet i EU innebär att har att följa . Inom kulturområdet är det främst artikel 151 i EG-fördraget som ligger till grund för insatser på EU-nivå. Dock förekommer att även andra artiklar används som rättslig grund för olika EU-beslut såväl inom kulturområdet som utanför men med konsekvenser för kulturområdet. Av artikel 151 framgår att medlemsstaternas regelverk inte får harmo- niseras på kulturområdet. Detta är en princip som väglett det svenska agerandet i sedan blev medlem i EU 1995. Huvudskälet för denna hållning har varit att kulturpolitik i särskilt hög utsträckning kännetecknas av nationella intressen och därför bör vara varje medlemsstats suveräna angelägenhet. Vidare är artikel 151 ett uttryck för den s.k. subsidiaritetsprincipen som innebär att gemenskapen får vidta en åtgärd endast om syftet därmed inte kan uppnås av medlemsstaterna själva. I EU-samarbetet har utgångspunkten för agerande varit att värna mångfalden inom kulturen och på medieområdet samt att bidra till att kulturlivet kan spela en viktig roll för att stärka integration och över- brygga nationsskillnader. Särskilt fokus har satts på att underlätta för de nya medlemsländerna att delta i program på kultur- och medieområdet och på att förstärka utbytet av information och erfarenheter med dessa länder. De initiativ som togs under det svenska ordförandeskapet om samarbetet med kandidatländerna, såväl om konstnärernas villkor som på medieområdet, utgör en grund för detta arbete. De huvudsakliga instrumenten för att förverkliga EU:s mål på kultur- området är de två ramprogrammen, för kultursektorn respektive för den audiovisuella sektorn. Ramprogrammet för kultur, Kultur 2000, omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna film, tv och video. Programmet syftar till att främja kulturell dialog och rörlighet för konstnärer, andra kulturaktörer och verk. Programmet ger stöd till samarbetsprojekt mellan flera europeiska länder och kan sökas av alla typer av kulturorganisationer. MEDIA-programmet ger stöd till den europeiska audiovisuella industrin i syfte att stärka dess konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Det nuvarande programmet stödjer distribution, utveckling, festivaler och marknadsföring samt fort- bildning av yrkesverksamma i den europeiska audiovisuella branschen. EU fördelar även medel från strukturfonderna till projekt med kultur- anknytning. EU-stödet fördelas för de geografiska målen 1 och 2, Växt- kraft Mål 3 samt gemenskapsinitiativen , Leader+, Interreg III A, B och C. Strukturfonderna har erbjudit goda möjligheter för kulturprojekt och projekt med kulturanknytning. Jämfört med de sektorsspecifika ram- programmen ger strukturfonderna och gemenskapsinitiativen samman- taget avsevärt mera stöd till olika typer av kulturprojekt i . En uppskattning som gjorts av visar att för perioden uppgick EU-stödet från strukturfonderna till ca . EU:s program för politiskt, ekonomiskt, tekniskt och kulturellt samarbete i , den s.k. Barcelonaprocessen, inleddes . har arbetet bl.a. inriktats på att nyinrätta en stif- telse för dialog mellan kulturer. Stiftelsen har uppkallats efter utrikes- minister och placerats i . i och står gemensamt för värdskapet. I varje land (25 EU-länder jämte 10 partnerländer) skall ett nationellt nätverk etableras. Dessutom finns en nationell kontaktpunkt som skall ansvara för spridandet av information inom nätverket. De totalt 35 kon- taktpunkterna skall i sin tur utgöra ett internationellt nätverk, där stiftel- sen är navet. I är det Statens museer för Världskultur som fått detta uppdrag. Det nationella nätverket, som är öppet för alla intresserade, myndig- heter, (NGO:s), stiftelser etc., höll sitt första möte i . Det nordiska samarbetet kanaliseras genom de båda organisationerna och . , som bildades , är parlamentarikernas samarbetsforum. , som bildades , är ett organ för samarbete mellan de fem nordiska ländernas regeringar. Kultursamarbetet i vilar på en historisk kultur- och språkgemenskap och har sedan allra första början varit en för arbetet inom och . Avtalet om kulturellt samarbete mellan de nordiska länderna trädde i kraft och omfattar såväl kultur som utbildning och forskning. De nordiska kulturministrarna fattade beslut om en ny struktur för kultursamarbetet inom . Syftet är främst att skapa en mera flexibel struktur med tydligare prioriteringar och därigenom frigöra mer budgetmedel och göra strukturen mer överblickbar för brukarna. Totalt läggs ungefär hälften av dagens ca 20 institutioner och kommittéer ned. Den nya strukturen kommer i större utsträckning att bygga på tidsbegränsade program. De två första, ett mobilitets- och residensprogram för konstnärer och ett program som rör datorspel för barn och unga, kommer igång . Ett arbete pågår också med att analysera vilka funktioner i det nuvarande samarbetet som bör vidareföras i den nya strukturen. Totalt omfattar budgeten för det nordiska kultursamarbetet 2006 ca , av Nordiska ministerrådets budget. De största budgetposterna är de två fonderna som delar ut stöd till pro- jekt: och Nordisk film- och TV-fond. Bilateralt kultursamarbete mellan nordiska länder kan få stöd genom sär- skilda kulturfonder. berörs av följande fonder som administreras av : Kulturfonden för och , Svensk- norska samarbetsfonden samt Svensk- isländska samarbetsfonden. Kulturfonden för och är den största bilaterala fonden i . I uppgår fondkapitalet till ca och i till ca . Fonden delar ut projektbidrag och vistelsestipendier och initierar även egna projekt. Svensk-norska samarbetsfonden delar ut konstnärsstipendier för vistelse i Kunstnerhuset i , eller i , . Fonden delar även ut projektbidrag och resebidrag. Svensk- danska kulturfonden skall ge stöd till bl.a. kultur, vetenskap och konst- närlig verksamhet. Svensk-isländska samarbetsfonden främjar genom resestipendier det svensk-isländska samarbetet inom kulturområdet. För samarbete med finns även Fondet for dansk-svensk sam- arbejde, som är inrättad av danska staten och har till syfte att bidra till ökad förståelse och samarbete mellan och på kulturella och andra områden. I bedrivs ett flertal olika samarbeten utöver de bilate- rala. Det handlar bl.a. om Östersjöstaternas råd (, ), och . Inom EU finns den Nordliga dimensionen samt det regionalpolitiska Interreg. Kultursam- arbetet inom Östersjöstaternas råd omfattar främst gemensamma frågor inom kulturarvsområdet. Arbetet med kulturfrågor inom den Nordliga dimensionen kan komma att intensifieras framöver. I stort sett samtliga länder är medlemmar i . Europa- rådet är en organisation vars roll kontinuerligt förändras i takt med . Även om EU och har olika syften finns det verksamhetsområden som gränsar till varandra. syn på Europa- rådssamarbetet inom kultur- och medieområdet vilar på kärnuppdrag att försvara mänskliga rättigheter, demokrati och rätts- principer samt att arbeta enande och med normativa instrument. har arbete inriktats på utvecklingen av de mänskliga rättigheterna i de nya demokratierna i det samt stöd av konsolideringen av reformerna med hjälp av kunskapsöverföring. Mediefrågorna är tydligast relaterade till kärnfrågor och engagemang ligger främst i värnandet av yttrandefrihet, public- service och mediemångfald. Att arbeta med kultur i syfte att främja demokratisk utveckling är en del av uppgifter. En positiv utveckling av kulturområdet ökar mångfalden i de konstnärliga uttrycken vilket kan påverka öppen- heten i samhället. stödjer ett sådant arbete även om en starkare prioritering bör krävas av organisationen. Tillgänglighet till kulturarvet samt dess bevarande blir då också lämpliga områden för att ta fasta på genom utbildning, nätverksbyggande, information och erfa- renhetsutbyte. Bolognaprocessen för europeiskt samarbete om högre utbildning I den s.k. Bolognaprocessen deltar 45 europeiska länder med syftet att stärka utvecklingen av det europeiska samarbetet inom högre utbildning. Målsättningen är att länderna till 2010 skall ha skapat ett europeiskt område för högre utbildning. har beslutat att, i linje med Bolognaprocessens målsättningar och regeringens förslag i propositionen Ny värld ny högskola, dela upp svensk högre utbildning i grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå (prop. 2004/05:162, bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160). För konstnärliga utbildningar i högskolan bedömer regeringen att en särskild examenskategori bör införas. I denna examens- kategori skall på grundnivå finnas konstnärlig högskoleexamen och konstnärlig kandidatexamen och på avancerad nivå konstnärlig magister- examen och konstnärlig masterexamen. (United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisa- tion) är för mellanstatligt samarbete inom utbildning, veten- skap, kultur och kommunikation/medier. Målet för och hela FN:s arbete är att skapa fred genom ökat samarbete mellan länder. Verksamheten bedrivs genom att utarbeta normativa instrument (kon- ventioner, rekommendationer och deklarationer m.m.) och att agera som ett s.k. clearing house till stöd för kunskapsutbyte och dialog mellan kulturer. På den 33:e generalkonferensen antogs en kon- vention för skydd för och främjande av kulturell mångfald (mångfalden i kulturella uttryck). Huvuddragen i konventionen är att konsolidera med- lemsstaternas rätt och skyldighet att föra en nationell kulturpolitik till stöd för den kulturella mångfalden. verkar konventionen för internationellt kulturutbyte och allas tillgång till den kulturella mång- falden. Konventionen erkänner också att kulturella varor och tjänster inte bara har ett ekonomiskt värde. En stor del av konventionen rör interna- tionell solidaritet till stöd för utvecklingsländerna. Under generalkonferensen antogs även en konvention mot dopning inom sport och en deklaration om bioetik inom forskning, vars syfte är att skapa en plattform för en etisk uppförandekod för forskare. Inför och under generalkonferensen fokuserade särskilt på reformering av och på utbildning om hållbar utveckling. World Summit on the (), om informationssamhället har hållit två konferenser om kommunikations- politiska frågor med deltagare från hela världen, i och i . kommer att arbeta aktivt med uppföljningen av . har ratificerat flera av konventioner. En väl känd verksamhet gäller arbetet med konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, världsarvskonventionen med Världsarvs- listan, som i huvudsak handlar om bevarandet av världens fysiskt påtag- liga kultur- och naturarv. Vid generalkonferensen antogs en kon- vention om det immateriella kulturarvet (Convention for the Safe- guarding of the Intangible Cultural Heritage). INCP internationellt nätverk för kulturministrar INCP (for Cultural Policy) är ett internationellt informellt nätverk för kulturministrar, som syftar till att bevara och främja den kulturella mångfalden i ett globalt perspektiv. Nätverket emanerar från den mellanstatliga som ägde rum i (The ). I nätverket ingår drygt 60 länder. har en central position och ansvarar också för nät- verkets sekretariat. hör till de länder som, tillsammans med , var med och startade nätverket och har på olika sätt aktivt del- tagit i och stött dess arbete. Nätverket har aktivt arbetat med att ta fram förslag till ett s.k. internationellt instrument (konvention) för främjandet av den kulturella mångfalden. Det förslag som togs fram inom INCP låg till grund för de förhandlingar som sedermera fördes inom . Som nämnts ovan, antogs konventionen om skydd för och främjande av mång- falden av kulturella uttryck på generalkonferensen . ASEM samarbete mellan och Inom ramen för ASEM-samarbetet (Asia-Europe Meeting, bildat ) möts ledare från och (EU och ASEAN). Förutom topp- möten hålls också ministermöten på andra områden. har kulturfrågorna fått ökad betydelse. i underströk vikten av dialog mellan kulturer och civilisationer och uppmanade kulturministrarna att realisera en långsiktig plan i syfte att främja dialogen och utveckla kulturutbyte mellan och . som främjar ömsesidig förståelse mellan och () är en fristående stiftelse etablerad av ASEM 1997 och har som uppdrag att främja bättre ömsesidig förståelse mellan människor i de båda regionerna genom ökat intellektuellt, kultu- rellt och individuellt utbyte. De anordnar en rad olika möten, konferenser Skr. 2005/06:188 och seminarier på bl.a. kulturens område för att främja samarbetet mellan Ett exempel på ett etablerat samarbete inom kulturområdet mellan och är det samarbete som genomförs mellan museer inom ramen för (bildat ). har varit och är mycket aktivt i detta samarbete genom främst Statens museer för världskultur. Den internationella handeln med tjänster regleras genom det Allmänna , GATS (General on Trade in Services). GATS förhandlades fram under Uruguayrundan och trädde i kraft . Vid WTO:s () fjärde minister- möte i införlivades tjänstehandelsförhandlingarna i WTO:s utvecklingsagenda (den s.k. Doharundan som pågår). EU:s övergripande målsättning för tjänstehandelsförhandlingarna är bl.a. att öka marknadstillträdet och nationell likabehandling för euro- peiska företag. EU:s förhandlingslinje för kulturella och audiovisuella tjänster, framtagen 1999 och fortfarande gällande, är följande: "The Community and its Member States will maintain the possibility to preserve and develop their capacity to define and implement their cultural and audiovisual policies for the purpose of preserving their cultural diversity". har, liksom i princip samtliga EU-länder, valt att inte göra några åtaganden i den audiovisuella sektorn och för delar av den kultu- rella sektorn. gränser är dock öppna för utländska kulturella och audiovisuella produkter och tjänster. Den svenska utgångspunkten för GATS-förhandlingarna är att säkerställa att det nu och kan bedrivas en svensk kulturpolitik till stöd för kulturell mångfald. Den svenska kulturpolitiken bygger på positiva stödordningar och inte på en begränsning av kulturutbytet med andra länder. i en ny omvärld Regeringens bedömning: Under har stora för- ändringar ägt rum i och i vår omvärld med betydande konse- kvenser för kulturlivet. Nya möjligheter har öppnats. Kontakter och utbyte har ökat och genomförs på ett enklare sätt . Den s.k. upplevelseindustrins eller de kulturella näringarnas betydelse ökar.