prop · GU031d11 · 2006-10-16 00:00:00 — Delegationen har även bidragit i arbetet med den nationella handlingsplanen mot fattigdom och social utestängning för åren 20062008 som har utarbetat inom ramen för EU-samarbetet på det sociala området. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Verksamhetsområde Statligt bedriven ungdoms- och missbrukarvård Antal särskilda ungdomshem i drift Antal fastställda platser för ungdomsvård Totalt antal intagna enskilda ungdomar Väntetiderna för de ungdomar som togs in med stöd av LVU ökade . Antalet ungdomar som placerades omgående minskade från till . Närhetsprincipen tillgodosågs i ungefär lika stor omfattning, , som . Pojkarna placerades i enlighet med närhetsprincipen i marginellt större omfattning än flickorna. Tabell 8.3 Sluten ungdomsvård Genomsnittlig strafftid i månader hade inte heller några särskilda institutioner för sluten ungdomsvård. Ungdomarna som dömts till sluten ungdomsvård avtjänade sina straff på samma institutioner som de ungdomar som vårdades enligt LVU. I de allra flesta fall vårdades de dömda dock på de avdelningar som SiS särskilt har reserverat för sluten ungdomsvård. De intagna ungdomarnas strafftider varierade mellan och . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Antal LVM-hem i drift Antal fastställda platser vid LVM-hem Totalt antal intagna enskilda klienter under Andel omhändertagna jml. Placerade i enlighet med närhetsprincipen Kvinnor placerade i enlighet med närhets- Män placerade i enlighet med närhets- Statens institutionsstyrelses uppdrag att introducera en del av missbrukarvårdssatsningen Ett kontrakt för livet till landets kommuner kom igång . Den har inneburit att efterfrågan på LVM-vård har ökat väsentligt och att intresset för vård av missbrukare bedöms vara klart större hos kommunerna . För missbrukarvårdens del innebar det nya läget att efterfrågan motsvarar det platsantal som SiS har till sitt förfogande. SiS genomför även en treårig försöksverksamhet med en förstärkt vårdkedjemodell i LVM. Insatser inom andra politikområden påverkar i hög grad välfärdsutvecklingen och verksamhet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer, eftersom utgör samhällets yttersta skyddsnät. I första hand handlar det om insatser för att skapa fler jobb, öka sysselsättningen så att fler människor kan gå från bidrag till eget arbete. Dessutom kan särskilt nämnas folkhälsopolitiken, hälso- och sjukvårdspolitiken, integrationspolitiken, den ekonomiska familjepolitiken, barnpolitiken, utbildningspolitiken, samt bostadspolitiken. Insatser inom dessa politikområden är viktiga också för att förebygga social utsatthet. Insatser för grupper som står längst bort från arbetsmarknaden och egen försörjning ingår som en del i de nationella handlingsprogrammen för sysselsättning och tillväxt som utarbetas av EU:s medlemsländer inom ramen för Lissabonstrategin. har beslutat om ett antal ändringar i reglerna om ingripanden mot och behandling av unga lagöverträdare. Bland annat vissa ändringar i påföljden överlämnande till vård inom samt att påföljden byter beteckning till ungdomsvård. Ungdomstjänst införs som en fristående påföljd. En särskilt kvalificerad kontaktperson skall kunna utses om den unge är i behov av särskilt stöd. Kommunerna skall sörja för att medling kan erbjudas när brottet har begåtts av någon som är . beslutade den tidigare regeringen om direktiv för en översyn av hyreslagen (dir 2006:85). I uppdraget ingår att överväga hur barnperspektivet i lagen och lagens karaktär av social skyddslagstiftning lämpligen kan förtydligas. Utredaren skall uppmärksamma de synpunkter som Utredningen om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer har lämnat (SOU 2005:88) samt Ds 2006:9 Rättvisa och jämlika villkor på bostadsmarknaden. Målet för politikområdet är: -att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer, -att stärka skyddet för utsatta barn. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 2005/06:1, utg. omr. 09, bet. 2005/06:SoU1, rskr. 2005/06:111). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Personer i ekonomiskt utsatta situationer Verksamhetsområde Individ- och familjeomsorg Diagram 8.1 Ekonomiskt bistånd följer könsfördelningen när det gäller styrelserepresentation och medlemmar i de frivilligorganisationer som får statsbidrag. En analys baserad på uppgifter som lämnats av 64 organisationer på det sociala området inför fördelningen av statsbidrag visar en övervikt av män inom styrelserna för organisationer inom missbruksområdet och en övervikt av kvinnor i styrelserna inom organisationer som arbetar för utsatta barn och organisationer som motverkar våld mot kvinnor. Detta speglar att vissa organisationer riktar sig enbart till män och vissa enbart till kvinnor. av organisationerna hade kvinnodominans i styrelsen och hade mansdominans. Endast ett fåtal organisationer hade en jämn könsfördelning i styrelsen. Sammantaget blir könsfördelningen inom styrelserna jämn, kvinnor och män. tredje delrapport Det fortsatta stödet efter flodvågskatastrofen beskriver samhällets stöd till drabbade i efter flodvågskatastrofen inom område. Sammanfattningsvis visar de gjorda undersökningarna att kommunerna i samverkan med andra lokala krisaktörer, ofta inom ramen för så kallade POSOM-grupper, särskilt har lagt ner mycket arbete på att nå ut med information om stödinsatser. Det är dock enligt tydligt att många kommuner saknar uppgifter om omfattningen av egna och/eller andra aktörers stödinsatser. planerar därför att, i samverkan med några länsstyrelser och kommuner, ta fram ett förslag till metod för beskrivning och dokumentation av de insatser som ges i samband med allvarliga händelser. , när kostnaderna för ekonomiskt bistånd var som störst, har kostnaderna minskat i fasta priser. har minskningstakten avtagit (se diagram 8.1). minskade kostnaderna med jämfört med . betalades totalt ut i ekonomiskt bistånd (inklusive introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra invandrare som tagits emot i kommunerna). Variationen mellan kommunerna är mycket stor. Diagram 8.2 Antal biståndsmottagare efter hushållens sammansättning ensamstående kvinnor utan barn ensamstående män utan barn ensamstående män med barn 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Den tidigare regeringens mål att halvera socialbidragsberoendet har inte uppnåtts. fick drygt 225 000 hushåll, bestående av ca 407 000 personer, ekonomiskt bistånd (se diagram 8.1). Dessa hushåll utgör av hushållen i befolkningen. Ensamstående män utan barn är som grupp räknat flest till antalet (se diagram 8.2). Däremot är ensamstående kvinnor med barn, ungdomar samt utrikes födda personer överrepresenterade. Exempelvis hade av alla ensamstående kvinnor med barn ekonomiskt bistånd (se tabell 8.5). Tabell 8.5 Biståndshushåll fördelade efter hushållens sammansättning 2005 Andel biståndshushåll av samtliga hushåll i befolkningen , procent Ensamstående kvinnor med barn Ensamstående kvinnor utan barn Ensamstående män med barn Ensamstående män utan barn Gifta/sammanboende med/utan barn Enligt är det för män oftare än för kvinnor arbetslöshet eller sociala problem som ligger bakom biståndsberoendet. För kvinnor är det oftare ohälsa som är orsaken. Ungdomar och personer med utländsk bakgrund har särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden och har därför inte heller kvalificerat sig för andra former av ersättningar. var av biståndsmottagarna arbetslösa utan arbetslöshetsersättning . För manliga biståndsmottagare var denna andel högst, , jämfört för kvinnor. Det långvariga biståndsberoendet minskade något och var i stort sett lika vanligt bland kvinnor som bland män av biståndsmottagarna hade fått ekonomiskt bistånd mer än 10 månader . Den genomsnittliga biståndstiden per hushåll var och det genomsnittliga utbetalda beloppet var vilket motsvarar . Resultatet av länsstyrelsernas tillsyn 2005 visar att handläggningen av ekonomiskt bistånd fort- farande är formaliserad och restriktiv, på bekostnad av individuella bedömningar. Enligt länsstyrelserna kan handlingsplaner ofta vara schablonmässiga. Det alltmer standardiserande arbetssättet leder också till brister i barnperspektivet. konstaterar dock att det skett en långsam men positiv utveckling när det gäller barnperspektivet i handläggningen av det ekonomiska biståndet, t.ex. lyfts barnen fram tydligare i ärenden som rör familjer med långvarigt biståndsberoende, även om det ser olika ut i kommunerna. Handläggningen präglas dock fortfarande av ett vuxenperspektiv och den allt striktare behovsbedömningen ökar risken att barnens behov inte synliggörs och tillgodoses. har analyserat utvecklingen av ekonomiskt bistånd i storstadssatsningens stadsdelar . konstaterar att det inte går att dra några slutsatser om storstadssatsningens effekter på utvecklingen av ekonomiskt bistånd. Barn i utsatta situationer hade cirka 15 200 barn och unga () heldygnsinsats. Av dessa var 7 200 flickor och 8 000 pojkar. hade cirka 28 500 barn och unga någon öppenvårdsinsats. Antalet flickor var 12 800 och antalet pojkar 15 200. Antalet barn och unga med öppenvårdsinsats har varit ganska medan antalet som fått heldygnsvård har ökat. Kommunernas kostnader för insatser till barn och unga var . Kostnaderna har ökat med . Det är främst kostnaderna för öppenvårdsinsatser som har ökat men även kostnaden för heldygnsvården har ökat. Enligt är bilden av den sociala barn- och ungdomsvården sammansatt. Generellt sett sker positiva förändringar med tydligare barnperspektiv och struktur i handläggningen, mer individuellt anpassade insatser och en satsning på att nå familjer tidigt med erbjudanden om stöd. Utbudet av insatser för barn, unga och föräldrar har ökat och det pågår utvecklingsarbete. Många kommuner satsar på att erbjuda lättillgänglig service för rådgivning och stöd för föräldrar och på att ska finnas med i barnens vardagssammanhang, t.ex. i skolan. ges insatser utan föregående utredning och biståndsprövning och därmed utan krav på dokumentation och uppföljning. Det görs färre utredningar, men de har bättre kvalitet och barns delaktighet har ökat. finns exempel på neddragningar av både personal och på förebyggande och uppsökande verksamhet. Av tillsyn 2005 framgår att det fortfarande finns brister i handläggningen av anmälningar om barn som far illa. Bristerna har att göra med att de inte handläggs skyndsamt eller att de inte bedöms och handläggs på rätt sätt. När en utredning har öppnats följs inte reglerna om att utredningen ska slutföras och det fattas inte alltid beslut om förlängd utredningstid. deltog föräldrar till drygt 19 700 barn i samarbetssamtal för att bli eniga i frågor som rör vårdnad, boende och umgänge. Enligt har utredningar om vårdnad, boende och umgänge blivit mer komplicerade. Skillnaderna mellan kommuner vad gäller väntetider, utredningstider, samtal med barn och uppföljning är stora. Allt fler kommuner erbjuder gruppverksamhet för barn i samband med att föräldrarna separerar. Länsstyrelserna har lyft fram att många kommuner har långa väntetider för familjerådgivning. genomfördes drygt 2 400 medgivandeutredningar, en ökning med drygt 400 jämfört med . redovisade en kartläggning av väntetiderna för medgivandeutredningar. Utredningstiderna varierar avsevärt mellan kommunerna och mellan ärenden i en och samma kommun. och länsstyrelsernas kartläggning visar att det fanns handlingsplaner för arbetet med våldsutsatta kvinnor i av kommunerna, och att sådana var på gång i de flesta övriga. Tre fjärdedelar av handlingsplanerna är politiskt antagna och gäller arbete med såväl våldsutsatta kvinnor och deras barn som männen som utövar våldet. I t.ex. har nästan alla kommuner specialiserade enheter eller socialsekreterare med specialkunskaper på området. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Specialiseringen inom individ- och familjeomsorgen kan enligt göra att det brister i helhetssynen på kvinnans och barnens hjälpbehov vad gäller bostad, ekonomi, eventuellt missbruk etc. Dessutom finns uppgifter om att möjligheten för hotade och misshandlade kvinnor att få ny bostad och hjälp att bosätta sig på annan ort har försämrats. bedömer att orsaken är brister i samverkan och oklarheter om vem som skall ansvara för kostnader och skyddat boende. Även bristen på bostäder försvårar arbetet. Länsstyrelsernas tillsyn 2005 visar att våldsutsatta kvinnor har svårt att få stöd och hjälp vad det gäller de särskilda behov av ekonomiskt bistånd som kan uppstå som en konsekvens av sin utsatta situation. De grupper som enligt har särskilt svårt att söka och få skydd och stöd är våldsutsatta kvinnor med missbruk och våldsutsatta kvinnor med psykiska funktionshinder. Enligt kartläggningen i rapporten barns upplevelser finns det ett 50-tal verksamheter riktade till män som utövar våld mot kvinnor och barn. Verksamheterna varierar stort och har olika inriktning. Det finns mans- och kriscentra för män både på ideell basis samt i kommunens regi men även inom ramen för kriminalvården och rättspsykiatrin. Resultatet av insatser mot s.k. hedersrelaterat våld presenterade en lägesrapport av länsstyrelsernas insatser mot hedersrelaterat våld. Lägesrapporten är en uppföljning och avser de medel som tilldelats länsstyrelserna under 20042005. konstaterar att det pågår många olika insatser ute i landet. Det finns en större medvetenhet när det gäller hedersrelaterade frågor och hedersrelaterat våld. fanns 105 platser för skyddat boende fördelat i familjehem, HVB (hem för vård eller boende) samt andra skyddade boenden. Det är främst flickor/unga kvinnor () som bor i skyddat boende. På fem skyddade boenden har pojkar och unga män bott . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 8.6 Antalet kvinnor och män med insatser Bistånd som avser boende Individuellt behovsprövade öppna insatser Enligt betänkandet (SOU 2005:82) Personer med tungt missbruk finns det ungefär 100 000 personer med tungt alkohol- och/eller narkotikamissbruk. I betänkandet konstateras att många av dessa inte nås eller inte efterfrågar och hälso- och sjukvårdens insatser. hade omkring 21 300 personer någon form av insats mot sitt missbruk. Antalet personer inom missbrukarvården har totalt sett legat på samma nivå . Fler får dock öppna insatser och färre får dygnsvård. Kommunernas kostnader för missbrukarvården var . Kostnaderna har ökat med , vilket beror på ökade kostnader för öppenvårdsinsatser. Kostnaderna för heldygnsvård har däremot minskat. Av tillsyn 2005 framgår att utbyggnaden av öppenvården i kommunerna fortsätter och att kommunerna i större utsträckning än har olika typer av insatser för olika grupper av personer med missbruksproblem. har vissa grupper svårt att få sina behov tillgodosedda. Det handlar om personer med missbruksproblem som också har psykiska problem, äldre personer med tungt missbruk samt ungdomar och våldsutsatta kvinnor med missbruksproblem. Missbrukarvårdssatsningen Ett kontrakt för livet fördelade länsstyrelserna till kommunerna för utvecklingsinsatser till personer med tungt missbruk. utvärdering visar att kommunerna framför allt har använt dessa medel för att utveckla samverkan och behandlingsprogram samt att utbilda personal. Den del av satsningen som syftar till att utveckla innehållet i och eftervården till vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) har inneburit att efterfrågan på sådan vård har ökat och att intresset för vård av missbrukare bedöms vara större hos kommunerna . De kommuner som åtar sig att aktivt medverka till vårdplanering och eftervård får sin avgift väsentligt reducerad som vård i annan form enligt 27 § LVM pågår. och slöts överenskommelser för drygt hälften av de placerade enligt 27 § LVM. Fördelningen av kvinnor och män med överenskommelser följer den könsfördelning som finns totalt inom . En effekt av satsningen är en successiv ökning av andelen unga personer () bland dem med överenskommelse. Statens institutionsstyrelses utvärdering visar att berörda socialsekreterare anser att satsningen har haft en positiv inverkan på deras arbete och ökat möjligheterna att välja mer kvalificerade och långsiktiga vårdinsatser. av klienterna med överenskommelse avstod från eller minskade sitt missbruk efter avslutad LVM-vård och lite mindre än hälften var kvar i någon form av eftervård. presenterade sin senaste kartläggning av hemlöshetens omfattning. Omkring 17 800 personer var hemlösa under en mätvecka 2005. Rapporten visar att hemlösheten ökat sedan mätningen 1999 med cirka 20003000 personer. Tre fjärdedelar av dessa är män och en fjärdedel är kvinnor. Andelen kvinnor och personer födda utanför fortsätter att öka. Jämfört med 1999 bor en större andel av de personer som är hemlösa 2005 på härbärge eller andra akutboenden. I absoluta tal är det en ökning från 1999 till cirka 1 650 personer . En stor andel av de hemlösa har missbruksproblem, , respektive psykiska problem, 40 pro- av de hemlösa är också föräldrar till barn . presenterade en utvärdering av de lokala hemlöshetsprojekt som genomförts 20022005. Utvärderingen visar att en del av de hemlösa personerna uppnått målet om ett eget kontrakt som majoriteten befinner sig i olika former av s.k. boendetrappor. För många har situationen på kort sikt förbättrats eller en försämrad boendesituation förhindrats genom vräkningsförebyggande åtgärder. Verksamhetsområde Statligt bedriven ungdoms- och missbrukarvård (SiS) har fortsatt arbetet med att implementera och befästa metoder som har vetenskapligt stöd. Flera forskningsrapporter som helt eller delvis finansierats av SiS har publicerats. Försök för att på olika sätt ge de intagna ungdomarna och missbrukarna möjlighet att komma till tals och påverka vården pågår. Frågan om hur tillsynen av SiS kan göras ekonomiskt och organisatoriskt oberoende utreds av den sociala tillsynsutredningen (dir. 2004:178, dir. 2005:87). Vård vid särskilda ungdomshem Den trend inom ungdomsvården som visat sig med en vikande efterfrågan på platser vid särskilda ungdomshem fortsatte . Det som främst har karaktäriserat ungdomsvården är inte att antalet placeringar har förändrats utan att placeringarnas längd väsentligt har minskat. Det som särskilt har präglat sluten ungdomsvård är några spektakulära avvikningar och därmed säkerhetsfrågorna. Med anledning av avvikningarna lät SiS göra en särskild översyn av säkerheten vid de institutioner som har fasta platser för de dömda ungdomarna. SiS har lämnat förslag i syfte att förbättra säkerheten vid de särskilda ungdomshemmen. Dessa förslag är ute på remiss. Samtliga klienter anvisades plats som ansökan om plats inkom från kommunen. har en första uppföljning av det särskilda vårdkedjeprojektet inom missbrukarvården redovisats. SiS har undersökt hur det har 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 gått för 74 klienter från det att institutionsvården inleddes till efter det att missbrukarvården upphört. Mer än hälften av klienterna har uppnått mycket goda resultat. Den sociala barn- och ungdomsvården behöver utvecklas På många håll sker positiva förändringar inom den sociala barn- och ungdomsvården. Det kvarstår dock behov av åtgärder både för att ge bättre förutsättningar och för att förbättra tillsynen av . Det brister fortfarande i handläggningen, såväl av anmälningar om barn som far illa som i utredningar. Tidigt stöd till föräldrar och samverkan mellan och t.ex. skolan måste förbättras. Från bidrag till arbete Det långvariga biståndsberoendet är ett stort problem, särskilt för unga och vissa grupper av utrikes födda. Långvarigt biståndsmottagande innebär ett utanförskap som måste brytas. Försörjningsstödet bör utformas på ett sådant sätt att det lönar sig att gå från bidrag till eget arbete. Fortsatta insatser för våldsutsatta kvinnor och deras barn Det krävs ett samlat grepp i syfte att minska mäns våld mot kvinnor. Åtgärderna måste omfatta såväl förbättrat stöd till de våldsutsatta kvinnorna som insatser för de män som slår. Kommunernas ansvar måste stärkas och insatserna bli mer enhetliga i landet. Kvinnojourernas värdefulla arbete och kunskap måste stödjas. Behov av fortsatta insatser mot hemlöshet Hemlösheten har ökat mellan och . En större andel bor på härbärge eller andra akutboenden. Utredningen om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer konstaterar att många barn drabbas eller riskerar att drabbas av hemlöshet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Ökad trygghet för utsatta barn Barnets bästa och barnets rätt att komma till tals skall vara självklara utgångspunkter i alla åtgärder som rör barn inom . Stödinsatser för barn och ungdom behöver samordnas på ett bättre sätt än . Skolhälsovården har en viktig roll i arbetet med att förebygga psykisk ohälsa bland barn och unga. Tidiga och tydliga insatser skall prägla samhällets arbete med unga människor som riskerar att påbörja en kriminell bana. Föräldrars kraft och möjlighet skall bättre tas tillvara och deras ansvar för att förmedla normer till sina barn tydliggöras. Alla föräldrar kan behöva stöd i föräldraskapet. Höga krav måste ställas på insatsernas säkerhet och kvalitet liksom på rättsäkerheten i handläggning och dokumentation inom den sociala barn- och ungdomsvården. Det är oftast inom dessa områden som får kritik i samband med länsstyrelsernas tillsyn. tillförs ytterligare för tillsyn av den sociala barn- och ungdomsvården. Barnet drabbas mycket hårt då familjen vräks från sin bostad. Det är därför angeläget att vidta åtgärder för att motverka vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer. Samarbetet mellan socialtjänst, kronofogdemyndighet och bostadsföretag måste utökas. Över en miljon människor står utanför arbetsmarknaden. Detta utanförskap måste brytas. Den enskilt viktigaste uppgiften för regeringen är att skapa förutsättningar för fler jobb så att fler människor kan gå från bidrag till eget arbete. Arbetslinjen och arbetets värde ska återupprättas. Sänkta skatter genom jobbavdraget för låginkomsttagare ökar möjligheterna att leva på eget arbete. Nystartsjobb ökar möjligheterna för dem som inte har arbetat att komma tillbaka till arbete. Personer som inte fått ett arbete trots att de sökt behöver mer aktiv hjälp från arbetsförmedlingen. Alla långtidsarbetslösa föreslås därför få rätt till en jobb- och utvecklingsgaranti. Syftet med garantin är att med hjälp av individuellt utformade åtgärder så snabbt som möjligt hjälpa deltagarna in på den reguljära arbetsmarknaden. är att förbereda deltagarna för arbetslivet genom olika jobbsökande aktiviteter. Aktiviteterna ska kunna ordnas av en mångfald auktoriserade anordnare. Därmed kan människor som annars riskerar att hamna i passivt bidragsberoende och utanförskap ges en möjlighet till arbetsträning och anpassning till arbetsmarknaden. Förstärkt skydd och stöd till våldsutsatta kvinnor Arbetet med att förbättra och utveckla insatserna för våldsutsatta kvinnor och deras barn måste ske på bred front. Regeringen avser att lägga fram en handlingsplan för att bekämpa våldet mot kvinnor. Den skall bland annat omfatta förbättrat stöd till kvinnor som utsatts för våld samt insatser för de män som slår. Kommunernas arbete på området måste stärkas och utvecklas. Insatserna måste bli mer likvärdiga och inte påverkas av vilken kommun man söker hjälp i. När en våldsutsatt kvinna behöver skydd och stöd måste det finnas en kvinnojour att vända sig till. Därför tillför regeringen ytterligare till kvinnojoursverksamhet. Därutöver tillförs till insatser för de män som slår. Trakasserier, hot eller våld mot någon som är homosexuell, bisexuell eller transperson (HBT) är ett angrepp mot den personens identitet och livsstil. HBT-personer vill eller vågar inte alltid söka sig till de ordinarie brottsofferjourerna. Liksom när det gäller kvinnojourer finns det ett behov av en eller flera specialiserade brottsofferjourer med särskild kompetens som komplement. satsas ytterligare medel för att på olika sätt förstärka och utveckla brottsofferverksamheten för denna grupp. Mer resurser för insatser mot hemlöshet