prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Hushållens konsumtion av varor och tjänster ...................................................... Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter................................ Hushållens förväntningar 12 månader framåt....................................................... Hushållens egna sparande ...................................................................................... Industriproduktion och varuexport ...................................................................... Konfidensindikator för tillverkningsindustrin ..................................................... Konfidensindikator för handeln ............................................................................ 4.1 Arbetade timmar och BNP ...................................................................................... Deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program..................... Sysselsatta och sjukfrånvarande............................................................................... Arbetskraftsdeltagande i olika åldersgrupper ......................................................... Bidrag till KPI-inflationen från vissa grupper av varor och tjänster...................... Växelkurs och oljepris ............................................................................................ Sysselsättningsgap och underliggande inflation ................................................... Skatter inklusive skatt till EU.................................................................................. Genomsnittliga absoluta prognosfel ........................................................ Medelfel avseende BNP............................................................................................ I denna bilaga till ekonomiska vår- proposition redovisas prognos för den internationella och svenska ekonomins utveckling . Dessutom redovisas en kalkyl för utvecklingen som bygger på bedömningar av resursläget och ekonomins potentiella tillväxttakt. Prognosen baseras på underlag från bl.a. Sta- tistiska centralbyrån (SCB), Europeiska kom- missionen och (). bär hela ansvaret för de bedömningar som redovisas. är ansvarig för beräkningarna. I arbetet med denna bilaga har information som fanns tillgänglig beaktats. Strukturen på bilagan har förändrats något jämfört . Världsekonomin växte snabbt 2004 och 2005. Tillväxten förväntas bli fortsatt god såväl som . Den höga tillväxten har drivits på av en mycket expansiv penningpolitik i OECD- området , som de långa räntorna legat på historiskt låga nivåer. Även om penningpolitiken har stramats åt markant i För- enta staterna ger de låga räntorna i världs- ekonomin som helhet fortfarande en stimulans till efterfrågan och i viss mån . Konsekvenserna av fortsatt höga oljepriser be- döms som förhållandevis begränsade. har den starka efterfråge- utvecklingen i den amerikanska ekonomin svarat för en betydande andel av tillväxten i världs- ekonomin. Detta har inneburit att en eventuell konjunkturförsvagning i riske- rat att få stora konsekvenser för världsekonomin och har bidragit till ett amerikanskt bytesbalans- underskott som torde vara ohållbart . Det finns nu vissa förutsättningar för att denna oba- lans kan minska, då både den japanska ekonomin och euroområdet återhämtar sig, som tillväxten i dämpas framöver. De asiatiska ekonomierna förväntas fortsätta växa snabbt . Svensk ekonomi bedöms utvecklas väl . Växande internationell efterfrå- gan och god konkurrenskraft i svenska företag 2005/06:100 BILAGA 1 medför att både varu- och tjänsteexporten ut- vecklas starkt, framför allt . Den starka exporttillväxten innebär att även industri- produktionen ökar i god takt framöver. Låga räntor, ett högt kapacitetsutnyttjande i industrin och en hög efterfrågan på bostäder innebär att investeringarna fortsätter att växa snabbt . Även hushållens konsumtion bedöms ut- vecklas i god takt framöver. Värdet av hushållens totala förmögenhet har ökat kraftigt . Till detta kommer att hushållens dispo- nibla inkomster utvecklas väl framöver, att räntorna är fortsatt låga och att sysselsättningen ökar. Sysselsättning och konsumtion kan dock komma att öka ännu snabbare än i föreliggande prognos, vilket skulle kunna leda till en utveck- ling liknande perioden 19982000. Även den offentliga konsumtionen utvecklas starkt . Detta beror bl.a. på att de kommunala finanserna är bättre och att de utökade arbetsmarknadspolitiska programmen i hög grad förlagts till och statlig verk- samhet. Som en följd av den starka efterfrågetillväxten väntas importen växa kraftigt under prognos- åren. Denna tendens förstärks av en förväntad kronförstärkning . Samman- taget bedöms BNP växa och 2007. Den kalenderkorrigerade BNP- tillväxten, där hänsyn tas till antalet arbetsdagar, uppgår till och 2007. beräknas tillväxten uppgå till . syntes en vändning på arbetsmarkna- den, när sysselsättningen började öka under andra halvan av året. väntas en fort- satt god sysselsättningsökning, då företagens an- ställningsplaner blir alltmer positiva som antalet lediga jobb fortsätter att öka. Till viss del är den ökning i sysselsättningen som sker en följd av de utökade arbets- marknadspolitiska programvolymer som reger- ingen föreslagit i budgetpropositionen . Den fortsatt höga efterfrågetillväxten i den svenska ekonomin framöver skapar goda förut- sättningar för en ökande sysselsättning . Den förbättrade situationen på arbetsmarknaden har inneburit att många som tidigare stått utanför arbetskraften sökt sig till arbetsmarknaden. Därmed har arbetskrafts- utbudet stigit , och det bedöms fort- sätta öka i god takt framöver. Ett stigande arbetskraftsutbud är en förutsättning för att den 2005/06:100 BILAGA 1 reguljära sysselsättningen ska kunna öka var- aktigt. Det ökande arbetskraftsutbudet innebär att även om sysselsättningen växer snabbt bedöms inte någon akut brist på arbetskraft uppstå. Som en följd av detta kommer resursutnyttjandet att öka i en balanse- rad takt och såväl löneökningstakt som inflation bedöms stiga långsamt . Den låga inflationen innebär i sin tur att de svenska räntorna endast förväntas stiga måttligt framöver. Trots att sysselsättningen ökar starkt medför det stigande arbetskraftsutbudet att arbetslösheten sjunker betydligt mindre än sys- selsättningen ökar. väntas arbetslösheten minska gradvis som en följd av en fortsatt god sysselsättningsutveckling och en något mer dämpad utbudsutveckling. Då arbetslösheten ändå bedöms ligga kvar på för- hållandevis höga nivåer, föreslår regeringen i denna proposition att de arbetsmarknads- politiska programmen utökas med 11 000 platser och 2008. Sammantaget förväntas den öppna arbetslösheten uppgå till för att falla till 2008. Enligt SCB:s tidigare defini- tion hamnar då den öppna arbetslösheten kring . Den offentliga sektorns finansiella sparande förbättrades kraftigt . En viktig för- var att kapital- och bolagsvinster ökade snabbt, som utgifterna utvecklades svagt. De höga skatteintäkterna be- döms delvis vara temporära bl.a. till följd av räntebeläggning av bolagens periodiserings- fonder, vilken inneburit att vissa bolag återfört hela eller delar av sina fonder till beskattning. Inkomstskattesänkningar, utgiftsreformer och utökade arbetsmarknadspolitiska programvo- lymer bidrar till ett lägre offentligt sparande . Såväl som framöver väntas dock den offentliga sektorns finansiella sparande bli högt, och det bedöms uppgå till i genomsnitt av BNP perioden 20062008. Då det genomsnittliga offentliga finansiella sparandet uppgick till av BNP, är utvecklingen i linje med regeringens mål om ett överskott motsvarande sett över en konjunkturcykel. Såväl inkomster som utgifter förväntas växa långsammare än BNP . Den offentliga sektorns kon- soliderade bruttoskuld väntas minska kraftigt i relation till BNP , från 2005 till 2008. Procentuell förändring, om annat ej anges Skatter och avgifter4, 5 1Antal reguljärt sysselsatta i åldern , dvs. exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 2I procent av arbetskraften. 3Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, tusental. 4Procent av BNP. 5Inklusive skatter till EU. Källor: , och Finans- departementet. Stark tillväxt dämpad kärninflation Trots stigande energipriser fortsatte världseko- nomin att stärkas som kärninflationen förblev låg. Den goda tillväxten väntas fortsätta såväl som , huvud- sakligen på grund av fortsatt låga räntor, ökad handel och en stark produktivitetsutveckling. De senaste årens starka tillväxt har inneburit att resursutnyttjandet stigit i många ekonomier. Den dämpade inflationen tyder dock på att re- sursutnyttjandet är relativt lågt, glo- balt sett. Den höga tillväxten i världsekonomin har emellertid bidragit till att priserna på olja och andra råvaror stigit i snabb takt. Den i huvudsak efterfrågestyrda prisuppgången på dessa insats- varor har dock haft en förhållandevis liten effekt på den ekonomiska utvecklingen i såväl som och . Oljeberoendet i dessa ekonomier är betydligt mindre än vid tidigare oljeprischocker. Då oljeprisuppgången dessutom har skett gradvis har inte förtroendet hos hushåll och företag urholkats. Den starka tillväxten är i hög grad en konsekvens av att fler länder, som och samt länderna i , allt mer integrerats i världsekonomin. Dessa länder har bidragit till att såväl det globala arbetskraftsutbu- det som tillväxtpotentialen i världsekonomin har ökat. Detta har i sin tur bidragit till att infla- tionstrycket hållits nere. Produktivitetstillväxten kan också ha påverkats positivt av den ökade in- ternationaliseringen, men även satsningar på IT samt förändrade produktionsmönster har bidra- git. Då löneutvecklingen varit dämpad har detta inneburit att företagens vinster ökat i snabb takt, trots stigande energipriser och ett ökat konkurrenstryck. Den mer utbredda an- vändningen av IT har också ökat konkurrensen inom delar av tjänstesektorn. bestäms priset på många tjänster i hög grad på världs- marknaden. Även om långräntorna har stigit något är räntorna fortfarande låga, vilket bidrar till att stimulera tillväxten. De låga långräntorna bör ses mot bak- grund av att såväl kärninflation som inflations- förväntningar är dämpade. Detta speglar i sin tur att trovärdigheten för penningpolitiken är hög. Förväntningsbildningen är mycket viktig för löneutvecklingen. 2005/06:100 BILAGA 1 tionsförväntningar i kombination med ett fort- satt lågt resursutnyttjande har bidragit till att lö- nerna ökat i en relativt långsam takt. I många länder har inte reallönerna ökat lika snabbt som produktiviteten under den senaste konjunktur- cykeln. Tillväxten breddas hela världen växer Allt fler regioner bidrar till den starka globala tillväxten. har, huvudsakligen tack vare en god exportutveckling, starkt bidragit till tillväx- ten i världsekonomin (se diagram 1.1). finns det tecken på att den inhemska efterfrågan håller på att stärkas i ett flertal länder i regionen. I , som är världens tredje största ekonomi efter och euroområdet, ser tillväxtutsikterna bättre ut än på mycket . Diagram 1.1 Bidrag till global tillväxt från olika länder och regioner Anm.: Tillväxtbidrag uttryckt i dollar, löpande priser. I-K är , , och . EU4 är , , och ÖA är övriga inklusive . är övriga länder. Ökade oljeinkomster har bidragit till att import- efterfrågan från OPEC-länderna har vuxit snabbt. I dessa länder, liksom i många , har betydande överskott i by- tesbalanserna byggts upp. Även länderna i Latin- växer snabbt. Där har många ekonomier gynnats av såväl höga råvarupriser som allt sta- bilare finansiella förhållanden. I kombination med en något starkare utveckling i euroområdet och en hygglig tillväxt i den amerikanska eko- nomin, kan världsekonomin därför förväntas växa starkt under . Om till- växtprognoserna realiseras blir detta den star- 2005/06:100 BILAGA 1 kaste perioden i världsekonomin sedan 1980-ta- let. Då tillväxten breddas bedöms världsekonomin nu kunna parera en måttlig in- bromsning i . Tabell 1.1 BNP-tillväxt, KPI, arbetslöshet och världsmarknadstillväxt Procentuell förändring, om annat ej anges -0,3 Arbetslöshet, procent av arbetskraften2 1HIKP för euroområdet och KPI för och . 2Eurostats definition för euroområdet och nationell definition för Förenta sta- terna och . 3Världsmarknadstillväxten mäter importefterfrågan i samtliga länder som Sve- rige exporterar till. Källor: Nationella källor, och . Riskerna huvudsakligen på nedsidan Den robusta utvecklingen framöver är omgärdad av risker. En inbromsning på den amerikanska fastighetsmarknaden förefaller allt troligare. Men om fastighetsmarknaden dämpas mer än väntat, kan detta få betydande effekter på tillväxten såväl i som i övriga regioner. En dylik utveckling skulle exempelvis kunna initieras av en snabb och okontrollerad anpass- ning av de globala sparandeobalanserna. I ett så- dant scenario är det, förutom en kraftig dol- larförsvagning, sannolikt att amerikanska lång- räntor stiger kraftigt, vilket kan utlösa en kraftig anpassning av huspriserna och en mer dämpad BNP-tillväxt. Sannolikt kommer även tillväxten i andra regioner att dämpas om en anpassning av de globala sparandeobalanserna inleds. Det höga oljepriset har haft förvånans- värt små indirekta effekter. Men den goda eko- nomiska utvecklingen har inneburit att resursutnyttjandet stigit i många länder. Detta kan i sin tur medföra att inflationen kan komma att öka snabbare än förväntat, vilket i så fall vän- tas pressa upp räntorna och dämpa tillväxten. Tillväxten i den amerikanska ekonomin brom- sade in under slutet av , då BNP endast växte mellan det tredje och . Detta kan jämföras med en tillväxt på i genomsnitt de tio föregående kvartalen. Den svaga BNP-tillväxten var delvis en följd av orkanerna som drabbade södra . Hushållens konsumtion påverkades negativt av orkanernas effekter på sysselsättning och priser. Då raffinaderikapacitet slogs ut steg bensinpriserna kraftigt och konsu- menternas köpkraft urholkades. Konsumtionen påverkades även av rabatterbjudanden på bilar som lanserades . Konsumtions- beslut tidigarelades och konsumtionen blev stark på bekostnad av det fjärde. Därmed blev bidraget från hushållen till BNP det lägsta under det fjärde kvar- talet. Dessutom bidrog såväl nettoexport som offentlig konsumtion negativt till BNP. Offent- lig konsumtion minskade huvudsakligen på grund av att försvarsutgifterna minskade kraftigt och oväntat. Även företagens investeringar mattades . Sammanta- get växte dock ekonomin 2005, vilket bedöms överstiga den potentiella tillväxttakten. Konsumtionsledd återhämtning inleder 2006 Avmattningen var sannolikt temporär. De faktorer som dämpade tillväxten har redan klingat av och de viktigaste indikato- rerna för såväl konsumtion som investeringar har vänt upp igen. Sysselsättningen och hushållens disponibla inkomster har utvecklats starkt som ben- sinpriserna har fallit tillbaka. 2005/06:100 BILAGA 1 endet har ökat och bilförsäljningen har tagit fart dande bidrag till tillväxten under det första halv- igen, liksom detaljhandeln i övrigt. striproduktion som orderingång har stärkts, och Förutom hushållens konsumtionsutgifter bi- enligt förtroendeindikatorerna kommer företa- drar flera andra faktorer till att ekonomin väntas gen att fortsätta anställa och investera. växa snabbare än trendtillväxten under det första Hushållens konsumtion har bidragit mest till Orkanerna beräknas inte påverka BNP sett över . sumtionstillväxten har dock inte enbart drivits av döms merparten av de positiva effekterna av en hygglig inkomst- och sysselsättningsutveck- återuppbyggnadsarbetet främst i form av of- Även snabbt stigande huspriser har påver- fentlig konsumtion och bostadsinvesteringar infalla under årets två första kvartal. serna stigit har många hushåll tagit nya lån med liga konsumtionen väntas därför stiga igen efter bostaden som säkerhet. det svaga fjärde kvartalet. Mot bakgrund av det starka konjunkturläget kommer sannolikt även även inneburit att många lagt om bolånen och lagren fortsätta att byggas upp efter förra årets därigenom frigjort konsumtionsutrymme. kraftiga, och troligtvis ofrivilliga, avveckling. vecklingen på fastighetsmarknaden har dessutom stimulerat ekonomin på andra sätt. Stark arbetsmarknad lägre inflation jobb har skapats inom byggsektorn det senaste året och bostadsinvesteringarnas andel av BNP Den goda utvecklingen på arbetsmarknaden bör är den högsta , långt över den genom- snittliga andelen på (se diagram 1.2). mot den bakgrunden fortsätta ännu (se Med en arbetslöshet på be- Diagram 1.2 Bostadsinvesteringar och huspriser i Förenta döms resursläget vara ansträngt, vilket även speglas i att timlönerna har stigit i något Andel av BNP, löpande priser kostnaderna är dock fortfarande dämpade. Bostadsinvesteringar (vänster) Huspriser (höger) tionen förväntas därför dämpas något allt efter- som förra årets energiprisuppgång faller ur tolv- Efter att ha uppgått till 2005 väntas inflationen uppgå till 2006 och Diagram 1.3 Sysselsättning och arbetslöshet i Förenta Anm.: 4,8 är bostadsinvesteringarnas långsiktiga medelvärde (heldragen linje). Serien över huspriserna startar . Källor: och . har dock den amerikanska cen- tralbankens successiva höjningar av styrräntan resulterat i att fastighetsmarknaden har börjat mattas av. Antalet ansökningar om bostadslån har minskat, det tar allt att sälja bostä- der och förtroendet i byggsektorn har dämpats. Det mer dämpade efterfrågeläget tycks dock ännu inte ha fått genomslag i husprisutveck- lingen. På nationell nivå stiger huspriserna fort- farande i snabb takt, varför fastighetsmarknaden således kan väntas stimulera hushållens kon- sumtion ännu . Hushållens konsumtion (av BNP) väntas därför ge ett bety- Tusental personer, förändring jämfört med föregående månad Sysselsättning (vänster) Arbetslöshet (höger) Anm.: Säsongrensade värden. 2005/06:100 BILAGA 1 Fortsatt hygglig investeringskonjunktur framöver Förutom hushållens konsumtionsutgifter har företagens investeringar varit en viktig drivkraft för tillväxten. Mätt som årsgenomsnitt växte fö- retagens investeringar med såväl 2004 som 2005, vilket nästan motsvarar tillväxt- takten under boomen . Förutsätt- ningarna är goda för en fortsatt hygglig inve- steringskonjunktur. Kapacitetsutnyttjandet har stigit ytterligare och är nu på ni- våer som historiskt har åtföljts av en hög inve- steringstillväxt. Den internationella efterfrågan har breddats som företagens finanser är sunda och vinstutvecklingen god. Då exportens andel av BNP endast uppgår till är dock utvecklingen i hushålls- sektorn den avgörande faktorn för investerings- tillväxten framöver. En allt stramare penningpo- litik väntas leda till att hushållens konsumtions- vilja dämpas något , via långsammare ökningar i huspriserna och ett ökat sparande. Mot den bakgrunden väntas även en lugnare investeringstillväxt . Den inhemska efterfrågan kommer fortfa- rande att vara den viktigaste drivkraften i ekono- min. Bidraget från utrikeshandeln väntas bli ne- gativt även . En förväntad dollarförsvagning, något lägre energipriser samt en robust efterfrå- gan på för viktiga exportmark- nader väntas dock ge ett svagt positivt bidrag från utrikeshandeln . Det rekordstora bytesbalansunderskottet, som upp- gick till av BNP, väntas öka ytterligare för att därefter stabiliseras, om än på en mycket hög nivå. Ekonomin bedöms växa . Då resursutnyttjandet bedöms som högt växer BNP därefter långsammare än potentiell BNP och BNP-gapet sluts ovanifrån. Tillväxten förväntas uppgå till 2007 och 2008. Riskerna huvdusakligen på nedsidan ser riskbilden ut att vara balanserad. bedöms risken för en sämre utveckling än prognostiserat vara större än risken för en bättre utveckling. Aktiviteten på fastighets- marknaden har avtagit och detta bör innebära en lugnare husprisutveckling framöver. En krafti- gare dämpning kan dock inte uteslutas. Om huspriserna stagnerar ger detta sannolikt bety- dande realekonomiska effekter i form av lägre hushållskonsumtion och fallande bostadsinve- steringar. Internationella erfarenheter visar att om huspriserna stagnerar, från att ha ökat med tvåsiffriga tal, så kan BNP-tillväxten dämpas . Den amerikanska närmar sig slutet på sin räntehöjningscykel som andra centralbanker kommer att fortsätta nor- malisera penningpolitiken. Detta kan innebära att fokus på valutamarknaden flyttas från ränte- skillnader till de globala sparandeobalanserna. För kan detta medföra en kraftfull dollarförsvagning i kombination med stigande långräntor. har inte det ge- nomsnittliga amerikanska hushållet lika goda marginaler som . Högre lång- räntor kommer att urholka köpkraften ytterli- gare eftersom en allt större del av nyutlåningen löper över korta löptider. Efter en kortare konjunkturavmattning som va- rade fram till mitten av 2005 har tillväxtutsik- terna i euroområdet åter ljusnat. Åter- hämtningen i ekonomin har i huvudsak drivits av en uppgång i industrikonjunkturen till följd av stärkt exporttillväxt. förutses tillväxten mattas något till följd av en stramare penningpolitik och en något svagare efterfrågan i omvärlden. BNP väntas öka och både 2007 och 2008. Osäkerhet om styrkan i uppgången Inflödet av statistik har gett en splittrad bild av styrkan i konjunkturuppgången. Efter en tydlig förstärkning av BNP-tillväxten dämpades tillväxten under årets sista månader. Den svaga tillväxten bedöms dock i allt väsentligt bero på svårigheter att uppskatta kalendereffekter i nationalräkenskaperna. Sam- mantaget bedöms konjunkturen ha stärkts och BNP har vuxit något snabbare än potentiell tillväxt. Parallellt med en konjunkturförstärkning som varit relativt försiktig enligt utfallsstatistiken, har uppgången i förtroendeindikatorerna varit bety- dande. Företagsförtroendet har enligt samtliga indikatorer stärkts. Både synen på det nuvarande läget och framtidsförväntningarna har vänt tyd- ligt uppåt. Det förbättrade företagsförtroendet har varit särskilt markant inom tyskt näringsliv, där företagsförtroendet nått nivåer som tidigare motsvarat höga tillväxttakter. Även konsu- mentförtroendet har stärkts och låg i början av innevarande år på den högsta nivån . Diskrepansen mellan de ledande indikatorerna och den faktiska realekonomiska utvecklingen är påtaglig. Skillnaden mellan indikatorerna och utfallsstatistiken väntas emellertid krympa i takt med att uppgången i förtroendeindi- katorerna förutses plana ut och en bredare för- stärkning av konjunkturen väntas ta fart. Ännu en exportledd uppgång Trots stigande oljepriser stärktes global tillväxt och internationell handel under den andra halvan av . I euroområdet fick exportindustrin draghjälp av en stigande efterfrågan i omvärlden och av en svagare euro. Förutsättningarna för att tillvarata uppgången i den globala efterfrågan har dock skilt sig åt mellan de tre största . Uppgången i industriproduktionen har varit betydligt starkare i än i och . Tysk ex- portindustri har gynnats av en stigande efterfrå- gan på insats- och kapitalvaror i omvärlden me- dan italiensk export har utvecklats mycket svagare. I föll industriproduktionen under större delen av . Sammansättningen av italiensk export, som i större utsträckning än i och utgörs av konsumtions- varor, har inneburit att fått vidkännas en allt hårdare konkurrens från låglöneländer i och i forna . Dessutom dras med en svagare produktivitetstillväxt och starkare ökning av enhetsarbetskraftskostna- derna jämfört de två andra stora ekonomierna i euroområdet. Goda förutsättningar för en breddad uppgång har konjunkturcyklerna i euroområdet varit relativt korta och styrkan i konjunkturen har varit betydligt blygsammare . De senaste konjunkturuppgångarna som inleddes och 2004 bröts till följd av att 2005/06:100 BILAGA 1 övergången från en exportledd konjunkturupp- gång till konsumtionsdriven tillväxt uteblev. Den pågående återhämtningen i ekonomin väntas dock bli längre och något starkare än de två tidigare.