prop · GT03155 · 2006-03-22 00:00:00 — Kvinnor tar lättare upp me- taller som t ex kadmium från födan och kvinnor drabbas oftare än män av benskörhet under senare delen av livet, där miljöfaktorer spelar in. Mer underlag behöver tas fram om hur kemikalier påverkar kvinnor re- spektive män och hur gränsvärden utarbetas och hur det ser ut med gränsvärden. Därför har Kemikalieinspektionen fått i uppdrag i re- gleringsbrevet att ta fram närmare underlag. En ny precisering av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö har tillkommit som innebär att all fisk i hav och sjöar och vattendrag är tjänlig som människoföda med avseende på innehållet av naturfrämmande ämnen. Skäl för den närmare preciseringen är bl.a. de restriktioner kring intag av fisk för kvinnor i barnafödande ålder p.g.a. miljöföroreningar. har även fattat beslut om två nya delmål till Giftfri miljö som rör minskning av halterna av dioxin i livsmedel samt exponeringen av kadmium till befolkningen. De jämställdhetspolitiska målen beaktas i arbetet med och handlingsplan för miljö och hälsa. Rådet antog råds- slutsatser angående kommissionens strategi där regeringen lyckades lyfta fram jämställdhetsperspektivet. I slutsatserna anges att miljörelaterade hälsoproblem kan påverka kvinnor och män olika och därför finns det behov av ytterligare forskning på detta område. har aktivt deltagit i utformningen av . Strategin som helhet innebär ökad jämställdhet eftersom även kvinnor i fertil ålder kan äta insjöfisk när kvicksilverhalterna sjunker. Fort- satt arbete med strategin pågår. har agerat aktivt för att ett beslut om jämställdhet och miljö an- togs av . Beslutet kan betrak- tas som ett genombrott beträffande tydliggörandet av kopplingen mellan jämställdhet och miljö. Även globala miljöministerforum dis- kuterade jämställdhet och miljö vid sitt möte , under svensk ledning. Tioårigt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion () fick genom sitt regleringsbrev i uppdrag av regeringen att utreda hur styrmedel i miljöpolitiken i på- verkar kvinnor respektive män. I uppdraget skulle ingå att formulera för- slag på hur jämställdhetshänsyn kan införas i styrmedel för hållbara kon- sumtions- och produktionsmönster så att dessa inte påverkar jämställd- heten negativt. Den rapport som NV presenterade, Jämställd hållbar framtid Idéer och vardag i samspel (rap. 5422 ) redovisar bl.a. hanteringen av jämställdhet och genus i miljöpolitiken och hållbar ut- veckling samt hur forskning om vardagslivet har belyst relationerna mellan jämställdhet och genus i förhållande till miljö och hållbar utveck- ling. Rapporten presenterar även idéer till en checklista för bedömning av jämställdhetsaspekter. Könsblindhet har överskuggat områden där skillnader mellan kvinnor och män inte ansetts spela någon roll - som tidigare inom miljöpolitiken. Det finns väldigt få dokument eller sammanhang där jämställdhet och miljöpolitik har integrerats. Undantag är regeringens transportpolitiska arbete liksom arbetet med s.k. jämställdhetsmärkning av konsumtions- varor. Viktiga frågor att belysa är situationer då miljöfrågor och jämställdhet hamnar i konflikt. Jämställdheten påverkas av vem som konsumerar eller producerar. Miljöområdet påverkas av hur något produceras eller kon- sumteras, som av vem. Skillnader finns mellan kvinnors och mäns intresse och engagemang i miljöfrågor, vilka produkter som in- handlas och utifrån vilka bevekelsegrunder (ekonomi, kunskap, engage- mang tid etc.) samt hur produkter och tjänster används. Några exempel kan tas från hushållsarbetet. T.ex. handlar fler kvinnor än män miljö- anpassat och fler kvinnor källsorterar, mycket p.g.a. att kvinnorna till större del har ansvar för hushållsarbetet (). Hushållen har också fått en annan funktion. Nya tekniska lösningar i hushållen har bidragit till krav på nya arbetsuppgifter. Många produkter som har skapats för att effektivisera har i själva verket bidragit till att mer resurser behövs. Pro- dukter inte bara tillfredsställer behov utan förändrar dem också. Den tek- nik som avvänds i hushållen påverkar jämställdheten och hur olika akti- viteter genomförs. Hushållsarbetet har allt mer kommit att kräva andra energiresurser än det mänskliga arbetet och därigenom blivit mer miljö- påverkande som genusarbetsdelningen har omformats. Övriga insatser inom det internationella miljösamarbetet Regeringen har lyft jämställdhetsfrågorna i det internationella miljösam- arbetet, bl.a. genom att vara ordförande i av kvinnliga miljö- ministrar. Detta nätverk av närmare 40 kvinnor som är ministrar från världens alla regioner var pådrivande i arbetet med jämställdhet och miljö inom och miljökonventioner. Vid klimatkonventionens partmöte genomfördes ett möte inom nätverket med fokus på jämställdhetsperspektivet inom klimatfrågan. har även fortsatt arbetet med en generalinstruktion vid interna- förhandlingar om miljö och hållbar utveckling som anger att jämställdhetsfrågorna skall drivas. I ett forum där detta var särskilt lyckat var FN:s kommission för hållbar utveckling och dess policydiskussioner om vatten, sanitet och bebyggelse. Energipolitik (PO 35) har haft regeringens uppdrag att öka kunskapen om mäns och kvinnors energianvändning. Förbättrad kunskap avseende mäns och kvinnors konsumtionsmönster och preferenser och hur detta påverkar energianvändningen togs fram vid 2003. Som ett led i det fortsatta arbetet med att öka kunskapen om kvinnors och mäns energianvändning har startat projektet Förändringar i kvinnors och mäns vardagsliv vid energihushållning i bostaden. Projektet planeras att redovisas . Ytterligare ett projekt om jämställdhet på energiområdet, Genusper- spektiv och energi - att väcka intresse och öka kunskap om energifrå- gorna hos kvinnor, har startas med bidrag från . Projektet drivs av Energikontor Sydost och skall slutredovisas med en delrapportering . Projektet syftar till att genomföra ett utbildningsprojekt kring genusperspektiv och energifrågor med ett flertal olika aktiviteter. Projektet som är ett genom- förandeprojekt bygger på delar av de kunskaper som erhållits på området. Målet med projektet är: -att nå förändringar i kunskap och engagemang kring energifrågor hos kvinnor, -att nå en ökad andel kvinnor i energibranschens utbildningar och andelen kvinnor som arbetar i energiföretag -att utveckla metoder och modeller för detta regionalt som sedan kan användas nationellt bland energikontoren -att personal vid energikontoren och de kommunala energirådgivarna skall erhålla en kunskap kring kvinnors intresse för energifrågor. Transportpolitiken (PO 36) Jämställdhetsmålet i transportpolitiken bör ses som ett sätt att underlätta utvecklingsarbetet för de övriga delmålen. Eftersom jämställdhet mellan kvinnor och män skapas där ordinarie beslut fattas, resurser fördelas och normer skapas måste jämställdhetsperspektivet ständigt finnas med på de olika nivåerna. Detta perspektiv medför också att transportpolitikens sjätte delmål om jämställdhet har en annan dimension än de övriga del- målen, eftersom det måste överlappa och genomsyra alla transportpoli- tiska mål. Genom ett etappmål om att följa upp samtliga andra etappmål ur ett jämställdhetsperspektiv skapas en process för att stödja denna strategi. Att på olika sätt minska mäns överrepresentation och därmed öka kvinnors representation, både på olika beslutsnivåer och mer allmänt i de olika myndigheter, organisationer och företag som verkar inom transport- sektorn, bedömer regeringen som en viktig del i genomförandet av del- målet. Det framgår tydligt av undersökningar att styrelser för beslutande organ inom transportsektorn i mycket hög grad är dominerade av män. Det kan noteras att det på myndighetsnivå råder en något jämnare köns- fördelning överlag och att män dominerar mest inom branschorganisatio- ner, branschtidningar, trafikföretag och tillverkningsindustri. Det kan noteras att könsfördelningen totalt sett är jämn inom de statliga myndig- heternas styrelser. Andelen kvinnor som arbetar på myndigheterna samt i styrelser m.m. vid transportmyndigheterna har ökat något . I transportmyndigheternas ledningsfunktioner är dock könsfördel- ningen fortfarande ojämn. Ett etappmål sätts därför upp för könsfördel- ningen i trafikverkens ledningsgrupper. Övriga åtgärder inom politikområdet Regeringen beslutade om fastställelse av nationell banhållningsplan, nationell väghållningsplan och ekonomiska ramar till länsplanerna för . Totalt skall fördelas, varav går till nyinvesteringar i järnvägs- nätet och går till nyinvesteringar i det nationella vägnätet. Vägledande för regeringens prioriteringar har varit det transportpolitiska målet och delmålen. Detta är den första planeringsom- gång av investeringar i infrastruktur där det funnits ett jämställdhetsmål. IT, tele och post (PO 37) Den av regeringen tillsatta IT-politiska strategigruppen har jämställdhet som en av sina fokusfrågor inom ramen för sin uppgift att vara råd- givande och pådrivande inom området. Det arbetet har bl.a. lett till att gruppen har lämnat stöd till den s.k. samt , i syfte att ge ungdomar en mer rättvisande och positiv bild av vad olika IT- yrken kan innebära. Av regeringens proposition (2004/05:175) Från IT-politik för samhäl- let till politik för IT-samhället framgår som regeringens bedömningar att en handlingsplan bör utarbetas med åtgärder för att öka jämställdheten i Det finns ett antal s.k. teknikkluster i som lämpar sig mycket väl för analyser avseende jämställdhet i IT-branschen. Analysen av könsfördelningen och vilka positioner som män respektive kvinnor har i företagen kan utgå från en studie av företagen i ett sådant Handlingsplanen bör lyfta fram exempel på åtgärder och initiativ som leder till ett ökat antal kvinnor i företagen och på ledande Ett exempel på en sådan åtgärd som bör finnas med i handlings- planen är s.k. sökkommittéer. Sökkommittéer är en väg att systematiskt lyfta fram kvinnor som kandidater till olika befattningar inom närings- Vidare gjorde regeringen i ovannämnda proposition bedömningen att ett mentorskapsprojekt borde genomföras med syfte att öka jämställd- heten på ledande befattningar med fokus på IT- och telekombranschen. Det uppdraget skall genomföra till 2007 enligt ett har även fått i uppdrag att arbeta för en jämnare könsfördelning i svenska delegationer som deltar i det internationella samarbetet inom myndighetens sektorsområde. Slutligen ställs krav på att statistik alltid, när det är möjligt, skall delas upp på kvinnor respektive män. I de fall detta inte är möjligt skall moti- Näringspolitik (PO 38) gäller ny lagstiftning om redovisning av köns- fördelningen i företagsledningar (prop. 2002/03:56, bet. 2002/03:LU7, 2002/03:221). Genom de nya reglerna synliggörs könsfördelningen bland de ledande befattningshavarna i företagen på ett bättre sätt än tidi- Det har därmed skapats ett incitament för företagen att vidta åtgär- der för att få en jämnare representation av båda könen. Regeringen har vidare gett en bokstavsutredare i uppdrag att överväga frågan om en jämnare könsfördelning i styrelserna för bl.a. publika aktie- Utredaren skall bl.a. analysera fördelar och nackdelar med olika lagstiftningsalternativ samt utforma förslag till ändringar i aktiebolags- lagen som säkerställer att av styrelseledamöterna i ett publikt aktiebolag skall vara av vardera könet. Utredaren skall i sitt ar- bete föra en dialog med och inhämta synpunkter från representanter för näringslivet och arbetsmarknadens parter samt andra berörda. som skall redovisas , tar även sikte på helägda statliga och kommunala aktiebolag. Satsningar på kvinnors företagande Regeringens åtgärder för fler och växande företag, har under 2002-2004 innefattat en särskild satsning på att stärka kvinnors företagande. och med har satsningen permanentats. Som exempel på insatser kan nämnas affärsrådgivning riktad till kvinnor, kompetensutveckling av företagsrådgivare och synliggörande av kvinnor i företagsstatistiken. har utlåning till företagare som är kvinnor ökat . Bakom detta ligger dels ett ökat intresse för företagande bland kvinnor och en god konjunktur. Dels lanserade ett minilån. Bakgrunden är att många företagare endast har behov av ett mindre lån. Det kan vara svårt att få via bankerna, och kvinnor är överrepresenterade i denna grupp. var andelen av nyut- låning till små och medelstora företag som gick till kvinnor . En treårig nationell satsning genomförs för att öka intresset för entre- prenörskap. Satsningen riktar sig framför allt till skolan och högskolan . Flickor och pojkar i grund- och gymnasie- skolan samt högskolan skall få råd och utbildning i frågor kring entrepre- nörskap och även få möjlighet att på olika sätt prova på företagande. En satsning görs också på kommunala entreprenörs- och teknikskolor. Syftet är att få fler flickor och pojkar att upptäcka tekniken och se sig själva som morgondagens tekniker och entreprenörer. Könsuppdelad statistik om företagande () är statistikansvarig myndig- het för områdena nyföretagande, konkurser och internationella företag. 2002 gav regeringen uppdraget att utveckla statistik som beskriver och analyserar företagens demografi samt att förbättra statistiken över företagare (dnr. 2002/6807/AU). En prioriterad uppgift var att göra det möjligt att identifiera kvinnor och män samt personer med utländsk bak- grund som företagare. Uppdraget slutrapporterades och utmynnade i skapandet av en longitudinell individ- och före- tagsdatabas (), där det är möjligt att ta fram individbaserad statistik om företagare. genomför ITPS även en enkätstudie om nyföretagandet i Sve- rige. Rapporten är ingen individbaserad rapport men innehåller individ- relaterad statistik som exempelvis vilket kön, ålder och utbildningsnivå företagsledaren har. ITPS har på regeringens uppdrag undersökt möjlig- heterna att utveckla nyföretagarstatistiken till att i större utsträckning även gälla individerna. Resultatet av förstudien visar att det krävs en större omläggning av nyföretagarenkäten för att erhålla mer information om de enskilda nyföretagarna utöver det ganska rikliga material som re- dan finns, och att det skulle innebära en ökad administrativ börda för företagarna. Övriga insatser inom politikområdet Statistik som rör turismen och turistnäringen utvecklas så att den blir könsuppdelad, enligt prop 2004/05:56. Ett uppdrag att genomföra ett så- dant utvecklingsarbete kommer att ges till ansvarig myndighet. Djurpolitik (PO 42) Det finns ett behov av mer information angående könsfördelningen i chefsgruppen i distriktsveterinärorganisationen. Regeringen kommer få denna information genom ett nytt återrapporteringskrav till Jordbruks- verket som sätter fokus på snedbalansen i kön mellan distriktsveterinärer och chefer inom distriktsveterinärorganisationen. Med utgångspunkt i den information som inkommer kommer ett nytt mål att övervägas. har haft ett särskilt uppdrag att inleda arbetet med en strategi för tjänstesäkerhet med utgångspunkt i bl.a. hästrelaterade akti- viteter, vilket redovisades . Flickor och pojkar har olika intresse för ridsport varför det finns en jämställdhetsaspekt. Förslagen bereds nu inom . Landsbygdspolitik (PO 44) Jordbruksministern har tillkallat en informell grupp bestående av åtta företagande kvinnor från de så kallade gröna näringarna. Syftet med gruppen är att utbyta erfarenheter och förutsättningslöst diskutera för- hållandena för kvinnors småföretagande inom de areella näringarna. Samepolitik (PO 45) Inom pågår ett jämställdhetsarbete. Bland annat har Same- tingets plenum antagit ett jämställdhetsprogram. Programmet innehåller en rad olika praktiska steg som skall tas för att öka jämställd- heten i det samiska samhället. Även i plenum, det folkvalda organet, finns signaler på att jämställdhetsarbetet har fått effekt. Plenum består av 31 ledamöter. Efter valet var kvinnor. Efter det senaste valet ökade kvinnorepresentationen till , vilket betyder att 10 av 31 leda- möter är kvinnor. Demokrati (PO 46) Indikatorer för uppföljning av demokratiutvecklingen lämnade Indikatorer för uppföljning av demokratiutvecklingen i . bl.a. genom uppdrag till SCB fortsatt att utveckla den s.k. demokrati- databasen där bl.a. statistik om kvinnor och män som förtroendevalda Demokratidatabasen är ett redskap för och kommunerna m.fl. i arbetet för att bl.a. förbättra villkoren för de förtro- Demokratisatsning inför valet till 2004 års val till genomfördes en demokratisats- ning med främsta syftet att stimulera ett ökat valdeltagande, men även i syfte att öka såväl jämlikheten som jämställdheten i deltagandet i den Av universitets rapport av demokratisatsningen års val framgår bl.a. att det inte var möjligt att se några entydiga mönster när det gäller demokratisatsningens effekter på valdeltagandet. En jämförelse mellan valdeltagandet i de yngsta åldersgrupperna visar tecken på att denna grupp röstar i lite större utsträckning i stadsdelar med demokratisatsning än i jämförbara stads- Alla aktörer är relativt ense om att utan denna satsning hade val- deltagandet blivit lägre i de aktuella områdena och de aktuella grupperna, en tolkning som inte motsägs av valstatistiken. () har i samarbete med Kommuner och Landsting tagit fram rapporten Det nya seklets förtroen- devalda (2004). Rapporten innehåller särskilda analyser kring kvinnors och mäns representation i exempelvis olika typer av kommuner, de poli- tiska partierna och olika beslutsorgan. I syfte att undersöka om ytterligare åtgärder behöver vidtas för att minska diskrimineringen bland förtroen- devalda har på uppdrag av regeringen tagit fram rap- porten Diskriminering i politiken? en översikt av kunskapen om struk- turella hinder och bemötanden bland förtroendevalda i . har genomförts ur ett samlat diskrimineringsperspektiv som omfattar När det gäller bl.a. kön handlar det i första hand om att komplettera den existerande forskningen för att få en mer heltäckande bild av hur bemötandet ser ut. Ju2004/4109/D) att undersöka nya sociala rörelser och i den under- sökningen bl.a. titta på motiven till att vissa personer väljer att kanalisera sitt samhällsengagemang i nya sociala rörelser och om detta skiljer sig mellan kvinnor och män. Uppdraget syftar till att öka kunskapen om nya sociala rörelser och på så sätt stärka arbetet med att hitta nya former för deltagande i den demokratiska processen. En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna Regeringens första nationella handlingsplan för de mänskliga rättighe- terna, vilken avsåg perioden 20022004, innehöll ett flertal åtgärder om mänskliga rättigheter och även med avseende på jämställdhet. lingsplanen har genomförts och utvärderats. arbetet med regeringens andra nationella handlingsplan för de mänskliga Den nya handlingsplanen har överlämnats till i Minoritetspolitik (PO 47) Regeringen har , mot bakgrund av bl.a. jämställdhetsanalysen av politikområdet, sett till att andelen kvinnor som är ledamöter i rådet för romska frågor har ökat så att kravet på 40/60 procents fördelning uppfylls. Vidare har den arbetsgrupp med romska kvinnor som leds av fortsatt och intensifierat sitt arbete. har det införts ett krav på att de organisationer som företräder nationella minoriteter, för att bli berättigade till att erhålla statliga bidrag, skall sträva efter jämn fördelning av makt och inflytande för kvinnor och män i organisationen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , Holm- berg, Jämtin, , , . Regeringen beslutar proposition Regeringens proposition 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv - nya mål i jämställdhetspoliti- ken.