prop · GT031d24 · 2006-01-01 00:00:00 — Till följd av att godkännande av stödets förenlighet med statsstödsreglerna erhölls först kunde bidragsförordningen (2003:564) träda i kraft först . EG-direktivet (2002/91/EG) om byggnaders energiprestanda trädde i kraft . Direktivet fastställer bl.a. krav i fråga om beräkningsmetodik för byggnaders energiprestanda, minimikrav på byggnaders energiprestanda, energicertifiering av byggnader, regelbundna kontroller alternativt rådgivningsinsatser avseende fossilbränsleeldade värmepannor samt regelbundna kontroller av luftkonditioneringssystem. Direktivet syftar till att effektivisera energianvändningen i bebyggelsen och därmed bidra till att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser samt minska EU:s importberoende av energi. Regeringen beslutade att låta tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur EGdirektivet skall genomföras i (dir. 2003:139). Utredaren redovisade förslag till den lagstiftning som krävs för att genomföra EG-direktivet i i betänkandet Energideklarering av byggnader För effektivare energianvändning (SOU 2004:109). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Vidare fick utredaren i tilläggsuppdrag att närmare utreda och lämna förslag om vilka uppgifter energideklarationer av byggnader skall innehålla och om hur beräkningen av en energiprestanda skall göras samt vilka kompetenskrav som bör ställas på de energiexperter som skall upprätta energideklarationer för olika kategorier av byggnader. Utredaren fick också i uppdrag att utreda och lämna närmare förslag om hur ett register för energideklarationer skall vara utformat samt vilka ändamål och funktioner ett sådant register skall ha. Tilläggsuppdraget redovisades i betänkandet Energideklarationer Metoder, utformning, register och expertkompetens (SOU 2005:67). Därutöver har i uppdrag att lämna förslag till hur tillämpningen av informations- och rådgivningsalternativet enligt artikel 8 i EG-direktivet om byggnaders energiprestanda skall genomföras. Uppdraget skall redovisas . Regeringen beslutade att uppdra åt att utreda och bedöma möjligheterna att förbättra statistik- och (dnr N2003/3380/ESB). förutsättningarna för att utnyttja och samordna befintliga register för att fortlöpande inhämta information om bebyggelsens energianvändning samt behovet av och en eventuell utformning av en databas för sådan information. Behoven med anledning av genomförandet av EG-direktivet om byggnaders energiprestanda (2002/91/EG) skulle särskilt beaktas. har fortsatt arbetet med att utveckla statistik- och kunskapsunderlaget i en mängd delstudier vad gäller bebyggelsens energianvändning vars resultat förväntas börja redovisas . fick även ett uppdrag i regleringsbrevet att utreda vilka systemgränser som bör sättas för energiomvandling för byggnadsuppvärmning, bl.a. för att möjliggöra bättre jämförelser mellan byggnader med olika slag av energiförsörjning. Uppdraget redovisades (M2005/96/E). EG-direktivet 2004/8/EG om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv /42/EG trädde i kraft . Direktivet avses bidra till en effektivare energianvändning och en minskning av utsläppen av främst växthusgaser. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till (N2003:03) med uppdrag till utredaren att föreslå hur EG-direktivet skall (SOU 2005:33). förslag till en särskild lagstiftning om ursprungsgarantier avseende högeffektiv kraftvärme. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . beslutade vidare om ett förslag till och rådets direktiv om upprättandet av ett ramverk för att fastställa krav på eko-design för energianvändande produkter och om ändring i rådets direktiv /42/EEG. Direktivet antogs slutligt (2005/32/EG). Direktivet skall genomföras i nationell lagstiftning, vilket planeras att påbörjas 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 beslutade kommissionen att lämna ett förslag till och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och energitjänster (KOM(2003) 739 slutlig). Förslaget syftar till att främja en effektivare slutanvändning av energi genom att bl.a. utveckla marknaden för energitjänster och fastställandet av mål för ökad energieffektivitet i medlemsstaterna. Direktivförslaget skall enligt kommissionen ses som ett komplement till lagstiftningen om öppnandet av den inre marknaden för energi. Vid energiministermötet nåddes en politisk överenskommelse om det föreslagna direktivet. En fortsatt behandling av direktivförslaget förväntas ske i och rådet . Kommissionen beslutade vidare att presentera en grönbok om effektivare energiutnyttjande (KOM(2005)265 slutlig) som en grund för ett samlat europeiskt initiativ om energieffektivisering. avses behandlas i rådet med inriktningen att anta rådsslutsatser vid energiministermötet . Investeringsstöd för energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet I enlighet med beslutet om Budgetpropositionen har ett särskilt investeringsstöd för energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet införts (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47). Stödet trädde i kraft (SFS 2005:205) efter att stödet godkänts av kommissionen ur statsstödssypunkt. Stödet gäller förutom vad gäller installation av solcellsystem som gäller även . Sammantaget har avsatts för stödet som utgår via kreditering på sökandens skattekonto. Stödansökningar handläggs av länsstyrelserna och svarar för tillsynen av stödet. I enlighet med ett uppdrag i regleringsbrevet för redovisade myndigheten, efter samråd med Energi- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 myndigheten, en plan för uppföljning och utvärdering av stödet (dnr M2005/3710/E). EU:s ramprogram Intelligent energi (2003 2006) och rådet beslutade om ett fyraårigt program för åtgärder på energiområdet: Intelligent energi för (2003 2006), som ersätter det tidigare ramprogrammet för energi (1998 2002). Inklusive anslutarländernas medverkan beräknas programbudgeten till för programperioden, vilket är en betydande ökning jämfört med det föregående programmet. Gemenskapens insatser på området fokuseras genom beslutet på färre områden än tidigare, nämligen förnybara energislag, energieffektivisering och internationellt samarbete, som man tillför energiaspekterna av transporter som ett nytt element. Kommissionen har inrättat ett särskilt genomförandeorgan för att administrera programmet, benämnd Exekutiva byrån för intelligent energi, som är den första i sitt slag. Genomförandeorganet påbörjade sin verksamhet . För svenskt vidkommande är framför allt insatserna kring förnybara energikällor, energieffektivisering och uppföljning av stort intresse då insatserna på gemenskapsnivå kompletterar de svenska åtgärderna. har i uppdrag att främja svenskt deltagande i EU:s program på energiområdet. Detta görs genom deltagande i programkommittéarbetet, informationsaktiviteter och bidrag för utarbetande av projektansökningar samt möjlighet till medfinansiering av beviljade EU-projekt. Kommissionen lade fram ett förslag till ett samlat program för konkurrenskraft och innovation för (KOM(2005)121 slutlig). Förslaget innebär att entreprenörskaps- och innovationsprogrammet, informations- och kommunikationsteknikprogrammet samt Intelligent energi får en gemensam administrativ ram. Programmet föreslås få en budget uppgående till för sjuårsperioden, varav avser programmet Intelligent energi . Förslaget innebär utökade satsningar på åtgärder inom de tre delprogrammen för effektivare energianvändning, förnybara energikällor samt energianvändningen inom transportsektorn. innebär det att delprogrammet för energisamarbete med utvecklingsländerna utgår och förs in i de samlade satsningarna för insatser gentemot utvecklingsländerna. Skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder antogs lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder i permanentbostäder av . De åtgärder som berättigar till skattereduktion är installation av energieffektiva fönster i befintliga småhus och installation av biobränsleeldat uppvärmningssystem i nyproducerade småhus. Skattereduktionen gäller för installationer som påbörjats tidigast och slutförts . Sammantaget beräknas skattereduktionen uppgå till 2006. Åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem De långsiktiga åtgärderna inom 1997 års energipolitiska program 2004 syftar till att främja utvecklingen av ny energiteknik för att bidra till utvecklingen av ett ekonomiskt och ekologiskt uthålligt energisystem. De övergripande målen för energiforskningen har varit att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet för utveckling och omställning av energisystemet i enlighet med energipolitiska beslut . Energiforskningen skall bidra till att skapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energiforskningen skall också bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . De statliga insatserna skall bidra till uppbyggnad av kunskap inför framtida kommersiella tillämpningar, effektivisering av den teknik som är kommersiell samt utveckling av ny konkurrenskraftig teknik med högre verkningsgrad och låg miljöpåverkan. Områden som särskilt skall prioriteras är bl.a. biobränslebaserad elproduktion, biobränsleförsörjning inklusive hantering och nyttiggörande askor, nya processer för etanolproduktion baserad på cellulosahaltiga råvaror, alternativa drivmedel, ny teknik för storskaligt utnyttjande av vindkraft och havsbaserad vindkraft, solceller, samt överföring, distribution och lagring av energi. Vidare skall alternativa drivmedel samt forsknings- och utvecklingsarbete för energieffektivisering i bebyggelse, industri- och transportsektorn prioriteras. Huvuddelen av insatserna för ett långsiktig uthålligt energisystem administreras av . I och med de neddragningar i resurser för de långsiktiga energipolitiska insatserna som genomförts i och med beslutet om Budgetpropositionen har inga medel tillförts , och för grundforskning med energirelevans, energi och bebyggelse samt energi och transporter. ansvarar dock genom Programrådet för fordonsteknisk forskning (PFF) för samverkansprogrammet för miljöanpassade fordon som delfinansieras via energiforskningsanslaget . gavs i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa den fortsatta konkretiseringen och tillämpningen av de kriterier för prioritering av de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna som redovisades . Insatserna utgörs av statligt stöd till forskning, utveckling och demonstration på energiområdet i tre olika former som omfattar Energiforskning samt Energiteknikstöd samt Introduktion av ny energiteknik. anvisas medel inom ett enda anslag, Energiforskning, vilket inrymmer alla de stödmöjligheter som beskrivs nedan. Inom energiforskningen stödjer staten forskningsprogram och forskningsprojekt som vanligen genomförs vid universitet och högskolor. Syftet är främst att bygga upp kompetens och sammanhållen kunskap till stöd för det långsiktiga arbetet med att skapa ett uthålligt energisystem. finansieras dessa forskningsprogram helt med statliga medel, men viss medfinansiering från andra finansiärer eller näringsliv kan förekomma. Utgifterna uppgick till , vilket kan jämföras med 2003. Staten stödjer även mer tillämpade forsknings- och utvecklingsinsatser. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 använts för delfinansiering av fristående teknikutvecklingsprojekt, utvecklingsprogram och verksamhet vid industriforskningsinstitut. Stödet lämnas främst i form av bidrag, men det finns även möjlighet att bevilja stöd i form av villkorslån. Stödnivån varierar utifrån de tekniska och även i viss mån ekonomiska risker som bedöms vara förenade med genomförandet av respektive projekt, men kan uppgå till högst av projektkostnaden. En stor andel av energiteknikstödet används för att stödja sammanhållna utvecklingsprogram som finansieras av staten och av branschorgan/företag. Även fem s.k. kompetenscentra vid universitet och högskolor finansieras genom energiteknikstödet. Utgifterna uppgick till vilket kan jämföras med 2003. Introduktion av ny energiteknik Staten kan även stödja introduktion av ny energiteknik genom energiteknikbidrag. Energiteknikbidrag lämnas för att främja utvecklingen av teknik baserad på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Bidraget syftar till att reducera den ekonomiska risk ett företag tar när tidigare oprövad teknik ska etableras i fullskaleanläggningar. Energiteknikbidrag får lämnas till enskilda projekt samt till svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete. Energiteknikbidrag får uppgå till högst av kostnaden för projektet. Energiteknikbidraget används dessutom för att fullfölja ekonomiska åtaganden som beslutats inom programmet för främjande av biobränslebaserad elproduktion, FABEL, vilket avslutades . Utgifterna uppgick till , vilket kan jämföras med . Samverkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon Inom insatserna för ett långsiktigt uthålligt energisystem finansieras även delar av det särskilda samverkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon som initierades genom ett avtal mellan svenska staten och fordonstillverkarna. Programrådet för Fordonsteknisk Forskning (PFF), som är administrativt knutet till , ansvarar för genomförandet av samverkansprogrammet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Programmets inriktning är att genom behovsmotiverad forskning och utveckling påskynda miljöanpassningen av fordonsparken med samtidiga tillväxtbefrämjande effekter. Tyngdpunkten i programmet ligger på motorteknisk forskning och utveckling utförd av industri och högskolor i samverkan med syfte att fungera som brygga mellan högskolans grundforskning och den mer tillämpade produktutvecklingen som industriföretagen ensamma ansvarar för. Inför finansieringens andra etapp genomfördes en utvärdering . I denna konstaterades bland annat att forskningsprojekten blivit mer grundläggande än förutsett och ett behov av förlängd tid för genomförandet. beslutade regeringen att ingå ett kompletterande avtal som bl.a. innebar att sluttiden förlängdes . Enligt den redovisningsmodell som utvecklat och använt baseras redovisning och analys av insatserna på en indelning i sexton utvecklingsområden, organiserade inom de fem tematiska områdena Bränslebaserade energisystem, Transporter, Elproduktion och kraftöverföring, Industri samt Bebyggelse. Med utvecklingsområde avses ett väl avgränsat område med gemensamt mål och med en någorlunda likartad bedömd tid till kommersialisering. Insatserna redovisas och planeras mot bakgrund av en beskrivning av utvecklingsområdenas konkurrensförutsättningar, produktionsutveckling, efterfrågeutveckling och den kommersiella mognaden. gavs i regleringsbrevet i uppdrag att , mot bakgrund av förslagen i utvärderingen av långsiktiga energipolitiska program (SOU 2003:80), redovisa hur en fokusering av insatserna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet konkret bör ske. delredovisade uppdraget genom en lägesrapport . inlämnades slutrapporten (M2005/1318/E) FOKUS - Prioritering och fokusering av satsningar på forskning, utveckling och demonstration på energiområdet (STEM ER 29:2004). I rapporten redovisas de kriterier för fokusering och prioritering som har tagits fram, de tänkbara områden att prioritera som har identifierats samt förslag till fortsatt arbete. Mot bakgrund av redovisning och i beaktande av de neddragningar som aviserades i regeringens budgetproposition gavs i regleringsbrevet för i uppdrag att redovisa den fortsatta konkretiseringen och tillämpningen av de kriterier för prioritering som redovisats enligt ovan. gavs även i uppdrag att till samma datum redovisa operativa delmål, mätbara mål och indikatorer som kan användas för att kvantitativt eller kvalitativt följa upp de insatser som bör göras för att uppfylla de övergripande målen för verksamheten vad gäller de långsiktiga energipolitiska insatserna. Mål och inriktning för de olika utvecklingsområdena har tidigare redovisats av , bl.a. genom rapporten Forskning och utveckling inom energiområdet (STEM ER 5:2003) och har sammanfattats i tidigare budgetpropositioner. Nedan följer en kort beskrivning och några exempel på insatser inom de fem olika temaområdena. Uthållig produktion av bränsle, inklusive askåterföring Insatserna syftar till att utveckla en kostnadseffektiv, uthållig och resurssnål produktion och användning av biobränslen. har bl.a. arbetat med synteser från forskningsprogram om bioenergins betydelse för skogsmark och biologisk mångfald, samt kolbalanser. Resultaten väntas få tillämpning i uppdaterade regelverk om skogsbränsleuttag, exempelvis om näringskompensation i skog där grenar och toppar tas ut. Det finns en fortsatt god efterfrågan på pellets, men ökande import av billiga bränslen ger konkurrens. och pelletindustrin driver ett utvecklingsprogram för bl.a. förbättrad produktion och högre pelletskvalitet. Ett annat samarbete med branschen syftar till att öka konverteringen till pelletbaserad uppvärmning inom småhussektorn. Bränslen från får allt store uppmärksamhet och konkurrenskraften för energiskog har förbättrats. jordbrukspolitik förstärker ytterligare konkurrenskraften för energigrödor. För att bidra till att forskningen på området omsätts i kommersiella produkter och tjänster har satsat på att stödja innovationssystemet inom området, bl.a. genom insatser inom det s.k. delprojekt . Insatserna syftar till att åstadkomma en resurs- och miljömässigt hållbar energiutvinning ur avfall, och inriktas mot såväl förbränning som biogasproduktion och andra metoder för energiutvinning. Insatserna syftar till att utveckla nödvändig kunskap för att effektivisera kommersiella tekniker och för att etablera nya kraftvärmetekniker med högre verkningsgrad och lägre miljöpåverkan. Insatserna syftar till att minska miljöpåverkan från nya och befintliga energiproducerande anläggningar samt att skapa kunskap för nya energiprocesser. Insatserna syftar till att möjliggöra att vätgas ska kunna ha en betydande roll i det framtida energisystemet, främst som drivmedel för fordon. Insatserna inriktas på forskning och utveckling rörande lagring, hantering och användning av vätgas, men kanske främst på processer för produktion av vätgas från förnybara källor. Insatserna sker mot bakgrund av omfattande internationella insatser på området, bl.a. inom EU. Verksamheten vid pilotanläggningen för biomassaförgasning, Biomass Gasification Center (VVBGC), är av stor betydelse. Det startade CHRISGAS syftar till att utveckla teknik för att producera vätgasrik syntesgas från biomassa. Arbetet kan leda till kommersialisering av tekniken. Verksamhet bedrivs också på bränslecellsområdet i nära samarbete med näringslivet. Framför allt genomförs insatser för att utveckla och anpassa bränslecellsteknik till svenska behov och användningsområden. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Insatserna syftar till att demonstrera etanolframställning från cellulosa i pilotskala samt att utveckla förgasningstekniken för produktion av biodrivmedel. Insatser fokuseras även på biogas som fordonsbränsle och att vidareutveckla produktionen av biodrivmedelskomponenter för dieselmotorer. Användningen av biodrivmedel ökar kraftigt, bl.a. till följd av skattepolitiken på området och till följs av EU-direktivet om främjande av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel. arbetar för att skapa en samlad insats på området, inbegripande alla steg på vägen från energikälla till fordonens hjul. Kompetens samlas såväl för att bidra till forskningens och utvecklingens strategiska inriktning som till att möjliggöra kommersialiseringen av forskningsresultat. invigdes i en pilotanläggning för förgasning av svartlut till syntesgas för produktion av el och/eller biodrivmedel. Insatserna syftar till att minska energianvändningen i fordon samt att bidra till en ökad användning av förnybara drivmedel och inriktas bl.a. mot teknik för att minska dieselmotorns utsläpp av partiklar och kväveoxider och för att öka ottomotorns verkningsgrad. Verksamhet bedrivs även kring mer okonventionella förbränningsmotorer och kring samverkan mellan förbränningsmotorer och elektriska drivsystem i s.k. hybridfordon. anordnad av har visat att intresset är stort både inom högskolan och inom industrin för samverkan det senare området. Insatserna syftar till att uppnå en högre verkningsgrad hos fordon, ett effektivare transportsystem samt en marknadsintroduktion av energieffektiva fordon och riktas bl.a. mot forskning och utveckling rörande el- och hybridfordon samt bränsleceller. har såväl statens som industrins insatser kring hybridsystem ökat. Batteriteknik är en nyckelteknik för området och stöder bl.a. projekt med 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 målsättningen att utveckla billigare litium-jon- batterier. Temaområde Elproduktion och kraftöverföring Insatserna syftar till att bygga upp och långsiktigt vidmakthålla erforderlig kunskap och kompetens för en fortsatt effektiv och miljöanpassad vattenkraftproduktion. Mot bakgrund av de stora investeringar som görs och planeras för att förbättra och effektivisera befintliga vattenkraftsanläggningar finns ett mycket stort behov av specialistkompetens på området. arbetar aktivt för att skapa nätverk för kunskapsuppbyggnad och minska kompetensgapet som har uppstått genom att finansiera forskning och utveckling med avseende på turbinteknik, generatorer och miljö. Insatserna syftar till att skapa förutsättningar för att andelen elproduktion från vind i det svenska kraftsystemet skall öka, samt att kostnaderna för vindkraftsproduktion skall minska. De demonstrationsprojekt som etableras inom Pilotprojekt vindkraft teknikutveckling och marknadsintroduktion i samverkan utgör en viktig förutsättning för en framtida utbyggnad av havsbaserad vindkraft. Verksamhet genomförs även kring implementering, drift och underhåll av vindkraftsanläggningar i syfte att sänka produktionskostnaden för vindkraft. Insatserna syftar till att möjliggöra ett ökat utnyttjande av solenergi i det svenska energisystemet och inriktas bl.a. mot forskning och utveckling rörande tunnfilmsolceller och nanostrukturerade solceller, demonstrations- och informationsinsatser samt studier av design, integrering, montering och anpassning i byggnader. Den forskning som bedrivits bl.a. vid har resulterat i att ligger i forskningsfronten inom solcellsområdet både vad gäller tunnfilms-solceller av s.k. CIGS-typ och s.k. Grätzelsolceller. Utvecklingen av produktionsteknik baserad på forskningsresultaten pågår inom utvecklingsbolaget , som planerar att ha kommersiella solcellsmoduler av CIGS-typ på marknaden . Insatserna syftar till möjliggöra ett överförings- och distributionssystem som är driftsäkert och effektivt samt anpassat för de nya tekniker och produktionssätt som förväntas introduceras i allt högre utsträckning. Verksamheten sker i stor utsträckning i samverkan med näringslivet inom olika program och centra. Som största enskilda insats utöver programmen har arbete inletts tillsammans med avseende forskning kring industriella processer för att öka konkurrenskraften för kiselkarbidframställning, ett lovande material för effektivare kraftelektronik. Insatserna syftar till att skapa en aktiv och långsiktig forskningssamverkan mellan industrin och den akademiska forskningen kring strategiskt viktiga och energikrävande processteg inom t.ex. pappersmasseindustrin och stålindustrin. Verksamheten inriktas bl.a. på energieffektivisering av processer för framställning av mekanisk massa inom pappersindustrin, slutning av processer vid massa- och pappersfabriker för att minimera utsläppen, samt nya metoder för kokning, blekning och kemikalieåtervinning.