prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Vid tiden för regeringens beslut om budget- propositionen pekade utgiftsprog- noserna på att utgiftstaket riskerade att överskridas. Regeringen beslöt därför att vidta vissa utgiftsbegränsande åtgärder för att klara utgiftstaket. En av dessa åtgärder innebar att den totala nettoförbrukningen av anslags- behållningar inte fick överstiga noll kronor. beslutade om den nya struktur och de nya redovisningsprinciper för statsbudgetens inkomster som regeringen föreslog i budgetpropositionen . Den nya strukturen för redovisningen av inkomster innehåller två delar. Den första delen redovisar skatteintäkter, dvs, periodiserade skatt- er, hänförda till det år de avser. Den andra delen visar uppbörds- och betalningsförskjutningar, vilka innebär att skatterna blir kassamässigt redovisade, samt de avräkningar och tillkomm- ande inkomster som redovisas under inkomst- typen Skatter m.m. Skatteintäkterna beräknas under prognos- perioden 20062008 i genomsnitt öka , eller sammantaget för hela perio- den med . Periodiseringar av skatter ökar de kassamässiga skatterna med 2006, men minskar dem med 6 respektive 2007 och 2008. Tillkommande inkomster är relativt stabila medan avräkningarna ökar för att därefter minska. Sammantaget inne- bär detta att inkomsttypen Skatter m.m. beräknas öka med eller i genomsnitt . Övriga inkomster beräknas 2006 till och minskar med 6 respektive . De lägre inkomsterna förklaras huvudsakligen av minskade inkomster från statens aktier. Jämfört med beräkningen i budgetproposi- tionen har skatteintäkterna reviderats upp med . De stora förändringarna beror framför allt på att skatteintäkterna från bolag och från hushållens kapitalvinster nu beräknas bli väsentligt högre. Stora periodiseringseffekter 2006 medför att de kassamässiga skatterna 2006 har justerats upp med . Övriga inkomster har reviderats upp framför allt , främst till följd av större utdel- ningsinkomster. Tabell 4.10 Statsbudgetens inkomster 20052008 -1,8 -6,0 -6,6 -10,9 -4,2 -5,3 -1,5 -1,1 -1,6 -0,6 -1,2 -3,6 -0,1 -0,5 -0,5 -0,5 -0,2 -0,2 -0,2 -0,3 -64,9 -78,0 -74,7 -72,8 Intäkter som förs till -2,2 -2,2 -2,2 -2,2 -20,8 -21,7 -22,5 -22,8 -34,2 -36,2 -37,9 -39,6 Stöd via krediteringar på -13,6 -17,9 -12,1 -8,3 Differens mot budgetpropositionen i miljarder kronor -4,5 -1,9 -2,2 -4,8 -5,1 -2,2 -4,4 -4,8 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. En utförligare redovisning av utvecklingen av skatteintäkterna finns i kapitel 5 samt, vad avser 2005, i Årsredovisning för staten (skr. 2005/06:101). Statsbudgetens utgiftssida indelas i 27 utgiftsområden, minskning av anslagsbehåll- ningar1, myndigheters m.fl. in- och utlåning i samt kassamässig korrigering (inklusive överföring från AP-fonden). Statsbudgetens utgifter exklusive statsskulds- räntor beräknas öka med . Dessa så kallade primära utgifter minskar därmed, uttryckt som en andel av BNP, . Utgifterna för statsskuldsräntor beräknas variera , vilket till större delen beror på kursvinster och kurs- förluster vid byten av obligationer, samt på valutakursvinster och valutakursförluster. De underliggande ränteutgifterna beräknas emeller- tid öka som en följd av att räntenivåerna väntas stiga. 1 Skillnaden mellan förbrukade anslagsmedel och anvisade anslagsmedel återspeglas i det budgeterade beloppet för posten Minskning av Tabell 4.11 Statsbudgetens utgifter 20052008 Miljarder kronor och procent av BNP 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Statsbudgetens utgifter (exklusive statsskuldsräntor) och ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. 3Regeringens bedömning av utgiftstak . De totala utgifterna, inklusive statsskuldsräntor, för statsbudgetens samtliga 27 utgiftsområden beräknas öka med . Uttryckt som en andel av BNP beräknas statsbudgetens utgifter minska från 2008. De utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten består dels av statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor, dels av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten. I tabell 4.11 redovisas de tak- begränsade utgifterna för perioden 20052008. Ålderspensionssystemets utgifter beräknas öka med till följd av ett ökat antal pensionärer med inkomstgrundad pension samt högre inkomstindex och medelersättning. Tillsammans med ökningen av statsbudgetens primära utgifter () beräknas de takbegränsade utgifterna därmed öka med 20052008. Uttryckt som en andel av BNP beräknas de takbegränsade utgifterna minska med 1,4 pro- centenheter . De takbegränsade utgifterna ökar i genomsnitt med . I tabell 4.12 redovisas de huvudsakliga faktorerna bakom förändringen av de takbegrän- sade utgifterna. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ökar utgifterna med . Omräkningen för ett givet år baseras på pris- och löneutvecklingen samt på en historisk produktivitetsutveckling i den privata tjänstesektorn. Den relativt låga pris- och löneuppräkningen förklaras av en hög produktivitetsutveckling tillsammans med en låg lönekostnadsutveckling. Därtill bidrar också den dämpade allmänna pris- utvecklingen till den låga pris- och löne- omräkningen dessa år. Posten Övriga makroekonomiska för- ändringar visar makroekonomiska effekter på statsbudgetens utgifter, såsom effekter av högre prisbasbelopp, inkomstindex, timlön, brutto- nationalinkomst och förändrad arbetslöshet. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med i genomsnitt till följd av makroekonomiska förändringar. En stor del av denna ökning förklaras av att pensionerna är indexerade. De inkomstgrundade pensionerna följer inkomstindex, som i sin tur i huvudsak följer den genomsnittliga löneutvecklingen. Garantipensionerna följer konsumentprisindex genom prisbasbeloppet. Den relativt sett låga utgiftseffekten av makroekonomiska för- ändringar beror i huvudsak på den låga förväntade pris- och löneutvecklingen . Utöver detta förväntas arbetsmarknadsläget förbättras vilket leder till lägre utgifter för arbets- löshetsersättning. Redan beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas öka utgifterna under taket med sammantaget . Reformerna ökar utgifterna kraftigt . Den låga utgiftseffekten till följd av reformer 2008 är ett resultat av att få reformer har aviserats . En betydande andel av de totala reformerna utgörs av ökade statsbidrag till kommunsektorn. Andra större reformer utgörs av åtgärder inom ohälso- området, barn- och familjepolitiken, området kommunikationer samt inom utbildnings- och forskningsområdet. Redan beslutade, föreslagna och aviserade besparingar samt utfasningar av tidsbegränsade program beräknas leda till en minskning av utgifterna med under perio- De enskilda reformernas och besparing- arnas budgeteffekter redovisas i avsnitt 4.2. Utgiftsförändringar under rubriken till stor del av volymförändringar inom olika transfereringssystem och av beräknad för- brukning av anslagsbehållningar för förvaltnings- och investeringsanslag. Antal individer som erhåller ersättningar från sjukförsäkrings- systemen minskar . Denna utveckling leder till lägre utgifter under inledningen av den redovisade perioden. För prognosen , se avsnitt 6.4.3. Tabell 4.12 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Övrigt (volymer, 1Förändringen baseras på regeringens bedömning av utgiftstaket . 2Exklusive lånefinansierade investeringar. 4.3.4Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall denna omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens låne- behov. Ett budgetunderskott innebär att ett lika stort lånebehov uppstår och att statsskulden normalt sett ökar. På motsvarande sätt innebär ett budgetöverskott ett negativt lånebehov (positivt saldo) och normalt sett en minskning av statsskulden. Statsskuldens utveckling påverkas emellertid även av andra faktorer utöver budgetöverskott och budgetunderskott, till exempel valutakursförändringar. För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov redovisas även () nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statsbudgeten. Statsbudgetens saldo 2005 blev , det vill säga ett budgetöverskott (se tabell 4.13). Utfallet blev därmed bättre än prognosen i budgetpropo- sitionen och bättre än i den ursprungliga statsbudgeten . För en utförlig redogörelse av statsbudgetens utfall , se Årsredovisning för staten 2005 (skr. 2005/06:101). Förklaringar till saldoförbättringen jämfört med tidigare prognoser återfinns både på inkomst- och utgiftssidan. De kassamässiga inkomsterna blev högre än prognosen i budgetpropositionen . En stor del av förklaringen till detta är att både hushållens och bolagens inkomstskatter blev högre än beräknat. De totala utgifterna blev lägre än prognosen i budgetpropositionen . Utgifterna under utgiftsområdena, inklu- sive utgiftsområde 26 Statsskuldräntor, blev lägre än förväntat. Även RGK:s nettoutlåning blev lägre än beräknat. Tabell 4.13 Statsbudgetens saldo 20052008 In-/utlåning från myndigheter (räntekonto)3 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta -25,2 -27,3 -28,8 -29,9 Omfinansiering av infrastrukturlån (Storstadspaketen)5 Reglering, konton för kommunmoms -5,6 -6,6 -3,3 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Normalt görs inga prognoser på in-/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4Avser infrastrukturinvesteringar för , och lån avseende 5Avser lån från och . 6Avser tidigarelagd utbetalning av EU-stöd -1,1 mdkr 2005 (+1,1 mdkr 2006), samt överföring från AP-fonden -2,0 mdkr 2005. Cirka 1 miljard av differensen jämfört med prognosen i budgetpropositionen kan förklaras av att den kassamässiga korrigeringen blev högre än beräknat, vilket påverkade saldot positivt. Även förväntas ett budgetöverskott. Lånebehovet prognostiseras till cirka -, vilket är bättre än prognosen i budget- proposition . Även har prognosen för lånebehovet förbättrats med 25 respektive . förklaras i stort sett hela prognosrevideringen av högre inkomster i förhållande till beräkningarna till budgetpropositionen. Även kan huvuddelen av revideringarna förklaras av högre inkomster. I beräkningarna antas att inkomster av försåld egendom uppgår till . RGK:s nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största posterna utgörs av förändringar av myndigheternas räntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedel samt Centrala () netto- upplåning för finansiering av studielån. Utfallet för RGK:s nettoutlåning blev . Det var lägre än prognosen i budgetpropositionen. Det lägre utfallet berodde bland annat på att netto- förändringen av CSN:s lån hos RGK blev lägre än beräknat och detsamma gällde lån för infrastruktur. Dessutom minskade flera myndig- heter sina lån hos RGK, vilket gjorde att netto- utlåningen blev lägre än prognosen i budget- propositionen . De lån som upptogs av de statliga bolagen för att finansiera de så kallade storstads- paketen införlivades med RGK:s ordinarie skuldförvaltning. Påverkan på lånebehovet genom nettoutlåningen från dessa transaktioner blev 2005 . Resterande lån kommer att övertas i den takt de förfaller . Med anledning av att den så kallade kommun- kontoskulden skulle regleras minskades nettoutlåningen med . Detta fick dock ingen effekt på låne- behovet eftersom motsvarande belopp även på- verkade statsbudgetens inkomstsida. Inbetalningar av premiepensionsmedel place- ras tillfälligt hos RGK och återfinns under netto- utlåningen. Enligt gällande rutiner överförs dessa medel, inklusive ränta, till premiepensions- tagarnas konton med en viss eftersläpning i förhållande till den tidpunkt när pensions- rätterna fastställs.1 RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till . Det är något lägre än prog- nosen i budgetpropositionen och beror dels på att återbetalningarna beräknas bli större än tidigare, dels på att antalet studenter som tar studiemedel beräknas bli något färre än i tidigare prognoser. Finansiering av infrastruktursatsningar kommer att leda till en netto- utlåning på . Utlåningen sker framför allt till , och . En kassamässig korrigering uppstår om en betalning respektive anslagsavräkning sker olika budgetår eller om det uppstår transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin mot- svarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Den kassamässiga korrigeringen uppgick till -. Av detta kan förklaras av påverkan på låne- behovet till följd av överföringar från AP- fonden. förklaras av den tidigarelagda utbetalningen av EU-bidrag till svenska jordbrukare som genomförds . Utbetalningen redovisades då både mot anslag på statsbudgeten och på RGK:s nettoutlåning, vilket innebar att en negativ post uppstod på den kassamässiga korrigeringen. kommer motsvarande bidrag från 1 Med förbättrade tekniska lösningar blir det möjligt för att tidigarelägga inläsningarna av pensionsrätter med cirka en månad. Om så sker innebär det att pensionsrätter överförs , i stället för som planerat . Det leder då till en försämring av lånebehov med jämfört med nuvarande prognos. EU att redovisas på både inkomsttitel på budgetens inkomstsida och under RGK:s nettoutlåning. Därmed uppstår en positiv kassamässig korrigering med motsvarande belopp. görs ingen prognos på den kassamässiga korrigeringen, utan den antas uppgå till noll kronor. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov och därmed statsskulden. Det finansiella sparandet däremot definieras av ett internationellt regelverk för nationalräkenskaper (ENS-95) och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar statens finansiella förmögenhet. Dessa skillnader innebär att förändringar av statsbudgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande förändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som påverkar statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av statligt aktieinnehav. En sådan försäljning förbättrar statsbudgetens saldo, medan statens finansiella sparande förblir oförändrat eftersom statens förmögenhet inte förändras av att en finansiell tillgång (värdepapper) byts mot en annan (likvida medel). Förutom denna principiella skillnad avviker redovisningen i statsbudgeten i flera avseenden från redovisningen i nationalräkenskaperna. Budgetsaldot redovisas kassamässigt medan nationalräkenskaperna tillämpar periodiserad redovisning. Denna skillnad påverkar framför allt redovisningen av skatter och ränteutgifter. I tabell 4.14 redovisas de viktigaste skillna- derna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. En permanent skillnad mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av CSN:s årliga nettoupplåning i RGK för finansiering av studielån. Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med , medan statens finansiella sparande inte påverkas efter- som varje nytt lån motsvaras av en lika stor fordran. Antagandet om försäljningsinkomster förstär- ker prognosen för budgetsaldot med . Som nämnts ovan påverkar antagandet om försäljningsinkomster prognosen för statsbudge- tens saldo, men däremot påverkar den inte prognosen avseende statens finansiella sparande. Tabell 4.14 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Effekt av överföring från AP- -2,0 Amortering av gamla studielån -2,3 -2,1 -2,0 -1,9 Försäljning av aktier m.m.2 -6,7 -7,8 -5,1 -2,0 -1,9 -8,4 -6,7 -1,2 Finansiellt sparande i staten -15,1 -6,9 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. 2Inklusive inkomster av försåld egendom 0,2 mdkr Av tabell 4.14 framgår att statens finansiella sparande uppvisade ett överskott på . Det är en förbättring jämfört med prognosen i budgetproposition med . förväntas ett underskott i statens finansiella sparande på . Att ett positivt saldo på statsbudgeten kan innebära ett underskott av statens finansiella sparande förklaras främst av att de kassamässiga (inbetalda) skatterna är högre än skatterna när de periodiserats till inkomståret, samt av att försäljningsinkomster för aktier inte räknas in i det finansiella sparandet. Även 2007 förväntas ett underskott i statens finansiella sparande, medan prognosen återigen pekar på ett överskott . De stora överskotten i de offentliga finanserna uppkommer i stället främst i ålderspensions- systemet (se tabell 4.18). Detta är en konsekvens av att ålderspensionsreformen omfördelar det offentliga sparandet från staten till ålders- pensionssystemet. Statsbudgetens saldo justerat för större engångs- effekter Budgetsaldot är, justerat för större extraordinära inkomster och utgifter, lägre än det faktiska budgetsaldot . Vilka justeringar som görs framgår av tabell 4.15. redovisas större engångseffekter på totalt . Av detta kan en stor del förklaras av beslutet att räntebelägga företagens periodiserings- fonder, vilket innebar att vissa företag valde att återföra hela eller delar av sina periodiserings- fonder till beskattning. För () uppskattas effekten av detta till . Ytterligare förklaras av försäljning av stat- ligt aktieinnehav. Båda dessa poster räknas som positiva engångseffekter 2005. En post som verkade i motsatt riktning med 2005 uppstod i sam- band med omfinansiering av infrastruktur- satsningar i och . Denna transaktion belastade budgetsaldot och bör anses som en negativ engångseffekt 2005. För beräknas de största engångseffekterna uppstå som en följd av upp- lösning av periodiseringsfonder och försäljning av statligt aktieinnehav. Tabell 4.15 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter Försäljning av statligt aktieinnehav -6,8 -1,5 -1,3 Statsbudgetens saldo justerat för -0,6 -9,3 -10,3 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. Statsskulden2 uppkommer genom statens upp- låning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera investe- ringar och kreditgivning. Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av stats- budgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakursförändringar eftersom cirka en fjärdedel av skulden, inklusive skuldskötsel- åtgärder (derivatinstrument och swappar), är upptagen i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Diagram 4.1 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP 1990-2008 Som framgår av diagram 4.1 stabiliserades den konsoliderade skulden som andel av BNP (skuldkvoten) på en nivå . Därefter har skuld- kvoten minskat och uppgick vid utgången av 2004 till av BNP. Vid utgången av uppgick den konso- liderade statsskulden till , vilket var en ökning med jämfört med utgången av 2004. Statsskulden ökade således, trots ett överskott i statsbudgeten . Visserligen bidrog budgetöverskottet till att minska skulden med , men skulddispositioner på innebar att den okonsoliderade skulden sam- mantaget ökade. Skulddispositionerna bestod i huvudsak av orealiserade valuta- kursdifferenser som uppstod på grund av den svagare kronan, kortfristiga placeringar och övriga skuldkorrigeringar, se tabell 4.16. 2 I redovisningen av statsskulden används begreppet konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort eller konsolideras. I samband med att RGK gick in som låntagare för de lån som tagits i samband med infrastruk- tursatsningar i och i införlivades hela summan av de återstående lånen i den ordinarie skuldförvaltningen. Påverkan på lånebehovet uppkommer i den takt lånen förfaller och ersätts med lån i RGK, vilket 2005 innebar . Statsskulden ökade däremot med hela beloppet, , . Därmed uppstod skulddispositioner på . En justering av statsskulden måste göras åren framöver vid de tillfällen som ytterligare lån förfaller, eftersom dessa förfall redovisas på lånebehovet. Detta görs genom minskningar av posten Skulddispositioner. Den konsoliderade statsskulden påverkas även av förändringar av statliga myndigheters innehav av statspapper vilket förklarar att okonsoliderade och konsoliderade skulden förändras olika mycket (se tabell 4.16). Tabell 4.16 Statsskuldens förändring 2005-2008 -14,1 -13,8 -2,8 -24,8 -32,4 -7,5 -2,4 -10,5 -6,0 -1,1 -21,9 -1,5 -1,3 Förändring av okonsoliderad skuld -46,1 -10,3 -27,1 Eliminering av myndigheters innehav Statsskuld vid årets slut3 -47,1 -11,3 -28,1 Statsskuld i procent av BNP Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Utgörs normalt av orealiserade värdeförändringar på valutaskulden. 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. 4Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Som framgår av tabell 4.16 bedöms statsskulden minska till vid utgången av 2008. Detta är en minskning med jämfört med utgången av 2005. Som andel av BNP beräknas skulden minska från /vid utgången av 2008. Den kommunala sektorns finansiella sparande och det ekonomiska resultatet förbättrades kraftigt jämfört med . Det finansiella sparandet ökade med till och resultatet före extraordinära poster ökade med till . Förbättringen skedde som den kommunala konsum- tionsvolymen ökade . En bid- ragande orsak till de starka finanserna var att statsbidragen ökade med jämfört med 2004.3 Kommunernas skatteintäkter beräknas 2005 ha ökat med . Skatter och statsbidrag uppgick till av BNP. Tabell 4.17 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges Källor: och . Den kommunala konsumtionen beräknas i volym öka 2006. Antalet sysselsatta bedöms öka med cirka 21 000 per- soner. Ökningen är bl.a. en följd av de utökade 3 Justerat för regeländringar ökade statsbidragen med . Effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. arbetsmarknadspolitiska programmen som tidigare beslutats av . Statsbidragen ökar med och inkomst- skatterna med , vilket bidrar till att det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet beräknas till respektive . antas konsumtions- volymen öka med cirka 1,21,och antalet sysselsatta med cirka 16 000 respektive 6 000 personer. Statsbidragen ökar ytterligare 2007 men beräknas vara oförändrade 2008. Skatteintäkterna väntas öka med cirka 21 mil- jarder kronor både 2007 och 2008. De beräknade överskotten för sektorn som helhet reduceras något men förblir fortsatt starka och förenliga med kravet på god ekonomisk hushållning. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen har finansiellt sparande och ekonomiskt resultat närmare fördubblats. Framför allt är det inkomsterna som beräknas bli högre. Ålderspensionssystemet består av en fördel- ningsdel och en premiereservdel. Under upp- byggnadsfasen av det reformerade pensions- systemet är inkomsterna större än utbetalda pensioner. Därigenom uppstår ett sparande i såväl fördelnings- som i premiereservdelen av pensionssystemet. I fördelningsdelen fungerar AP-fonderna som en buffert. Vid sidan av AP- fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premie- pensionsrätt och placeras först i Riksgälds- kontoret (RGK). Under den tillfälliga förvalt- ningen i RGK ingår avsättningarna i statens sparande och reducerar därmed statsskulden.