prop · GT03172 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringen slog i proposition klimatstrategi 2001/02:55 fast att målsättningen för bör vara att utsläppen av de fluorerade växthusgaserna inte ökar jämfört med nivå samt att användningen bör begränsas till områden där alternativ saknas. Detta bör utgöra en central utgångspunkt för en bedömning av behovet av att, om det är lämpligt och förenligt med EG-rätten, gå vidare med nationella åtgärder som komplement till den EG-förordning och ett direktiv som behandlats i rådet och . Några av de områden som inte omfattas av EG-förordningen och för vilka alternativ finns är större kyl- och luftkonditioneringsanläggningar och viss värmepumpsutrustning, hushållskylar och mjuk polyuretanplast tillverkad med HFC. Den nya EG-förordningen kommer att medföra ett behov av anpassning av den svenska lagstiftningen på området. Hanteringen av HFC i kylanläggningar och i brandsläckningsutrustning regleras i förordning 1996:555. har med stöd av denna förordning meddelat detaljerade föreskrifter 1992:16 köldmediekungörelsen som bl.a. omfattar krav på certifiering av personkompetens och ackreditering av företag. föreskrifter om halon m.m. 1993:7 omfattar vissa krav på hantering av HFC i brandsläckningsutrustning. Regeringen avser ge i uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter och aktörer utföra en översyn av befintliga rättsakter inom området och föreslå förändringar i dessa samt bedöma behovet av kompletterande nationella åtgärder. Ett förslag om att införa gemenskapslagstiftning i syfte att minska utsläppen av de tre i Kyotoprotokollet ingående fluorerade växthusgaserna (HFC, FC och SF6) annonserades 2001 i det europeiska programmet mot klimatförändringar (ECCP). Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till förordning 2003. behandlades förslaget i rådet och . Rådet antog en gemensam ståndpunkt om förslaget till förordning om fluorerade växthusgaser samt ett direktiv om minskade utsläpp från mobila luftkonditioneringssystem. Rättsakterna beräknas tidigast träda i kraft . Förordningen omfattar hantering, användning och tillhandahållande samt återvinning och destruktion av de fluorerade växthusgaserna HFC, FC och SF6. I förordningen ställs krav på märkning av vissa produkter med fluorerade växthusgaser. Förordningen innehåller vidare förbud mot användning av svavelhexafluorid i bildäck och vid magnesiumgjutning samt mot saluförande av vissa produkter och utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser. Därtill innefattar förordningen bestämmelser om rapportering samt om utbildning och certifiering av personal som handhar fluorerade växthusgaser. Direktivet omfattar krav på låga närvarande används i bilars luftkonditionering (ämnet HFC 134a). Såväl naturvetenskaplig och teknisk forskning och utveckling som samhällsvetenskaplig forskning är av avgörande betydelse för den fortsatta utvecklingen på klimatområdet och för att nå klimatmålen. Forskningen ger värdefullt underlag för både det nationella och det internationella klimatarbetet. Kunskap och resultat från klimatforskningen behövs även som underlag vid internationella förhandlingar, bedömning av samhällets sårbarhet för klimatförändringar och för att kunna vidta relevanta åtgärder för att reducera utsläppen av växthusgaser och minska klimatpåverkan. Förslag om stärkt forskning till stöd för hållbar utveckling I regeringens forskningspolitiska proposition Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) föreslår regeringen förstärkta resurser för forskning om miljö och hållbar utveckling på totalt . Medlen skall fördelas av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (), () och Verket för innovationssystem (). Regeringen anser att forskning om klimatförändringar och dess effekter är särskilt viktigt inom ramen för de medel som anvisats. Forskningen bör ha en bred ansats och innefatta såväl grundforskning om t.ex. klimatprocesser som teknisk utveckling ämnad att finna tekniska lösningar som medför en minskad generering av växthusgaser. Det är också viktigt med tvärvetenskapliga ansatser som förutom naturvetenskap också omfattar samhällsvetenskap och humaniora, t.ex. forskning om effektiva styrmedel. Länken mellan klimatforskningen och klimatpolitiken Regeringens bedömning: Länken mellan klimatforskningen och klimatpolitiken bör utvecklas. Skälen för regeringens bedömning: En framgångsfaktor i de internationella klimatförhandlingarna är tillgången till relevanta, tillförlitliga och aktuella underlag från forskning. Även för det nationella klimatarbetet är det väsentligt med tillgång till relevant forskning. Det är därför mycket viktigt att den omfattande kunskap som byggs upp inom ramen för nationella och internationella forskningsprogram verkligen utnyttjas. Regeringen bedömer att samordningen av klimatforskningen behöver effektiviseras för att forskningsresultaten skall komma till användning i det praktiska klimatarbetet. I betydligt högre utsträckning än bör åtgärder som syftar till att minska klimatförändringarnas effekter och anpassningen till de oundvikliga förändringarna bygga på vetenskapliga slutsatser. För att stärka och effektivisera arbetet med syntes och sammanställning av nationella och internationella forskningsinsatser gör regeringen bedömningen att samordningen av klimatrelaterad forskning bör stärkas vid . Uppgiften är att stärka länken mellan klimatforskningen och klimatpolitiken genom bl.a. att: utföra sammanställningar av aktuell nationell och internationell klimatrelaterad forskning, sprida dessa sammanställningar till beslutsfattare, allmänhet och andra samhällsaktörer, stimulera kontakter mellan klimathandläggare och ansvariga politiker med klimatforskare genom att arrangera möten, seminarier och andra aktiviteter, stimulera och bidra till att svenska klimatforskare i ökad utsträckning deltar i olika nationella och internationella program och samarbeten t.ex. inom ramen för IPCC och ACIA, utveckla kontakter med IPCC, deltagande i IPCC arbetet och granskningen av IPCC rapporter, bygga upp kompetens som kan utnyttjas i internationella klimatarbete samt bistå med underlag för svenska positioner i klimatpolitiska frågor för internationella sammanhang. Regeringens bedömning: Den regionala klimatmodellering som bedrivs vid är av stor klimatpolitisk betydelse och verksamheten bör ges en långsiktig stabil finansiering. Skälen för regeringens bedömning: är ett särskilt klimatinstitut, , knutet till i . Forskarlaget vid bedriver bl.a. forskning och utveckling av regionala klimatmodeller. Verksamheten vid finansierades med medel från Mistra. har verksamheten finansierats genom tillfälliga bidrag från Formas, Mistra, , och . Regeringen bedömer att verksamheten vid har avgörande betydelse för det nationella klimatarbetet och för regeringens klimatpolitik. Regeringen har därför i budgetpropositionen för föreslagit en långsiktig finansiering om ca . Klimatforskningen bedrivs till stor del av forskare med naturvetenskaplig och teknisk bakgrund. Den samhällsvetenskapliga miljörelaterade forskningen har stor betydelse inte minst för att utveckla och utvärdera olika typer av styrmedel för miljö- och klimatarbetet. Samhällsvetenskaplig forskning är också väsentlig som underlag när det gäller bedömningen av samhällets sårbarhet och beredskap för Ytterligare ett väsentligt forskningsområde är livsstil och människors inställning till samhällsförändringar som följer av Klimatforskningen kan gynnas ytterligare om forskare med olika samhällsvetenskaplig bakgrund (jurister, humanister, ekonomer och andra samhällsvetare) samverkar med naturvetare och tekniker i tvär- och mångvetenskapliga projekt och program. 9Strategi för anpassning till klimatförändringar Klimatförändringarna är en realitet och även med kraftfulla och omedelbara åtgärder kommer klimatet att förändras. Förändringar i klimatet kan få stora effekter på samhället, t.ex. på byggnader, elförsörjning, telekommunikationer, vägar och järnvägar. Naturmiljön kan också skadas allvarligt av klimatförändringarna. Effekterna av klimatförändringarna kan därför bli en svår påfrestning för samhället. Hur sårbart samhället är för klimatförändringar beror delvis på hur stora dessa blir. Men sårbarheten kan också påverkas genom planering och genom att vi tar hänsyn till de förväntade klimatförändringarna. Sårbarheten är även beroende av vilken beredskap samhället har till de förväntade förändringarna. Det senare gäller särskilt eftersom extrema väderhändelser, t.ex. stormar och omfattande nederbörd, kan förväntas bli vanligare . För att kunna bygga upp en god beredskap för anpassningsåtgärder krävs kunskap om de förväntade klimatförändringarna. En kartläggning av samhällets, näringslivets och de naturliga ekosystemens sårbarhet för klimatförändringar är därför en förutsättning för en effektiv planering för hur samhällets sårbarhet kan reduceras. Sårbarhet och risker i vid ett förändrat klimat har enbart varit föremål för enstaka analyser, men inget sammanhållet program har utvärderat behov, möjligheter och kostnader. Regeringen har därför beslutat att en särskild utredare skall kartlägga det svenska samhällets sårbarhet för globala klimatförändringar och de regionala och lokala konsekvenserna av dessa förändringar (dir. 2005:80). Av särskilt intresse är att belysa sårbarheten för i) infrastrukturen, bebyggelsen och elförsörjningen, ii) de areella näringarna, turismen och den biologiska mångfalden samt iii) vattenförsörjningen, avloppssystemen och hälsan. Utredaren skall även bedöma kostnader för skador som klimatförändringar kan ge upphov till och föreslå åtgärder som kan minska samhällets sårbarhet. När det gäller de , , och , men även andra områden där konsekvenserna kan bli stora vid översvämningar, skall utredaren redovisa både översvämningsrisker och avtappningsmöjligheter samt föreslå åtgärder och finansiering för att komma till rätta med eventuella problem. Frågor som berör försäkringsskydd skall också redovisas. Utredaren skall redovisa sitt slutbetänkande . Vissa av de förväntade konsekvenserna av människans klimatpåverkan kan vara av stor skada för enskilda och för samhället. Det gäller t.ex. ökad frekvens av extrema väderhändelser som storm, torka, nederbörd och översvämning. Följden blir skador och stora kostnader för samhället och för enskilda. Kunskap om samhällets och de naturliga ekosystemens sårbarhet för klimatförändringar är en förutsättning för effektiva åtgärder för utsläppskontroll och planering för anpassning. En mycket god beskrivning av framtida klimatförhållanden behövs som underlag. Vid vid , , tas regionala klimatscenarier fram för det nordiska området och för . Verksamheten vid är av stort klimatpolitiskt intresse eftersom den kan fånga konsekvenser till följd av klimatpåverkan i och dess närområde, t.ex. temperatur, nederbörd, issituation, snötäckets varaktighet, havsyteförändringar, vindar, avrinning, m.m., som i sin tur kan kopplas till olika konsekvenser för t.ex. samhällets infrastruktur och följande skadekostnader. Som grund för dessa studier används globala klimatsimuleringar, som bl.a. tas fram inom ramen för FN:s klimatpanel (IPCC). Det regionala arbetet utförs inom ramen för SWECLIM-programmet. Inom ramen för SWECLIM har utvecklat ett avancerat regionalt klimatmodellsystem. Modellen har använts för att i detalj studera hur den globala klimatutvecklingen, såsom den beräknas i globala klimatmodeller, kan påverka det regionala klimatet i . En viktig fördel med regionala beräkningar är att en betydligt högre upplösning kan tillämpas i beräkningarna och att regionala särdrag, såsom , älvsystem, insjösystem och fjällkedjan kan beskrivas mer realistiskt. De regionala särdragen påverkar det simulerade klimatet och kan ge upphov till lokalt viktiga återkopplingar till en allmän klimatutveckling. har ett visst arbete inletts av olika aktörer för att se över sårbarhet och anpassningsbehov i första hand kopplat till översvämningsolyckor. Sektorsmyndigheter som har inlett ett visst arbete på området är bl.a. , , och . Dessutom har och kraftindustrin sett över konsekvenser för vattenkraften. Samhällets sårbarhet för klimatförändringar Samhällets känslighet för klimatförändringar är stor inom flera viktiga områden. Det gäller t.ex. säkra transporter, säker elförsörjning, dammsäkerhet, areella näringar, strandnära bebyggelse och människors hälsa. En framtida sårbarhet beror till stor del på hur vi planerar och tar hänsyn till dessa förändringar genom olika anpassningar och genom att öka säkerhetsmarginalerna, där stor risk finns. Det senare gäller särskilt om extrema vädersituationer med stormar och extrem nederbörd blir vanligare i ett framtida klimat. Den förändrade vattenföringen i reglerade vattendrag har stor betydelse för elproduktionen i landet. Förutsättningar finns för en ökad och jämnare produktion. Begränsningar i vattenstånd i magasin och Den ökade vattenföringen i våra reglerade vattendrag kan också leda till en ökad risk för dammbrott eftersom En ökad temperatur i våra sjöar och vattendrag kan ha stora effekter på kvaliteten för dricksvatten såsom smak, lukt och färg. Risken för spridning av smittämnen och gifter ökar om översvämningar uppströms för ut föroreningar i sjöar och vattendrag som används som dricksvattentäkter. Infrastrukturen för vattenförsörjningen har mycket lång livslängd och kan vara känslig för ett förändrat klimat, t.ex. om vattentäkter blir otjänliga Ett varmare och fuktigare klimat kan leda till att olika sjukdomar som inte förekommer i vårt land får fäste här. Risken är också betydande att fästing- och andra insektsburna sjukdomar som drabbar människor och djur får ökad spridning. I ett varmare klimat skulle skogsproduktionen kunna öka. Vidare bedöms skogarnas och skogsarternas utbredning påverkas av temperatur och nederbörd och många ekosystem kommer att utsättas för stora påfrestningar. Arternas naturliga utbredningsområde kommer att flyttas längre norrut. Detta gäller många lövträdsarter som bara finns i men även granen. Skogarna kan även vara sårbara för en klimatförändring genom ökade angrepp av skadeinsekter och fler stormfällningar av träd. Det svenska jordbruket kan gynnas av ett varmare klimat med högre koldioxidhalt i atmosfären och med längre växtperioder som kan leda till flera skördar . Antalet alternativa grödor kan också bli större. Vattentillgången befaras emellertid bli alltmer begränsande för jordbruket i sydöstra och skadegörare, såsom svampsjukdomar, virussjukdomar, bakterier, nematoder och insekter väntas öka. Risken för erosion, skred och ras ökar med intensivare hydrologiska förlopp och kan hota infrastruktur som vägar, banvallar, broar, byggnader, dammar, avlopps- och vattenförsörjningssystem. Det är därför viktigt vid planering och utveckling av infrastruktur, särskilt teknisk infrastruktur med lång livslängd, att effekter av ett framtida klimat beaktas. Det gäller t.ex. vid planering av vägar, broar, vattenvägar, byggnader, industrier, hamnar, kraftledningar och dammar. Samhället behöver också beredskap för att ingripa vid akuta händelser för att minska konsekvenserna för infrastrukturen av framtida extrema väderhändelser. Stark vind, storm och orkan, extrema mängder nederbörd, snö och isbeläggning samt saltbeläggning är de faktorer som ger störst skada på infrastruktur. Denna proposition beräknas inte påverka statens finanser, utan de förslag och bedömningar som presenteras syftar till att tydliggöra den klimatpolitiska inriktningen. I denna kontrollstation föreslås att klimatpolitiska mål att minska utsläppen för perioden 20082012 med jämfört med utsläppen skall ligga fast. konsekvenser för samhällsekonomin och miljön utöver de som följer av klimatpolitiska beslut förväntas. klimatpolitik utvärderas fortlöpande. Vid utvärderingarna prövas klimatpolitiken mot samhällsekonomiska konsekvenser samt hänsyn till omställningen av energisystemet, ekonomisk tillväxt, industrins konkurrenskraft och övriga samhällsmål. I propositionen redovisas olika åtgärder av betydelse för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Dessa åtgärder är i allt väsentligt beslutade genom andra propositioner och medför således inga ytterligare konsekvenser utöver de som redovisats i respektive proposition. , , , , , , , , , , , , , , , , , , , i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , , , , , , , , i , , , för Framtidsstudier, , , , , , , , , , , , , , , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , , , , , geologiska undersökning, , , , Verket för näringslivsutveckling, Verket för innovationssystem, , , , , kommun, , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , Trossamfundet , , , , , , , , , LRF Skogsägarna, Svenskt Vatten, , , , , i , Bil , Byggsektorns Kretsloppsråd, , Elforsk AB, Fastighetsägarna , Friluftsorganisationernas samarbetsorganisation, , , och metallproducenter, , , , Internationella , IVL , Lantmännen, Livsmedelsföretagen, , , Näringslivets miljöchefer, kemiföretagen, Sjunde AP-fonden, Skogen och Kemin, Gruvorna och Stålet (SKGS), Skogforsk, Skogsindustrierna, , , , , , , , , , Sveriges Energiföreningars , , , , verkstadsindustrier, , , , , , , , Vindkraftsbranschens investerings- och projekteringsföretag, Vindkraftsleverantörerna i , ek. för., Världsnaturfonden, WWF. Dessutom har följande skriftväxling inkommit: för orter med energiintensiv industri, Cementa, , Fordongasforum. Förteckning över Statens energimyndighets arbete med de projektbaserade mekanismer och AIJ Statens energimyndighets arbete med de projektbaserade mekanismerna har inom ramen för energipolitiska beslut arbetat med att utveckla de projektbaserade mekanismerna enligt Kyotoprotokollet. Gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling är instrument under utveckling. insatser syftar bl.a. till att utveckla mekanismerna till trovärdiga instrument i det globala samarbetet med att begränsa utsläpp av växthusgaser. investerar i projekt dels genom direktinvesteringar och dels genom Östersjösamarbetets investeringsfacilitet TGF. har sammanställt en förteckning över sina projekt enligt tabellerna nedan. Mekanismen för ren utveckling Biobränsleeldat kraftverk på 18 MW med Projektet har ett färdigförhandlat avtal och projektet ska ansöka om registrering . Överskott av avverkningsrester vid uttag förvärvar av utsläppsrätterna. av trädbiomassa används som bränsle för Bagass för elproduktion: Kapacitetsökning Projektet har ett färdigförhandlat avtal och validerad i en kraftvärmeanläggning vid ett sockerbruk genom installation av effektiva (bagass) används som bränsle. Bagass för elproduktion: Kapacitetsökning Projektet har ett färdigförhandlat avtal och validerad i en kraftvärmeanläggning vid ett sockerbruk genom installation av effektiva (bagass) används som bränsle. Bagass för elproduktion: Kapacitetsökning Projektet har ett färdigförhandlat avtal och validerad i en kraftvärmeanläggning vid ett sockerbruk genom installation av effektiva (bagass) används som bränsle. Installation av turbiner i ett fjärrvärmeverk Projektet har ett färdigförhandlat avtal. i sydvästra för att konvertera 24 MW vindkraft (8*3) i nordöstra Projektet har ett färdigförhandlat avtal och validering STEM avser förvärva av utsläppsminskningsenheterna från projektet. Ground Facility avser förvärva resterande . Uppgradering av fjärrvärmenätet i Projektet är i ett tidig stadium. Optionsavtal är under förhandling. förvärva av utsläppsminskningsenheterna från Testing Ground Facility avser förvärva (tidigare ) har haft ansvar för ett investeringsprogram i de tre baltiska staterna och övriga för att öka energieffektiviseringen och främja förnybara energislag. Projekten som genomfördes i det svenska investeringsprogrammet uppfyllde kraven i pilotfasen av gemensamt genomförande som kallas för AIJ, Activities Implemented Jointly. Sammanlagt 65 projekt i de baltiska staterna, och har genomförts. genomfördes inom AIJ-programmet kan inte tillgodoräknas mot uppfyllande av åtagandet enligt Kyotoprotokollet. har sammanställt en förteckning över projekten enligt tabellerna nedan. Förtydliganden till förteckningen över genomförda AIJ-projekt Utgångspunkten för de data som redovisas är de uppgifter som insamlas från projekten, bl.a. för att kunna avrapportera projekten till Nästa rapportering planeras . F.n. finns data för från , och - för och har data eller tidigare räknats fram till 2004 och livslängd. Projektens livslängd varierar beroende på vilka insatser som gjorts. Beräkningarna görs med viss försiktighet men 20 eller avser projekt där helt ny utrustning, t.ex. ny biobränsleeldad panna eller förisolerade En livslängd om15 år tillämpas t.ex. i fall där ny förbränningsutrustning i form av förugn installerats till en redan befintlig panna medan använts då det rört sig om begränsade åtgärder i redan befintliga installationer. När det gäller installerad kapacitet anges endast sådan som baseras på biobränsle, i huvudsak skogsflis. Transaktionskostnaderna som anges är de som hänför sig till genomförande och idrifttagning av projekten. Uppgifter om drift- och underhållskostnader därefter går inte att få fram eftersom sådana betraktas som affärshemligheter.De första projekten togs i drift tidigt 1994 och det sista . För mera detaljerade information om EAES-programmet hänvisas till Svenska klimatinsatser i från 2002 och skriften Internationella Klimatprojekt . aktuella förteckning har i projektkostnaderna inte de gemensamma kostnaderna för programmet fördelats ut på varje projekt på samma sätt som gjordes för en del sådana i skriften Internationella Klimatprojekt FÖRTECKNING ÖVER GENOMFÖRDA AIJ-PROJEKT I INOM RAMEN FÖR KLIMATINVESTERINGSPROGRAMMET (EAES-programmet) Land - Antal projekt energi, ber. livslängd, SEK/ton Konvertering & kombinerade projekt Investerings- och transaktionskostnader per ton reducerad koldioxid livslängd, SEK/ton Utöver de angivna totala projektkostnaderna kan de gemensamma kostnaderna för AIJ-programmet beräknas till ca . I dessa gemensamma kostnader inräknas olika projektanknutna kostnader som genomförande av workshops och seminarier, framtagande av informationsmaterial, juridiska kostnader, olika förvaltningskostnader m.m. som inte utan vidare kan hänföras till enskilda projekt. Om även dessa kostnader räknas in i underlaget för beräkningen av kostnader per ton ökar denna med eller till totalt /ton CO2. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2005/06:172 Nationell klimatpolitik i global samverkan