prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — 1Ursprunglig statsbudget antagen av , exklusive tilläggsbudget. 2Statsbudget inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Det slutliga utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev . Det är lägre än i den ur- sprungligen fastställda statsbudgeten. med statsbudgeten inklusive tilläggsbudget blev utfallet lägre. Utgifterna för samtliga utgiftsområden, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev lägre än beräkningen i statsbudgeten. Det berodde bl.a. på att utfallet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp blev lägre än beräknat i stats- budgeten främst beroende på lägre utgifter för sjukpenning. Utgifterna för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev lägre jämfört med beräk- ningen i statsbudgeten, vilket till stor del förklaras av lägre utgifter för tandvårdsförmåner. Lägre antal studiemedelstagare medförde att utgifterna för Studiestöd blev lägre jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Avgiften till Europeiska gemenskapen blev 1,2 miljarder lägre än beräknat. Utgifterna inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar blev högre än vad som beräknades i statsbudgeten främst till följd av regeringens beslut om en förskjutning av utbetalningar 2005. Utfallet för utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev lägre än beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten. Det förklaras bl.a. av att räntenivåerna blev lägre än vad som förutsattes i beräkningen till statsbudgeten. (RGK:s) nettoutlåning blev lägre jämfört med vad som beräknades i statsbudgeten. Till detta bidrog regleringen av underskottet i kommunkontosystemet (se vidare avsnitt 5.4.29). Statsbudgetens utfall påverkades av flera engångseffekter. Störst är effekten av ränte- beläggning av företagens periodiseringsfonder fr.o.m. , som beräknas ha ökat inkomsterna av juridiska personers skatter kassamässigt med till följd av upplösning av periodi- seringsfonder. TeliaSonera AB:s återköp av aktier ökade inkomsterna för staten med . Vidare sålde staten aktier i för . Den tidigare gjorda överföringen av bostadsobli- gationer från AP-fonden till RGK påverkade utfallet för posten Kassamässig korrigering med -2,, eftersom dessa inkomster inte redovisades på statsbudgetens inkomstsida. Omfinansiering av lån för infrastruktursats- ningar i och påverkade RGK:s nettoutlåning med 2005. Justerat för dessa engångseffekter uppgick budgetsaldot till -0,. Statsbudgetens saldo 2005 samt justering för större engångseffekter framgår av tabell 5.2. Tabell 5.2 Statsbudgetens saldo 2005 samt justering för större engångseffekter -14,7 -13,0 , återköp av aktier -4,7 -1,8 -2,0 Statsbudgetens saldo justerat för större -0,6 5.1.1Statsbudgeten 2004 och 2005 I tabell 5.3 nedan redovisas statsbudgetens utfall . Enligt statsbudgetens utfall uppvisade statsbudgetens saldo ett under- skott på . korrigerade RGK lånebehovet från till (prop. 2005/06:1, volym 1 s. 109). Jämfört med det korrigerade utfallet har stats- budgetens saldo förbättrats med . Statsbudgetens kassamässiga inkomster ökade med (7,) . Skatter m.m. ökade med Av detta belopp avser inkomstskatt och Juridiska personers inkomstskatt. Socialavgifter och löneskatter ökade med och Mervärdesskatt med . Inkomsttiteln för kommuner och landsting upphörde vid utgången av 2004. Utfallet uppgick till 25,8 miljarder Den tidigare inkomstutjämningen och det generella statsbidraget avskaffades och ett nytt statligt utjämningsbidrag infördes (avsnitt 5.4.25 Allmänna bidrag till kommuner). Övriga inkomster ökade med främst till följd av TeliaSonera AB:s återköp av aktier och statens försäljning av aktier i . Statsbudgetens utgifter m.m. minskade med (1,) . Utgifterna för utgiftsområden, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., ökade dock med . Utgifterna för utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske och anslutande näringar ökade med . 7 internationellt bistånd, ökade med vardera. För utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskade utgifterna med bl.a. till följd av den nämn- da förändringen av inkomstutjämningen mellan kommunerna. Utgiftsområde 26 Räntor på statsskulden m.m. minskade med . Tabell 5.3 Statsbudgetens utfall och 2005 (UO 26) 1 anges budgetsaldot efter RGK:s korrigering av lånebehovet . Som tidigare nämnts påverkas statsbudgetens saldo av engångseffekter. Om dessa exkluderas erhålls ett mått på den underliggande utveckling- en (statsbudgetens underliggande saldo). I dia- gram 5.1 redovisas statsbudgetens saldo och underliggande saldo för åren 19902005. inledande år var staten tvungen att låna stora belopp. Störst var lånebehovet 1993. Därefter har det skett en kraftig minskning av lånebehovet och 1998 övergick lånebehovet till ett budgetöverskott på . Statsbudgetens saldo ökade sedan successivt till 1999 och till 2000. minskade budgetsaldot till och 2002 minskade det ytterligare till . uppvisade budgetsaldot ett underskott på och ökade under- skottet till . blev budgetsaldot ett överskott på . Diagram 5.1 Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 19902005 -50,000 -100,000 -150,000 -200,000 -250,000 -300,000 genomfördes särskilda satsningar inom några utvalda politikområden. Dessa till- delades sammanlagt mer än 2004. De allmänna bidragen till kommunerna höjdes med . Särskilda satsningar gjordes dessutom på skolan samt på sjuk- och hälsovård. Investeringar i vägar och järnvägar ökade med . På inkomstsidan genomfördes regeländringar som netto minskade statsbudgetens inkomster med jämfört med . Kompensation för allmän pensionsavgift och höjt grundavdrag minskade skatten på arbete med . Slopad arvs- och gåvoskatt samt högre fribelopp för förmögen- hetsskatt minskade skatten på kapital med . Höjd skatt på el, bensin och diesel samt höjd fordonsskatt medförde inkomstökningar för staten med . Tabell 5.4 Reformer 2005 jämfört med Försök med trängselskatt i Ökade resurser till rättsväsendet Kompensation för allmän pensionsavgift Höjt biständsmål till av BNI Skattereduktion för stormskadad skog Ökade resurser till hälso- och sjukvård Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt Återtagande av tredje sjuklöneveckan m.m. Slopad arvs- och gåvoskatt Höjt barnbidrag och flerbarnstillägg Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner Personalförstärkning till skola och förskola -0,9 Ökade investeringar i vägar och järnvägar -0,8 Ökning av allmänna bidrag till kommuner -1,0 -1,2 1 Förändringar av utgifter och inkomster på statsbudgeten jämfört med . 5.2Statsbudgetens inkomster ställs vid den årliga inkomsttaxeringen. Statsbudgetens inkomster uppgick till , vilket är högre än vad som fastställdes i statsbudgeten . Av de totala inkomsterna utgör inkomster från skatt och övriga inkomster . I tabell 5.5 redovisas stats- budgetens inkomster 20042005 samt skillnad mot statsbudget. görs den huvudsakliga analysen av skatte- inkomsterna med utgångspunkt från den för fastställda strukturen över stats- budgetens inkomstsida, se avsnitt 5.2.2. De beslutade inkomst- och utgifts- reformer som påverkat statens skattintäkter och statsbudgetens inkomster redovisas i tabell 5.6. Tabell 5.6 Inkomstreformer 2005 jämfört med Tabell 5.5 Statsbudgetens inkomster Anm.: I tabellen redovisas inkomsterna enligt den nya struktur som gäller för statsbudgeten . Beloppen är avrundade och summerar därför . Statsbudgetens utfall baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter hänförliga till flera inkomstår. En analys av hur statsbudgetens inkomster har utvecklats jämfört med den fastställda statsbudgeten bör beakta utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken. En sådan analys är dock inte möjlig att göra för de inkomsttitlar på statsbudgeten som baseras på skatter som fast- Beslut som påverkar statens skatteintäkter -8,8 -2,5 -8,2 Utgifter via krediteringar på skattekonto -2,6 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . De sänkta skatterna på arbete utgörs till största delen av halva det sista steget i den inkomst- skattereform, vilken innebär kompensation för den allmänna pensionsavgiften, som påbörjades . Räntebeläggningen av företagens periodi- seringsfonder ökar intäkterna från skatt på kapital, men sammantaget med den slopade arvs- och gåvoskatten samt av de höjda fribeloppen för förmögenhetsskatten minskar intäkterna. Höjda skattesatser för energi och för vägtrafik ökar intäkterna från konsumtionsskatterna. Utöver detta påverkas statsbudgetens inkomst- sida även av en höjning av det tillfälliga syssel- sättningsstödet till kommunerna. Utvecklingen av skatterna har ett starkt samband med den makroekonomiska utvecklingen. I tabell 5.7 redovisas några centrala förutsättningar för beräkningarna av skatterna som redovisades ekonomiska vårproposition samt i budgetpropositionen som låg till grund för statsbudgeten. Arbetade timmar, timlön och utbetald lönesumma påverkar skatt på arbete. Skatt på arbete påverkas även av skiktgränserna som skrivs upp med utvecklingen i KPI1. Inkomst över skiktgränserna beskattas högre. Om skikt- gränserna höjs, så att en större andel av inkomsterna hamnar under skiktgränsen, leder det till lägre skatteintäkter. Hushållens konsumtionsutgifter påverkar intäkterna från såväl mervärdesskatt som punkt- skatter. Tabell 5.7 Makroekonomiska förutsättningar Procentuell förändring om ej annat anges Antal arbetade timmar i 3Förändringen av konsumentprisindex juni 2004juni 2005 Källor: , och Sedan beräkningen till statsbudgeten har arbetsmarknaden utvecklats svagare än prognostiserat. Till följd av det har timlönen och antal arbetade timmar reviderats ned och därmed också lönesumman. 1 gäller förändringen av konsumentprisindex juni 2004juni 2005. konsumtion har även justerats ned, vilket beror på den svagare utvecklingen på arbets- marknaden. Mycket tyder på att hushållen kände en osäkerhet för framtiden och valde att spara i stället för att konsumera. 5.2.2Totala skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster I budgetpropositionen föreslog regeringen en ny struktur och ändrade redovis- ningsprinciper för statsbudgetens skatter. beslutade om den nya strukturen i enlighet med regeringens förslag (bet. 2005/06:FiU10, rskr. 2005/06:135). Analysen av statsbudgetens utfall görs i enlighet med den nya strukturen. Den nya strukturen för redovisningen av skatterna innehåller två delar. Den första delen redovisar skatteintäkter och den andra delen redovisar justeringsposter. Skatteintäkter är periodiserade skatter, dvs. skatterna har en direkt koppling till den ekonomiska utveckling och de skatteregler som gäller för det aktuella inkomst- året. Redovisningen är uppdelad på inkomst- huvudgrupperna Skatt på arbete, Skatt på kapital, Skatt på konsumtion och insatsvaror samt Restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna, som satta i relation till BNP utgör skattekvoten. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatter som tillhör Europeiska Unionen (EU). Det kvarstående beloppet är den offentliga sektorns skatteintäkter som utgör större delen av intäkterna vid beräkning av den offentliga sektorns finansiella sparande. Den offentliga sektorns skatteintäkter särredovisas därefter på kommunsektorn, ålderspensionssystemet och staten. Den andra delen av redovisningen visar ett antal justeringsposter som bl.a. behövs för att redovisa skatterna kassamässigt. Skatteinkomst- erna, dvs. de kassamässiga skatterna, är betalningar av skatter oavsett vilket inkomstår som skatten är hänförlig till. I regel avser betalningarna skatter som är hänförliga till tre olika inkomstår. Den kassamässiga redovis- ningen är nödvändig för beräkningen av lånebehovet. För detta ändamål är det tillräckligt med en redovisning av de totala skatte- inkomsterna. följande inkomsthuvudgrupper: Tillkommande skatter, Avräkningar och Periodiseringar. I tabell 5.8 redovisas de totala skatte- intäkterna, dvs. offentliga sektorns skatte- intäkter och skatter som definitionsmässigt tillhör EU, statsbudgetens kassamässiga skatter, skatter m.m. på statsbudgeten och övriga inkomster. Statens skatteintäkter ökade eller med till 2005. Ökningen förklaras framför allt av högre intäkter från skatt på kapital, främst skatt på bolagsvinster. Skatteinkomsterna, dvs. de kassamässiga skatterna, ökade eller med . Tabell 5.8 Totala skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster enligt den nya strukturen -7,7 -5,0 Skatt på konsumtion m.m. -0,6 Restförda och övriga skatter -3,2 -1,7 -0,5 -0,5 -3,3 -2,2 + Uppbörds- och betalnings- -1,8 -32,1 = Kassamässiga skatter, staten -64,9 -63,8 = Skatter m.m. på Övriga inkomster som enligt nya strukturen är skatter Skatter m.m. på statsbudgeten Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . är skatt på arbete och kapital prognoser. Skatter m.m. på statsbudgeten enligt nya redovisningsprinciper ökade eller med till . Skillnaden mellan förändringstakterna förklaras av periodiseringar och ändrad redovisning av de kommunala utjämnings- avgifterna. Jämfört med statsbudget beräknas de totala skatteintäkterna bli högre. Utfallet för statens skatteintäkter blev högre än beräknat. Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna . Det mot- svarar och ökningen jäm- fört med 2004 beräknas bli . I tabell 5.9 visas skatt på arbete . Posterna under direkta skatter fastställs i taxeringen 2006 och uppgifterna är en prognos. För indirekta skatter är uppgifterna utfall. Tabell 5.9 Skatt på arbete -5,3 -2,8 -0,5 -0,3 -3,3 -2,2 -0,4 -0,6 -71,9 -60,5 -1,1 -2,4 -2,3 -2,1 -1,3 -0,5 -0,4 -1,0 -7,9 -8,1 -0,4 -0,1 -7,7 -5,0 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utvecklingen av utbetalda löner och trans- fereringar m.m. Skattskyldigheten skiljer sig åt mellan olika skatter, varför skatt på arbete brukar delas in i direkta samt indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indirekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshetsersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskatt- ning. Tabell 5.10 Utveckling av underlag för skatt på arbete 2005 -0,5 -3,7 -5,4 -0,2 -1,7 Anm.: Lönesummans utvecklingstakt avser skatteunderlagets lönesumma, vilken ej nödvändigtvis överensstämmer med lönesumman definierad enligt NR. Utfallen för skatt på arbete 2004 blev lägre än statsbudget. Det preliminära utfallet för lönesumman 2005 blev lägre än vad som antogs i budgetpropositionen . Det förklaras av en något lägre timlön samt att antalet arbetade timmar blev lägre. Minskningen av sjukskriv- ningstalen har lett till en nedrevidering av sjuk- penningen. Till följd av detta beräknas intäkterna från skatt på arbete 2005 bli lägre. Direkta skatter består till av kommunskatter och utgör mer än hälften av skatt på arbete. De beräknas uppgå till , vilket är en ökning jämfört med . blev utfallet för de direkta skatterna lägre än statsbudget och be- räknas 2005 bli lägre än statsbudget. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas uppgå till 2005. Det lägre utfallet för lönesumman har medfört att beräk- ningarna reviderats ned något jämfört med statsbudgeten. beräknas intäkterna från den kommunala inkomstskatten uppgå till , vilket är högre än utfall. Ökningen förklaras till viss del av högre kommunala utdebiteringar. Det lägre utfallet för lönesumman påverkar även den kommunala inkomstskatten. Jämfört med statsbudgeten har intäkterna för 20042005 reviderats ned med 2,2 respektive . Mellan ökade storleken på skattereduktionerna med till . Merparten av skillnaden förklaras av det näst sista steget i egenavgifts- kompensationen samt skattereduktion för stormskadad skog. De indirekta skatterna utgör av skatt på arbete och beräknas 2005 uppgå till . Jämfört med föregående inkomstår ökade intäkterna . Till skillnad från de direkta skatterna där mer- parten av intäkterna överförs till kommunerna tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensionssystemet. Av de indirekta skatterna utgörs av arbetsgivaravgifter, vilka ökade med 2005. Jämfört med statsbudgeten blev utfallet lägre . Det lägre utfallet för lönesumman påverkar även arbetsgivaravgifterna, vilket fått till följd att prognosen har justerats ned med . beräknas den särskilda löneskatten öka med . Jämfört med den beräkning som låg till grund för statsbudgeten blev utfallet lägre , medan utfallet blev något högre än beräknat. Skatt på kapital utgör av de totala skatteintäkterna. Bland de skatter som ingår i skatt på kapital finns skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på bolagens vinster. Detta är de skatter som uppvisar störst variationer över tiden. Skatt på kapital inkluderar även fastighetsskatt, förmögenhetsskatt och avkastningsskatt. Dessa skatter utvecklas relativt jämnt över tiden. I tabell 5.11 redovisas intäkter från skatt på kapital . I tabellen visas också skillnaderna mot statsbudgeten. är intäkter från skatt på kapital en prognos av utfallet eftersom flertalet skatter fastställs i den årliga taxeringen. beräknas utfallet av skatteintäkterna från skatt på kapital uppgå till , vilket är en ökning med jämfört med utfallet . Skatt på hushållens kapitalinkomster och bolagens inkomstskatt är de skatter som ökat mest mellan åren. Det är också här de största differenserna jämfört med statsbudgeten finns. Tabell 5.11 Skatt på kapital Skatt på kapital, -0,7 -0,1 -1,0 -0,4 -0,8 Anm.: Redovisningen av avkastningsskatten beaktar även utländska tillgångar som fysiska personer tar upp i inkomstdeklarationen. Beloppen är avrundade och summerar därför . Skatt på kapital, hushåll Fysiska personer och dödsbon betalar skatt på kapitalinkomster. Underlaget för skatten är nettot av hushållens kapitalinkomster, såsom inkomsträntor, utdelningar och kapitalvinster, och utgifter i form av utgiftsräntor och kapital- förluster. beräknas utfallet av skatten bli . De ökade skatte- intäkterna jämfört med , som totalt uppgår till , beror på högre realiserade kapitalvinster . Kapitalvinsternas storlek har också reviderats upp sedan beräkningen till statsbudgeten, vilket har lett till en revidering även för skatteintäkterna. Revi- deringen uppgår till . Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, m.fl. betalar inkomstskatt på sin beskattnings- bara inkomst. Beskattningen utgår från det bokföringsmässiga resultatet, korrigerat för skattemässiga justeringar. Utfallet för bolagens inkomstskatt 2005 beräknas bli , vilket är en ökning med jämfört med utfallet . Skillnaden jämfört med statsbudget uppgår till . Den stora upprevideringen av skatten beror på två faktorer. Vinstutveck- lingen i bolagen var stark . En stor del av vinstutvecklingen skedde under andra hälften av året, vilket har lett till en prognosjustering efter beräkningen till statsbudgeten. Den andra faktorn som påverkat prognosen är bedöm- ningen av ändrade regler för bolagens avsätt- ningar till periodiseringsfonder. räntebeläggs de medel som bolagen väljer att placera i periodiseringsfonder och en schablonmässigt beräknad intäktsränta tas upp till beskattning. Det har medfört att många bolag valt att återföra samtliga, eller stora delar av de medel de placerat i periodiserings- fonder. Flera bolag återförde medel . De tidigarelagda återföringarna har medfört att bolagen tagit ut medlen till beskatt- ning tidigare än reglerna kräver. Före räntebe- läggningen återförde bolagen oftast medlen i samband med förluster eller när den lagstadgade avsättningstiden löpt ut. Av det förväntade utfallet beräknas skatte- effekten av den tidigare återföringen uppgå till . Avkastningsskatt tas ut på pensionssparande och sparande i kapitalförsäkringar. Baserat på värdet av tillgångarna i kapital- eller pensions- försäkringen beräknas en schablonmässig avkast- ning, som beskattas. Det beräknade utfallet av avkastningsskatten är . Skatteintäkterna har ökat med jämfört med . Skillnaden i utfallet jämfört med statsbudget är mycket liten. Skatt utgår på fastighet som taxerats som små- husenhet, hyreshusenhet, industrienhet inklusive elproduktionsenhet eller lantbruksenhet om det på lantbruksenheten finns vad som vid fastig- hetstaxeringen betecknas som småhus eller mark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skatte- pliktig enligt fastighetstaxeringslagen. Skatten utgår på fastighetens taxeringsvärde, vilket skall motsvara av fastighetens Med marknadsvärde avses det pris fastigheten sannolikt betingar vid en försälj- ning. Intäkterna blev lägre än i statsbudgeten, vilket förklaras av lägre taxerings- värden för hyreshus och industrienheter. beräknas förmögenhets- skatteintäkterna öka med till . Ökningen beror bl.a. på högre värdering av tillgångar på aktiemark- naderna. Jämfört med statsbudgeten väntas intäkterna bli högre. Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt och punktskatter bildar till- sammans undergruppen skatt på konsumtion och insatsvaror. uppgick intäkterna till . Skatt på konsumtion och insatsvaror utgör av de totala skatteintäkterna. Enbart mervärdesskatten står för och punktskatter står för 8 pro- cent av de totala intäkterna. Tabell 5.12 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,8 -0,8 -0,2 -0,1 -0,6 -0,2 -1,4 -1,7 -0,6 Anm.: I övriga skatter på energi och miljö inkluderas svavelskatt, skatt på el från kärnkraft, avfallsskatt, skatt på gödsel- och bekämpningsmedel, m.fl. Beloppen är avrundade och summerar därför . Intäkterna från mervärdesskatt uppgick till 2005, vilket är en ökning med eller jäm- fört med 2004. Mervärdesskatten påverkas främst av hus- hållens konsumtionsutgifter, men även av statens och kommunsektorns förbrukning och investeringar. I diagram 5.2 åskådliggörs mer- värdesskatten fördelad på sektorer 2005. Diagram 5.2 Mervärdesskatt fördelad på sektorer 2005 I diagram 5.2 ingår även mervärdesskatt på investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt. Dessa företag har ingen avdragsrätt för sin ingående mervärdes- skatt och till följd av det belastar den implicit de tre sektorerna ovan. Staten och kommunerna bedriver även skattepliktig verksamhet och denna beläggs, liksom privat näringsverksamhet, med utgående mervärdesskatt vilken slutligen belastar hushållens konsumtion. Utfallet blev högre än i statsbudgeten. Intäkterna från mervärdesskatt förväntades öka . Att den verkliga ökningstakten blev högre förklaras bl.a. av ökade investeringar och en högre andel konsumtion av högbeskattade varor. Punktskatter är s.k. särskilda konsumtions- skatter. En avsikt med punktskatter är att de ska kompensera för de externa kostnader för sam- hället som uppstår i samband med förbrukning av vissa varor och tjänster. Punktskatter tas ut på bl.a. tobak, alkohol och energi. Utvecklingen av skatteintäkterna från punkt- skatter beror till stor del på volymutvecklingen i respektive varugrupp. Till följd av indexeringen av skattesatserna avseende skatt på energi påverkar även utvecklingen av KPI2 intäkterna. uppgick punktskatterna till sammanlagt . Det är lägre än statsbudget. Tobaksskatten utgörs till största delen av skatt på cigaretter. Totalt uppgick skatt på tobak 2005 till , vilket är i linje med statsbudgeten. Alkoholskatterna uppgick till . Utfallet blev lägre än beräknat, varav lägre intäkter från skatt på vin m.m. samt 0,2 lägre intäkter från skatt på öl. Under skatt på energi återfinns energiskatt och koldioxidskatt. uppgick intäkterna från energiskatt till , vilket är lägre än statsbudget. Av tabell 5.13 framgår att intäkterna från elektrisk kraft blev högre än beräknat samt att intäkterna från bensin och olja blev 0,4 respektive lägre än beräknat. Koldioxidskatten blev lägre än beräknat, varav förklaras av att konsumtionen av olja inte blev så hög som prognostiserats. 2 2005 höjdes skattesatserna motsvarande förändringen av konsument prisindex juni 2003juni 2004. Tabell 5.13 Fördelning av energi- och koldioxidskatt -0,2 -1,4 -1,3 -0,4 -0,1 -0,5 -0,1 -0,1 -1,7 -0,3 -1,0 -0,4 -0,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför .