prop · GT03143 · 2006-03-22 00:00:00 — Vindkraftsindustrin har internationellt uppvisat en markant ökning . Detta gäller allt från grundforskning, teknikutveckling, tillverkning, projektering till byggande av anläggningar. saknar en inhemsk storskalig tillverkningsindustri men har en viktig roll som underleverantör av komponenter till vindkraftverk. Inkomst- och för- sörjningsmöjligheter ökar stadigt för dem som på olika sätt är sysselsatta med vindbruk. För ägare av vindkraftverk kan vindbruket vara ett viktigt bidrag till ekonomin som det tillförsäkrar dem förnybara elleveranser. Vindbruket ger en möjlighet att på ett långsiktigt sätt till- varata de fysiska förutsättningar som vår omgivning förser oss med. För att förtydliga att produktion av el från vind är en näring som, liksom andra näringar, bygger på ett hållbart nyttjande av platsbundna naturresurser vill regeringen lansera begreppet vindbruk. Med vindbruk avses en förnybar och långsiktigt hållbar produktion av el från vindkraft, ofta med en lokal förankring. Att införa termen vindbruk är ett uttryck för samhällets önskan och den enskildes strävan att tillvarata den ständigt nygenererande vinden. För att vindbruk skall kunna etableras som en långsiktigt hållbar näring krävs att utbyggnaden sker i balans med andra enskilda och allmänna in- tressen. Synligheten i det landskap, till havs eller på land, där vindkraft- verken placeras är en av de största effekterna av vindkraft. Regeringens förhoppning är att ökad kunskap om vindbrukets positiva egenskaper skall kunna bidra till ökade planeringsinsatser för vindkraft och en ökad utbyggnad av vindkraftsanläggningar. 5.2Regional och lokal utveckling och sysselsättning Regeringens bedömning: En utbyggnad av vindkraften bör medverka till utveckling regionalt och inte minst lokalt på landsbygden. Att nya arbetstillfällen tillkommer på landsbygden är en positiv effekt. Under- leverantörer till vindkraftsindustrin finns i olika delar av den svenska ekonomin och är en viktig produktionsgren. Regeringen presenterar med denna proposition inriktningen på det arbete som kommer att ske . Att ta tillvara vindbrukets möjligheter till regional och lokal utveckling spelar här en central roll. Skälen för regeringens bedömning: Vindkraft byggs ofta ut i glest befolkade områden på landsbygden och kan där vara ett betydelsefullt bidrag till den lokala ekonomin. Därigenom kan en utbyggnad medverka till nya arbetstillfällen och en mera diversifierad ekonomi vilket är i linje med regeringens inriktning av politiken för utveckling av landsbygden. Många samägda vindkraftverk har redovisat en stabil ekonomisk av- kastning som delägarna får hela eller delar av sitt årsbehov av el tillgodosett från en förnybar och ren energikälla. Därmed kan vindbruk bidra till en hållbar utveckling. Om en vindkraftsanläggning är lokalt samägd innebär det också att den ekonomiska avkastningen från vind- bruket kan ge tillskott till investeringar och konsumtion på den lokala nivån. Markägare har också möjligheter att få arrendeintäkter om de upplåter mark för vindbruk. När antalet vindkraftverk i ett område blivit tillräckligt stort uppstår ett behov av olika ytterligare nya verksamheter. Det behövs t.ex. service- kontor, som ofta för med sig ny kompetens till en ort. I har det t.ex. etablerats en för unik eftergymnasial utbildning för vind- kraftstekniker. En bidragande faktor till denna satsning är planerna på en större vindkraftspark i området. Ny teknik kan också dra till sig turister. Det finns exempel från på att en havsbaserad vindkrafts- etablering fört med sig ökad turism till orten, bl.a. genom att ett informa- tionskontor byggts upp. Företeelser av detta slag kan också skapa en ökad lokal efterfrågan på boende och infrastruktur för service. Till byn i hälsas besökare välkomna av en skylt med orden Kraftbyn som tar energi från vinden. Byalaget tog 1998 initia- tivet till att tre vindkraftverk byggdes intill byn. Turistnäringen i byn har inte påverkats negativt av vindkraftsanläggningen. Bybor och fritids- boende i trakten bildade ett bolag och köpte ett av de tre vindkraft- verken. Detta visar på nyskapande och entreprenörsanda. Vindbruk öppnar en ny möjlighet för förstärkt lokalt entreprenörskap och företagande. Om ägandet är förankrat lokalt kan ökade kontakter genom projektering, byggande och drift av en vindkraftsanläggning leda till andra lokala utvecklingsprojekt. Genom att redan på ett tidigt stadium göra lokala och regionala intressenter, såväl företagare som lokalbefolk- ningen och dess olika organisationer, delaktiga i planerings- och utbygg- nadsprocessen kan projekten få spridningseffekter som den lokala förankringen av en utbyggnad av vindkraften kan stärkas. Om lokala grupper och intressen tidigt kan medverka i och påverka planering av vindkraftsutbyggnaden ökar förutsättningarna för att placering och ut- byggnad kan anpassas till lokala förhållanden, och att det blir en medver- kan i investeringar, drift, underhåll och kringverksamheter. Attityderna till vindkraften som energikälla kan också påverkas i positiv riktning. Konflikter kan uppstå med andra intressen som också är betydelsefulla för den regionala och lokala utvecklingen, t.ex. turism eller tillgång till naturområden. Avvägningar mellan olika intressen kan ske i de regionala utvecklingsplanerna. Avvägningar sker även i den kommunala fysiska planeringen och genom roll som statens regionala repre- sentant. Konstruktiva och anpassade lösningar för exempelvis samverkan mellan de areella näringarna, inklusive fisket och rennäringen, och vindkraften bör kunna nås genom löpande samråd redan från ett tidigt skede i planeringen. En viktig aspekt när det gäller vindbruk är de arbetstillfällen det kan tillföra på landsbygden. Planering, projektering, produktion, transporter, montering, installation, drift, underhåll och slutligen nedmontering och materialåtervinning är alla moment som skapar arbetstillfällen. 2005/06:143 arbetstillfällen tillkommer inte på den lokala arbetsmarknaden men arbetsinsatser som är av mer långsiktig natur såsom drift och underhåll ger en lokal efterfrågan på arbetskraft. Vid större etableringar av vind- kraft kan det tillfälligt komma att etableras monteringsanläggningar och andra installationer som behövs för färdigställande av större anlägg- ningar. I glesbygd kan inkomster från drift och underhåll av vindkrafts- anläggningar vara ett värdefullt tillskott till den lokala ekonomin. För att åstadkomma en årsarbetskraft på lokal nivå, ofta bestående av flera olika arbetsuppgifter som kan delas upp på flera aktörer och därmed på margi- nalen bidra till fleras försörjning, fordras en installerad kapacitet på 10 20 MW. En vindkraftspark på 100200 MW genererar således för drift och underhåll omkring tio årsarbetskrafter under . För vindkraftsanläggningar vilkas ekonomiska avkastning inte går till den bygd där de är uppförda, finns det exempel på avtal mellan ägare till vindkraftsanläggningar och lokala organisationer om att en viss summa pengar per producerad energienhet skall tillfalla en lokal organisation för att användas till lokala utvecklingsinsatser. Avtalsformen, som fått be- nämningen bygdepeng, är ett helt frivilligt instrument. Regeringen ser positivt på avtal av detta slag. Vindbruk genererar också hållbar tillväxt och sysselsättning på andra orter än där anläggningarna uppförs. Underleverantörer av komponenter till vindkraftsindustrin finns över hela . Här finns t.ex. en av de världsledande tillverkarna när det gäller lager till vindturbiner. gav enbart försäljningen av lager till vindkraftverk intäkter internationellt. Avlägset belägna anläggningar, t.ex. till havs, ställer höga krav på planering av drift och underhåll för att kunna upprätthålla lönsamheten och då är fjärrövervakning viktig. Fjärrstyrda styr- och kontrollsystem för vindkraftverk är en växande produkt som utvecklas i bl.a. . När det gäller generatorer och transformatorer just för vindkraft finns en av världens största tillverkare i landet. Det tillverkas också torn till vindkraftverk på tidigare Kockumsområdet i . Även för mindre industriföretag kan delar till vindturbiner vara en viktig produkt. I finns två företag inom tung industri som har vindturbinstillverkare som viktiga kunder. Konsultfirmor och mas- kinentreprenörer får många uppdrag genom planering och etablering av vindkraftsanläggningar. En kraftig utbyggnad i kan också bidra till att det startas en inhemsk tillverkning av vindkraftverk och även export av vindkraftverk. Vindbruk, liksom annan hållbar elproduktion, måste utvecklas och nya företag komma till för att näringen skall kunna bidra till tillväxt och sysselsättning. Den regionala utvecklingspolitiken syftar till att skapa förutsättningar för en hållbar regional utveckling och tillväxt. I enlighet med Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning kommer EU:s sammanhållningspolitik under den nya programperioden 20072013 i högre grad att inriktas på kunskap, forskning och innovation samt inves- teringar i humankapital. Prioriterade områden är energieffektivisering och förnybar energi. Investeringar på dessa områden bidrar till en tryggad och mer miljöanpassad energiförsörjning som de ger utrymme för innovationer och kan skapa nya exportmöjligheter. avser regeringen också att utarbeta en nationell Prop. 2005/06:143 strategi för landsbygdsutveckling som underlag före ett nytt landsbygds- program för perioden 20072013. Regeringen har i en skrivelse till riks- dagen (skr. 2005/06:87) redogjort för den övergripande strategiska inrikt- ningen av programmet. Ett av målen för programmet kommer att bli att främja företagande, tillväxt och innovationer på landsbygden. Åtgärderna i programmet syftar till att förstärka företagens konkurrenskraft och främja en diversifiering av landsbygdens näringsliv och därigenom bidra till inkomstbringande sysselsättning och ett hållbart nyttjande av lands- bygdens resurser. Lokalt entreprenörskap, företagande, miljöintegrerade produktionsmetoder och utvecklingsarbete skall stimuleras. I skrivelsen lyfts produktionen av förnyelsebar energi fram som en konkurrenskraftig verksamhet som kan ge tillväxt i landsbygdens ekonomi. Åtgärder i det kommande landsbygdsprogrammet kan medverka till att stärka förutsättningar och samverkan för lokal utveckling av vindkraften. På den regionala nivån utarbetar länsstyrelser, regionala självstyrelse- organ eller kommunala samverkansorgan regionala utvecklingsprogram som grund för det regionala utvecklingsarbetet. Programmet skall utar- betas i samråd med kommuner och landsting, näringsliv, organisationer samt berörda statliga myndigheter. Ett regionalt utvecklingsprogram kan beskrivas som en bred utvecklingsstrategi som omfattar områden som är av stor betydelse för en hållbar regional utveckling. En region tar efter analys och dialog fram prioriteringar av vad man anser behövs för en så- dan utveckling. Vindkraft kan vara en sådan prioritering. Prioriteringarna genomförs sedan bl.a. genom mer operativa program på olika områden. Nästa program för de strukturfondsmedel som fördelas genom EU:s sammanhållningspolitik genomförs 20072013. kom- mer regeringen att presentera en nationell strategi för regional utveck- ling, där en ambition är att samordna den nationella regionala utveck- lingspolitiken och EU:s sammanhållningspolitik. Strategin kommer att fokusera på tillväxt och sysselsättning och kommer att ange regeringens prioriteringar för den regionala utvecklingspolitiken samt för använd- ningen av strukturfondsmedlen. Genomförandet sker i programform. Regeringen vill stödja, stärka och samordna olika insatser och åtgärder som görs och som kan bli aktuella under nästa mandatperiod när det gäller att underlätta för en expansion av vindbruksnäringen i . Regeringen anser att det fortsatta arbetet med vindbruk under den kom- mande femårsperioden bör omfatta alla berörda politikområden och syftar till att i första hand förstärka de möjligheter till regional och lokal utveckling som är en central egenskap hos vindbruk. Inom energi- politiken i övrigt gäller detta inte minst en fortsatt satsning på bio- bränslen från skogs- och jordbruk. 5.3Högre prioritet för vindkraft i myndighetsarbetet Regeringens bedömning: I kommuner och övriga myndigheter med samhällsplanerande uppgifter bör arbetet med att främja vindkraften ges högre prioritet än . Regeringens översyn av myndigheternas arbete med vindkraft bör fortsätta. Bakgrund: har som expertmyndighet på energi- området en ledande roll i arbetet med att öka elproduktionen från vind- kraft. Det handlar bl.a. om arbetet med planeringsmålet för vindkraft och om att skapa planmässiga förutsättningar för en utbyggnad för en årlig produktionskapacitet på el från vindkraft till 2015. Regeringen har i regleringsbreven givit flera myndigheter tydligare uppgifter när det gäller vindkraft. skall t.ex. stödja och underlätta en expansion av vindkraft i syfte att möjliggöra att på lång sikt baserar sin energiförsörjning på förnybar energi. Myndigheten skall som ett led i detta arbete höja kunskapsnivån om vindkraftens egenskaper och möjligheter. Som nationell expertmyndighet skall myndigheten vara pådrivande i det nationella arbetet med att främja vindkraft. Viktigt för arbete med vindkraft är att tillsam- mans med framför allt skapa planmässiga förutsättningar för att stärka vindkraftens situation. skall tillsammans med vara ett stöd för den viktiga utvecklingen på regional nivå genom kunskapsuppbyggnad på länsstyrelser och kommuner men även för kompetensutvecklingen på övriga myndigheter. skall i sin tur stödja kommunernas arbete med att planera för en ökad vindkraftsproduktion. Vidare skall genom forskning, utveckling och demonstration skapa förutsättningar för en storskalig expansion av vind- kraft samt genom informationsinsatser öka kunskapen om dess egen- skaper och möjligheter i samhället. skall också via sin expertroll öka, tillämpa och sprida kunskap om vindkraftens samlade effekter på naturen och miljön i stort i syfte att underlätta utbyggnaden av vindkraft. Övriga myndigheter och affärsverk som fått förändrade uppgifter med anledning av regeringens satsning på vindkraft är som fått i uppdrag att redovisa vilka åtgärder verket vidtagit för att underlätta nätanslutning av vindkraft. Försvarsmakten skall aktivt delta i samråds- processen för vindkraftsärenden så att lämpliga lokaliseringar tidigt kan identifieras. skall bidra aktivt till att planeringsmålet för vindkraft kan nås. Skälen för regeringens bedömning: Vindkraft karaktäriseras, på liknande sätt som en del andra näringsverksamheter, av de resurser som behövs för att verksamheten skall kunna bedrivas på ett effektivt sätt. De vindförutsättningar som finns kan t.ex. av naturliga skäl inte om- lokaliseras. Resursen måste användas på den plats den finns om den skall kunna nyttjas på ett optimalt sätt. Det finns ett gemensamt intresse av att tillvarata våra vindtillgångar på ett ansvarsfullt sätt med hänsyn till konsekvenserna för andra verksamheter och för natur- och kulturmiljön. En grundläggande förutsättning är att utbyggnad av vindkraft skall ske på kommersiella grunder. Rent generellt är det önskvärt att naturtillgångar används på ett sådant sätt att den samhällsekonomiska avkastningen blir så hög som möjligt som kostnader och intäkter fördelas på ett rimligt sätt mellan olika grupper i samhället. Verksamheter som av samhället bedöms nödvändiga för dess fortlev- nad och utveckling har ofta också institutionella stöd i samhället. Det kan vara i form av regelverk som underlättar för verksamheten eller att den Inte sällan kombineras detta med att speciella myn- digheter företräder intresset. Detta gäller också för flera av de samhälls- intressen som är av mer exploaterande art. Tydliga exempel på starka samhällsintressen är väg- och järnvägsinfrastruktur med särskilda myn- digheter som ansvarar för allt från riksövergripande strategisk planering till framtagande av rättsligt bindande planer för varje enskilt objekt. Särskild lagstiftning gäller också för planering och byggande av både all- männa vägar och järnvägar. Markanvändningsintressen med egna myn- digheter och egen lagstiftning får självklart en stark position i den offentliga planerings- och tillståndsprocessen. Offentligt finansierade verksamheter utan vinstintressen har också betydligt bättre förmåga att genomföra tidsmässigt krävande processer än privat kapital med andra avkastningskrav. När vindkraft etableras sker det i enlighet med mer generella regelverk som och . Största delen av planering, projektering och byggande av vindkraft finansieras dessutom av privat kapital med avkastningskrav. Utdragna planerings- och prövningsprocesser som ökar kostnaderna kan därför påverka etab- leringar av vindkraft i negativ riktning. Den forskning som utförts har inte kunnat visa på en omfat- tande negativ påverkan på miljön från vindkraften. En visuell påverkan på landskapet är däremot oundviklig då vindkraftverk med nödvändighet behöver placeras i bra vindlägen till havs, i öppen terräng och på höjd- partier. De undersökningar och utredningar som gjorts både i och internationellt har alltså inte visat på någon miljöpåverkan som skulle motivera att högre miljökrav skall ställas på vindkraft än på andra verksamheter. Så som för alla verksamheter skall vindkraften bedömas och drivas under iakttagande och tillämpning av de allmänna hänsyns- reglerna i . Regeringen har tagit intryck av den ökade kunskapen om vindkraftens miljöpåverkan och genom förändringar i förenklat tillstånds- processen för vindkraft. krävs inte längre en obligatorisk tillåtlig- hetsprövning av anläggningar över 10 MW. Regeringens insatser för att underlätta för en utbyggnad av vindkraften fortsätter. I är det lokala inflytandet över den fysiska planeringen stort. I (1987:10) fastställs det kommunala planmonopolet. som det skapar en demokratisk planeringsprocess ställer det krav på kommunerna att upprätthålla en aktuell översiktsplanering över hur mark och vatten avses användas. Eventuella konflikter med andra verksamheter och intressen synliggörs och beaktas i processen med att ta fram en översiktsplan. Om områden för etablering av vindkraft behand- lats i översiktsplanen kan en utbyggnad underlättas genom att detalj- planeprocessen, bygglovshanteringen och även tillståndsprocessen för- enklas. Regeringen ser ett behov av att stimulera kommuner att i ökad omfattning använda översiktsplaneinstitutet och att därigenom beakta in- tresset för vindkraft i översiktsplaneringen. Detta behandlas i avsnitt 6.1. Regeringen avser även att särskilt se över hur nuvarande regelverk och dess tillämpning hanterar möjligheterna för planering och utbyggnad av vindkraft. Frågan har på ett allmänt plan redan behandlats i betänkanden från (SOU 2005:59) och (SOU 2005:77). I dessa betänkanden behandlas bl.a. de samordningsproblem som finns rörande prövning enligt och prövning enligt vilka kan leda till onödig dubbelprövning och onödigt Prop. 2005/06:143 långa processer. Kommittéernas förslag kan behöva utvecklas eller kom- pletteras i syfte att förenkla tillståndsprocessen för vindkraften. Kraftproduktion från vind är förnybar och har till stor del goda miljö- Därför är en högre prioritering för att främja vindkraften än vad som sker hos flera berörda myndigheter och andra instanser väl motiverad enligt regeringens mening. Regeringen avser därför att fort- sätta den översyn av myndigheternas arbete med vindkraft som inletts. Regeringens bedömning: Länsstyrelserna bör ge högre prioritet åt frågor rörande vindkraft än vad som sker . De har en central roll för vindkraft när det gäller samordning med och mellan kommunernas planering, framtagande av planeringsunderlag, avvägningar vid in- tressekonflikter och genom arbetet i miljöprövningsdelegationerna. Som regeringens regionala företrädare bör länsstyrelserna aktivt bidra till att förbättra förutsättningarna för en expansion av vindkraft. Bakgrund: Samtliga länsstyrelser fick i uppdrag att redo- visa planeringsförutsättningar för stora vindkraftsanläggningar på land och till havs. Syftet var att ta fram regionala underlag för att kunna nå det nationella planeringsmålet om planmässiga förutsättningar för en pro- duktion av el från vindkraft till 2015. Redovisningar om plane- ringsförutsättningar för vindkraft på land inkom juni . Då ett flertal redovisningar behövde kompletteras och en ny rikstäckande vindkarteringsmodell presenterades gav regeringen länsstyrelserna förnyade uppdrag att ta fram plane- ringsförutsättningar för storskalig vindkraft. I regleringsbreven framgår att länsstyrelserna till skall redovisa olika insatser för att underlätta för vindbruk. Skälen för regeringens bedömning: De planeringsförutsättningar för vindkraft som länsstyrelserna redovisade till regeringen präglas av stor försiktighet. Andra intressen ges ofta utrymme innan vindkraft tas in i planeringsunderlagen. Många av de länsstyrelser som i övrigt redovisar en i grunden positiv syn på vindkraft undantar stora områden från att överhuvudtaget vara möjliga för vindkraftsetableringar. Områden eller intressen som undantas tidigt i redovisningarna är t.ex. riksintressen för naturvård och kulturmiljövård, reservatsbildningar och naturreservat. Länsstyrelsernas arbetssätt har fått till följd att de områden som anges som lämpliga för utbyggnad av vindkraft inte självklart är intressanta för utbyggnad. Orsakerna kan vara mindre bra vindlägen eller långa avstånd till elnät. För att möjliggöra en kostnadseffektiv utbyggnad av vindkraft måste utgångspunkten vara att bra vindlägen utnyttjas. Uppdragen till länsstyrelserna om att ta fram planeringsunderlag utgår från att de nya redovisningarna använder sig av de vindkarteringar som finns tillgängliga. En bruttoredovisning av vindförhållanden skall ske där endast ett fåtal intressen får undantas på förhand. Möjligheterna att dubbla och tredubbla de regionala planerings- mål som fördelat skall bedömas. ligare etableringar bör redovisas. Länsstyrelsernas arbete med att ta fram planeringsförutsättningar skall ske i samråd med kommunerna. Vindkraft kan komma i konflikt med flera andra intressen. Det kan vara enskilda som störs av buller, intrång i bevarandevärda områden eller intrång på områden av betydelse för andra intressen som fiske och rennäring. Vanligt förekommande är att områden med goda förutsätt- ningar för vindkraft är av riksintresse för t.ex. kulturmiljö, friluftsliv eller naturvård. Andra näringar, såsom rennäringen och fiskenäringen, kan också beröras i större eller mindre utsträckning. Som exempel bedrivs rennäring på av yta, områden som kan vara hög- intressanta för en utbyggnad av vindkraft. Etableringar kan också komma i konflikt med fiskets och försvarets intressen. skall göra avvägningar mellan olika intressen i sitt arbete med de samordnings- och prövningsprocesser de har att hantera. Kommunernas översiktsplaner skall tillmätas stor vikt, något som fastställdes i en dom från (2966-04). Domen hänvisar också till det allmänna intresset att bygga ut vindkraft för att främja en hållbar utveckling i enlighet med portalparagrafen till . Med tanke på länsstyrelsernas viktiga roll för samhällets strävan att stödja vindkraften i anser regeringen det vara väl motiverat att frågor rörande vindkraft inom ramen för gällande lagstiftning ges högre prioritet än i länsstyrelsernas arbete. Länsstyrelserna bör kunna få visst ekonomiskt stöd för detta arbete (avsnitt 6.1). 6 Planeringsförutsättningar för vindkraft 6.1Stöd till översiktlig planering för vindkraft Regeringens bedömning: Ett tillfälligt ekonomiskt stöd till kom- munerna i syfte att underlätta vindkraftens utveckling bör inrättas. En översiktlig fysisk planering, som föregår olika tillståndsprövningar är positiv då den bl.a. kan underlätta en framtida utbyggnad av vindkraften. Stödet bör i första hand komma kommuner till godo.