prop · GT03149 · 2006-03-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:149 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en lag om kvalificerade skyddsidentiteter för tjänstemän inom polisen och Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverk- samhet. Den föreslagna lagen innebär att en sådan tjänsteman skall kunna tilldelas en kvalificerad skyddsidentitet som består av andra person- uppgifter än de verkliga, när det behövs för att inte röja åtgärder inom verksamheten och det finns en påtaglig risk för att ett sådant röjande all- varligt skulle motverka verksamheten eller utsätta någon som berörs av denna för allvarlig fara. En kvalificerad skyddsidentitet skall kunna tas in i körkort, pass eller andra identitetshandlingar som statliga myndigheter utfärdar eller, i vissa fall, registreras i folkbokföringen. Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet skall fattas av i förhållande till de operativa verksamheterna fristående nämnder och gälla högst i taget. Upp- gifter i ett ärende om en kvalificerad skyddsidentitet skall omfattas av sekretess. Tjänstemannen skall i rättegång kunna höras i den kvalifice- rade skyddsidentitetens namn. Lagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om kvalificerade skyddsidentiteter Förslag till lag om ändring i 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2006:000) om Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)... 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100)......................................................................... Ärendet och dess beredning............................................................. Behovet av skyddsidentiteter i brottsbekämpande verksamhet....... Dolt uppträdande med hjälp av täckidentitet .................... 4.2I vilken utsträckning är användningen av täckidentiteter Polisers behov av kvalificerade skyddsidentiteter ............ 4.5Behov av kvalificerade skyddsidentiteter för andra tjänstemän än poliser......................................................... Behov av kvalificerade skyddsidentiteter inom Hur bör en reglering av kvalificerade skyddsidentiteter En ny lag som reglerar skapandet av Ett kvalificerat skyddsbehov........................... Beslut om kvalificerad skyddsidentitet............................. Registrering inom folkbokföringen ................ Utfärdande av körkort, pass och andra Vilka fiktiva personuppgifter skall en kvalificerad skyddsidentitet kunna omfatta? Verkställighet av förordnanden i ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet...................... 6.3Ändrade förhållanden under en kvalificerad Insynen i ärenden om kvalificerad skyddsidentitet ......................... Vissa frågor om sekretess vid domstol och vittnesplikt ... Vittnesmål i skyddsidentitetens namn Tystnadsplikt vid förhör i rättegång Utländska tjänstemän med skyddsidentitet Förstärkt granskning av polisens verksamhet ................................. Förslaget till lag om kvalificerade skyddsidentiteter........ Förslaget till lag om ändring i ............... 11.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:000) om 11.4Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)......................................................................... 11.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100)......................................................................... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen (SOU 2003:74) ............. Bilaga 2 Lagförslagen i betänkandet Ökad effektivitet och rätts- säkerhet i brottsbekämpningen (SOU 2003:74) .................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över betänkandet Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brotts- bekämpningen (SOU 2003:74)............................................ Lagförslagen i utkastet till lagrådsremiss............................ Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över utkastet till lagrådsremiss .................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om kvalificerade skyddsidentiteter, 2.lag om ändring i , 3.lag om ändring i lagen (2006:000) om ändring i , 4.lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 5.lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om kvalificerade skyddsidentiteter Härigenom föreskrivs följande. Vad som avses med en kvalificerad skyddsidentitet 1 § Med kvalificerad skyddsidentitet förstås i denna lag en särskilt be- slutad skyddsidentitet som består av andra personuppgifter än de verkliga och som har förts in i statliga register eller i handlingar som har utfärdats av statliga myndigheter. Vem ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet får avse 2 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet får endast avse 1.en polisman med uppgift att delta i spanings- eller utredningsverk- samhet som gäller allvarlig brottslighet eller verksamhet för att före- bygga sådan brottslighet, 2.en annan tjänsteman som är anställd vid med upp- gift att delta i verksamhet som avses i 1, eller 3.en tjänsteman som är anställd vid Försvarsmakten med uppgift att, i verksamhet enligt lagen (2000:130) om försvarsunderrättelseverksamhet, delta i sådant inhämtande av underrättelser som sker med särskilda me- toder. Förutsättningarna för ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet 3 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet får meddelas endast om 1.tillgången till en kvalificerad skyddsidentitet är nödvändig för att beslutade eller förutsedda åtgärder inom sådan verksamhet som avses i 2 § inte skall röjas, 2.det finns en påtaglig risk för att ett sådant röjande som avses i 1 all- varligt skulle motverka verksamheten eller utsätta någon som berörs av verksamheten för allvarlig fara, och 3.skälen för beslutet uppväger det men som beslutet kan innebära för allmänna eller enskilda intressen. Vad ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet får innehålla 4 § I ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet får det förordnas 1.att skall utfärda körkort i den kvalificerade skyddsidenti- tetens namn, 2.att andra statliga myndigheter skall utfärda pass eller andra identi- tetshandlingar i den kvalificerade skyddsidentitetens namn, eller 3.att skall registrera den kvalificerade skyddsidentiteten i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av per- sonuppgifter i folkbokföringsverksamhet. Ett förordnande enligt första stycket 1 får meddelas endast för den som innehar motsvarande körkort. I samband med förordnandet får det be- slutas att eller någon annan körkortsmyndighet skall föra in uppgifter om körkortet i vägtrafikregistret. I samband med ett förordnande enligt första stycket 2 får det beslutas att den myndighet som utfärdar handlingen även skall föra in uppgifter om handlingen i det register där handlingar av det aktuella slaget regi- streras. Ett förordnande enligt första stycket 3 får meddelas endast om åtgärder enligt första stycket 1 eller 2 inte är tillräckliga. 5 § Beslut om kvalificerade skyddsidentiteter meddelas av den eller de myndigheter som regeringen bestämmer (beslutsmyndigheten). Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet skall, om den som skydds- identiteten skall avse är anställd vid beslutsmyndigheten, fattas av en särskild nämnd inom myndigheten. Vid tillämpningen av 9 och 10 §§ skall vad som sägs där om beslutsmyndigheten avse denna nämnd. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om nämnden, dess ledamö- ter och nämndens beslutförhet. 6 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet meddelas på ansökan av den myndighet där den som skyddsidentiteten skall avse är anställd (an- ställningsmyndigheten). Om den som skyddsidentiteten skall avse är anställd vid beslutsmyndigheten, skall ansökan göras av den enhet inom myndigheten där han eller hon är verksam (anställningsenheten). 7 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet skall verkställas på ett så- dant sätt att det inte framgår att det är fråga om en skyddsidentitet. 8 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet gäller för den tid som an- ges i beslutet. Denna tid får bestämmas till högst . Om villkoren i 2 och 3 §§ är uppfyllda, får, på ansökan av anställningsmyn- digheten eller, i förekommande fall, anställningsenheten, beslutet för- längas i taget. Ändrade förhållanden under beslutets giltighetstid 9 § Om villkoren i 2 eller 3 § är uppfyllda, skall beslutsmyn- digheten förordna att beslutet om kvalificerad skyddsidentitet inte längre skall gälla. Om förutsättningarna för ett förordnande som meddelats en- ligt 4 § har ändrats, skall beslutsmyndigheten besluta om de ändringar som föranleds av detta. eller, i förekommande fall, anställningsen- heten skall genast anmäla till beslutsmyndigheten när det finns grund för att upphäva eller ändra ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet. Åtgärder som skall vidtas när beslutet har upphört att gälla 10 § När ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet som innehåller ett för- ordnande enligt 4 § första stycket 1 eller 2 har upphört att gälla, skall körkort, pass eller andra identitetshandlingar som omfattas av förord- nandet lämnas in till beslutsmyndigheten. När ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet som innehåller ett för- ordnande enligt 4 § första stycket 3 har upphört att gälla, skall Skatte- verket, efter anmälan från beslutsmyndigheten, avregistrera den kvali- ficerade skyddsidentiteten. Om det fortfarande finns en sådan risk som anges i 3 § 2, får beslutsmyndigheten bestämma att avregistreringen skall anstå till dess att risken har upphört. När uppgiften att det som har regi- strerats i folkbokföringsdatabasen utgör en kvalificerad skyddsidentitet inte längre omfattas av sekretess enligt sekretesslagen (1980:100), skall , efter anmälan från beslutsmyndigheten, i folkbokförings- databasen ange att registreringen avser en kvalificerad skyddsidentitet. 11 § beslut får inte överklagas. Användandet av den kvalificerade skyddsidentiteten 12 § En kvalificerad skyddsidentitet får användas endast i den utsträck- ning som det är nödvändigt enligt 3 § 1 och finns en sådan risk som an- ges i 3 § 2. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 36 kap. 10 § och 37 kap. 3 § rättegångsbal- ken skall ha följande lydelse. Innan vittnesmål avläggs, skall rätten höra vittnet om hans fullständiga namn och, om det behövs, ålder, yrke och hemvist. Rätten skall också försöka klargöra om vittnet till part eller till saken står i något förhål- lande, som kan vara av vikt för bedömandet av tilltron till vittnets berät- telse, eller om det annars finns omständigheter av betydelse i detta hän- seende. Står vittne till part i sådant förhållande, som avses i 3 §, skall vittnet erinras om att han icke är skyldig att avlägga vittnesmål. Om det namn som vittnet uppger ingår i en kvalificerad skyddsiden- titet enligt lagen (2006:000) om kvalificerade skyddsidentiteter, skall vittnet upplysa om detta. Vid förhör enligt detta kapitel Vid förhör enligt detta kapitel 36 kap. 9 § 16 § samt 18 och styckena, 13 § första stycket, 16 § 19 §§ tillämpas. samt 18 och 19 §§ tillämpas. Vid förhör under sanningsförsäkran skall, förutom de lagrum som an- ges i första stycket, 36 kap. 5 och 6 §§, 8 § andra stycket samt 14 och 15 §§ tillämpas. I brottmål skall, förutom de lagrum som anges i första stycket, 36 kap. 24 och 25 §§ tillämpas i fråga om ersättning till målsägande, som kallats till förhör i anledning av åklagarens talan. Detta skall gälla även när nå- gon annan part än en målsägande eller en tilltalad kallats till sådant för- hör. Vid tillämpning av de lagrum som anges i förstatredje styckena skall vad som sägs om vittne gälla part eller målsägande som inte för talan och vad som sägs om ed gälla sanningsförsäkran. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1994:420. 2Senaste lydelse 1987:747. Förslag till lag om ändring i lagen (2006:000) om Härigenom föreskrivs att 36 kap. 5 § i stället för dess lydelse enligt lagen (2006:000) om ändring i nämnda balk skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Den som till följd av 2 kap. 1 Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2 §, 3 kap. 1 § eller 5 kap. 9 § eller 2 §, 3 kap. 1 § eller 5 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) eller någon bestämmelse, till vilken det (1980:100) eller någon bestäm- hänvisas i något av dessa lagrum, melse, till vilken det hänvisas i inte får lämna en uppgift får inte något av dessa lagrum, inte får höras som vittne om uppgiften lämna en uppgift får inte höras utan att den myndighet, i vars som vittne om uppgiften utan att verksamhet uppgiften har inhäm- den myndighet, i vars verksamhet tats, har gett sitt tillstånd. uppgiften har inhämtats, har gett Advokater, läkare, tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, psykolo- ger, psykoterapeuter, familjerådgivare enligt socialtjänstlagen (2001:453) och deras biträden får höras som vittnen om något som i denna deras yr- kesutövning anförtrotts dem eller som de i samband därmed erfarit, en- dast om det är medgivet i lag eller den, till vars förmån tystnadsplikten gäller, samtycker till det. Den som till följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittne om dem en- dast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån sekretessen gäller samtycker till det. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om parten medger det. Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycket föreligger skyldighet att vittna för 1.andra än försvarare i mål angående brott som avses i 14 kap. 2 § femte och sjätte styckena sekretesslagen (1980:100) och 2.den som har uppgiftsskyldighet enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) i mål enligt 5 kap. 2 § eller 6 kap. 6, 13 eller 14 § samma lag eller enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Den som är präst inom ett trossamfund eller den som i ett sådant sam- fund har motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han eller hon har erfarit under bikt eller enskild själavård. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen får höras som vittne om för- 1 Senaste lydelse 2001:455. hållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer. Om någon enligt vad som sägs i denna paragraf inte får höras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller äga rum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1 dels att 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap. 10 §, av följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till ärende enligt lagen (2006:000) om kvalificerade skydds- identiteter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att det mot- verkar verksamheten hos den ansö- kande myndigheten. Sekretess gäller även för uppgift som hänför sig till ärende enligt 15 § lagen (2003:1174) om vissa former av internationellt samarbete i brotts- utredningar, om ärendet rör en brottsutredning som genomförs av en tjänsteman med en i annan stat be- slutad skyddsidentitet motsvarande den som avses i första stycket och det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att det motverkar verksamheten hos de myndigheter som deltar i ut- redningen. Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 2005:838. Anmärkning: En ny bestämmelse i 5 kap. har även föreslagits i propositionen Personsä- kerhet (prop. 2005/06:138). Ändring i 16 kap. 1 § har också föreslagits i propositionerna Genomförande av EG-direktiven om överföring av passageraruppgifter och uppehållstill- stånd för studier (prop. 2005/06:129), Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle (prop. 2005/06:133), Personsäkerhet (prop. 2005/06:138), Sekretess i (prop. 2005/06:156), Sekretessfrågor Skyddade adresser, m.m. (prop. 2005/06:161 ) samt Hem- lig rumsavlyssning (prop. 2005/06:178). samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- Prop. 2005/06:149 såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 7 kap. 1 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 5 kap. 10 § 7 kap. 1 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård utan samtycke Denna lag träder i kraft . såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård utan samtycke 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2005:839) om Prop. 2005/06:149 ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretess- lagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1 att 16 kap. 1 § i stället för dess lydelse enligt lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2005:839 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 7 kap. 1 § 7 kap. 40 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om vård utan samtycke 7 kap 48 § 7 kap 49 § 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket för- sta meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 1Lagen omtryckt 1992:1474. 2Senaste lydelse 2005:838. Anmärkning: Ändring i 16 kap. 1 § har också föreslagits i propositionerna Genomförande av EG-direktiven om överföring av passageraruppgifter och uppehållstillstånd för studier (prop. 2005/06:129), Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle (prop. 2005/06:133), Personsäkerhet (prop. 2005/06:138), Sekretess i (prop. 2005/06:156), Sekretessfrågor Skyddade adresser, m.m. (prop. 2005/06:161 ) samt Hemlig rumsavlyss- ning (prop. 2005/06:178). Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 5 kap. 10 § 7 kap. 1 § 7 kap. 40 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om vård utan samtycke 7 kap 48 § 7 kap 49 § 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket för- sta meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en beredning med uppgift att verka för rättsväsendets utveckling (dir. 2000:90). Beredning- en antog namnet Beredningen för rättsväsendets utveckling (bered- ningen). En huvuduppgift för beredningen har varit att undersöka möjlig- heterna att med bibehållen rättssäkerhet öka effektiviteten och kvaliteten i rättsväsendets arbete. Beredningen har också haft till uppgift att särskilt överväga på vilket sätt brottsutredningsverksamheten kan förbättras. överlämnade beredningen sitt femte delbetänkande Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen (SOU 2003:74). I betänkandet behandlar beredningen de brottsbekämpande myndigheter- nas arbetsmetoder samt även vissa frågor som rör brottsutredning i övrigt och genomströmningstider i brottmål. Delbetänkandet har remissbehand- lats. Remissvaren och en remissammanställning finns tillgängliga i Jus- titiedepartementet (dnr Ju2003/6674/PO). En sammanfattning av del- betänkandet i nu aktuella delar finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns bered- ningens lagförslag. Remissinstanserna framgår av bilaga 3. I denna proposition behandlas de förslag i delbetänkandet som angår fiktiva personuppgifter i polisens arbete, s.k. skyddsidentiteter. I propo- sitionen behandlas även frågan om skyddsidentiteter i den försvarsun- derrättelseverksamhet som Försvarsmakten bedriver. Propositionen grundar sig på ett utkast till lagrådsremiss som remitterade (dnr Ju2003/6674/PO). Lagförslagen i utkastet finns i bilaga 4. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Remissvaren finns tillgängliga i . Vi avser att återkomma till övriga förslag i delbetänkandet i ett annat sammanhang. I propositionen föreslås bl.a. en ändring i 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). En ändring i samma paragraf har även föreslagits i proposi- tionerna Genomförande av EG-direktiven om överföring av passage- raruppgifter och uppehållstillstånd för studier (prop. 2005/06:129), Sam- verkan vid kris för ett säkrare samhälle (prop. 2005/06:133), Personsä- kerhet (prop. 2005/06:138), Sekretess i (prop. 2005/06:156), Hemlig rumsavlyssning (prop. 2005/06:178 ) samt Sekre- tessfrågor Skyddade adresser, m.m. (prop. 2005/06:161 ). De ändringar som föreslås i den sistnämnda propositionen och i denna proposition föreslås träda i kraft . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådets synpunkter beträffande den myndighet som skall besluta om skyddsidentitet behandlas i avsnitt 6.2.1. Lagrådets övriga synpunkter behandlas i författningskommentaren. I fråga om dem har regeringen i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Behovet av skyddsidentiteter i brotts- 4.1Dolt uppträdande med hjälp av täckidentitet Av naturliga skäl kan poliser inte alltid uppträda öppet såsom anställda inom brottsbekämpningen. Verksamheten förutsätter inte sällan att de döljer att de är poliser. Så kan ofta vara fallet i samband med spaning på misstänkta eller i verksamhet som avser vittnesskydd. I andra fall kan poliserna visserligen uppträda som poliser men de risker som en åtgärd innebär för den enskilde polismannen själv och för hans eller hennes anhöriga gör att han eller hon har anledning att inte avslöja sin verkliga identitet.