prop · GT03140 · 2006-03-29 00:00:00 — Budplikt utlöses vidare om ett närståendeförhållande enligt 2 § 1 eller 4 etableras och parterna därigenom tillsammans uppnår en röstandel som uppgår till minst tre tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Vad som avses är uppkomsten av ett koncernförhållande eller en överenskommelse om ett samordnat utövande av rösträtt. Om nå- gon förvärvar aktier eller andelar i ett företag i sådan utsträckning att ett koncernförhållande uppstår (jfr definitionen av begreppet koncern i 1 kap. 2 § 4) och dotterföretaget i sin tur innehar aktier i ett bolag, upp- kommer sålunda budplikt om förvärvaren och dotterföretaget tillsam- mans, dotterföretaget ensamt eller dotterföretaget tillsammans med andra dotterföretag innehar aktier som representerar minst tre tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. På motsvarande sätt uppkommer budplikt om den som innehar två tiondelar av röstetalet för samtliga akti- er ingår ett avtal om samordnat utövande av rösträtt med någon som in- nehar minst en tiondel av röstetalet. Vilka krav som ställs på en överens- kommelse för att omfattas av 5 § 4 kommenteras i anslutning till den be- stämmelsen. I andra stycket regleras frågan om vem som skall fullgöra budplikten för det fall den uppkommer enligt första stycket 2, dvs. genom etableran- det av ett närståendeförhållande. Bestämmelsen skiljer på två olika fall. Om ett koncernförhållande har etablerats, skall budplikten fullgöras av moderbolaget eller ett sådant motsvarande rättssubjekt som avses i 1 kap. 2 § 4. Om en sådan överenskommelse som avses i 5 § 4 har träffats, skall budplikten fullgöras av den vars aktieinnehav representerar störst andel av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Om flera närstående i det senare fallet innehar lika röstandelar, svarar enligt paragrafen var och en av dem för att budplikten fullgörs. Tredje stycket innehåller en erinran om att enligt 4 § kan besluta att budplikten skall fullgöras av annan än den som är budpliktig enligt förevarande paragraf. 3 kap. 3 § Bestämmelserna i 1 och 2 §§ gäller inte om någon uppnår ett aktiein- nehav som representerar minst tre tiondelar av röstetalet för samtliga ak- tier genom ett offentligt uppköpserbjudande som avser samtliga aktier i bolaget. (Jfr 3 kap. 1 § tredje stycket i utredningens förslag.) Den fråga som behandlas i paragrafen har behandlats i avsnitt 8. Paragrafen innebär att ett offentligt erbjudande som omfattar alla aktier i målbolaget och som vid fullföljandet medför att gränsen tre tiondelar av röstetalet uppnås eller passeras inte utlöser budplikt (jfr artikel 5.2 i direktivet om uppköpserbjudanden). Alla aktieägare har i det fallet ge- nom erbjudandet redan haft möjlighet att överlåta sina aktier till kontroll- ägaren. Om en budgivare först lämnar ett frivilligt offentligt erbjudande och därefter under acceptfristen genom köp på marknaden eller på annat sätt skaffar sig ett så stort aktieinnehav att nivån för budplikt uppnås, måste han eller hon anpassa erbjudandet till reglerna för budplikt. Av 6 § framgår att budplikten bortfaller om kontrollägaren från det att nivån för budplikt uppnåddes avyttrar aktier så att innehavet inte längre representerar tre tiondelar av röstetalet eller påkal- lar tvångsinlösen av resterande aktier enligt aktiebolagslagen eller för- säkringsrörelselagen. 3 kap. 4 § Om det finns särskilda skäl, kan besluta att budplik- ten skall fullgöras av någon som är närstående till den som är budpliktig enligt 1 eller 2 §. (Jfr 3 kap. 1 § fjärde stycket i utredningens förslag.) I paragrafen regleras befogenhet att besluta vem som skall fullgöra budplikten i vissa fall. De frågor som behandlas i paragrafen har behandlats i avsnitt 8. Budplikt uppkommer bl.a. om någon förvärvar aktier i sådan utsträck- ning att hans eller hennes aktieinnehav tillsammans med en närståendes aktieinnehav når över gränsen för budplikt. Det kan i ett sådant fall före- komma att den som förvärvar aktierna även efter förvärvet innehar en- dast en mindre del av aktierna i bolaget. Enligt förevarande paragraf kan då besluta att budplikten skall fullgöras av någon som är närstående till förvärvaren. Detta kan bli aktuellt om exempelvis ett dotterbolag förvärvar en mindre aktiepost i ett bolag i vilket moder- bolaget innehar en betydande aktiepost och dotterbolagets förvärv innebär att koncernens sammanlagda innehav når över gränsen för budplikt. Inspektionen kan i ett sådant fall besluta att budplikten skall fullgöras av moderbolaget trots att 1 § ger vid handen att den skall full- göras av dotterbolaget. En snarlik situation är att två närståendes sammanlagda aktieinnehav kommer att överstiga gränsen för budplikt till följd av åtgärder som bo- laget eller annan aktieägare vidtar. Om en av dem sedan förvärvar ytter- ligare aktier uppkommer enligt 2 § första stycket 1 budplikt för den som har genomfört det senaste förvärvet. Inspektionen kan enligt förevarande paragraf besluta att budplikten i stället skall fullgöras av dennes närstå- ende. På motsvarande sätt kan inspektionen i fall som avses i 2 § första styc- ket 2, dvs. när gränsen för budplikt passeras genom etablerandet av ett närståendeförhållande, besluta att någon annan närstående än den som pekas ut i 2 § andra stycket skall fullgöra budplikten. Det kan exempelvis handla om att två eller flera parter som tillsammans innehar aktier repre- senterande minst tre tiondelar av röstetalet i bolaget ingår en sådan över- enskommelse som avses i 5 § 4. Ett exempel på skäl som skulle kunna motivera en avvikelse från huvudregeln är att parterna överenskommit att någon av dem skall fullgöra budplikten och detta inte synes äventyra ett fullgörande av budplikten. Ett annat exempel är att den grundläggande överenskommelsen mellan parterna reglerar frågan om hur rösträtten för aktierna skall utnyttjas på ett sätt som inte återspeglar parternas röstan- delar i bolaget. Om parterna innehar lika röstandelar är enligt 2 § andra stycket var och en av dem budpliktig. I sådana fall kan enligt före- varande paragraf besluta att endast den ene skall fullgöra budplikten. Av 7 kap. 10 § framgår att får överlåta sin beslut- anderätt i dessa frågor till ett organ med representativa företrädare för näringslivet. Innebörden av begreppet närstående 3 kap. 5 § Vid tillämpningen av 1 § skall som närstående anses 1.företag inom samma koncern som förvärvaren, 2.make eller sambo till förvärvaren, 3.barn till förvärvaren som står under förvärvarens vårdnad, 4.den med vilken har träffats en överenskommelse om att genom ett samordnat utövande av rösträtten inta en långsiktigt gemensam hållning i syfte att uppnå ett bestämmande inflytande över bolagets förvaltning, samt 5.någon som samarbetar med förvärvaren i syfte att uppnå kontroll över bolaget. (Jfr 3 kap. 2 § i utredningens förslag.) Paragrafen, som går tillbaka på artikel 2.1 i direktivet om uppköps- erbjudanden, definierar det i 1 § använda begreppet närstående. Frågan har berörts i avsnitt 8. Punkterna 14 har sin motsvarighet i om offentliga er- bjudanden om aktieförvärv. När det i lagen på olika ställen refereras till begreppet närstående avser referensen, om inte annat anges, samtliga fem punkter. Enligt punkten 1 skall med förvärvaren jämställas företag som ingår i samma koncern som förvärvaren. avses enligt 1 kap. 2 § 4 detsamma som i 1 kap. 11 och 12 §§ aktiebolagslagen (2005:551) eller i förekommande fall motsvarande bestämmelser i försäkringsrörelselagen (1982:713), varvid vad som där sägs om moderbolag skall tillämpas även på andra rättssubjekt än aktiebolag. Det senare innebär bl.a. att bestäm- melsen kan tillämpas även då förvärvaren ingår i en utländsk koncern. Enligt punkten 2 skall som närstående anses make eller sambo till förvärvaren. Med sambor avses enligt 1 § första stycket sambolagen (2003:376) två personer som stadigvarande bor tillsammans i ett parför- hållande och har gemensamt hushåll. I förevarande punkt har det inte gjorts någon inskränkning till endast sådana samboförhållanden, där ingen av samborna är gifta (jfr 1 § tredje stycket sambolagen, där en sådan inskränkning har gjorts i den lagens tillämpningsområde). Det in- nebär att förvärvarens sambo skall räknas som närstående till förvärvaren även om sambon är gift med någon annan. Av 3 kap. 1 § första stycket lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap följer att vad som sägs om make också gäller registrerad partner. Enligt punkten 3 skall barn till förvärvaren, som står under budgivarens vårdnad, jämställas med förvärvaren. Närståendeförhållandet enligt punkten 4 förutsätter en skriftlig eller muntlig överenskommelse mellan två eller flera parter om att genom ett samordnat utövande av rösträtten inta en långsiktigt gemensam hållning i syfte att uppnå ett bestämmande inflytande över bolagets förvaltning. 2005/06:140 Bestämmelsen kan bli tillämplig om det finns en överenskommelse om att , dvs. flera verksamhetsår, samordna ut- övandet av rösträtten vid val av i vart fall så många styrelseledamöter att dessa utgör en majoritet i styrelsen. Bestämmelsen är däremot inte av- sedd att träffa tillfällig eller endast från tid till annan förekommande sam- verkan inför styrelseval eller andra stämmobeslut. Det närståendeförhållande som beskrivs i punkten 5 förutsätter att det i en förvärvssituation, mellan förvärvaren och en eller flera, fysiska eller juridiska, personer finns en skriftlig eller muntlig överenskommelse att vid förvärvet samverka i syfte att uppnå kontroll över bolaget. Med kon- troll får, vid en direktivkonform tolkning, förstås ett aktieinnehav som re- presenterar minst tre tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Förutsättningarna för att budplikt skall bortfalla 3 kap. 6 § Om budplikt har uppkommit enligt 14 §§ och den budpliktige eller, i förekommande fall, någon som enligt 5 § är närstående till denne från den tidpunkt då budplikten uppkom avyttrar aktier så att aktieinnehavet inte representerar tre tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i bolaget, gäller inte längre budplikt. Detsamma gäller om den bud- pliktige, någon annan eller bolaget vidtar någon annan åtgärd som medför att aktieinnehavet inte representerar minst tre tion- delar av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Om budplikt har uppkommit och den budpliktige från den tidpunkt då budplikten uppkom påkallar inlösen av resterande aktier enligt 22 kap. aktiebolagslagen (2005:551) eller 14 a kap. försäk- ringsrörelselagen (1982:713), gäller inte längre budplikt. Om en sådan begäran om inlösen återkallas, avvisas eller ogillas, gäller dock budplikt. Om budplikt inte längre gäller på grund av det som sägs i första eller andra styckena, skall förvärvaren offentliggöra detta. (Jfr 3 kap. 3 och 4 §§ i utredningens förslag.) I paragrafen regleras under vilka förutsättningar budplikt bortfaller. Om en aktieägare som är underkastad budplikt från den tidpunkt då budplikten uppkom avyttrar aktier så att innehavet inte längre representerar tre tiondelar av röstetalet för samtliga aktier, bortfal- ler enligt första stycket budplikten. Detsamma gäller, i förekommande fall, om någon aktieägaren närstående avyttrar aktier och effekten därav blir att innehavet inte längre når upp till budpliktsgränsen. Inom denna reglering får också anses rymmas det fallet att ett närståendeförhållande upplöses, exempelvis genom att ett moderbolag säljer sina aktier i dotter- företaget så att ett koncernförhållande inte längre föreligger. Budplikten bortfaller enligt andra stycket också om aktieägaren i fråga påkallar tvångsinlösen av resterande aktier. I syfte bl.a. att förhindra kringgåenden återuppstår budplikten om en sådan begäran om tvångsin- lösen återkallas. Till skydd för aktieägarna gäller detsamma om begäran avvisas eller ogillas. I propositionen Inlösen av minoritetsaktier i försäkringsaktiebolag, m.m. (prop. 2005/06:196) föreslås att inlösenbestämmelserna i försäk- ringsrörelslagen ändras och flyttas till ett nytt 14 a kap. Denna ändring, som föreslås träda i kraft , har beaktats här. I tredje stycket har upptagits en informationsregel för de fall då bud- plikten har fallit bort på någon av de grunder som anges i första och an- dra styckena. 4 kap. Information till anställda 4 kap. 1 § En budgivare med hemvist i skall informera sina anställda om ett lämnat offentligt uppköpserbjudande och om erbjudandehandlingen. In- formationen skall lämnas så snart som uppköpserbjudandet respektive erbjudandehandlingen har offentliggjorts. (Jfr 19 och 19 a §§ lagen, 1976:580, om medbestämmande i arbetslivet i utredningens förslag.) I paragrafen regleras budgivarens skyldighet att informera sina an- ställda. Den frågan har behandlats i avsnitt 7.3. Bestämmelserna i paragrafen går tillbaka på artiklarna 6.1, 6.2 och 8.2 i direktivet. De riktar sig till budgivaren, vare sig denne är en juridisk el- ler fysisk person. Om budgivaren är en juridisk person ansvarar styrelsen för att informationsskyldigheten fullgörs. Bestämmelsernas tillämpnings- område har, mot bakgrund av de principer för lagval som kommer till ut- tryck i direktivet, begränsats till att omfatta svenska budgivare, varmed avses fysiska eller juridiska personer med hemvist i . Paragrafen blir tillämplig även när en svensk budgivare lämnar ett upp- köpserbjudande avseende aktier i ett utländskt aktiebolag, vars aktier ute- slutande är upptagna till handel utomlands, och där alltså erbjudande- handlingen har upprättats enligt utländsk rätt. Så snart budgivaren har offentliggjort sitt uppköpserbjudande avseende aktierna i ett bolag skall information ges till företrädare för anställda hos budgivaren och även till arbetstagare som inte företräds av någon arbets- tagarorganisation (jfr 3 §). Motsvarande informationsskyldighet gäller i fråga om erbjudandehandlingen. Informationen kan lämnas i form av det pressmeddelande varigenom erbjudandet offentliggjorts och sedermera den erbjudandehandling vari erbjudandet närmare presenteras. 4 kap. 2 § Styrelsen i ett sådant bolag som avses i 3 kap. 1 § andra stycket, och till vars aktieägare ett offentligt uppköpserbjudande lämnas, skall informera sina anställda om uppköpserbjudandet, om erbjudandehandlingen och om sin rekommendation till aktieägarna med anledning av uppköpserbjud- andet. Informationen skall lämnas så snart som uppköpserbjudandet, erbjudandehandlingen respektive rekommendationen har offentliggjorts. (Jfr 19 och 19 a §§ lagen, 1976:580, om medbestämmande i arbetslivet i utredningens förslag.) I paragrafen regleras skyldigheten att informera anställda i sådana svenska aktiebolag, till vilkas aktieägare ett offentligt uppköpserbjud- ande lämnas. Frågan har berörts i avsnitt 7.3. Bestämmelsen går tillbaka på artiklarna 6.1, 6.2, 8.2 och 9.5 i direkti- vet om uppköpserbjudanden. Den avser aktiemarknadsbolag och andra svenska aktiebolag, vars aktier inte är noterade på en börs eller en aukto- riserad marknadsplats i men är upptagna till handel på en reglerad marknad i ett eller flera andra länder. Styrelsen i sådana bolag ansvarar för att informera företrädare för bolagets anställda och även arbetstagare som inte företräds av någon arbetstagarorganisation (jfr 3 §) om innehållet i ett av någon annan framlagt erbjudande avseende aktier- na i bolaget och om erbjudandehandlingen. Informationen kan lämnas på motsvarande sätt som har angetts i anslutning till 1 §, dvs. genom att sty- relsen överbringar först det pressmeddelande varigenom erbjudandet of- fentliggjorts och sedermera den erbjudandehandling vari erbjudandet när- mare presenteras. Styrelsen är vidare skyldig att informera om innehållet i den rekom- mendation rörande accept av erbjudandet som bolagets styrelse lämnar till aktieägarna, se artikel 9.5 i direktivet om uppköpserbjudanden. Vad en sådan rekommendation skall innehålla framgår, i de fall bolagets ak- tier är noterade på en börs eller auktoriserad marknadsplats i , av de regler som marknadsplatsen har fastställt för offentliga uppköpser- bjudanden. I de fall målbolagets aktier inte är noterade på en börs eller auktoriserad marknadsplats i men på en reglerad marknad i ett eller flera andra länder, skall enligt lagvalsreglerna i direktivet innehållet i rekommendationen styras av reglerna i det eller de länderna inom EES. Om målbolagets styrelse inom skälig tid erhåller ett separat yttrande från företrädarna för de anställda som innehåller en avvikande upp- fattning om erbjudandets effekter på sysselsättningen, skall detta yttrande enligt ovan nämnda artikel i direktivet bifogas rekommendationen. Även detta förutsätts för svenskt vidkommande bli reglerat i marknadsplatsens regler. 4 kap. 3 § Information enligt 1 och 2 §§ skall lämnas till arbetstagarorganisationer som företräder arbetstagare hos den informationsskyldige. Information skall även lämnas till arbetstagare som inte företräds av någon arbetstagarorganisation. (Jfr 19 och 19 a §§ lagen, 1976:580, om medbestämmande i arbetslivet i utredningens förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om det sätt på vilket informatio- nen skall lämnas. Den fråga som regleras i paragrafen har berörts i av- snitt 7.3. Normalt sett finns inarbetade rutiner för hur information skall lämnas till arbetstagares företrädare. När informationen skall lämnas till arbetsta- garna direkt är det inte nödvändigt att den informationsskyldige lämnar personlig information till den enskilde arbetstagaren. Det är tillräckligt att informationen lämnas på ett generellt sätt som är tillgängligt för de anställda som arbetar i den informationsskyldiges lokaler eller regel- mässigt finns där någon del av arbetstiden. Meddelanden på anslagstav- lor, interna informationsblad eller personaltidningar, elektronisk informa- tion via intranät eller liknande är exempel på lämpliga sätt att sprida När beslut fattas om hur informationen skall lämnas, måste kraven på tidpunkten för informationens överlämnande uppfyllas. Informationen skall, som har framgått ovan, lämnas så snart erbjudandet, erbjudandehandlingen eller rekommendationen har offentliggjorts. 5 kap. 1 § Om styrelsen eller verkställande direktören i ett sådant bolag som avses i 3 kap. 1 § andra stycket, på grund av information som härrör från den som avser att lämna ett offentligt uppköpserbjudande avseende aktier i bolaget, har grundad anledning att anta att ett sådant erbjudande är nära förestående, eller om ett sådant erbjudande har lämnats, får bolaget en- dast efter beslut av bolagsstämman vidta åtgärder, som är ägnade att för- sämra förutsättningarna för erbjudandets lämnande eller genomförande. Trots vad som sägs i första stycket får bolaget söka efter alternativa erbjudanden. (Jfr 2 kap. 7 § i utredningens förslag.) Paragrafen, som reglerar svenska aktiebolags rätt att vidta försvarsåt- gärder mot ett framlagt uppköpserbjudande, går tillbaka på artikel 9 i di- rektivet. Frågan om försvarsåtgärder har behandlats i avsnitt 9. I paragrafens första stycke begränsas möjligheterna för styrelsen i ett målbolag att vidta åtgärder som är ägnade att försämra förutsättningarna för erbjudandets lämnande eller genomförande. Bestämmelsen är till- lämplig på svenska aktiebolag vars aktier är noterade vid en svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad. Skyldighet att avstå från försvarsåtgärder inträder tidigast vid den tid- punkt då bolagets styrelse eller verkställande direktör, på grund av in- formation som härrör från den som avser att lämna ett offentligt erbjud- ande till aktieägarna i bolaget, har grundad anledning att anta att ett er- bjudande är nära förestående. Paragrafen är tillämplig även när infor- mationen inte har lämnats direkt till styrelsen eller den verkställande di- rektören utan först har passerat ett eller flera led, t.ex. aktieägare. När det gäller styrelsen är det tillräckligt att en styrelseledamot har fått sådan kännedom. Lämnas erbjudandet utan någon förhandsinformation från budgivarens sida eller utan att erbjudandet på något annat sätt har blivit känt för styrelsen, blir den avgörande tidpunkten den tidpunkt då erbjud- andet offentliggörs. Kravet på att informationen om erbjudandet, för att begränsa bolagets handlingsmöjligheter, skall ge grundad anledning att anta att ett erbjud- ande är nära förestående innebär bl.a. att informationen måste vara nå- gorlunda konkret och att budgivaren kan antas ha finansiella resurser att genomföra erbjudandet. Enbart det förhållandet att styrelsen bedömer att erbjudandet inte kommer att vara tillräckligt attraktivt för aktieägarna är inte en omständighet som ger styrelsen rätt att på egen hand vidta åt- gärder som motarbetar erbjudandet. Det är inte möjligt att uttömmande ange vilka slags åtgärder som bo- laget, i de fall bestämmelsen är tillämplig, inte får vidta. Det kan handla om exempelvis en riktad emission av aktier, ett förvärv av egna aktier, en överlåtelse eller ett förvärv av tillgångar eller ett erbjudande till aktieäg- arna i budgivarbolaget eller något annat bolag om förvärv av deras aktier. Det kan också handla om att förmå ett dotterbolag att vidta sådana åt- gärder. Huruvida dessa eller andra åtgärder träffas av bestämmelsen är emellertid avhängigt om åtgärden är ägnad att försämra förutsättningarna för erbjudandets lämnande eller genomförande. Åtgärder som är ägnade att försämra förutsättningarna för erbjudandets lämnande eller genomförande får alltså vidtas endast efter bolagsstäm- mans beslut. Det innebär att åtgärden inte heller kan vidtas med stöd av ett tidigare lämnat bemyndigande. Det innebär också att en åtgärd som beslutas av styrelsen under förutsättning av bolagsstämmans godkännan- de i efterhand inte får genomföras förrän stämman har lämnat sitt god- kännande. Av paragrafens andra stycke framgår att målbolaget utan hinder av föreskrifterna i första stycket får söka efter alternativa erbjudanden. Om bolaget skulle vidta åtgärder i strid med denna bestämmelse, kan enligt 7 kap. 6 § förelägga bolaget att göra rättelse genom att avbryta åtgärden. I 7 kap. 5 § finns bestämmelser om att in- spektionen kan besluta om dispens från förbudet. Inspektionen kan enligt 7 kap. 4 § också lämna tolkningsbesked om huruvida en viss åtgärd är att anse som en försvarsåtgärd eller inte. Bestämmelse om genombrott i bolagsordningen 6 kap. 1 § I bolagsordningen för ett sådant bolag som avses i 3 kap. 1 § andra stycket får det tas in en bestämmelse om genombrott enligt vad som föreskrivs i detta kapitel. I sådant fall skall 26 §§ tillämpas. Ett beslut om att införa en sådan bestämmelse som avses i första styc- ket i bolagsordningen är giltigt endast om det har biträtts av samtliga vid bolagsstämman närvarande aktieägare och dessa tillsammans företräder minst nio tiondelar av samtliga aktier i bolaget. Bolaget skall informera tillsynsmyndigheten i den eller de stater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet där bolagets aktier är upp- tagna till handel om ett beslut enligt andra stycket. (Jfr 3 kap. 12 § aktiebolagslagen i utredningens förslag.) Paragrafen innehåller en regel som gör det möjligt att ta in en bestäm- melse i bolagsordningen om genombrott. Frågan har berörts i avsnitt 10. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen går tillbaka på artiklarna 11 och 12 i direktivet om upp- köpserbjudanden och vad som föreskrivs där om s.k. genombrott. Bestämmelsen kan enligt första stycket tillämpas uteslutande i svenska aktiebolag vars aktier är noterade vid en svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad. Den gör det möjligt att i bolagsordningen ta in en bestämmelse som, enkelt ut- tryckt, medför att vissa bestämmelser i bolagsordningen och i aktieägar- avtal förlorar sin verkan i händelse av ett offentligt uppköpserbjudande avseende aktierna i bolaget liksom i händelse av att ett sådant erbjudande leder till att budgivaren blir ägare till aktier som representerar en viss kvalificerad andel av aktierna i bolaget.