prop · GT03106 · 2006-03-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:106 och anslutning till Europeiska Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner anslutningsfördraget av om Republiken och anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget. Anslutnings- fördraget träder i kraft , förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument då har deponerats. Enligt fördraget finns en möjlighet att under vissa förutsättningar genom rådsbeslut skjuta upp en eller båda staternas anslutning till , varvid också ikraftträdandet av fördraget skjuts upp. Ett tillträde till anslutningsfördraget föranleder en ändring av lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. I propositionen läggs fram förslag till en sådan lagändring. Lagändringen förslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen .5 Ärendet ...............................................................och dess beredning Tillkomsten .................................................av anslutningsfördraget Ett enat som lever i fred Hur förhandlingsarbetet varit upplagt .......................................tillträde till anslutningsfördraget Varför bör tillträda det nya fördraget 6.2Lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen ..................................................... Konsekvenser för EU:s budget ......................................... Fri rörlighet för varor ........................................................ Fri rörlighet för personer................................................... Fri rörlighet för arbetstagare........................... Samordning av trygghetssystem ..................... Etableringsfrihet och fri rörlighet för tjänster................... Fri rörlighet för kapital...................................................... Veterinära frågor och djurskydd..................... Växtskydd och utsäde ..................................... Administrativt samarbete på skatteområdet.... Ekonomiska och monetära unionen (EMU) ..................... Socialpolitik ........................................och sysselsättning Hälsa och säkerhet i arbetslivet 7.15Industripolitik och åtgärder för att främja små och Vetenskap och forskning................................................... Telekommunikationer, ...informationsteknologi och post Kultur och ........................................audiovisuella frågor 7.20Regionalpolitik och samordning av instrument i Konsument- och hälsoskyddsfrågor.................................. Rättsliga och inrikes frågor............................................... Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik .......................... Finansiella och budgetmässiga frågor............................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .. ..76 Bilaga 1 Promemorians förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser.......................................... Bilaga 3 Förteckning över förkortningar ............................................. 1.godkänner Fördraget om Republiken och anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget (avsnitt 6.1), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen skall ha följande lydelse. De fördrag och andra instrument som avses i 2 och 3 §§ är: 1.Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen 2.Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen 3.Konventionen om ändring av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen i syfte att göra den särskilda ordningen för associering av och territorier som behandlas i fjärde delen av detta fördrag tillämplig med avseende på 4.Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier 5.Fördraget om ändring av vissa budgetbestämmelser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna 6.Fördraget om , , och Förenade och anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 7.Fördraget om ändring av vissa bestämmelser i protokollet om Europeiska investeringsbankens stadga 8.Fördraget om ändring av vissa finansiella bestämmelser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna 9.Akten om allmänna direkta val av företrädare i församlingen () samt beslutet av Europeiska unionens råd av och om ändring av nämnda akt 10.Fördraget om Hellenska republikens anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 1 Senaste lydelse 2003:1208. 11.Fördraget om ändring av fördragen om Prop. 2005/06:106 upprättandet av Europeiska gemenskaperna i fråga om Portugisiska republikens anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 14.Fördraget om Europeiska unionen 15.Fördraget om , Republiken , Republiken och anslutning till Europeiska unionen 16.Amsterdamfördraget om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem, med förklaring av enligt artikel K 7.2 och K 7.3 b i Fördraget om Europeiska unionen i deras lydelse enligt Amsterdamfördraget 17.Nicefördraget om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem 18.Fördraget om Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken och Republiken anslutning till Europeiska unionen 19.Fördraget om Republiken och anslutning till Europeiska unionen Bilagor och protokoll som hör till de fördrag och andra instrument som anges i 118. Bilagor och protokoll som hör till de fördrag och andra instrument som anges i 119. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Anslutningsfördraget är ett mellanstatligt avtal mellan de nuvarande 25 medlemsstaterna i EU och de två nya medlemsstaterna och . inleddes arbetet med att utforma den juridiska texten till anslutningsfördraget. Undertecknandet skedde efter kommissionens formella yttrande och samtycke. För att avtalet skall bli gällande krävs att det ratificeras av EU:s medlemsstater och de nya medlemsstaterna. Anslutningsfördraget träder i kraft förutsatt att alla ratifikationsinstrument har deponerats före . Även om samtliga ratifikationsinstrument har deponerats får rådet emellertid under vissa förutsättningar besluta att den planerade tidpunkten för en eller båda staternas anslutning senareläggs med till . Vid inträdet i unionen antar de nya medlemsstaterna i sin helhet, med de övergångslösningar och tekniska anpassningar som har överenskommits under förhandlingarna. Dessa återspeglas i fördraget. Innebörden av anslutningsfördraget och behovet av lagändringar har redovisats i departementspromemorian och anslutning till Europeiska unionen (Ds 2005:37). Promemorians lagförslag finns som bilaga 1 till propositionen. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En remissammanställning finns tillgänglig i (Dnr UD2005/55166/ERS). En lista över de i propositionen förekommande förkortningarna finns i bilaga 3. Anslutningsfördrag med anslutningsakt finns som bilaga 4. Slutakten finns som bilaga 5. 4 Tillkomsten av anslutningsfördraget 4.1Ett enat som lever i fred Åren 19891990 föll det kommunistiska samhällssystemet ihop i och en reformvåg svepte över länderna. efter hade tio nationer i lämnat in sina ansökningar om medlemskap i , däribland och . Dessa länder, samt och som ansökte 1990, blev de länder som skulle ingå i unionens femte utvidgningsprocess. Ansökarländerna såg EU-medlemskapet som en garanti för fred och som ett sätt att demokratisera och modernisera sina samhällen och öka sin välfärd i samverkan med övriga . För de tidigare kommunistländerna var dock den säkerhetspolitiska vinsten med medlemskap den starkaste drivkraften. Även de ekonomiska motiven för att ansöka om medlemskap var starka liksom det förhållandet att ett medlemskap i skulle bli beviset på att man åter var en del av det demokratiska . EU av ser utvidgningen som en möjlighet att uppnå målet om ett Prop. 2005/06:106 enat som lever i fred. Utvidgningen innebär ökad säkerhet för Medlemskap i gör krig mellan medlemsstaterna otänkbart. Om länderna samarbetar intensivt och är politiskt och ekonomiskt sammansvetsade kommer eventuella konflikter att lösas i samförstånd och inte med våld. Utvidgningen ger också medlemsstaterna möjlighet att angripa gemensamma problem, som gränsöverskridande miljöförstöring och organiserad brottslighet, mer effektivt. Dessutom får företag möjlighet att utvecklas på nya marknader med gemensamma spelregler. Större ekonomisk aktivitet och ökad konkurrens leder till bättre utbud för konsumenterna. Dessa faktorer bör leda till en högre tillväxt och därmed ökat välstånd för både gamla och nya medlemsstater. Visserligen kommer unionens utgifter att öka något som en följd av utvidgningen, men dessa kostnader är begränsade i relation till de politiska, ekonomiska och andra vinster som utvidgningen innebär. Vid fyra tillfällen har EU utvidgats med nya medlemsstater. Därtill innebar återföreningen av att EU utvidgades geografiskt och befolkningsmässigt. Första gången nya länder anslöt sig till EU var och det gällde då , och . Härefter följde , och samt , och . välkomnades tio nya medlemmar in i unionen som del av denna femte utvidgning. och som är integrerade i samma utvidgningsprocess blir medlemmar under förutsättning att de är redo att träda in i unionen. Även , och är kandidatländer och med och har förhandlingar inletts. Även om EU har fått viss vana av medlemskapsförhandlingar skiljer sig förhandlingarna under den femte utvidgningen, dvs. de tio senaste anslutna medlemsstaterna samt och , från de tidigare fallen. För det första är det betydligt fler länder som har förhandlat med EU än vid något tidigare utvidgningstillfälle. För det andra är de blivande medlemsstaterna i mindre ekonomiskt utvecklade än de tidigare anslutande länderna. Till detta kommer att EU:s gemensamma regelverk är mer omfattande än vid de fyra tidigare utvidgningstillfällena. Förutom själva omvälvningen i kan det Europeiska rådets möte i ses som startpunkten för österut. Vid mötet i fastslogs villkoren för EU-medlemskap. Kriterierna är av politisk, ekonomisk respektive administrativ karaktär. De politiska kriterierna innebär att ett kandidatland, för att bli medlem, skall uppvisa stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. De ekonomiska kriterierna innebär att landet skall vara en fungerande marknadsekonomi samt ha förmåga att hantera den konkurrens och de marknadskrafter som uppträder på unionens inre De administrativa kriterierna innebär att landet skall ha förmåga att ta på sig de skyldigheter som följer av ett medlemskap i . 2005/06:106 Kriterierna avser ländernas förmåga att överta och efterleva EU:s regelverk, vilket till stor del är beroende av ländernas administrativa förmåga och nivån på deras rättsväsende. Kriterierna skall vara uppfyllda för inträdet. var det första landet i Öst- och att etablera officiella relationer med Europeiska gemenskaperna (EG). Ett avtal att inkludera i EG:s generella preferenssystem undertecknades och ett avtal om industriprodukter undertecknades . Ett handels- och samarbetsavtal undertecknades och ett associeringsavtal (s.k. Europaavtal) trädde i kraft . Europaavtal undertecknades och även det trädde i kraft . Europaavtalen, som ingicks med kandidatländerna i , fungerar som en övergångslösning fram till ett eventuellt medlemskap i . Avtalen syftar till att skapa ett ramverk för den politiska dialogen samt att integrera kandidatländerna i den inre marknaden och förbereda ett framtida medlemskap inom alla områden som omfattas av . Efterlevnaden av avtalen följs upp i olika kommittéer, där även ländernas framsteg vad gäller anpassning till behandlas. ansökte om medlemskap och . Frågan om de båda länderna kunde anses uppfylla de politiska köpenhamnskriterierna hamnade tidigt i fokus. Redan i kommissionens första bedömning av dessa ansökningar pekade kommissionen dock på att båda länderna var på god väg att uppfylla dessa kriterier. I kommissionens översynsrapporter som lades fram bedömdes både och uppfylla de politiska köpenhamnskriterierna som kommissionen pekade på ett flertal områden som varje land behövde förbättra. behövde förbättra arbetet vad gällde korruptionsbekämpningen, reformer av rättsväsendet, statsstöd och den inre marknaden samt området för rättsliga och inrikes frågor. För del ansåg kommissionen att fortsatta ansträngningar krävdes vad gällde korruptionsbekämpning, domstols- väsendet och skyddet för medborgerliga rättigheter. Vid stats- och regeringschefsmötet i bedömdes att och gjort stora framsteg i uppfyllandet av de politiska köpenhamnskriterierna. Man beslöt därför att anslutnings- förhandlingarna skulle inledas med och tillsammans med , , och . Vid toppmötet i ansåg stats- och regeringscheferna att till skillnad från övriga kandidatländer skulle varken eller hinna avsluta anslutnings- förhandlingarna . Vid toppmötet i antogs målsättningen att välkomna och in i unionen under förutsättning att länderna är redo. Detta mål bekräftades åter vid toppmötet i . Stats- och regeringscheferna uttryckte även sitt stöd för ländernas Prop. 2005/06:106 ambitioner att avsluta förhandlingarna . Föremålet för förhandlingarna har varit . Regelverket delades upp i 31 olika områden, s.k. förhandlingskapitel. Då EU:s medlemsstater enats om en gemensam ståndpunkt har förhandlingarna inletts genom att förhandlingskapitlet öppnats. När överenskommelse nåtts mellan EU och ett kandidatland har kapitlet kunnat stängas i förhållande till detta land. När det gäller stängdes alla utestående kapitel . Beträffande stängdes alla utestående kapitel . Anslutningsförhandlingarna med och kunde avslutas vid en anslutningskonferens på ministernivå som hölls i anslutning till ett möte i rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser (GAERC) . välkomnade att länderna stängt alla utestående kapitel och avslutat anslutningsförhandlingarna. Stats- och regerings- cheferna ansåg att länderna kommer att kunna uppfylla alla skyldigheter som följer av ett medlemskap vid den planerade tidpunkten för anslutningen, förutsatt att de fortsätter sina ansträngningar i detta syfte och fullföljer alla nödvändiga reformer och åtaganden på regelverkets alla områden. Vad avsåg framhöll stats- och regeringscheferna att EU noga skulle övervaka förberedelser och framsteg, bland annat det faktiska genomförandet av åtaganden på alla områden och särskilt på området för rättsliga och inrikes frågor. Vad avsåg skulle EU noga övervaka förberedelser och framsteg, och det faktiska genomförandet av åtaganden särskilt inom områdena för rättsliga och inrikes frågor, konkurrens och miljö. Stats- och regeringscheferna satte upp målet att underteckna anslutningsfördraget vid mötet i rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser förutsatt att gett sitt samtycke. Vid session gav parlamentet sitt samtycke till och anslutning. Vid mötet i rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser kunde således det gemensamma anslutningsfördraget undertecknas. Ett åtagande från EU:s sida att aktivt medverka till att förbereda kandidatländerna för medlemskap fastställdes 19931994. Den förmedlemskapsstrategi som utvecklades bestod av förstärkt samarbete i enlighet med Europaavtalen och en formaliserad dialog på olika policyområden. Dessutom lades ökad tonvikt på medlemskaps- förberedelser i EU:s biståndsprogram och en handbok, s.k. vitbok, utarbetades för att underlätta anpassningen till den inre marknaden. På förslag av kommissionen antogs en förstärkt förmedlemskapsstrategi. Strategin innefattar bl.a. en ny finansiell ram för perioden 20002006. Den nya förmedlemskapsstrategin består av Europaavtalen, en ram för samverkan med varje kandidatland, s.k. anslutningspartnerskap samt för- medlemskapsstöd. Förmedlemskapsstödet består i sin tur av tre program som bl.a. omfattar stöd till ekonomiska och institutionella reformer i Medlen används för institutionsbyggande insatser och Prop. 2005/06:106 tillhörande investeringar i infrastruktur. Dessutom ingår stödinsatser för infrastrukturprojekt på miljö- och transportområdet samt stöd till landsbygdsutveckling som syftar till att främja införlivandet av på jordbruksområdet. Sammanfattningsvis kan sägas att den förstärkta förmedlemskaps- strategin koncentreras på dels att stärka den institutionella och administrativa kapaciteten i kandidatländerna, dels en anpassning av ländernas näringsliv till EU:s krav och normer samt utvecklandet av infrastrukturen. 4.5Hur förhandlingsarbetet varit upplagt och är del av den femte utvidgningsprocessen och anslutningsförhandlingarna har därmed följt samma process som för de tio senaste medlemsstaterna. Efter det att ett land lämnat in sin ansökan om medlemskap är det kommissionen som gör en första bedömning. Utgångspunkten för bedömningen är de s.k. köpenhamnskriterierna. Om kommissionen bedömer att kandidatlandet har förmågan att uppfylla dessa grundläggande kriterier för medlemskap, kan den föreslå att förhandlingar inleds. Förhandlingarna om anslutning till EU har ägt rum i regeringskonferenser mellan medlemsstaterna och respektive . Kommissionen har fortlöpande utarbetat förslag till EU:s gemensamma ståndpunkter. Då EU:s medlemsstater enats om en gemensam ståndpunkt har förhandlingarna inletts genom att förhandlingskapitlet öppnats. När överenskommelse nåtts mellan EU och kandidatlandet har kapitlet kunnat stängas provisoriskt. Att kapitlen stängts enbart provisoriskt beror på att förhandlingsöverenskommelsen inte anses slutgiltig förrän alla kapitel förhandlats färdigt. Grundläggande svenska ståndpunkter (s.k. baspositioner) togs på ett tidigt stadium fram inom . Dessa utarbetades i samråd med berörda myndigheter och intresseorganisationer och uppdaterades allteftersom förhandlingarna fortskred. och utskott har löpande hållits underrättade om förhandlingsarbetet. Det praktiska förarbetet till förhandlingarna har skötts av kommissionen. Varje generaldirektorat har haft i uppdrag att inom sitt politikområde följa kandidatländernas ansträngningar för att anpassa regelsystem och administration till EU:s krav. Vid genomgångar (s.k. screenings) mellan tjänstemän från kommissionen och tjänstemän från ministerier och myndigheter i respektive har kommissionen försökt att få en uppfattning om i vilken utsträckning dessa länders regelverk och administration ligger i linje med EU:s krav och, om så inte är fallet, informerat dem om vilka krav som ställs. Kommissionen har även försökt göra en uppskattning av möjligheterna för dessa länder att till en preliminär anslutningsdag genomföra en tillfredsställande anpassning. Kommissionen har dessutom försökt att bilda sig en uppfattning om hur och regelverk praktiskt fungerar när införlivandet av regelverket på ett visst område väl En fråga som kommissionen bl.a. ställt sig är om dessa Prop. 2005/06:106 kandidatländer har fungerande behöriga myndigheter som kan verkställa Det är framför allt under den senare delen av utvidgningsprocessen som kommissionen har genomfört denna typ av kontroll, s.k. monitoring. Detta övervakningsarbete kommer att fortsätta och intensifieras fram till och anslutning. Ovan nämnda information har sedan legat till grund för ställningstagandet om ett förhandlingskapitel skall stängas provisoriskt eller om det skall förbli öppet. För att samordna hela denna process har vid kommissionen funnits ett särskilt generaldirektorat för utvidgningsfrågor. Anslutningsfördraget mellan EU samt och är i huvudsak uppbyggt på samma sätt som anslutningsfördragen vid de tidigare utvidgningarna, och särskilt den utvidgning som skedde då , , , , , , , , och blev medlemmar. I likhet med det senaste anslutningsfördraget består det nu aktuella anslutningsfördraget av två dokument, ett kort fördrag (nedan kallat fördraget) och en omfattande anslutningsakt. Det finns emellertid även ett anslutningsprotokoll. Detta blir tillämpligt om det vid tiden för de nya medlemsstaternas anslutning är så att fördraget om upprättande av en (konstitutionen) redan trätt i kraft. Anslutningsakten blir däremot tillämplig om konstitutionen inte är i kraft . för författandet av denna proposition är den politiska situationen sådan att konstitutionens framtid är mycket osäker och det är högst osannolikt att den kommer att ha trätt i kraft , varför anslutningsakten är det instrument som kommer att bli tillämpligt. Till anslutningsakten har fogats nio bilagor. Dessa innehåller tekniska anpassningar, övergångsbestämmelser och undantag för att möjliggöra de nya medlemsstaternas tillträde. Enligt artikel 1.1 i fördraget blir och medlemmar i unionen och parter till de fördrag som ligger till grund för unionen. Med hänsyn till osäkerheten kring ikraftträdandet av konstitutionen innehåller fördraget två alternativa modeller. Artikel 1.2 1.4 behandlar den situationen att konstitutionen har trätt i kraft. Då blir de nya medlemsstaterna parter till konstitutionen och Euratomfördraget. Villkoren och de närmare bestämmelserna för anslutning i den situationen anges i anslutningsprotokollet. Artikel 2.1 och 2.2 i fördraget behandlar den situationen att konstitutionen inte har trätt i kraft dagen för anslutningen. och parter till de fördrag som ligger till grund för Prop. 2005/06:106 unionen enligt den lydelse de har efter ändringar och tillägg. för anslutning och de anpassningar i unionens grundläggande fördrag som anslutningen medför i det läget anges i anslutningsakten. Enligt artikel 2.3 skall anslutningsprotokollet ersätta anslutningsakten om konstitutionen träder i kraft efter anslutningen. Protokollet skall ersätta akten den dag då konstitutionen träder i kraft. Bestämmelserna i anslutningsprotokollet anses inte skapa någon ny rättsverkan av fördraget utan bevarar de rättsverkningar som redan införts genom artikel 2.2. Enligt artikel 4.2 träder anslutningsfördraget i kraft förutsatt att alla ratifikationsinstrument har deponerats före . Om en av de nya medlemsstaterna uteblir, ansluts den andra staten till unionen på den bestämda dagen. Både och har emellertid deponerat sina ratifikationsinstrument hos den italienska regeringen . Även om samtliga nödvändiga ratifikations- instrument har deponerats skall fördraget träda i kraft först , om rådet fattar ett beslut gällande en eller båda de anslutande staterna enligt artikel 39 i anslutningsprotokollet respektive anslutningsakten. Ett sådant beslut kan fattas om det finns en allvarlig risk för att någon av dessa stater uppenbarligen är oförberedd att uppfylla kraven för medlemskap på ett antal viktiga områden. Dessutom kan denna artikel användas i förhållande till , om vissa åtaganden som landet gjort vid förhandlingarna inte uppfylls. Anslutningsakten med anslutningsvillkoren och anpassningarna av grundfördragen innehåller fem olika delar. Den första delen av anslutningsakten (artiklarna 18) anger vissa allmänna principer. I korthet har artiklarna följande innehåll. I artikel 1 definieras vissa uttryck.