prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — Om den avgiftsskyldige har gjort avdrag både från arbets- givaravgifter enligt 5 § och från egen- avgifter enligt 6 §, får avdragen sam- manlagt inte överstiga . Om den avgiftsskyldige är delägare i ett handelsbolag och bolaget har gjort avdrag från arbets- givaravgifter, får det sammanlagda avdraget från de egenavgifter som är hänförliga till inkomsten från samtliga delägare i bolaget tillsammans med avdraget från arbetsgivaravgifterna inte överstiga . 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om ersättning som betalas ut respektive inkomst som uppbärs före tillämpas bestämmelsen i 2 § i dess äldre lydelse. 3.I fråga om ersättning som betalas ut respektive inkomst som uppbärs tillämpas bestämmelserna i 5 och 6 §§ i deras äldre lydelser. 4.Bestämmelserna i 5 och 6 §§ i sina nya lydelser samt den nya bestäm- melsen i 6 a § tillämpas första gången på ersättning som betalas ut respektive inkomst som uppbärs . 3.16Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter dels att 3 kap. 19 § och 11 kap. 911 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 11 kap. 9 § skall upphöra att gälla, dels att 3 kap. 1 § skall ha följande lydelse. En självdeklaration skall innehålla 2.uppgifter om de intäktsposter och kostnadsposter som skall hänföras till respektive inkomstslag, 3.uppgifter om de allmänna avdrag som den skattskyldige har rätt till, 4.uppgifter om den skattskyldiges tillgångar och skulder vid beskattnings- årets utgång under förutsättning att hans eller, om han skall sambeskattas med någon, deras sammanlagda skattepliktiga förmögenhet enligt lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt överstiger fribeloppet enligt 19 § den lagen, 5.de uppgifter som behövs för beräkning av a)fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, b)avkastningsskatt enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pen- sionsmedel, c)särskild löneskatt enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pen- sionskostnader, d)expansionsfondsskatt enligt 34 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), e)egenavgifter enligt 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980), f)särskild löneskatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, g)allmän löneavgift enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, och h)pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension, 6. de uppgifter som behövs för att 6. de uppgifter som behövs för att avgöra om en begränsat skattskyldig avgöra om en begränsat skattskyldig uppfyller kraven för att erhålla all- uppfyller kraven för att erhålla all- männa avdrag enligt 62 kap. 58 §§, männa avdrag enligt 62 kap. 58 §§ grundavdrag enligt 63 kap. eller eller grundavdrag enligt 63 kap. skattereduktion enligt 65 kap. 11 c § (1999:1229), 7. de övriga uppgifter som behöver för att fatta riktiga taxe- rings- och beskattningsbeslut samt beslut om pensionsgrundande inkomst. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 39T T Senaste lydelse 2004:1144. Den upphävda bestämmelsen i 3 kap. 19 § tillämpas års taxering beträffande sådana avdrag som görs med stöd av punkt 4 i över- gångsbestämmelserna till lagen (2006:000) om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). 3.17Förslag till lag om ändring i lagen (2004:126) om skattereduktion för förmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:126) om skattereduktion för förmögenhetsskatt dels att 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 a §, av följande lydelse. Den som är skattskyldig för förmögenhetsskatt och som tillgodoräknats skattereduktion enligt bestämmelserna i lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighetsskatt skall under de förutsättningar och i den omfattning som anges i denna lag tillgodoräknas skattereduktion för förmögenhetsskatt. Detsamma gäller den som enligt 21 § lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt sambeskattas med någon som tillgodoräknats skattereduktion för fastighetsskatt. Vad som sägs i första stycket skall även gälla skattskyldiga som på grund av lagen (2006:000) om fastighetsskatt i vissa fall vid taxeringar inte längre har rätt till skattereduktion för fastighetsskatt. Lagen (2006:000) om fastighets- skatt i vissa fall vid taxeringar skall inte beaktas vid beräkning av den i 3 § första stycket angivna kvoten mellan skatte- reduktionen för fastighetsskatt och fastighetsskatten för reduktionsfastig- heten. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 3.18Förslag till lag om ändring i lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror skall ha följande lydelse. En enskild person som har för- värvat och som själv för sitt eller sin familjs personliga bruk till transporterar 1.cigaretter från , , , , eller , 2.cigaretter eller röktobak från , eller 3.cigaretter, cigariller, cigarrer eller röktobak från skall, om inte annat följer av 2 §, betala skatt med 88öre/styck för cigaretter, 56öre/styck för cigariller och cigarrer och 630kronor/kg för röktobak. En enskild person som har för- värvat och som själv för sitt eller sin familjs personliga bruk till transporterar 1.cigaretter från , , , , eller , 2.cigaretter eller röktobak från , eller 3.cigaretter, cigariller, cigarrer eller röktobak från skall, om inte annat följer av 2 §, betala skatt med 1krona och /styck för cigaretter, 1krona och /styck för cigariller och cigarrer och 975kronor/kg för röktobak. I denna lag förstås med cigarill: cigarrer med en högsta vikt av per styck. Skatt enligt första stycket skall tas ut under de övergångsperioder som anges i 2 §. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fort- farande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 3.19Förslag till lag om upphävande av lagen (2005:30) om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor Härigenom föreskrivs att lagen (2005:30) om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor skall upphöra att gälla vid utgången av . 3.20Förslag till lag om upphävande av lagen (2005:1105) om kreditering på skattekonto av stöd för investering i konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus Härigenom föreskrivs att lagen (2005:1105) om kreditering på skattekonto av stöd för investering i konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus skall upphöra att gälla vid utgången av . 3.21Förslag till lag om ändring i lagen (2006:5) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 12 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229) i stället för dess lydelse enligt lagen (2006:5) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Om den skattskyldige får sådan ersättning som enligt 11 kap. 21, 26 a, 27 § fjärde stycket eller 28 § inte skall tas upp, får de utgifter som ersättningen är avsedd att täcka inte dras av. Om den skattskyldige får sådant skattefritt stöd eller bidrag vid utbildning eller arbetslöshet som avses i 11 kap. 27 § tredje stycket, 34 § andra stycket och 35 §, får de utgifter som stödet eller bidraget är avsett att täcka inte dras av. Utgifter som täcks av sådana ersättningar till utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner som enligt 11 kap. 22 § och 23 § första stycket 2 inte skall tas upp, får inte heller dras av. Avdrag får inte heller göras för utgifter som täcks av sådana ersättningar till 1. utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner som en- ligt 11 kap. 22 § och 23 § första stycket 2 inte skall tas upp, och 2. dagbarnvårdare som enligt 11 kap. 48 § inte skall tas upp. 3.22Förslag till lag om upphävande av lagen (2006:294) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag Härigenom föreskrivs att lagen (2006:294) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag skall upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen skall tillämpas i fråga om arbetsgivaravgift, allmän löneavgift och särskild löneskatt på ersättning som utgetts till och med . 3.23Förslag till lag om ändring i lagen (2006:909) om skatt på flygresor Härigenom föreskrivs att lagen (2006:909) om skatt på flygresor skall utgå. 3.24Förslag till lag om ändring i lagen (2006:1008) om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt i stället för dess lydelse enligt lagen (2006:1008) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Fastighetsskatten utgör för varje beskattningsår a) av: taxeringsvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § av- seende småhusenhet, bostadsbyggnadsvärdet och tomtmarksvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § avseende småhus på lantbruksenhet, av marknadsvärdet avseende privatbostad i utlandet, b) av: b) av: taxeringsvärdet eller, om det är taxeringsvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § lägre, det underlag som avses i 2 a § avseende hyreshusenhet till den del avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för bostä- det avser värderingsenhet för bostä- der, värderingsenhet för bostäder der, värderingsenhet för bostäder under uppförande, värderingsenhet under uppförande, värderingsenhet avseende tomtmark som hör till avseende tomtmark som hör till dessa bostäder samt annan värde- dessa bostäder samt annan värde- ringsenhet avseende tomtmark som ringsenhet avseende tomtmark som c) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värderings- enhet för lokaler, värderingsenhet för lokaler under uppförande och värde- ringsenhet avseende tomtmark som hör till dessa lokaler, d) av: taxeringsvärdet avseende industrienhet och elproduktionsenhet med undantag för sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vattenkraftverk eller av taxeringsenhet med vindkraftverk, e) av: taxeringsvärdet avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxe- ringsenhet med vattenkraftverk, f) av: taxeringsvärdet avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxe- ringsenhet med vindkraftverk. Innehåller byggnaden på en fastighet, som är belägen i , bostäder och har byggnaden beräknat värdeår som utgör året före det fastighets- taxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, utgår dock ingen fastig- hetsskatt på bostadsdelen för det fastighetstaxeringsåret och de fyra följande kalenderåren och halv fastighetsskatt för de därpå följande fem kalenderåren enligt vad som närmare föreskrivs i femte stycket. Detsamma gäller färdig- ställd eller ombyggd sådan byggnad, för vilken värdeår inte har åsatts vid ny fastighetstaxering, men som skulle ha åsatts ett värdeår motsvarande året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, om ny fastighets- taxering då hade företagits. För fastighet, som avses i 2 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229), skall fastighetens andel av taxeringsvärdet på annan samfällighet än sådan som avses i 6 kap. 6 § första stycket nämnda lag inräknas i underlaget för fastighets- skatten om samfälligheten utgör en särskild taxeringsenhet. Har byggnad, som är avsedd för användning , på grund av eldsvåda eller därmed jämförlig händelse inte kunnat utnyttjas eller har i sådan byggnad för uthyrning avsedd lägenhet inte kunnat uthyras, får fastighetsskatten nedsättas med hänsyn till den omfattning, vari bygg- naden inte kunnat användas eller uthyras. Har så varit fallet under endast av beskattningsåret, skall någon nedsättning dock inte ske. Om fastighetsskatt skall beräknas enligt olika grunder för skilda delar av fastigheten skall underlaget för beräkningen av fastighetsskatten för dessa delar utgöras av den del av värdet som belöper på respektive fastighetsdel. Den nedsättning av fastighetsskatten som föreskrivs i andra stycket skall såvitt avser småhusenhet beräknas på den del av taxeringsvärdet som belöper på värderingsenhet som avser småhuset med tillhörande tomtmark, om tomt- marken ingår i samma taxeringsenhet som småhuset. Detsamma gäller i tillämpliga delar småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet. För hyreshusenhet beräknas nedsättningen på den del av taxeringsvärdet som belöper på värderingsenhet som avser bostäder med tillhörande värderingsenhet tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som hyreshuset. Att skillnaden mellan den fastighetsskatt som i första stycket d föreskrivs för elproduktionsenhet och den fastighetsskatt som enligt första stycket f föreskrivs för sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vindkraftverk kan utgöra stöd av mindre betydelse framgår av kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse. 3.25Förslag till lag om fastighetsskatt i vissa fall vid 2007 taxeringar Härigenom föreskrivs följande. Frysning av underlag för fastighetsskatt 1 § Vid beräkning av underlag för fastighetsskatt vid 2008 och taxeringar enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt gäller följande. För sådan fastighet eller del av fastighet som avses i 3 § första stycket a lagen om statlig fastighetsskatt skall, i stället för det taxeringsvärde som avses i nämnda punkt, underlaget för skatten vara detsamma som gäller vid taxering. För sådan fastighet eller del av fastighet som avses i 3 § första stycket b lagen om statlig fastighetsskatt skall, i stället för det taxeringsvärde som avses i nämnda punkt, underlaget för skatten vara detsamma som gäller vid taxering eller, om det är lägre, ett taxeringsvärde som fastställts därefter. Har taxeringsvärdet för fastighet eller del av fastighet som avses i andra eller tredje stycket ändrats för taxeringsåret vid särskild fastighetstaxering enligt 16 kap. fastighetstaxeringslagen (1979:1152), skall det nya taxerings- värdet utgöra underlag för fastighetsskatten. Begränsning av fastighetsskatt på markvärde 2 § För sådan fastighet eller del av fastighet som avses i 3 § första stycket a lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall vid taxeringar den del av fastighetsskatten som belöper på varje värderingsenhet avseende tomtmark för småhus uppgå till högst per kvadratmeter eller , om det är lägre. Denna lag träder i kraft . Budgetpolitiska mål samt statens och den offentliga sektorns finanser 4 Budgetpolitiska mål samt statens och den offentliga sektorns finanser I detta kapitel redovisas de av be- slutade budgetpolitiska målen . I kapitlet redovisas även regeringens förslag till mål för den offentliga sektorns finansiella sparande 2007 samt regeringens förslag till nytt utgiftstak , förslag till utgiftstak och ett bedömt utgiftstak . Vidare lämnas förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden samt förslag till tak för den offentliga sektorns utgifter. Därefter redovisas förslag till nya beslut samt tidigare fattade beslut med budgetära konsekvenser. En översiktlig redogörelse lämnas även för statens, kommunsektorns och ålderspensions- systemets finanser. Beräkningarna baseras på gällande regler och konse- kvensberäkningar av beslutade, föreslagna eller aviserade åtgärder. Beräkningar för de delar av statsbudgeten som varken klassificeras som inkomster eller utgifter (exempelvis myndig- heters in- och utlåning i ) redovisas också i detta kapitel. En detaljerad redovisning av statsbudgetens inkomster och utgifter återfinns i kapitel 6 respektive 7. Budgetpolitiken är inriktad på två övergripande och fleråriga mål, dels utgiftstaket för staten, dels den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet). mål som har beslutat ligger fast. Det betyder att: 1de takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten, 2den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av bruttonationalprodukten (BNP) i genom- snitt över en konjunkturcykel. fastställer i regel i förväg ett utgiftstak för staten, vilket sätter en övre gräns för statens utgifter. Utgiftstak föreslås i budget- propositionen. I denna budgetproposition lämnas ett förslag till sänkt utgiftstak , ett förslag till utgiftstak samt en bedömning av utgiftstaket . Regeringens ambition är att utgiftstaket för staten uttryckt som en andel av BNP skall minska svagt . Regeringen lämnar även ett förslag till be- räkning av utgiftstaket för den offentliga sektorns utgifter för de kommande budgetåren. I avsnitt 4.2.4 finns även förslag till mål för den offentliga sektorns finansiella sparande . Det övergripande målet om ett överskott för den offentliga sektorns finansiella sparande motsvarande av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel ligger fast. Fleråriga utgiftstak för staten är ett viktigt budgetpolitiskt åtagande för och regeringen, och främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. De bidrar till god bud- getdisciplin och understödjer överskottsmålet om 2 procents finansiellt sparande över en konjunkturcykel. sättningar för en successiv minskning av stats- skulden innan de demografiskt betingade utgifterna bedöms öka. Utgiftstaken bidrar till god budgetdisciplin genom att förhindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter. Utgiftstaket för staten tydliggör även behovet av prioriteringar mellan utgifts- områden, och förebygger en utveckling där skatteuttaget måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. Genom utgiftstaken stärks om- världens tilltro till den svenska budgetpolitiken. Utgiftstaket har klarats samtliga år sedan det infördes. Emellertid har det funnits ökande tendenser till finansiering utanför utgiftstaken som har ökat risken för en gradvis erodering av trovärdigheten, däribland så kallad netto- budgetering och utgifter via skattekrediteringar. Utgiftstakets transparens och dess funktion är viktiga för regeringen. Regeringen tar därför i denna budgetproposition ökade steg mot tydlighet och transparens genom att minska omfattningen av dessa krediteringar. Regeringen avser att till nästa ekonomiska vårproposition återkomma med en översyn av det budget- politiska ramverket. I tabell 4.1 redovisas fastställda utgiftstak för perioden 20012005 och utfallet för de tak- begränsade utgifterna. Tabell 4.1 Fastställda utgiftstak och utfall 20012005 utgifter (utfall) har beslutat att överskottet i de offentliga finanserna skall motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunktur- cykel. Den demografiska utvecklingen kommer att leda till ökade resurskrav inom den offentliga sektorn, främst efter 2010. Ett överskott mot- svarande av BNP ökar den offentliga nettoförmögenheten. Detta förbättrar möjlig- heterna att möta de ökade krav på resurser som följer av den åldrande befolkningen, med en rimlig fördelning av skatter och förmåner mellan generationer. Tabell 4.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande sparande (utfall) -0,5 -0,2 Årsvisa mål för den -2,5 -2,2 fastställer mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. Enligt nationalräkenskaperna klarades målet . De av fastställda utgiftstaken för staten samt det årsvisa målet för den offentliga sektorns finansiella sparande redovisas i tabell 4.3. Regeringen föreslår en sänkning av utgiftstaket , se avsnitt 4.2.1. Tabell 4.3 Av beslutade årsvisa budgetpolitiska Utgiftstak för staten, miljarder kronor Finansiellt sparande i offentlig sektor, 1P .P Föreslås sänkas till 938 beräknas budgeteringsmarginalen uppgå till . Det är viktigt att påpeka att prognosen för budgeterings- marginalen är osäker. Om de takbegränsade utgifterna riskerar att överstiga utgiftstaket kommer regeringen att vidta utgiftsbegränsande åtgärder. Tabell 4.4 Prognos för den offentliga sektorns finansiella sparande samt budgeteringsmarginalen offentlig sektor, procent Inklusive sparande i premiepensionssystemet. Budgeteringsmarginal avser utgiftstaken som föreslås i avsnitt 4.2.1. Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas motsvara av BNP 2006, vilket är väsentligt högre än det av fastställda målet om ett överskott på . Vid beräkningen har hänsyn tagits till de förslag till och aviseringar av utgifts- och inkomstförändringar som regeringen presenterar i denna proposition. I tabell 4.4 redovisas det beräknade överskottet i de offentliga finanserna och budgeteringsmarginalen för perioden 2009. Regeringens förslag: fastställs utgifts- taket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till . fastställs utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår i denna budgetproposition reformer som medför att de takbegränsade utgifterna för åren 2006 2008 jämfört med ekonomiska vår- proposition avsevärt minskas. Det är av avgörande vikt att upprätthålla uthålliga offent- liga finanser. Målet för finanspolitiken bör vara att minska den offentliga skuldsättningen. Det målet ska nås genom att upprätthålla ett över- skott i de offentliga finanserna som motsvarar av BNP i genomsnitt över konjunktur- cykeln. Regeringen föreslår därför att det tidigare fastställda utgiftstaket för minskas med och att utgiftstaket fastställs till . Som ett led i en ansvarsfull finanspolitik anser regeringen att utgiftstaken skall minska svagt som andel av potentiell BNP. Regeringens bedömning: bör utgifts- taket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgå till 1 003 mil- jarder kronor. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen skall i normalfallet presentera ett förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande året i budgetpropositionen. Den knappa tid som stått till förfogande för regeringen att förbereda budgetförslaget gör att regeringen endast lämnar en bedömning av utgiftstaket för det tredje tillkommande året. Regeringen bedömer att ett utgiftstak på är i linje med finans- politikens inriktning och innebär en svag minskning av utgiftstaket som andel av potentiell BNP. Regeringen kommer att presentera ett förslag till utgiftstak i budgetpropositionen . Tabell 4.5 Utgiftstak för staten 20062009 RegeringensP bedömning av utgiftstak . Regeringens förslag: Utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 4.6. Beräkningen av förändring av anslags- behållningar enligt tabell 4.6 godkänns. Beräkningen av utgifter för ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten en- ligt tabell 4.6 godkänns. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med bestämmelsen i riksdagsordningen skall förslaget till statsbudget innehålla en fördelning av anslagen på utgiftsområden. Regeringens förslag till ramar redovisas i tabell 4.6. En närmare redovisning av utgiftsramarna , och av förslaget om preliminär fördelning av utgifterna per utgiftsområde , finns i kapitel 7. Tabell 4.6 Utgiftsramar 2007 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av 1P P Detta betyder att anslagsbehållningarna ökar. 2P P Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 4.2.3Beräkning av den offentliga sektorns utgifter Regeringens förslag: Taket för den offentliga sek- torns utgifter beräknas till 2007 och 2008. Skälen för regeringens förslag: Principen om kommunalt självstyre innebär att kommuner och landsting själva fattar beslut om sina utgifter. fastställer därför inte ett tak för den offentliga sektorns utgifter utan godkänner endast en beräkning. Nivån på taket för den offentliga sektorns utgifter är avgörande för skatteuttaget.