prop · GT031d17 · 2006-01-01 00:00:00 — 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Mål för politikområde Arbetslivspolitik.............................................. Mål för verksamhetsområdena under politikområdet ........................ Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Bidrag till andra politikområden .......................................................... Mål och resultatindikatorer.................................................................. Analys och slutsatser ............................................................................ Mål och villkor ...................................................................................... Insatser inom verksamhetsområdet..................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet ................................................. Mål och resultatindikatorer.................................................................. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Analys och slutsatser............................................................................. Mål och villkor....................................................................................... Insatser inom verksamhetsområdet...................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet.................................................. Mål och resultatindikatorer................................................................... Analys och slutsatser............................................................................. Insatser inom verksamhetsområdet...................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet.................................................. Mål och resultatindikatorer................................................................... Analys och slutsatser............................................................................. Budgetförslag inom arbetslivsområdet ................................................................ 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. ............................................... 23:5 för arbetstagares uppfinningar ............................ 23:6 Internationella arbetsorganisationen () ................................ 7.723:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) ................................................................................. Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet............................................................ Analys- och slutsatser ........................................................................... Budgetförslag inom jämställdhetspolitiken......................................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder .................................................... 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering........................ Bilaga 1 Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Arbetsliv.................................................... Härledning av ramnivån 20062008. Utgiftsområde 14 Arbetsliv......................... Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 14 Arbetsliv ................... Skatteutgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsliv, netto........................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Skatteutgifter inom politikområdet ......................................................................... Antal deltagare och utbildningarnas längd på utbildningar - 2004....................................................................................... Ofrivillig deltid, 2002-2004 ...................................................................................... Tidsbegränsad anställning 2002-2004....................................................................... Anställda med ofrivillig tidsbegränsad anställning, 2002 - 2004 ............................ Förlorade arbetsdagar på grund av konflikt, 1999 - 2004 ....................................... Totala löneutvecklingen inom näringslivet, 1999-2004......................... Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden ........................................ Härledning av anslagsnivån 20062008, för 23:1 ..................... 7.5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden.............................................................. Vetenskapliga publikationer 2003 2004................................................................. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 23:2 ................... 7.10 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Härledning av anslagsnivån 20062008, för 23:2 Särskilda 7.13 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Målstatistik för Arbetsdomstolen, 2002 - 2004..................................................... Genomströmningstid för mål vid Arbetsdomstolen, 2002 - 2004 ....................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 23:4 Arbetsdomstolen .................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 23:5 för HomO:s ärendestatistik 2003 - 2004 ..................................................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO)....................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 7.25 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 23:8 .................. Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 24:1 Jämställdhets- Härledning av anslagsnivån 20062008, för 24:2 Särskilda 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Sjukskrivna mer än , 1989 - 2004 ......................................................... Andel av sjukfrånvaro som uppges bero på arbetsorsakade besvär, 1996 - 2005 ............................................................................................................ Antalet dödsfall i arbetsolyckor 1988 - 2004........................................................... Anmälda arbetsolyckor i 1989-2004............................................................ Antal anmälda arbetsolyckor med inom EU:s dåvarande 15 medlemsstater, 1997-2002.............................................................. Anmälda arbetssjukdomar 1988-2004...................................................................... Anställda och ohälsa, kvinnor 1988-2003 ................................................................ Anställda och ohälsa, män 1988-2003 ...................................................................... Atypisk sysselsättning 1997, 2001-2004 .................................................................. Deltidsarbete, 1997, 2001-2004 ................................................................................ Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där / Statens förlikningsmannaexpedition förordnat medlare, 19992004 ................ 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda ramanslaget 23:1 , besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 7.1), 2.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda ramanslaget 23:2 , besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2009 (avsnitt 7.2), 3.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda ramanslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m., besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 7.3), 4.för 2006 anvisar anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt följande uppställning: 23:5 för arbetstagares uppfinningar Internationella arbetsorganisationen () Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 24:3 Delegationen för stöd till jämnställdhetsintegrering 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv består av politikområdena Arbetslivspolitik och Jämställdhetspolitik. miljarder kronor , vilket är lägre än prognosen . Ökningen beror bl.a. på satsningen på försöksverksamheten med arbetstidsförkortning (se avsnitt 7.2). Anslagsminskningen beror på att försöksverksamheten med arbetstidsförkortning upphör vid utgången av 2006. Utgifterna inom utgiftsområdet uppgick till 1,1 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Arbetsliv Totalt för utgiftsområde 14 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20062008. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. giftsområdet avser myndigheternas verksamhetskostnader. Transfereringarna, som utgör , består huvudsakligen av bidrag till regional skyddsombudsverksamhet (se avsnitt 7.1) respektive till funktionsutbildning m.m. (se avsnitt 7.3) samt medlemsavgiften till Internationella arbetsorganisationen, (se avsnitt 7.6). Investeringar utgör inom utgiftsområdet. Ramnivån höjs (se tabell 2.3 Höjningen beror bl.a. på: -en förstärkning av företagshälsovårds- Samhällets stöd till företag och hushåll inom utbildningen 2008 utgiftsområde 14 Arbetsliv redovisas i huvudsak (avsnitt 7.2), -en förstärkning av HomO:s verksamhet (avsnitt 7.7), -en förstärkning av JämO:s verksamhet (avsnitt 9.1), -en förlängning av uppdraget till delegationen för stöd till jämställdhetsintegrering (avsnitt 9.3). Realekonomisk fördelning av utgiftsområdesramen Den realekonomiska fördelningen av utgiftsområdesramen visar hur anvisade medel beräknas användas , se tabell 2.3. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. Tabell 2.3 Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 14 Arbetsliv 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten får någon direkt motprestation. 2Med verksamhetskostnader avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. kostnader för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. av den beräknade realekonomiska fördelningen för ramnivån för ut- på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna med politikområdesanknytning som är att hänföra till utgiftsområde 14 Arbetsliv. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsliv, netto Totalt för utgiftsområde 14 De enskilda skatteutgifterna inom politikområdet Arbetslivspolitik redovisas närmare under avsnitten 3.2.2 och 3.2.3, där även en kort förklaring av skatteutgifter respektive skatteförmåner ges. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Politikområdet Arbetslivspolitik omfattar verksamhetsområdena Arbetsmiljö, Arbetsrätt och Lönebildning. I politikområdet ingår förvaltningskostnader för: -(anslaget 23:1), -(anslaget 23:2), -Arbetsdomstolen (anslaget 23:4), -för arbetstagares uppfinningar (anslaget 23:5), -(anslaget 23:6), -Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) (anslaget 23:7) och -(anslaget 23:8). Vidare omfattar politikområdet kostnader för: -regional skyddsombudsverksamhet (anslaget 23:1), -funktionsutbildning m.m. (anslaget 23:3) och -medlemsavgiften till Internationella arbetsorganisationen () (anslaget 23:6). Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 14 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. 23:5 för arbetstagares uppfinningar 23:6 Internationella arbetsorganisationen () 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) Totalt för politikområde Arbetslivspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgifterna inom politikområdet beräknas öka . Ökningen beror främst på att försöket med arbetstidsförkortning har påbörjats (se avsnitt 7.2). nyanställningar beräknas leda till högre utgifter för anslag än (se avsnitt 7.1). har fler projekt på gång än 2004, vilket medför att det beräknas få högre förvaltningsutgifter . Utfallet för anslag beräknas dock bli lägre än anslagna medel (se avsnitt 7.2). fanns ett par större avvikelser mellan anvisade belopp och utfall för myndigheterna inom arbetslivsområdet. De berodde främst på relativt stora anslagssparanden för (se avsnitt 7.1) och (se avsnitt 7.2). Den beräknade utgiftsökningen beror på regeringens föreslagna förstärkning av företagshälsovårdsutbildningen (se avsnitt 7.2). Den relativt kraftiga beräknade minskningen av anslagen beror på att anslagna medel upphör till försöksverksamheten med arbetstidsförkortning (se avsnitt 7.2). Under avsnitt 2.3 redogjordes för vad en skatteutgift är och varför den redovisas. Dessutom gavs en samlad bild av det totala stödet i form av skatteutgifter inom utgiftsområde 14. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteutgifterna inom utgiftsområdet som hör till politikområdet Arbetslivspolitik. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom politikområdet Miljoner kronor, netto Skattereduktion för avgiften till 1 Ett - innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. Personalvårdsförmåner är skattefria. Med personalvårdsförmåner avses förmåner av mindre värde och som inte är en direkt ersättning för utfört arbete utan avser enklare åtgärder vilka syftar till att skapa trivsel i arbetet eller liknande eller som lämnas på grund av sedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om. Som personalvårdsförmåner räknas inte rabatter, förmåner som den anställde får byta ut mot kontant ersättning, förmåner som inte riktar sig till hela personalen, eller andra förmåner som den anställde får utanför arbetsgivarens arbetsplatser genom kuponger eller något motsvarande betalningssystem. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Skattereduktion för avgiften till fackförening Skattereduktion för fackföreningsavgift är av den medlemsavgift som betalats till en arbetstagarorganisation. Skattereduktion görs endast om den sammanlagda medlemsavgiften till en eller flera arbetstagarorganisationer under kalenderåret före taxeringsåret uppgår till . Reduktionen är en skatteutgift avseende skatt på inkomst av tjänst. 3.3.1Mål för politikområde Arbetslivspolitik Målet för politikområdet är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Arbetslivspolitiken bidrar till att nå målen för den ekonomiska politiken. Arbetslivspolitiken skall därför även medverka till att skapa förutsättningar för uthållig tillväxt och full sysselsättning. EU:s integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning Den svenska arbetslivspolitikens inriktning ligger även väl i linje med EU:s integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (2005 2008) och dess mål och prioriteringar. Medlemsstaterna skall i samarbete med arbetsmarknadens parter bedriva sin politik så att beslutade mål och prioriteringar genomförs. I enlighet med Lissabonstrategin skall medlemsstaterna på ett balanserat sätt främja dessa mål. Arbetslivspolitiken främjar främst uppfyllelsen av ett av dessa mål och prioriteringar, nämligen Bättre kvalitet och produktivitet i arbete. Vidare kan arbetslivspolitiken bidra till att uppfylla särskilt följande riktlinjer: -Genomföra en sysselsättningspolitik som syftar till att uppnå full sysselsättning, förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet och öka graden av social och territoriell sammanhållning (riktlinje nr 17, se avsnitt 5.2), -Främja en livscykelinriktad syn på arbete (riktlinje nr 18, se avsnitten 4.2 och 5.2) -Förbättra förmågan att möta arbetsmarknadens behov (riktlinje nr 20, se avsnitt 5.2) -Främja flexibilitet i kombination med anställningstrygghet och minska segmenteringen av arbetsmarknaden, med vederbörligt beaktande av den roll som tillkommer arbetsmarknadens parter (riktlinje nr 21, se avsnitten 4.2 och 5.2), -Sörja för en sysselsättningsfrämjande utveckling av arbetskostnader och mekanismer för fastställande av löner (riktlinje nr 22, se avsnitt 6.2). Länderna återrapporterar den politik som har förts mot bakgrund av riktlinjerna. Hur genomför EU:s integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (2005 2008) redovisas i det svenska handlingsprogrammet för tillväxt och sysselsättning, som publiceras . Se även utgiftsområde 13. En rad kvantitativa mål finns också uppställda inom . Verksamheten inom politikområdet Arbetslivspolitik bidrar särskilt till att uppfylla målet om att den faktiska ålder när människor i genomsnitt lämnar arbetsmarknaden skall ha ökats med på EU-nivå (jämfört med 2001). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Åtgärder inom andra utgiftsområden har även stor betydelse för att uppnå detta mål, så som utgiftsområdet för hälsovård, sjukvård och omsorg, utgiftsområdet för ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområdet för utbildning och universitetsforskning och utgiftsområdet för arbetsmarknad. Det jämställdhetspolitiska målet kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden och dess delmål skall också beaktas inom ramen för målet för politikområdet. () har genomfört en jämställdhetsanalys inom verksamhetsområdet och (se avsnitt 4.2) i enlighet med regeringens plan för genomförande av jämställdhetsintegrering i (dnr N2004/3108/JÄM). Det innebär att avsnitt 4 Verksamhetsområdet under utgiftsområde 14 Arbetsliv är jämställdhetsintegrerat i budgetpropositionen . 3.3.2Mål för verksamhetsområdena under politikområdet Inom politikområdet Arbetslivspolitik finns tre verksamhetsområden. Målen för dessa är: -Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall, är anpassad till människors olika fysiska och psykiska förutsättningar samt är utvecklande för individen. -Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. -Lönebildning: En lönebildning i samhällsekonomisk balans samt arbetsfred. Regeringen presenterade en ny uppdelning av det tidigare verksamhetsområdet och kompetens i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1, utg.omr. 14, avsnitt 4.3.2, bet. 2003/04:AU1). önskade en annan redovisning och förutsatte att utskottets synpunkter skulle komma att beaktas i kommande redovisningar till . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen har infört rubriken till andra politikområden i budgetpropositionen (se avsnitt 3.4.3). Under rubriken redovisas de delar av verksamhet som huvudsakligen berör andra politikområden, som exempelvis Integrationspolitik och Näringspolitik. Regeringens ambition är att detta svarar mot önskemål om redovisning i budgetpropositionen. Strategin för ökad hälsa Mot bakgrund av den stora ökningen av sjukfrånvaron, och särskilt de långa sjukskrivningarna, påbörjade regeringen ett arbete med en strategi för hälsa i arbetslivet. I budgetpropositionen (prop. 2001/2002:1) presenterades ett 11-punkt- sprogram. En fortsatt strategi presenterades i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1). Den gemensamt avgivna avsiktsförklaringen Ett hälsosammare arbetsliv som regeringen, och presenterade anger bl.a. åtgärder för ett förbättrat arbetsmiljöarbete. Avsiktsförklaringen bygger på att arbetsmarknadens parters arbete och ansvarstagande är centralt när det gäller dessa frågor. Följande kan redovisas beträffande de punkter i strategin och i avsiktsförklaringen som närmast faller inom politikområdet Arbetslivspolitik. Regeringen har , som en del i strategin för ökad hälsa, genomfört en informations- och utbildningssatsning för hälsa i arbetslivet. För satsningen avsattes inom utgiftsområde 10 (). Regeringen tillsatte en samverkansgrupp för att leda och administrera satsningen. () har inom ramen för satsningen anordnat två regionala konferenser och en nationell arbetsmiljökonferens . Informations- och utbildningssatsningen, som var en fortsättning på informationssatsningen 2003, har följts upp och utvärderats av Reger- ingskansliet (Social- och Näringsdepartementen, dnr N2004/3706/ARM). Syftet och målen med satsningen har i stor utsträckning uppnåtts. De som har deltagit i eller nåtts av satsningens aktiviteter har fått ny kunskap och ökad medvetenhet om olika faktorers betydelse för hälsan i arbetslivet. Flertalet anser sig kunna ha praktisk användning av kunskaperna på den egna arbetsplatsen. De har vidare fått inspiration och nya kontakter av betydelse för det arbetet. Samverkan mellan de olika aktörerna i informations- och utbildningssatsningen har, liksom i tidigare informationssatsning, inneburit ett mervärde i sig och medfört ett sammantaget bättre utfall än om var och en hade bedrivit sina egna informationssatsningar fristående från varandra. I enlighet med avsiktsförklaringen tillsattes ett särskilt arbetsmiljöråd under ledning av arbetslivsministern (dnr N2004/2945/ARM). skall utgöra ett forum för diskussioner, tillföra regeringen aktuell kunskap på området och vara ett stöd i det fortsatta arbetet med en offensiv arbetsmiljöpolitik. Utredning om företagshälsovård m.m. utsåg regeringen en särskild utredare med uppdraget att se över ett antal frågor som rör företagshälsovården. Utredaren slutredovisade uppdraget . I betänkandet Utveckling av god företagshälsovård ny lagstiftning och andra åtgärder (SOU 2004:113) föreslås åtgärder för en utveckling av mer kvalitativ företagshälsovård och en ökad användning av denna. En utgångspunkt för förslagen är att det offentliga engagemanget i företagshälsovården måste öka och att arbetsmarknadens parter har en viktig roll att spela. Betänkandet har remissbehandlats och förslagen bereds inom (). Översyn av arbetsmiljölagen m.m. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare (dir. 2004:91) med uppgift att utreda vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen. Utredaren skall redovisa uppdraget . I direktivet ingår bl.a. en översyn av lagstiftningen enligt en av punkterna i Översynen beskrivs även ytterligare under avsnitt 4.3.1. Försöksverksamhet för att minska ohälsan inom den offentliga sektorn Regeringen aviserade i budgetpropositionerna respektive 2002 att totalt skulle avsättas till en särskild satsning på försöksverksamhet inom den offentliga sektorn. Syftet med försöksverksamheten är att stimulera till insatser för att minska sjukfrånvaron. hade 14 av projekten slutrapporterats till (). Resterande projekt kommer att avslutas .