prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Flera faktorer talar för att över- gången till en konsumtionsdriven tillväxt kommer att materialiseras. av svag investeringstillväxt vände investerings- konjunkturen tydligt uppåt i mitten av . Företagens framtidsförväntningar är starkare än på mycket länge och företagens finansiella situation är mycket god vilket sammantaget för en fortsatt stark investeringsuppgång. I motsatt riktning verkar emellertid det relativt låga kapacitetsutnyttjandet och att den påbörjade åtstramningen av penningpolitiken förväntas fortsätta . Trots en förväntad höjning av styrräntan väntas dock penningpolitiken vara fortsatt expansiv prognosperioden ut. Uppsvinget i investeringskonjunkturen beror i första hand på utvecklingen i . Inve- steringsviljan har varit särskilt svag i , som har brottats med de överinvesteringar som gjordes inom byggsektorn i samband med åter- föreningen. Till skillnad från en tilltagande husprisuppgång i flertalet euroländer, har bo- stadspriserna i fallit vilket bidragit till minskade bostadsinvesteringar. Investeringarna i maskiner och utrustning har emellertid redan ta- git fart och en tydlig återhämtning i bygginve- steringarna väntas äga rum . Ökad sysselsättning ger högre konsumtion En stärkt investeringsvilja väntas också få en po- sitiv inverkan på sysselsättningen. tyder flertalet företagsenkäter på att företagen nu avser att börja nyanställa. De senaste årens svaga tillväxt i euroområdet har fått ett begränsat genomslag på arbets- marknaden. Sysselsättningstillväxten mattades visserligen rejält men vände svagt uppåt i mitten av 2003. Den positiva trenden bröts dock i början av då sysselsättningstillväxten åter dämpades. I takt med att investeringarna tar fart och tillväxten stärks väntas sysselsättningen åter stiga (se diagram 1.4). Arbetslösheten har fallit tillbaka något och väntas minska ytterligare under innevarande år. Arbetslösheten väntas uppgå till och mot prognosperiodens slut ligga kring , vilket i stort är den nivå 2005/06:100 BILAGA 1 som enligt flertalet bedömare är förenligt med en stabil inflationstakt. Diagram 1.4 Sysselsättning och arbetslöshet i euroområdet Tusental personer, förändring jämfört med samma kvartal föregående år Sysselsättning (vänster) Arbetslöshet (höger) Det ljusare läget på arbetsmarknaden har starkt bidragit till att förbättra konsumentförtroendet. Hushållen har sedan mitten av blivit allt mer optimistiska trots att stigande oljepriser lett till ett minskat konsumtionsutrymme. Kon- sumtionen ökade betydligt men föll tillbaka under årets sista må- nader. Den svaga utvecklingen under slutet av bedöms dock ha varit tillfällig. Konsumtionen förutses stärkas under loppet av 2006 i takt med att sysselsättningen ökar och löneökningstakten tilltar till följd av en stramare arbetsmarknad. väntas konsumtionen i dämpas av den treprocentiga momshöjning som den tyska koa- litionsregeringen avser att införa. Momshöjningen leder sannolikt till att tyska hushåll till vissa delar väljer att tidigarelägga sin konsumtion till 2006. Trots den relativt svaga tillväxten har inflationen i euroområdet stabilt legat över Europeiska () inflationsmål. uppgick inflationen till , vilket var som inflationen överstigit . bidrog stigande energipriser till att pressa upp inflationen till har oljepriset dämpats och inflationen har följt med ned. I takt med att oljepriset faller tillbaka under innevarande år väntas bidraget från energipriser minska och inflationen hamna Kärnnflationen, inflationen rensat för energi och färska livsmedel, har minskat successivt och uppgick till . väntas inflationen stiga till följd av en momshöjning i , vilket tillfälligt antas höja inflationen i euroområdet . I motsatt riktning verkar en förväntad dämpning av oljepriset och en åtstramning av penningpolitiken. Inflationen förutses uppgå till och till fortsatte BNP i att växa starkt. Tillväxten uppgick till , vilket var margi- nellt svagare än året innan. Utvecklingen var något dämpad , men accelererade BNP-tillväxten åter när exporten tog fart som en effekt av en star- kare tillväxt i de industrialiserade ländernas fö- retagsinvesteringar. Den starka tillväxten i bidrog mycket till den fortsatt goda globala BNP-tillväxten . har varit den region i världen som vuxit starkast. Under 20012005 uppgick den genomsnittliga tillväxten till . I och euroområdet uppgick den genomsnittliga tillväxten till respektive . En starkt bidragande orsak till mycket goda tillväxt är den ekonomiska utvecklingen i och , de två största ekonomierna i regionen efter . Tillväxten i har varit betydligt lägre vilket har haft en dämpande inverkan på regionens BNP-tillväxt. blev dock ett förhållandevis bra år för och förutsättningarna för fortsatt god till- växt är bättre . Det har tagit för den japanska ekonomin att återhämta sig efter det att den finansiella bubblan sprack . finns det dock goda förutsättningar för en mer uthållig tillväxt. Företagens balansräkningar ser allt bättre ut och banksektorn tyngs inte längre av dåliga lån. De kommersiella bankerna har haft en 2005/06:100 BILAGA 1 positiv vinstutveckling och utlå- säljningen i detaljhandeln har successivt stärkts ningen ökar igen. och ökar reallönerna. kraft har stärkts och på arbetsmarknaden har sy- Förutsättningarna för en allt starkare konsum- stemen med de s.k. livstidskontrakten luckrats tion bland hushållen är därigenom goda och En del av det omfattande korsägandet mel- hushållens konsumtion förväntas öka i god takt lan företag har upplösts och utländskt ägande har blivit mer accepterat. beslut om att privatisera postverket och flera Diagram 1.5 Sysselsättning och arbetslöshet i andra statliga funktioner förefaller vara på väg att Tusental personer, förändring jämfört med samma månad föregående år överföras till privata entreprenörer. de finansiella förhållandena fortfarande extremt expansiva med en styrränta på noll procent. Tillväxten i har successivt blivit allt starkare, och 2005 växte BNP med En viktig orsak till detta är den japanska exportindustrin som började dra nytta av den starka efterfrågan från och i ett Sysselsättning (vänster) senare skede även . terna är fortfarande viktigaste export- Arbetslöshet (höger) marknad följt av , och . Exportandelen till har emeller- tid sjunkit och utgör numera viktigaste exportregion. En förväntad BNP-tillväxt över den potentiella andelen till är nästan så tillväxten, stigande löner och att markpriserna Framgångarna för de japanska exportföre- faller i en allt långsammare takt indikerar också tagen har inte bara medfört ett positivt nettobi- att den långa perioden av fallande priser nu drag från utrikeshandeln. Det har också bidragit kan vara över. Om priserna stiger framöver till en positiv spiral av ökad industriproduktion, möjliggör detta för den japanska färre konkurser, förbättrade vinster, stigande att normalisera penningpolitiken och höja kapacitetsutnyttjande och ökade investeringar i Ett första steg i riktning mot en mer maskiner och utrustning. normaliserad penningpolitik togs när vinstutvecklingen och det höga kapacitets- de s.k. likviditetsinjektionerna upphörde. utnyttjandet medför att de privata investering- of har av deflation tillfört arna väntas fortsätta att växa i god takt. likviditet till banksystemet i syfte att försäkra sig tagsförtroendet i industrin är högt och om ett robust och stabilt banksystem och maskinorderingången, industriproduktionen och förmå bankerna att öka sin utlåning. exporten har vänt upp efter avmattningen i Penningpolitiken ska framöver i stället fokusera mitten av 2005. Den starka globala tillväxten och på prisstabilitet med hjälp av styrräntan. en fortsatt stark efterfrågan från ger goda alltför snabb räntehöjning riskerar emellertid att förutsättningar för fortsatt god exporttillväxt. bryta den privata konsumtionstillväxten och därmed även den viktigaste drivkraften för fort- satt god tillväxt . Arbetsmarknaden förbättras och konsumtionen pressen på en stramare finanspolitik. budgetunderskottet, som uppgår till av BNP, måste minskas. har det hänt mycket på ar- Sysselsättningen har ökat och arbetslösheten sjunkit (se diagram 1.5). Tillväxten kommer även fortsättningsvis att början av 2005 har dessutom antalet heltidsan- framför allt drivas av hushållens konsumtion och ställda ökat, vilket också har medfört en positi- vare anda hos de japanska konsumenterna. bidra till viss del. Konsumentförtroendet är nu högre än på medför emellertid att importen ökar starkt vilket mycket länge och sparkvoten har minskat. gör att bidraget från nettoexporten blir mindre 2005/06:100 BILAGA 1 än från den inhemska efterfrågan. BNP- tillväxten förväntas uppgå till 2006 och 2007 samt 2008. Fortsatt mycket hög tillväxt i I växte BNP 2005 och förut- sättningarna för en fortsatt mycket hög tillväxt är goda både 2006 och 2007. Investeringarna, som utgör omkring hälften av BNP, väntas fortsätta att växa i god takt, trots att myndigheterna har vidtagit ett antal åtgärder för att dämpa den höga tillväxttakten. Det motverkas dock av ett stort investeringsbehov inom expansiva sektorer som energi och transport. Dessutom bidrar förberedelserna inför till en fortsatt hög inve- steringstakt. Det finns också goda förutsättningar för att hushållens konsumtion kan växa snabbare fram- över. Konsumtionstillväxten var förvisso stark 2005, men med en av världens högsta sparkvoter, som enligt vissa bedömare uppgår till är tillväxtpotentialen hög. Att sparkvoten är så hög beror till stor del på ett svagt socialt skyddsnät. Som ett led i att stärka den inhemska efterfrågan och därigenom skapa en uthålligare ba- lans mellan inhemsk efterfrågan och export har emellertid myndigheterna tagit vissa initiativ till att förbättra det sociala skyddsnätet. Även ex- porten bedöms fortsättningsvis växa starkt. Dels på grund av en fortsatt stark tillväxt i viktiga ex- portregioner utanför , dels på grund av ökad handel inom där inte minst de för- bättrade utsikterna för spelar en stor roll. Även om inflationstrycket ökar och proble- men med överinvesteringar accelererar bedöms den ekonomiska politiken vara relativt expansiv framöver. De kinesiska myndigheternas strävan mot ökad inhemsk efterfrågan och ökad kon- sumtionstillväxt bland hushållen talar för detta. Även den fortsatta apprecieringen av valutan bedöms bli måttlig. Konkurrenskraften får inte försämras alltför snabbt om sysselsättningen ska fortsätta att öka. I växte BNP 2005, vilket var något starkare än 2004. Även i finns det goda förutsättningar för fortsatt hög tillväxt med hushållens konsumtion och företagens invester- ingar som de mest drivande komponenterna. Tillväxten i förväntas dock inte nå upp till målet på en tioprocentig tillväxt, som enligt myndigheterna är nödvändig för att nå önskade framsteg på arbetsmarknaden. I blir servi- cesektorn visserligen allt större, men har den industriella delen av ekonomin svårt att växa i tillfredställande takt. Bidragande orsaker till detta är en otillfredsställande konkurrenssitu- ation samt problem med infrastruktur och ener- giförsörjning. Exporten och industriproduktio- nen förväntas ändå växa i god takt framöver som en konsekvens av en stark efterfrågan från viktiga exportregioner utanför och ökad handel inom . För att bedöma utsikterna för svensk export görs en prognos för den s.k. världsmarknadstill- växten (VMT), dvs. tillväxten i den handelsvägda importefterfrågan på varor och tjänster som de svenska exportföretagen möter. Förutsättning- arna för svensk export styrs dels av styrkan i den internationella konjunkturen, dels av samman- sättningen av global efterfrågan. Med en starkare global tillväxt följer vanligtvis också en högre efterfrågan på svenska exportprodukter. Utvecklingen för svensk export kan emellertid skilja sig från importtillväxten i världen. Om importen i huvudsak ökar i regioner som är relativt stora importörer av svenska varor växer VMT starkare än den samlade importökningen i världen. Utsikterna för svensk export är framför allt kopplade till utvecklingen i länder som ligger geografiskt nära oss. viktigaste export- region är euroområdet dit av va- ruexporten går (se tabell 1.2). Exportandelen till uppgår till medan står för av svensk varuex- port. Trots relativt stora andel av global ekonomi går endast av svensk varuex- port till . Förutsättningarna för svensk export beror även på den internationella efterfrågans varu- sammansättning. Svensk varuexport domineras i hög grad av investerings- och insatsvaror och gynnas därför relativt mycket av en stark global uppgång i investeringskonjunkturen. Tabell 1.2 största varuexportmarknader 2005 Andel av total export Världsmarknadstillväxten mattades till följd av en svag tillväxt i framför allt eu- roområdet. VMT förväntas dock stärkas under innevarande år. Orsaken är framför allt de för- bättrade tillväxtutsikterna för viktigaste exportregion euroområdet. Även den fortsatt starka tillväxten i bidrar till hög VMT under innevarande år. väntas den internationella konjunkturen fortsätta att ut- vecklas starkt. Detta väntas upprätthålla den to- tala världshandeln och en hög importefterfrågan i viktiga exportregioner. Den starka industri- och investeringsdrivna konjunkturen i viktiga exportregioner förväntas skapa goda förutsättningar för en hög exporttill- växt av insats- och investeringsvaror. Detta gäller inte minst till euroområdet där investeringstill- växten både och förväntas vara hög med låg investeringsvilja. Efterfrå- gan på insatsvaror, som exempelvis stål och me- tall, förväntas också tillta som en effekt av den stärkta industrikonjunkturen. Sammantaget är förutsättningarna för svensk export mycket goda och . Den globala tillväxten väntas uppgå till och till . väntas BNP i världen öka . VMT förväntas utvecklas i en liknande riktning och bedöms uppgå till 2006, 2007 och till 2008. 2005/06:100 BILAGA 1 sköt petroleumpriserna i höjden efter orkanerna Ritas och förödelse i . Oljepriserna har därefter fallit något men hålls uppe av kvardröjande or- kaneffekter, kallt väder på norra halv- klotet och geopolitisk oro. De senaste måna- derna har konflikten mellan och västvärlden om kärnkraftsprogram och återkommande rebellattacker på oljeinstallationer i haft stor påverkan på oljepriset. notera- des priset på råolja () för omedelbar leve- rans till per fat. Diagram 1.6 Pris på Brentolja Källa: International . Flera av de faktorer som drev upp oljepriserna 2004 och 2005, såsom låg reservkapacitet och snabb efterfrågetillväxt, bedöms fortsätta att på- verka oljemarknaden och 2007. Den globala efterfrågetillväxten på råolja förväntas öka från 2005 till 2006 och 2007. Stabil tillväxt i samt en återhämtning i efter ett orkanhämmat 2005 driver upp efterfrågan. beräknas produktionska- paciteten, såväl utanför som inom OPEC, öka i takt med att nya produktionsresurser tas i bruk. Ökningen beräknas dock bli relativt begränsad eftersom många mogna oljefält, främst i Nord- sjön men även i och , genererar allt mindre olja. Den globala reservkapaciteten beräknas där- med öka med en förväntad press nedåt på oljepriserna. Kapacitetstillväxten bedöms dock vara otillräcklig för att på allvar kunna pressa ned den höga riskpremien och den höga volatiliteten i oljepriset. Oljepriset bedöms falla till per fat och till 2005/06:100 BILAGA 1 per fat och ligga kvar på den nivån 2008. Osäkerheten i bedömningen av oljepriset är fortsatt stor. En allt större del av produktionen sker i instabila länder. Förändringar i global till- växt, oväntade produktionsstörningar och geo- politiska spänningar har potential att kraftigt på- verka oljepriset. Sannolikt är risken asymmet- risk. Ytterligare en faktor är OPEC:s prisinter- vall som av bedömare nu anses ligga mellan mot- svarande 50 och för ett fat Brentolja. Den internationella konjunkturen har fortsatt att förbättras. Utvecklingen har bidragit till att obli- gationsräntorna stigit, men från låga nivåer. Ob- ligationsräntorna bedöms fortsätta stiga fram- över mot bakgrund av konjunkturutvecklingen och centralbankerna väntas fortsätta strama åt penningpolitiken. Ränteuppgångarna begränsas dock av att inflationen är återhållsam. Den amerikanska kommer under lop- pet av 2006 att vara färdig med sina räntehöj- ningar. har centralbankerna i och euroområdet inlett perioder med åt- stramande penningpolitik. Åtstramningen har dock påbörjats från mycket låga räntenivåer. Även den japanska bedöms börja höja styrräntan . På valutamarknaden är det främst styrränteut- vecklingen som bedöms påverka . När ränteskillnaderna mellan och om- världen framöver minskar förutses kronan stär- kas. Dollarn stärktes kraftigt som en följd av bl.a. högre ränteläge jämfört med om- världen och av stora kapitalinflöden. kommer dessa faktorer att avta i betydelse och underliggande fundamenta, som bytesbalansun- derskottet, bedöms kunna påverka dollarn nega- tivt. För del innebär högre räntor och starkare krona en åtstramning av de finansiella förhållandena. Det sker dock från en expansiv nivå och ränteläget kommer att fortsätta vara lågt i ett historiskt perspektiv. Sammantaget in- nebär det fortsatt relativt expansiva finansiella förhållanden för svensk ekonomi. De internationella obligationsräntorna har börjat stiga, men uppgången sker från historiskt låga nivåer. Sammantaget steg obligationsräntorna , men signalerna var blandade om den ekonomiska utvecklingen. Bidragande till obligationsränteuppgången var förväntningar om höjda styrräntor i och . I ökade förväntningarna på att den mycket expansiva penningpolitiken skulle upphöra tidi- gare, vilket bidrog till ränteuppgången. 2005/06:100 BILAGA 1 Uppgången i obligationsräntorna under hös- ten var relativt stor. Exempelvis steg den ameri- kanska 10-årsräntan med omkring 0,5 procent- enheter . har obligationsrän- torna fortsatt stiga i takt med positiva konjunk- tursignaler. Sammantaget har 10-årsräntorna sti- git med i och sedan botten . Diagram 2.1 10-åriga obligationsräntor i , och okt jan apr jul okt jan apr jul Källa: Reuters. Tillfälligt lägre inflationsförväntningar och en mindre positiv syn på konjunkturutvecklingen i fick de interna- obligationsräntorna att falla tillbaka. som långa obligationsräntor föll steg de korta obligationsräntorna då den amerikanska fortsatte höja styrräntan. fick det följden att den amerikanska 10-årsräntan blev lägre än 2-årsräntan, dvs. avkastningskurvan fick en negativ lutning. En negativ avkastnings- kurva har historiskt ofta signalerat en kom- mande recession. görs dock inte den tolk- ningen. En förklaring till de låga långa räntorna är sannolikt en minskad terminspremie. En så- dan minskning innebär att investerare kräver mindre betalt för att hålla långa obligationer ef- tersom man gör bedömningen att variationen i inflationen har minskat. Ökad efterfrågan på långa obligationer från investerare och pen- sionsfonder har också bidragit till de fallande långa räntorna. Denna press på de långa mark- nadsräntorna kan i kombination med Federal 2005/06:100 BILAGA 1 Reserves räntehöjningar förklara avkastnings- kurvans negativa lutning. De internationella obligationsmarknaderna bedöms fortsätta att präglas av relativt låga, om än stigande, räntenivåer. har långa obligationsräntor i och euroområdet stigit i ungefär samma omfattning. I har de långa räntorna stigit med mot bakgrund av förväntningar om en stark tillväxt och stigande priser. Stark global tillväxt, stigande inflation och inflationsförväntningar, och höjda styrräntor bidrar till att obligationsräntorna kommer att fortsätta stiga framöver. I progno- sen förväntas den 10-åriga tyska obligationsrän- tan stiga till medan den 10-åriga amerikanska obligationsräntan förväntas uppgå till . är motsvarande prognos respektive . blev det tydligt att den ameri- kanska , Federal Reserve, skulle höja styrräntan mer än vad som tidigare förvän- tats. Avseende () ändrades också förväntningarna, inledningsvis mot bakgrund av att ECB var bekymrad över inflationsutvecklingen. I takt med allt starkare positiva signaler om utvecklingen i den japanska ekonomin har förväntningarna också ökat avseende mindre expansiv penningpolitik i . Förklaringen till de ändrade förväntningarna är en starkare realekonomisk utveckling, inte minst i och . Den amerikanska har successivt höjt styrräntan . Den amerikanska styrräntan ligger på . Utsikterna för den amerikanska eko- nomin är fortsatt positiva som kärnin- flationen är relativt låg. Förväntningar om en stark BNP-tillväxt samt en fortsatt stram arbetsmarknad ger utrymme för ytterligare räntehöjningar 2006. Federal Reserve bedöms höja styrräntan till , för att därefter avvakta upp till innan utvecklingen lämnar utrymme för en sänkning av styrräntan. Prognosen för den ame- rikanska styrräntan är och . ECB:s bedömning av inflationsutvecklingen ledde till en styrräntehöjning och ytterligare en höjning Konsumentprisinflatio- nen ligger över ECB:s mål, även om kärnin- flationen är relativt låg. Penningmängden, som är ECB:s andra målvariabel för penningpolitiken, fortsätter också att växa snabbt. ECB har även uttryckt oro för stigande huspriser i vissa delar av euroområdet, vilket kan kopplas till den ökade utlåningen. I kombination med en någorlunda stark konjunkturutveckling i euroområdet framöver talar detta för att pen- ningpolitiken kan komma att stramas åt ytterli- gare. Prognosen för styrräntan är vid ut- gången av 2006 och vid utgången av 2007. Diagram 2.2 Styrräntor i euroområdet, och Källor: ECB, och Federal Reserve. Dollarn stärktes kraftigt . Dollarn fick stöd av fortsatta höjningar av den ameri- kanska styrräntan, inflöde av kapital från oljeex- porterande länder och av valutainflöden till följd av en tillfällig skattelättnad på företagsvinster som återfördes till den amerikanska ekonomin (under Act). väntas dock dollarn försva- gas mot både euron och yenen. Effekten av den tillfälliga skattelättnaden har i stort sett försvun- nit , och när Federal Reserve sig- nalerar att räntehöjningarna är till ända förutses underliggande faktorer att bidra till att dollarn börjar försvagas. Ljusare konjunkturutsikter för euroområdet och en fortsatt åtstramning av penningpolitiken i euroområdet innebär att euron bedöms kunna stärkas. I prognosen förväntas dollarn försvagas till 1,27 mot euron och 110 mot yenen vid utgången förväntas dollarn note- ras till 1,35 mot euron och 105 mot yenen. Diagram 2.3 Dollar mot yen och euro Dollar per euro (inverterad skala) Källa: Reuters. Stark utveckling på börserna Signaler om snabbare räntehöjningar tyngde börserna under slutet av sommaren och . Positiva signaler om konjunk- turutvecklingen blev starten på en kraftig börs- uppgång . Börserna i och Ja- pan har utvecklats starkare än börserna i . Diagram 2.4 Börsutvecklingen i euroområdet, och Euroområdet, Euro STOXX okt jan apr jul okt jan apr jul okt jan apr jul Källor: OM Stockholmsbörsen, Standard & Poor´s och Stoxx. Flera faktorer ligger bakom den positiva utvecklingen. Bland annat har bolagens vinster överträffat förväntningarna, vinstprognoserna har reviderats upp och den förväntade avkast- ningen på alternativa tillgångar är låg som den underliggande internationella kon- junkturen fortsätter att utvecklas väl. Trots kraftigt stigande börsindex har PE-talen 2005/06:100 BILAGA 1 (Price/Earnings), som relaterar en akties pris till företagets vinst per aktie, i princip varit oföränd- rade och legat på måttliga nivåer under de se- naste två åren. Detta tack vare en mycket stark vinstutveckling och uppreviderade vinstprogno- ser. Eftersom företagens vinster har ökat i takt med börsuppgången indikerar PE-talen inte någon överdriven värdering av vare sig svenska, europeiska eller amerikanska börser. Obligationsräntorna stiger från låga nivåer I bottnade obligationsräntorna i septem- ber 2005 och har stigit. I var den 10-åriga obligationsräntan som lägst . Uppgången har varit om- kring , vilket är i linje med den internationella utvecklingen.