prop · GU031d11 · 2006-10-16 00:00:00 — , och är myndigheter som har centrala uppgifter inom folkhälsoområdet genom att vara inom området, genom nationell uppföljning och utvärdering såväl av folkhälsans utveckling som av insatser inom folkhälsoområdet och genom tillsyn och epidemiologisk bevakning. bedriver och främjar forskning inom det psykosociala området. Folkhälsoforskning finansieras bl.a. av för arbetsliv och socialvetenskap och av . Inom politikområdet ger regeringen bidrag till förebyggande insatser mot hiv/aids, bidrag till frivilligorganisationer och till alkohol- och narkotikapolitiska insatser. Även ingår i politikområdet. Politikområdet omfattar även medlemsavgift till () och bidrag till för folkhälsovetenskap (NHV). ingår även andel av kostnaden för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll. Inom politikområdet finns ett särskilt ansvar för insatser som syftar till att skapa goda förutsättningar för hälsofrämjande levnadsvanor i befolkningen. I budgetpropositionen redovisar regeringen insatser och resultat i första hand inom dessa områden. Hit hör exempelvis insatser för att förhindra alkoholskador och narkotikamissbruk, minska tobaksbruket och skadeverkningarna av överdrivet spelande samt insatser för att främja fysisk aktivitet, goda matvanor samt sexuell och reproduktiv hälsa. Även smittskydd och hälsoskydd ingår i politikområdet samt en rad frågor av betydelse för samhällets beredskap i hälsorelaterade frågor, främst inom smittskyddsområdet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 9 14:1 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma 14:2 Bidrag till WHO 14:3 Bidrag till för 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 2006 09 14:10 Vaccinförsörjning Totalt för politikområde Folkhälsa 1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Målet för politikområdet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Ovanstående mål är beslutat av (prop. 2004/05:1, utg.omr. 09, bet. 2004/05:SoU1, rskr. 2004/05:114). En omfattande resultatbeskrivning för folkhälsopolitiken presenterades för i den förra regeringens skrivelse Folkhälsopolitik för jämlikhet i hälsa och hållbar tillväxt (skr. 2005/06:205). I budgetpropositionen beskrivs särskilt resultaten inom de områden för vilka särskilda medel har avsatts inom politikområdet: alkohol, narkotika, tobak, smittskydd och spelberoende. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . För att nå målet för politikområdet krävs ett sektorsövergripande, långsiktigt och målinriktat arbete. Det förutsätter i sin tur god samordning mellan och inom samhällets olika nivåer. För att främja samordning på nationell, regional och lokal nivå inrättade den förra regeringen en nationell ledningsgrupp för folkhälsofrågor. I ledningsgruppen finns 17 statliga myndigheter representerade genom sina chefer. Den regionala och lokala nivån företräds av Kommuner och Landsting. Ledningsgruppens ordförande har varit folkhälso- och socialtjänstministern i den förra regeringen. () har samarbetat med andra berörda myndigheter för att utveckla ett system för den nationella uppföljningen av det nationella målet för folkhälsoarbetet och för att beskriva utvecklingen. presenterade FHI en samlad beskrivning av utvecklingen och av de insatser som har vidtagits i den första folkhälsopolitiska rapporten. FHI har vidare producerat flera kunskapssammanställningar och kunskapsunderlag om metoder och strategier för folkhälsoarbetet. Landsting och kommuner är särskilt viktiga målgrupper för FHI:s kunskapsspridning. Tillgången till regionala och lokala folkhälsodata via Internet, som Kommunala basfakta, har utvecklats ytterligare. FHI har även fortsatt arbetet med att utveckla metoder för hälsokonsekvensbedömningar av politiska beslut och insatser inom olika områden. antog en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador där delvis nya riktlinjer för det alkoholpolitiska arbetet på nationell och internationell nivå fastställs. Huvudinriktningen för den nationella alkoholpolitiken har varit att stimulera utvecklingen av målinriktade, strukturerade och samordnade förebyggande insatser på lokal nivå. antog en ny alkoholhandlingsplan för perioden 20062010 (prop. 2005/06:30, bet. 2005/06:SoU12, rskr. 2005/06:157). Planen bygger i huvudsak vidare på den förra handlingsplanen, men med större tonvikt på internationella frågor. Inom ramen för handlingsplanen har ett stort antal myndigheter, intresseorganisationer och forskare bidragit till att stärka det alkoholförebyggande arbetet. har samordnat insatserna på nationell nivå och i samspel med kommuner och landsting stimulerat insatser på regional och lokal nivå. Kommittén har också ansvarat för information och opinionsbildning på nationell nivå. Kommunala samordnare och länssamordnare, som varit verksamma i hela landet, har bidragit till att utveckla en struktur för det lokala och regionala arbetet med alkohol- och narkotikaprevention. På den nationella nivån har insatser för riskgrupper, som t.ex. barn till föräldrar med 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 missbruksproblem, stått i fokus liksom insatser för att bekämpa den illegala alkoholhanteringen. () har intensifierat sina insatser för att stärka det alkoholskadeförebyggande arbetet. Möjligheten att via Internet hämta uppgifter om alkoholutvecklingen på nationell, regional och lokal nivå har vidareutvecklats. I samarbete med och länssamordnarna har FHI medverkat i mobiliseringen av de kommunala insatserna. Institutet utvärderar särskilt en satsning i sex försökskommuner på forskningsbaserade alkohol- och narkotikaförebyggande metoder och mobilisering av lokala aktörer. Inom ramen för den gemensamma nordiska alkoholpolitiska plattform som beslutades av 2004, verkade den förra regeringen för höjda minimiskatter på alkohol inom EU. Den Europeiska kommissionen har lämnat ett förslag om inflationsuppräkning av minimiskatterna på alkohol inom EU . Tillsammans med de övriga nordiska länderna har arbetat för att det alkoholskadeförebyggande arbetet skall ges högre prioritet inom EU och internationellt. I EU har fört diskussioner med kommissionen och medlemsländerna om att formulera en gemensam strategi för frågor om alkohol och folkhälsa. Kommissionen förväntas besluta om ett meddelande om att motarbeta alkoholens skadeverkningar. Syftet med strategin är att skapa en gemensam plattform för att minska alkoholskadorna inom EU. Strategin identifierar de områden där åtgärder på EU-nivå har ett mervärde och där EU kan bidra till att stärka medlemsländernas egna alkoholpolitiska insatser. Inom WHO har de nordiska länderna gemensamt tagit initiativ till ett flertal resolutioner på alkoholområdet med syfte att intensifiera insatserna mot alkoholens skadeverkningar både på global nivå och inom medlemsländerna. antog en nationell narkotikahandlingsplan. Huvudinriktningen för handlingsplanen var att möjliggöra insatser för att minska nyrekryteringen till missbruk, få fler missbrukare att sluta och att minska tillgången på narkotika. De aktörer som varit inblandade i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 genomförandet av handlingsplanen var bl.a. kommuner, landsting, länsstyrelser, frivilligorganisationer och den av den dåvarande regeringen tillsatta nationella narkotikasamordnaren. antog en ny narkotikahandlingsplan för perioden 20062010 (prop. 2005/06:30, bet. 2005/06:JuSoU1, rskr. 2005/06:218). Den nya planen bygger i huvudsak vidare på den förra handlingsplanen, med fortsatta insatser för att vidareutveckla narkotikapolitiken. () har till uppgift att följa, analysera och rapportera om vad som händer inom missbruksområdet. Dessutom är institutet svensk kontaktpunkt för EU:s narkotikaövervakningscenter och har på centrets uppdrag presenterat en rapport om narkotikautvecklingen i . Inom ramen för EU:s gemensamma åtgärd om tidig upptäckt av nya syntetiska droger har FHI kartlagt flera nya ämnen. FHI har vidare utvecklat nätverk och databaser för att effektivisera datainsamlingen rörande narkotikautvecklingen. har deltagit aktivt i () och i samarbetsgrupp för narkotikafrågor, den s.k. Pompidougruppen. antog en strategi för narkotikabekämpning inom EU för perioden 2012. En handlingsplan, på basis av strategin, antogs . har särskilda medel avsatts till den s.k. Sluta-röka-linjen vid och till organisationer som arbetar med tobaksprevention. beslutade att nationellt genomföra () ramkonvention om tobakskontroll, direktivet 2003/33/EG samt ministerrådets rekommendation 2003/54/EG om förebyggande av rökning och en effektiv tobakskontroll (prop. 2004/05:118, bet. 2004/05:SoU21, rskr. 2004/05:260). Efter beslut om godkännande av WHO:s ramkonvention anslöt sig till konventionen och trädde den i kraft för del. trädde lagändringen om rökfria serveringsmiljöer i kraft i enlighet med den förra regeringens proposition Rökfria serveringsmiljöer (prop. 2003/04:65, bet. 2003/04:SoU08, rskr. 2003/04:218). Lagändringen innebär ett förbud mot rökning i restauranger och på andra serveringsställen. Insatser inom smittskydd och hälsoskydd har fortsatt arbetet med att anpassa smittskyddsarbetet till den nya smittskyddslagen. Detta innebär bl.a. att har gått igenom och gallrat bland de föreskrifter som varit knutna till den nya lagen. har bl.a. beslutat om föreskrifter och allmänna råd om smittspårning samt utarbetat ett meddelandeblad om vikten av att förbättra tillgången till testning. har även inlett ett normeringsarbete för att förbättra det svenska barnvaccinationsprogrammet. I propositionen Skydd mot internationella hot mot människors hälsa (prop. 2005/06:215), som den förra regeringen presenterade , föreslås att skall godkänna det internationella hälsoreglementet som antogs vid beslutande församling (IHR 2005). I propositionen föreslås också nödvändiga lagändringar för att skall kunna uppfylla åtagandena i IHR 2005 fullt ut. En ny lag, lagen om skydd mot internationella hot mot människors hälsa föreslås ersätta den nuvarande karantänslagen (1989:290). I propositionen Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60) redovisas en samlad strategi för samhällets insatser för att förebygga spridning och minska konsekvenserna av hiv-infektion och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Strategin tar sin utgångspunkt i de utmaningar som samhället står inför när det gäller hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar och de åtaganden som återfinns i den deklaration som antogs i samband med den särskilda sessionen om hiv/aids i 2001. ingick staten och Kommuner och Landsting en överenskommelse om de statliga medlen för insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Inom EU pågår ett kontinuerligt samarbete i frågor om hiv/aids. deltar i kommissionens arbetsgrupp för hiv/aids, som bl.a. fungerar som ett stöd för att genomföra kommissionens meddelande om arbetet mot hiv/aids inom EU samt i de omgivande länderna. I den förra regeringens proposition Samlad strategi mot vårdrelaterade sjukdomar och antibiotikaresistens (prop. 2005/06:50) tydliggörs vikten av en god vårdhygienisk standard inom hälso- och sjukvården samt tandvården. Vidare tydliggörs smittskyddsläkarens uppgifter i fråga om arbetet med vårdrelaterade sjukdomar. Strategin innehåller även insatser inom flera politikområden för att på olika sätt motverka förekomsten av antibiotikaresistenta mikroorganismer. beslutade i enlighet med regeringens förslag och pågår arbetet med att genomföra förslagen. presenterade en nationell handlingsplan för beredskapsplanering för pandemisk influensa. Beredskapsplanen revideras löpande, och sker en större revidering som väntas vara klar . Som en uppföljning av den nationella handlingsplanen presenterade en lägesrapport om landstingens pandemiberedskap. leder en samverkansgrupp, som består av flera av de myndigheter som kan bli berörda vid en eventuell pandemi. har även fått i uppdrag av den tidigare regeringen att tillförsäkra tillgång till vaccin mot influensa genom att sluta avtal med någon eller några influensavaccintillverkare om en s.k. pandemigaranti. Vidare har en särskild förhandlare utrett möjligheterna att få till stånd tillverkning av influensavaccin i . En av slutsatserna var att regeringen bör fortsätta förhandlingarna med vissa företag och förhandlaren har därför fått i uppdrag av den tidigare regeringen att fortsätta förhandlingarna. har den tidigare regeringen avsatt resurser för att det nationella beredskapslagret av antivirala läkemedel skall kunna utökas. Ett förslag till en utökning av beredskapslagret av antivirala läkemedel, med prioriteringar, kostnader 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 och frågor om lagerhållning, redovisades av . Pandemiberedskap har diskuterats av ansvariga ministrar inom EU, bl.a. frågan om ett eventuellt lager för EU av antivirala läkemedel. En horisontell arbetsgrupp har inrättats i rådet för frågor om fågelinfluensa och pandemiberedskap. Gruppens syfte är att få en överblick över olika sektorers insatser inom området. Det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC), Europeiska kommissionen och WHO:s europaregion har tillsammans upprättat en plan för att gå igenom de nationella beredskapsplanerna i . Smittskyddsansvariga myndigheter i EU:s medlemsstater möts regelbundet i kommissionens hälsosäkerhetskommitté och diskuterar bl.a. de nationella handlingsplanerna. Särskilda medel för insatser mot spelberoende har avsatts . har en möjlighet för spelberoende och deras anhöriga att via telefon få omedelbar hjälp funnits genom den nationella stödlinjen. Från är telefonnumret till stödlinjen tryckt på de lotter som distribueras av ATG och AB . besvarades närmare 2 300 stöd- och informationssamtal. Till stödlinjen har knutits ett forsknings- och utvecklingsprojektet med Internetbaserad självhjälp. Stöd har utgått till och några fristående lokala kamratföreningar. stödjer projekt i , och som utvecklar öppenvård för personer med spelproblem och deras anhöriga. Insatser för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet Några exempel på insatser från den förra regeringen, relaterade till Statens folkhälsoinstituts (FHI) och underlag till handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet, har varit ett antal uppdrag till berörda myndigheter. Syftet med underlaget till handlingsplan var att förbättra förutsättningarna för goda matvanor och fysisk aktivitet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 regeringen har gett FHI, , och Myndigheten för skolutveckling ett antal uppdrag inom områden som rör goda matvanor och fysisk aktivitet. Arbetet inom EU har varit intensivt med olika aktiviteter bl.a. kopplade till Europeiska kommissionens diskussionsdokument (grönbok) Främja goda kostvanor och motion: En europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar, som presenterades av kommissionen . har sänt sitt yttrande om grönboken till kommissionen och bl.a. lyft fram vikten av tvärsektoriella insatser och att göra insatser tidigt för att påverka den uppväxande generationen. Även EU:s plattform, främst ett forum för industrin, om fetma och övervikt är viktig för att utbyta erfarenheter om övervikt. WHO planerar att hålla ett ministermöte om övervikt och fetma . Även inom pågår en process inom området. har antagit en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet med gemensamma mål och prioriteringar för det fortsatta arbetet. Arbetet kompletterar nationella initiativ i respektive land. Länderna har bl.a. avtalat att samarbeta om tillsyn och forskning och att utbyta erfarenheter. I skrivelsen Folkhälsopolitik för jämlikhet i hälsa och hållbar tillväxt (skr. 2005/06:205), som överlämnades till , har den förra regeringen redovisat statliga och kommunala folkhälsoinsatser som genomförts inom en mängd politikområden i olika samhällssektorer Det huvudsakliga folkhälsoarbetet bedrivs på regional och lokal nivå av landsting, kommuner och frivilligorganisationer. Landstingens folkhälsoansvar grundar sig bl.a. på hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och smittskyddslagen (2004:168). Kommunernas folkhälsoarbete grundar sig på lagar som rör flera kommunala verksamheter, t.ex. alkohollagen (1994:1738), tobakslagen (1993:581), (1998:808), och livsmedelslagen (1971:511). När det gäller alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdena har polisen och tullen en nyckelroll för att minska tillgången till narkotika, illegal alkohol, dopningsmedel och smuggelcigaretter. Bland den förra regeringens insatser för att främja hälsan beträffande goda matvanor och ökad fysisk aktivitet kan nämnas statens stöd till friluftsorganisationerna om ca . Genom en särskild satsning på idrotten, det s.k. Handslaget, tillförde dåvarande regeringen idrottsrörelsen under förutsättning att idrottsrörelsen bl.a. fortsätter och intensifierar sitt arbete för att nå nya grupper av främst barn och ungdomar och även arbetar alkohol- och narkotikaförebyggande. Inom hälso- och sjukvården har intresset ökat för fysisk aktivitet, mycket tack vare arbetet med fysisk aktivitet på recept och fysisk aktivitet i sjukdomsprevention och sjukdomsbehandling. Det finns dock stora regionala skillnader. Utvärderingar av fysisk aktivitet på recept är under publicering och resultaten är mycket positiva, bl.a. när det gäller deltagarnas följsamhet och att vårdcentralerna ger allt fler recept på fysisk aktivitet. En omfattande resultatredovisning för folkhälsopolitiken presenterades för i den förra regeringens skrivelse Folkhälsopolitik för jämlikhet i hälsa och hållbar tillväxt (skr. 2005/06:205). Förbättringar i hälsa kan mätas bl.a. genom ökad medellivslängd och minskad risk för en för tidig död. Diagram 4.1 Medellivslängd 19832005 Livslängden fortsätter att öka i . kunde en nyfödd pojke förväntas leva och en nyfödd flicka . har den förväntade medellivslängden vid födelsen ökat med för kvinnor och för män. Den stora nedgången i dödlighet i hjärt-kärl- sjukdomar är den främsta förklaringen till ökningen av medellivslängden. Även risken för att insjukna i hjärt-kärlsjukdom har minskat vilket med största sannolikhet kan förklaras av förändrade levnadsvanor, främst minskad rökning och förbättrade kostvanor. har spädbarnsdödligheten halverats. var den 2,4 döda under första levnadsåret av 1 000 levande födda barn . Det finns tecken på sämre hälsoutveckling, t.ex. när det gäller värk och självrapporterad psykisk ohälsa. Psykisk ohälsa i form av oro, ängslan och ångest har ökat i befolkningen efter en minskning under 1980- talet. uppgav av kvinnorna och av männen att de upplevde sådana besvär. Den största ökningen märks bland kvinnor mellan . Enligt studien kan motsvarande ökning dessutom ses för skolbarn i åldern . Andelen flickor som känt sig nere mer än en gång har ökat från 2005 medan andelen pojkar med motsvarande besvär har ökat från 2005. Ökningen av de psykiska besvären har alltså varit snabbast bland barn och unga, speciellt bland flickor och yngre kvinnor. Medan sådana besvär var mindre förekommande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 än i äldre är de lika vanligt förekommande i alla åldersgrupper. Det finns ett samband mellan sysselsättning och hälsa som risken är hög för att personer med dålig hälsa skall bli arbetslösa. Statens folkhälsoinstituts enkätundersökning Hälsa på lika villkor och Undersökning av levnadsförhållanden visar att personer som är arbetslösa eller har sjukersättning har en sämre självupplevd hälsa än personer som förvärvsarbetar. Eftersom sambandet mellan hälsa och sysselsättning är dubbelriktat är det svårt att avgöra om arbetslösa har en sämre hälsa på grund av att de är arbetslösa eller om de är arbetslösa på grund av att de har en dålig hälsa. Om arbetslöshet leder till sämre hälsa är det angeläget att minska det utanförskap som dessa personer upplever genom att öka sysselsättningen och därmed förbättra folkhälsan. Diagram 4.2 Andel personer som rapporterat att de har dålig eller mycket dålig hälsa 2005 Källa: undersökning Hälsa på lika villkor 2005 Det övergripande målet för samhällets alkoholpolitik är att främja folkhälsan genom att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Målet skall nås genom insatser för att minska den totala alkoholkonsumtionen och mot skadligt dryckesbeteende, med hänsyn tagen till skillnader i livsvillkor hos flickor, pojkar, kvinnor och män (prop. 2005/06:30, bet. 2005/06:SoU12, rskr. 2005/06:157). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Indikatorerna som används för att bedöma resultatet är total alkoholkonsumtion och dödsfall i alkoholrelaterad sjukdom eller skada. Diagram 4.3 Skattning av den totala alkoholkonsumtionen 2000-2005, per invånare Källa: SoRAD, (19952005) har den årliga alkoholkonsumtionen bland personer som är eller äldre ökat i , ren alkohol per person. Ökningstakten mattades dock av och en viss nedgång noterades . sker en fortsatt nedgång enligt preliminära siffror. Ökningen orsakades främst av oregistrerad alkohol, speciellt resandeinförsel och smuggling. Nedgången beror på en minskad resandeinförsel, vilket tillsammans med en försäljningsökning på Systembolaget innebär en ökning av den registrerade konsumtionens andel av totalkonsumtionen från . Men är andelen betydligt lägre än de som förelåg . Diagram 4.4 Alkoholkonsumtionen 1995, 1996, 1998 och 20002005: totalt och per alkoholdryck, registrerad plus skattningar av oregistrerad alkoholkonsumtion Källa: SoRAD, Det bör också uppmärksammas att den generella ökningen av alkoholkonsumtionen gäller vin och starköl. Vinkonsumtionen omräknat i hundraprocentig alkohol har ökat med . Starkölskonsumtionen har i det närmaste fördubblats till en nivå på per person. Spritkonsumtionen har legat nästan på en nivå på ca per person. Folkölskonsumtionen är den enda delen av totalkonsumtionen som minskat och ligger på ca per person. Intensivkonsumtionen är som störst bland män i åldersgruppen och bland kvinnor i åldersgruppen . Bland 16-åringar har flickornas konsumtion kommit i kapp pojkarnas. En trolig förklaring är att antalet flickor som dricker mycket har blivit fler. Alkoholutvecklingen för unga pojkar har tenderat att vara mer återhållsam. Det finns stora regionala skillnader i när det gäller genomsnittskonsumtionen av alkohol bland elever i årskurs 9. Alkoholkonsumtionen är större i län jämfört med övriga landet. Lägst är konsumtionen i norra . Pojkarnas konsumtion är större än flickornas i alla regioner, men i dricker flickorna mer än vad pojkarna gör i och i norra . Undersökningen visar också att det är vanligare med erfarenheter av smuggelsprit i och av hembränt i de norra och mellersta delarna av . Diagram 4.5 Antal alkoholrelaterade dödsfall 19932003 Källa: , EpC De senaste tillgängliga siffrorna över dödligheten () återspeglar inte den kraftiga konsumtionsökningen . Detta kan bero på en eftersläpning i effekterna av alkoholkonsumtionsökningen i samhället, samt att det inte finns några tillgängliga data . Konsekvenserna av alkoholmissbruk kan mätas i form av dödsfall med alkoholdiagnos. En fjärdedel av alla dödsfall i åldrarna kan relateras till alkohol. steg den alkoholrelaterade dödligheten med för kvinnor. dog 349 kvinnor av alkoholrelaterade skador och 2003 var motsvarande siffra 423 kvinnor. har männens alkoholrelaterade dödlighet varit . 4.5.2.3 Analys och slutsatser har en rad förändringar ägt rum i vår omvärld. Spritskatten har successivt sänkts kraftigt i våra närmaste grannländer och togs införselbegränsningarna på alkohol bort. utökades Europeiska unionen (EU) med de nya medlemsländerna. I vår omedelbara närhet har de baltiska länderna och blivit medlemmar i . Alkoholpriserna i dessa länder är väsentligt lägre än i , exempelvis är priset på spritdrycker i lägre än i . Konsumtionsökningen är både ett resultat av de ovan angivna förändringarna och av svenskarnas närmande till andra länder i vår närhet.