prop · GT03155 · 2006-03-22 00:00:00 — En utmaning och strävan är att Globalt Ansvar skall ha tillräcklig kunskap om de delar av riktlinjer och principerna för multinationella företag i som rör främjande av jämställdhet för att vara en relevant sam- talspartner och informatör för företagen. Riktlinjerna och principerna tar sin utgångspunkt i kärnkonventioner och i detta sammanhang rör dessa bekämpningen av könsrelaterad diskriminering i fråga om anställ- ning och yrkesutövning. UD har inlett arbetet med att påverka EU:s position i de internationella förhandlingarna på det handelspolitiska området, när det gäller främjande av jämställdhet. Detta arbete kommer att fortsätta . Det han- delspolitiska området, inom vilket regionala och bilaterala associerings- och frihandelsavtal ingår, omfattas av gemenskapskompetens i EG-arbe- tet. lämnade sitt yttrande om genus- och jämställdhetsperspektivet i regionala och bilaterala frihandels- och asso- ciationsavtal. Detta skall nu följas upp. En grupp har bildats inom för att följa upp yttranden från kollegiet om nya och sär- skilda frågor på det handelsrelaterade området inklusive genus- och jäm- ställdhetsperspektivet i arbetet. Målet är att finna lämpliga skrivningar för en standardklausul för jämställdhet som skulle kunna ingå i avtals- texter vid kommande avtal. Ett utkast till mandat för den Europeiska Kommissionen att förhandla ett handels- och samarbetsavtal med har tagits fram. Där ingår bland åtgärder som skall prioriteras av parterna även jämställdhet. Utformningen av den avtalstext som kommer att ut- formas kommer att bevakas. När det gäller de internationella förhandlingarna för handel med tjänster (GATS) är en av regeringens prioriteringar beaktande av jäm- ställdhetsperspektivet i tjänsteförhandlingarna och i de seminarier och studier som planeras . är den organisation som har Prop. 2005/06:155 det ojämförligt största inflytandet på den globala handelspolitiken. steg i WTO-arbetet, även om de är små, har därför potential att ge stora positiva effekter. Integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i WTO- frågor är i högsta grad ett långsiktigt arbete där varaktiga resultat knap- past kan realiseras den närmaste framtiden. kommer även fort- sättningsvis att aktivt arbeta för att mobilisera likasinnade medlemsstater i EU, som har ett gemensamt intresse med att driva jämställd- hetsfrågor. Jämställdhetsfrågor skall ges ännu tydligare utformning i styrdokument, instruktioner och motsvarande. 9.39Skogspolitik (PO 41) mål för arbetet med att öka kunskaperna hos skogsägare och allmänhet för att nå skogspolitikens mål har regleringsbrevet har det kompletterats med krav på en ökad anpassning till målgrup- perna kvinnor och män. Av myndighetens återrapportering skall framgå vilka insatser som har gjorts för att målgrupperna kvinnor och män har kunnat delta i eller tillgodogjort sig informations-, råd- givnings- och utbildningsverksamhet och vilka resultat som uppnåtts. 9.40Djurpolitik (PO 42) Regeringen satsar 2006 på utvecklingen av hästsektorn. Statens jord- bruksverk tilldelas för att främja ett livskraftigt häst- företagande, bl.a. inom området för hästturism. Många av dessa arbeten skapas inom små företag, och förväntas vara av särskild betydelse för kvinnors möjlighet att leva och verka i gles- och landsbygd. Satsningen stöds också av ett FoU-program om . Inom hästsporten domineras framför allt ridsporten av flickor och kvinnor vilket är en viktig aspekt i sportsammanhang generellt där kvin- nor och flickor är underrepresenterade. En god utveckling av hästverk- samheten bidrar härmed också till att jämställdheten mellan könen i sportutövning ökar. Ridning är en förhållandevis skadedrabbad sport. 2001 uppskattades det totala antalet hästrelaterade skador i hela landet till ungefär 13 000 och nio av tio skadade är kvinnor och flickor. Även om flickor inte låter sig skrämmas av risken för att skadas under sitt sportutövande vill regeringen bidra till att minska risken för att skadas. Regeringen tilldelar därför till Kon- sumentverket som efter samråd med berörda organisationer skall an- vända medlen för verksamhet som främjar utvecklingen av säkerhets- frågor inom hästhållandet, med speciell inriktning på barn och ungdomar. 9.41Livsmedelspolitik (PO 43) har fått i uppdrag att i samråd med länsstyrelserna, Gles- bygdsverket och andra relevanta myndigheter och organisationer ut- veckla samarbetsformer och indikatorer för arbetet med jämställdhets- Prop. 2005/06:155 frågor inom ramen för livsmedels- och landsbygdspolitiken. har fått i uppdrag att anpassa indikatorer som beskriver jämställdheten mellan kvinnor och män till det kommande nationella programmet för den Europeiska fiskerifonden (EFF). Indikatorerna skall vara möjliga att tillämpa i det kommande nationella programmet för den Europeiska fiskerifonden, vara långsiktigt uppföljningsbara och bygga på de förslag som finns i den redovisning som lämnat angå- ende den gemensamma fiskeripolitikens jämställdhetseffekter. Uppdraget skall delredovisas . Därutöver skall i samråd med länsstyrelserna, Gles- bygdsverket och andra relevanta myndigheter och organisationer ut- veckla samarbetsformer samt utveckla eller tillämpa indikatorer för ar- betet med jämställdhetsfrågor inom ramen för fiskeri- och landsbygds- politiken. Uppdraget skall slutredovisas . 9.42Landsbygdspolitik (PO 44) Under politikområdet Livsmedelspolitik (PO 43) redovisas flera uppdrag som även har bäring på landsbygdspolitiken. 9.43Samepolitik (PO 45) I propositionen Ett ökat samiskt inflytande (prop. 2005/2006:86) föreslås ändringar i såväl rennäringslagstiftningen (1971:437) och sametingslagen (1992:1433) som syftar till att få lagarna mer könsneutrala. Förutom att detta innebär att lagarna blir mer moderna så har ändringarna en viktig principiell betydelse. De kan bl.a. ses som en viljeriktning mot ökad jäm- ställdhet i det samiska samhället. Ändringsförslagen är planerade att träda i kraft respektive . Det jämställdhetsprogram som plenum antog 2004 har bl.a. resulterat i att samiska organisationer och föreningar som erhåller stöd från Kulturråd skall redovisa en jämställd- hetsplan. I jämställdhetsplanen skall organisationerna beskriva hur de konkret arbetar med jämställdhet dvs. att öka kvinnors deltagande i orga- nisationen men också hur de avser att arbeta för att öka jämställdhets- arbetet i organisationen. har fått tydligare återrapporteringskrav i regleringsbrevet inom verksamhetsgrenen De samiska utvecklingsprogrammen inom för att tydliggöra kvinnors och mäns delta- gande. 9.44Demokrati (PO46) kommer regeringen att genomföra åtgärds- programmet Delaktiga som syftar till att bekämpa utanförskap och öka människors delaktighet i det svenska samhället. avsatts för åtgärdsprogrammet. Inom ramen för Del- Prop. 2005/06:155 aktiga kommer olika aktiviteter att genomföras såsom informa- tion inför val, skolval, insatser för stärkt medborgarinflytande mellan valen, nätverk för att förbättra villkoren för förtroendevalda med ut- ländsk bakgrund, åtgärder för att stärka funktionshindrades möjligheter till politiskt deltagande och rådslag om demokrati och delaktighet. Vid genomförandet av aktiviteterna skall hänsyn tas till människors olika för- utsättningar samt att både kvinnor och män engageras. I redovisningen av de olika aktiviteterna skall ingå vad aktiviteterna har haft för effekt på jämställdheten. En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna har skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 20062009 (skr. 2005/2006:95) överlämnats till . Skrivelsen innehåller dels en handlingsplan avseende perioden 2009, dels en kartläggnings av situationen för de mänskliga rättigheterna i . Kartläggningen innehåller en redovisning av synpunkter, kritik och rekommendationer som internationella organ m.fl. lämnat om hur efterlever sina internationella åtaganden om mänskliga rät- tigheter. Kartläggningen behandlar även frågor och synpunkter om flick- ors och kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna i . Mot bakgrund av denna kartläggning aviseras i handlingsplanen drygt 130 åtgärder avsedda att främja de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. En rad rättighetsfrågor behandlas, såväl ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som medborgerliga och politiska rättigheter. Hand- lingsplanens fokus ligger på åtgärder mot diskriminering. Frågor om diskriminering pga. kön och mäns våld mot kvinnor, inklusive frågor om s.k. hedersrelaterat våld, ingår som viktiga delar i handlingsplanen. Handlingsplanen innehåller även åtgärder som vidtas i syfte att öka kunskapen och informationen om de mänskliga rättigheterna samt för- bättra samordningen av arbetet med att främja de mänskliga rättigheterna i . En central åtgärd är inrättandet av Delegationen för mänskliga rättigheter i (2006:27). Delegationens uppdrag är att, med utgångspunkt i handlingsplanen, stödja det långsiktiga arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i . I delegationens uppdrag ingår bland annat att stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksamheten och att utarbeta och genomföra strategier för ökad information och kunskap om de mänskliga rättig- heterna hos olika målgrupper i samhället. Delegationen skall slutredovisa sitt uppdrag . 9.45Minoritetspolitik (PO 47) Ett av regeringens viktigaste verktyg för att stärka de nationella minori- teternas möjligheter till inflytande är olika samrådsformer med företrä- dare för de nationella minoriteterna. Regeringen avser att se över hur könsfördelningen ser ut i olika samrådsformer. Den arbetsgrupp med romska kvinnor som skapades 2002 för att syn- Prop. 2005/06:155 liggöra romska kvinnors behov och villkor i och som leds av ansvarig statsekreterare har fört fram att ett särskilt behov av att även på lokal nivå lyfta fram de romska kvinnornas situation. Därför kommer arbetsgruppen i samarbete med regeringen att anordna tre regionala se- minarier med romska kvinnor och kommunala tjänstemän i syfte att främja en dialog på nivå om hur de romska kvinnornas och flickornas utbildnings- och yrkessituation kan förbättras. har det införts ett krav på att de organisationer som företräder nationella minoriteter, för att bli berättigande till att er- hålla statliga bidrag, skall sträva efter jämn fördelning av makt och in- flytande för kvinnor och män i organisationen. 9.46Allmänna bidrag till kommuner (PO 48) Lönediskrimineringen av kvinnor är olaglig och skall bekämpas. Re- geringen har i budgetpropositionen föreslagit att kommunsek- torn tillförs ytterligare resurser . Som regeringen ut- talade i finansplanen kommer överläggningar att ske med Kom- muner och Landsting inför kommande avtalsförhandlingar för att klargöra förutsättningarna för att bland annat minska lönegapet mellan kvinnor och män. 9.47Företag med statligt ägande Regeringen fortsätter att presentera könsuppdelad statistik inom relevanta områden i den årliga skrivelsen om företag med statligt ägande. I arbetet med styrelsenomineringsprocessen är jämställdhetsperspektivet fortsatt en prioriterad fråga. I Statens ägarpolitik uttrycks att de statligt ägda fö- retagens ledningar och styrelser bör vara föredömen i jämställdhetsarbe- tet, inte minst genom tillsättningar på chefsnivå. Regeringen avser att följa vilka åtgärder som bolagen vidtar inom området. Regeringens avsikt att inrätta en myndighet innebär bl.a. att uppgifter och verksamheter som bedrivs på olika håll och av skilda aktörer samordnas vilket medför att befintliga resurser kan utnyttjas på ett mer effektivt sätt. Avsikten är att finansiera myndigheten genom omdispone- ring av medel som används för jämställdhetspolitiska ändamål. Nya mål för jämställdhetspolitiken Förslaget till nya mål för jämställdhetspolitiken beskrivs i avsnitt 4. I samma avsnitt lämnar regeringen också sin bedömning i fråga om att jämställdhetsintegrering skall ligga fast som strategi för genomförandet av de jämställdhetspolitiska målen. Det innebär att åtgärder och insatser, som i olika avseenden bidrar till uppfyllandet av de jämställdhetspoli- tiska målen, sker inom respektive politik- och verksamhetsområde samt inom ramen för ordinarie resurser. Överväganden gällande ekonomiska eller andra konsekvenser vid insatser och åtgärder kommer att ske i sed- vanlig ordning inom dessa områden. Regeringens bedömning gällande ökad samverkan samt förbättrad upp- följning och utvärdering skall ske inom ramen för det styr- och uppfölj- ningssystem som redan tillämpas av regeringen. Det kommer inte att medföra några nya arbetsuppgifter för myndigheterna och innebär därför inte ökade kostnader på statsbudgeten. Uppdrag till länsstyrelserna att utarbeta regionala jämställdhetsmål Regeringen har för avsikt att lämna uppdrag till länsstyrelserna att ut- arbeta regionala jämställdhetsmål med utgångspunkt i de nationella jäm- ställdhetsmålen samt i regionala och lokala förhållanden (se vidare av- snitt 7). Uppdraget ligger inom ramen för länsstyrelsernas åligganden och innebär därför inte några nya uppgifter för länsstyrelserna. Det inne- bär inte heller några nya åtaganden för kommuner och landsting. Fortsatt arbete för att motverka mäns våld mot kvinnor Det fortsatta arbetet med att motverka mäns våld mot kvinnor genomförs inom berörda politikområden och verksamhetsområde samt inom ramen för de ordinarie resurserna. De övriga åtgärder och insatser som redovisas i propositionen bedöms inte medföra några kostnader. Sammanfattning av betänkandet Makt att forma sam- hället och sitt eget liv jämställdhetspolitiken mot nya mål (SOU 2005:66) Jämställdhetspolitiska utredningen har haft i uppdrag att göra en översyn av jämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet. Vidare uppdrogs åt utredningen att pröva om de samhällsförändringar som skett medför att jämställdhetspoli- tiken bör ges en ny inriktning. I uppdraget har även ingått att föreslå nya mål och en ny organisation på jämställdhetspolitikens område. Vi har således haft i uppdrag att dels göra en översyn av politikområdet jäm- ställdhetspolitik, dels undersöka hur jämställdhet får genomslag i andra politikområden. Utredningen lämnar ett betänkande i två delar: Makt att forma sam- hället och sitt eget liv jämställdhetspolitiken mot nya mål (SOU 2005:66) samt Forskarrapporter till Jämställdhetspolitiska utredningen. Utredningen publicerar också ett särtryck med sammanfattningen. Vi har i våra analyser utgått från de befintliga jämställdhetspolitiska må- len som fastställts av . Vi har gjort fördjupningar av de väl- färdspolitiska frågor som är centrala på respektive målområde. På områ- den där andra utredningar lämnat betänkanden eller där utred- ningar pågår har vi inte gjort stora egna undersökningar. Vi har där ge- nomfört analyser utifrån ett precist jämställdhetspolitiskt perspektiv. Ut- ifrån en översiktlig analys av förändringarna och fram till har vi vidare fokuserat på områden som inte beaktats inom jäm- ställdhetspolitiken, men som framstår som viktiga. Vi har också särskilt uppmärksammat de målområden som vuxit snabbast och fram till . Detta gör att de olika kapitlen varierar i inriktning och omfattning. Vi har försökt att visa vad som har hänt, men lagt krutet på områden där mycket finns kvar att göra. Den översyn av utvecklingen vi gjort fokuserar och fram till , men i vissa avsnitt finns även längre tillbakablickar. Utredningen arrangerade två seminarier med politiker från riksdag, landsting och kommuner. Representanter från samtliga riksdagspartier inbjöds. Seminarierna leddes av journalisten och do- kumenterades av skribenten . En öppen konferens med forskare och politiker arrangerades under namnet Vi är många vi är hälften om kvinnor i politiken. På konferensen deltog doktorand , professor , doktorand , fil.dr , docent . De deltagande politikerna var (), (), (), () och (). Forskarnas bidrag publiceras i Forskarrapporter till jämställdhetspolitiska utredningen (SOU 2005:66). För att belysa viktiga frågeställningar har utredningen lagt ut uppdrag. Statskontoret gavs i uppdrag att göra en analys och utvärdering av orga- nisation och mål- och resultatstyrningen inom jämställdhetspolitiken. Resultatet finns publicerat i rapporten jämställdhetspolitik, Statskontoret, 2005:1. Professor har undersökt föränd- ringar i fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män , särskilt ensamstående föräldrar. Doktorand har studerat lågavlönade kvinnors försörjnings- strategier. Professor har undersökt hur överflyttningar av omsorgen om äldre gått från det offentliga till anhöriga under 1990- talet. Fil.dr har skrivit ett bidrag om föräldraförsäkringen som en jämställdhetspolitisk reform och fil.dr. har undersökt utbytet mellan genusforskning och jämställdhetspolitiskt ar- bete. Samtliga bidrag från forskarna finns samlade i Forskarrapporter till jämställdhetspolitiska utredningen, SOU 2005:66. Vi har gjort en genomgång av de jämställdhetspolitiska insatserna efter den senaste jämställdhetspolitiska propositionen Delad makt delat ansvar (prop.) 1993/94:147. Där lades det övergripande jämställdhetsmålet samt sex delmål fast. Makt lyftes fram som ett grundläggande perspektiv och förslagen i propositionen grundades i en maktanalys. Ett helhetsperspek- tiv betonades och man konstaterade att jämställdhet inte kan bedrivas isolerat utan måste få genomslag inom alla politikområden. Main- streaming föreslogs vara strategin för jämställdhetspolitikens genom- förande. Vår analys visar att de förslag till insatser som föreslogs i pro- positionen har genomförts. har en mängd andra insatser, som inte förekom i propositionen, genomförts. Redogörelse för dessa har gjorts i tre jämställdhetspolitiska skrivelser till . Jämställdhetsfrågorna har i varierande grad införlivats inom andra politikområden. Utbildningspolitiken förtjänar att lyftas fram. Grundläggande begrepp inom kvinnorörelsen och genusforskningen har importerats och använts inom jämställdhetspolitiken. Empiri och teori har haft betydelse för jämställdhetspolitikens möjligheter att förstå och förändra maktrelationer mellan kvinnor och män. Vår uppfattning är att det bör finnas en vaksamhet kring hur begrepp sprungna ur olika teori- bildningar lyfts in i politiken. När begreppet genussystem introduce- rades i jämställdhetspolitiken gavs en utförlig redogörelse för teori om genussystemet så som den presenterades i Maktutred- ningens huvudbetänkande. När begreppet könsmaktordning introducera- des gjordes ingen motsvarande redovisning av teori eller empiri. Änd- ringen föregicks heller inte av någon utredning. När man lyfte fram att jämställdhetspolitiken skulle blir mer feministisk redogjordes inte heller för vilken feministisk inriktning som åsyftades. När teoretiska begrepp lyfts in i politiken finns det risk för förenkling och/eller att begreppen börjar fyllas med en annan innebörd, så att endast ett semantiskt släktskap återstår mellan hur begreppet används inom po- litiken och inom den teori där begreppet har utvecklats. Det är troligen ett problem som inte endast berör jämställdhetspolitiken, utan även andra politikområden med kopplingar till utvecklad teoribildning. Att använda teoretiska begrepp utan närmare förklaring kan också innebära ett demo- kratiskt problem om det görs på ett sådant sätt att det utestänger männi- skor. Det förutsätts att den enskilde ska ha djupgående teoretiska förkun- skaper för att förstå vad politiken syftar till att uppnå och hur. Vår slutsats är att radikaliteten, i bemärkelsen potentialen att åstad- komma förändring i riktning mot jämställdhet, inte ligger i vilka ord eller begrepp som används. Däremot är radikaliteten beroende av vilken inne- börd centrala begrepp ges och i vad mån denna innebörd kan översättas i politisk handling som leder till önskade förändringar i samhället. Inne- börden av jämställdhetsbegreppet och omsättningen i strategin jämställd- hetsintegrering är mer radikalt om det innebär att man åstadkommer för- ändring. Fördelningen av makt och inflytande mellan kvinnor och män ser olika ut i olika delar av samhället. Könsfördelningen är jämnare inom politiska maktfält än inom ekonomiska. Skillnader finns också mellan olika nivåer inom ett fält eller sektor. En studie av eliterna i visar att andelen kvinnor har ökat inom samtliga fält till viss del tack vare att kvinno- representation är hög inom politiken. I den politiska eliten utgör kvinnor och män . I övriga samhällsfält vetenskap, för- valtning, kultur, massmedier, organisationer, och näringslivet är kvinnorna färre. På ledande poster i näringslivet är mansdominansen allra störst, trots att vissa förändringar har kunnat anas . De statligt ägda bolagen har lyckats uppnå en jämnare könsfördelning i styrelser och ledningsgrupper än övriga aktiebolag. Utredningens uppföljning av det nuvarande målet visar på en ganska snäv förståelse av maktbegreppet, där den demokratiska diskussionen i stort sett har handlat om representationsfrågor. Vår uppföljning av var kvinnor och män tar plats i samhällets beslutsfattande positioner visar att kvinnorepresentationen har ökat i direktvalda politiska organ och i in- direkt valda organ som redovisas offentligt. På indirekt valda positioner, framförallt de som inte redovisas offentligt, råder däremot fortsatt mans- dominans. Ett exempel på detta är de nya samverkansorganen och part- nerskapen på regional nivå. På ledande nivåer inom kommuner och landsting det gäller såväl på tjänstemannasidan som bland politiker råder också mansdominans. Konsekvensen av detta är en manlig makt- formation i ledningen för kommuner och landsting. Trots den förhållandevis jämna fördelningen av kvinnor och män inom politiken, finns det brister när det gäller de kvalitativa aspekterna av jäm- ställdhet i politiskt arbete. Kvinnor erfar att de motarbetas och marginali- seras. Fler kvinnor, i synnerhet yngre kvinnor, hoppar av sina politiska uppdrag jämfört med män. En fördjupad diskussion behövs kring villko- ren för det politiska arbetet. Informella regler och maktordningar som styr det politiska livet kan innebära att kvinnors reella inflytande i politi- ken inte står i proportion till deras andel av de politiskt valda. Utbildning har varit en viktig fråga för jämställdhetspolitiken. Rätten och tillgången på utbildning har haft avgörande betydelse för att kvinnor i i så hög grad lyckats etablera sig på arbetsmarknaden. Det har i sin tur inneburit ökad ekonomisk självständighet för kvinnor och haft betydelse för kvinnors möjligheter att ta plats i politiska och andra be- slutsfattande funktioner. Den högre utbildningen har historiskt sett varit en manlig bastion. För några decennier sedan lyftes kvinnors lägre utbildningsnivå i jämförelse med män fram som ett allvarligt hinder för jämställdheten. Så är det inte längre. har kvinnor gått om män i utbildningsnivå och utgör kvinnor en majoritet bland studenterna på universitet och hög- skolor. Det jämställdhetspolitiska målet lika tillgång till utbildning kan således huvudsakligen sägas vara uppfyllt, åtminstone i formell mening. Att ta bort formella hinder genom att öppna utbildningar som varit stängda för ettdera könet är enkelt. Att ta bort informella hinder är där- emot betydligt svårare. De politiska redskapen är trubbiga. och högskolor är könsfördelningen fortfarande ojämn i många tjänstekategorier. Särskilt tydligt är detta vad gäller professors- tjänster. I de skolformer som riktar sig till de yngre eleverna är i stället frånvaron av män påtaglig. Det är anmärkningsvärt att jämställdhets- arbetet i så ringa grad har haft genomslag i dessa avseenden. Skolan har stor inverkan på barnens könssocialisering. De vuxnas för- väntningar och bemötande av barnen formar dem till pojkar och flickor. kan skolan erbjuda barnen möjligheter att utvecklas till själv- ständiga individer och frigöra sig från de begränsningar som könsstereo- typer utgör.