prop · GT03126 · 2006-03-22 00:00:00 — Som stöd för det övergripande målet fastställs årliga mål med hänsyn till det rådande konjunkturläget samt fleråriga nominella utgiftstak för staten som beslutas av . Figur 4.1: Statsskuld, procent av BNP I figur 4.1 illustreras statsskuldens förväntade utveckling . I beräkningen görs antagandet att de offentliga finanserna visar ett överskott på i genomsnitt av BNP . Enligt beräkningen sjunker skuldkvoten från av BNP till av BNP 2025. Därefter, då de demografiska effekterna blir alltmer påtagliga, ökar skuldkvoten . Kalkylen visar att skuldkvoten är klart lägre 2050 jämfört med . Därmed kan utvecklingen av de offentliga finanserna anses vara hållbar över perioden . visar skuldkvotens ökning under periodens senare del att problem kan uppkomma efter 2050. Scenariot illustrerar överskottsmålets betydelse för möjligheten att bibehålla standarden i de skattefinansierade välfärdssystemen. Socialförsäkringarna är en viktig del av välfärden. De innefattar bl.a. det allmänna pensionssystemet, ersättningar som betalas ut vid sjukdom, föräldraförsäkring och vård av barn, sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare förtidspension), bostadsbidrag, barnbidrag, arbetsskadeför- säkring samt arbetslöshetsförsäkring. Pensionerna har stor betydelse för drivkrafterna att arbeta och för vår välfärd då vi blir gamla. För är det en styrka att vi till skillnad från många andra länder har lyckats genomföra en omfattande reform av pensionssystemet genom ett riksdagsbeslut . Det nya systemet är följsamt mot demografiska förändringar och finansiellt stabilt. Men också andra delar av socialförsäkringssystemet påverkas av de demografiska förändringarna. Att tillförsäkra barn och unga goda levnadsvillkor är en förutsättning för hållbar utveckling och en viktig aspekt i ljuset av den demografiska Ett av målen för den generella välfärdspolitiken är att garantera alla barn och unga en god start i livet. Barn och ungdomar är framtidens vuxna, är det viktigt att värna och respektera barndomens och ungdomsårens egenvärde. Det handlar bl.a. om att ge barn och ungdomar möjlighet till inflytande och delaktighet i samhället och att se dem som en resurs och tillgång i samhället. ungdomspolitiken verkar för att stärka barns och ungdomars rättigheter, intressen och villkor i samhället. En bättre balans mellan arbetsliv och familjeliv kan bidra till höjda födelsetal och ett ökat arbetsutbud. En generös föräldraförsäkring och en väl utbyggd barnomsorg är framgångsrecept för . Möjligheterna i vårt land att förena familj och arbete har gjort att flera decenniers starkt ökande kvinnliga förvärvsfrekvenser har kunnat åtföljas av ett högt barnafödande. Den demografiska utvecklingen gör det ännu viktigare med en politik som ger kvinnor och män goda möjligheter till egen försörjning samt förutsättningar för att förena arbete och familj på lika villkor. I det ingår att göra det möjligt för båda föräldrarna att kunna vara delaktiga i och ta ansvar för barnets uppväxt. Detta har både ekonomiska och sociala skäl. I regeringsförklaringen uttalades att skall vara världens bästa land att åldras i. Alla äldre skall ha rätt till en likvärdig äldreomsorg av hög kvalitet. En väl fungerande hälso- och sjukvård är av stor betydelse för den ökande gruppen äldre, särskilt för dem som har flera sjukdomar . Även äldre invandrares behov måste mötas. Den demografiska utmaningen är inte bara en nationell angelägenhet. En lång rad länder står inför samma utmaning. har mycket att vinna på att arbeta tillsammans med dem. I EU pågår sedan toppmötet i ett värdefullt samarbete med analyser, erfarenhetsutbyte och ekonomisk-politisk samordning i frågor med anknytning till den demografiska utmaningen. De offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet med hänsyn till den åldrande befolkningen är en del i den bedömning som kommissionen och rådet gör inom ramen för Stabilitets- och tillväxtpakten. Att medlemsstaterna var och en förmår hantera sin demografiska situation är viktigt för att upprätthålla makroekonomisk stabilitet i EU. Kommissionen presenterade 2005 en grönbok om demografiska förändringar. identifierade sex huvudprioriteringar för att möta globaliseringen och demografin var en av dem. Kommissionen har i sitt förslag till reviderad hållbarhetsstrategi föreslagit fortsatt samarbete om de demografiska frågorna. Migrationsfrågorna tas upp i kommissionens förslag till reviderad EU- strategi för hållbar utveckling. Effekterna av den demografiska utvecklingen i EU skulle delvis kunna mildras genom att tredjelands- medborgare lagligt får större möjligheter att för arbeta inom unionen. Det kan gynna unionens ekonomi och medlemsstaternas arbetsmarknader genom att öka tillgången på arbetskraft och kompetens och förbättra den sociala integrationen, och även migranterna själva och deras hemländer genom ökade inflöden av kapital och teknisk kompetens. Oreglerade migrationsströmmar kan leda till att vissa länder och vissa sektorer utarmas på kvalificerad arbetskraft, s.k. brain drain. Detta bör EU uppmärksamma. En möjlig åtgärd som diskuteras i EU är att införa ett system för cirkulär migration, som underlättar för migranten att arbeta eller studera inom unionen för att sedan återvända till sitt hemland med ny yrkeserfarenhet och Skr. 2005/06:126 utbildning. Detta skulle i sin tur kunna ha goda effekter på landets Vidare övervägs åtgärder för att öka effekten av migranternas bidrag till utvecklingen i hemlandet, i form av affärskontakter och erfarenheter av andra samhällskick. lade kommissionen fram förslag till en handlingsplan om migration. Regeringens mål för att möta den demografiska utmaningen är: att skall klara av den demografiska utmaningen i dess ekonomiska och sociala dimensioner. Regeringens tvååriga sysselsättningspaket som startade innebär att ytterligare 55 000 personer (1,av arbetskraften) ges möjlighet att få ett arbete eller att höja sin kompetens. Huvuddelen av satsningarna görs inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Den pågående inkomstskattereformen med bl.a. kompensation för den allmänna pensionsavgiften är en omfattande reform som syftar till att stödja arbetslinjen. Till följd av reformen har marginalskatten för låg- och medelinkomsttagare minskat med . Regeringen har givit i uppdrag att intensifiera insatserna för att minska deltidsarbetslösheten på hela arbetsmarknaden i samverkan med arbetsgivare och fackliga organisationer. Vidare har en utredare undersökt hur rätten till heltidsanställning kan stärkas. Betänkandet Stärkt rätt till heltidsanställning (SOU 2005:105) remissbehandlas . Regeringen har, som ett led i att bekämpa diskrimineringen på arbetsmarknaden, givit en utredning i uppgift att undersöka förutsättningarna för ett system med anonyma arbetsansökningar i den offentliga sektorn. Utredningens betänkande Avidentifiera jobbansökningar en metod för mångfald (SOU 2005:115) lämnades . En parlamentarisk kommitté har i uppdrag att se över regelverket om arbetskraftsinvandring (dir. 2004:21). Syftet är vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES. Förslagen skall utgå från behovet av arbetskraft och ha som utgångspunkt att löner och övriga arbetsvillkor skall vara i nivå med dem som gäller för arbetstagare som redan finns i landet. Ett slutbetänkande kommer . I syfte att understödja etableringen på arbetsmarknaden pågår ett försök med arbetsplatsintroduktion, genom vilket flyktingar och andra invandrare får extra stöd den . 37.De centrala parterna på arbetsmarknaden har i en gemensam avsiktsförklaring enats om ett antal integrationsåtgärder för att höja sysselsättningen, verka för jämlik behandling och motarbeta diskriminering på grund av etniskt ursprung. 38.Förslag som syftar till att höja kvaliteten och öka genomströmningen i svenskundervisningen för invandrare kommer att läggas fram . Utgångspunkten är att utbildningen tydligare skall ta sin utgångspunkt i den enskildes förutsättningar och behov. 39.En särskild utredare skall göra en genomgripande analys av socialförsäkringarna i ett brett perspektiv (dir. 2004:129). Grundläggande utgångspunkter är att de liksom skall vara generella, obligatoriska och långsiktigt finansiellt stabila. Särskilt fokus skall läggas på arbetslinjen och på frågor som har sin grund i ohälsa. Betänkandet skall redovisas och utgöra underlag för en parlamentarisk utredning som skall ge förslag till en reformerad socialförsäkring. 40.En särskild utredare skall se över den skattemässiga behandlingen av de pensionssystem som kompletterar den allmänna pensionen, dvs. tjänstepensioner och privat pensionssparande (dir. 2004:99). Uppdraget syftar till att anpassa den skattemässiga regleringen så att arbetsutbud och tillväxt gynnas. Det skall redovisas . 41.Regeringen har initierat en förändring om kommunalt uppföljningsansvar i skollagen. Det gäller hur kommunerna håller sig informerade om de ungdomar som fullgjort sin skolplikt men som inte förvärvsarbetar. 42.Regeringen har tillsatt en utredning om en nationell koordinator för snabbare etablering på arbetsmarknaden för ungdomar, som skall vara klar (dir. 2005:21). 43.Regeringen har avsatt medel för en försöksverksamhet där lokala ideella initiativ, s.k. navigatorcentra, kompletterar ett antal kommuners kontinuerliga arbete med arbetslösa ungdomar. har haft i uppdrag att se över reglerna för föräldraförsäkringen med utgångspunkt att denna skall verka för barnets bästa och bidra till ökad jämställdhet mellan könen. Utredningen har lämnat betänkandet Reformerad föräldraförsäkring Kärlek, Omvårdnad, Trygghet (SOU 2005:73). Betänkandet bereds i . En utvecklingsplan för äldreomsorgen de kommande tio åren läggs fram . 46.Fler äldre ställer nya krav på boendet. De som vill skall så långt som möjligt kunna bo kvar hemma. Fler boendeformer behöver utvecklas så att valfrihet och trygghet kan gälla hela livet. Bostadstillägget för pensionärer stärktes 2006. 47.För att förstärka utvecklingen av kommunernas stöd i samverkan med frivilliga och ideella krafter till anhöriga och närstående har regeringen avsatt ytterligare . 4.4Främja en hållbar tillväxt En politik för hållbar tillväxt främjar ekonomisk tillväxt utan att de ekosystem som vi är beroende av äventyras som de mänskliga resurserna värnas. De resurser som skapas fördelas rättvist så att sammanhållningen i samhället kan upprätthållas . En ren miljö och välfärd är både mål i sig och bidrar till ekonomisk tillväxt. Tillväxten drivs av dynamiska marknader, en stark välfärdspolitik och en progressiv miljöpolitik. och andra industriländer har ett särskilt ansvar att gå före och visa att det är möjligt att förena en politik för minskad miljöförstöring med fortsatt framgångsrik ekonomisk och social utveckling. Ekonomisk tillväxt har bl.a. inneburit förbättrad hälsa, ökad konsumtion, högre boendestandard och bättre tillgång till transporter. Den ekonomiska tillväxten har gjort det möjligt att med teknikutveckling och förändrade arbetssätt lösa många av dagens miljöproblem. har tillväxten gett upphov till nya sociala och miljömässiga problem som behöver uppmärksammas. En hållbar tillväxt i en globaliserad värld med alltmer medvetna och aktiva konsumenter ställer krav på en fortlöpande kunskaps- och kompetensutveckling och en flexibel produktion. Ny kunskap, innovation och tillgång till riskkapital är centrala element. Genom att integrera sociala och miljömässiga frågor i företagens verksamhet ökar möjligheten för bibehållen och stärkt konkurrenskraft. Tillväxt, ökad handel och export är viktiga förutsättningar för att andelen fattiga människor skall kunna minskas. En ökad produktion i utvecklingsländer innebär dock nya utmaningar för företag att leva upp till marknadens och samhällets krav på socialt och miljömässigt ansvar. Ekonomisk tillväxt och välfärd En hållbar tillväxt är förenad med ett antal utmaningar. Den ekonomiska tillväxten i liksom i de flesta andra länder påverkas av växande handelsutbyte, globalisering och ökande internationell konkurrens. Det ökade konkurrenstrycket genom globaliseringen har lett till rationaliseringar och strukturomvandlingar vilka initialt kan medföra en ökad arbetslöshet och social utsatthet. omvandling ofta resurser för nya investeringar, företag och branscher. Härigenom kan en mer resurseffektiv produktion byggas och en grund för en mer långsiktig sysselsättning med möjlighet till en positiv social utveckling skapas. Den ekonomiska tillväxten och välfärden påverkas därutöver även av den demografiska utvecklingen. Att allt fler får leva ett längre och friskare liv är en stor framgång men för med sig nya krav på välfärdssystemen, beskrivet i avsnitt 4.3. Den nationella tillväxten är summan av den tillväxt som skapas regionalt och lokalt. Förutsättningarna för tillväxt ser olika ut i olika delar av landet. Det är viktigt att utifrån de lokala och regionala förutsättningarna skapa bättre möjligheter för näringslivet att bidra till en hållbar tillväxt t.ex. genom förbättrad tillgänglighet, kompetens- utveckling, och förbättrad kapitalförsörjning. De regionala tillväxt- och utvecklingsprogrammen är betydelsefulla verktyg för att lägga grunden för en sådan utveckling. I detta sammanhang är kopplingen med de storstadspolitiska utvecklingsavtalen av stor vikt för att skapa regionala och lokala förutsättningar för att motverka de inomregionala skillnaderna som är störst i storstadsregionerna. Ekonomisk tillväxt mätt som BNP kan inte översättas i välfärdstermer och hållbar tillväxt, utan är främst ett mått på volymen varor och tjänster som produceras. Flera försök har gjorts för att konstruera mått som sammanfattar den ekonomiska tillväxten och utvecklingen i medborgarnas välfärd, t.ex. genom att beakta faktorer som läskunnighet, konsumtion av tidningar och böcker samt sjukvårdens utbyggnad. Det visar sig att även detta är svårt att mäta på ett rättvisande sätt i synnerhet om ambitionen är att väga samman olika mått till ett allmängiltigt och aggregerat mått. För att mäta en hållbar tillväxt krävs därför att BNP-måttet kombineras med mått och indikatorer som visar på utvecklingen i human- och naturkapital. Det finns fortfarande negativa samband mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring såväl i som globalt. Sambanden mellan ekonomisk tillväxt och miljöpåverkan varierar dock mellan branscher och sektorer. I till FN om klimatförändringar framgår att sambandet mellan ekonomisk tillväxt och utsläpp av växthusgaser har brutits . Miljöproblem som uppstår till följd av ohållbara konsumtions- och produktionsmönster har dock ökat, bl.a. spridningen av kemikalier och avfall. För en hållbar avfallshantering är det viktigt att låga utsläpp och effektiv användning av den resurs som avfall kan utgöra kan kombineras med en för konsumenter enkel och för samhället effektiv hantering av avfall. Användningen av kemikalier ingår som en del i förutsättningarna för tillväxt. kan samhällets ökande kemikalieanvändning vara ett hot mot miljö och hälsa. En säker kemikaliehantering är därför en viktig förutsättning för en hållbar tillväxt. Utgångspunkten för regeringens kemikaliepolitik är att användningen av hälso- och miljöfarliga kemi- kalier skall minska och att de farligaste ämnena skall bytas mot säkrare alternativ. En hållbar energiförsörjning är nödvändig för såväl industrins konkurrenskraft som en hållbar tillväxt. Fossila bränslen är en ändlig resurs och förbränning av fossila bränslen är en viktig orsak till växthuseffekten. Detta gör att energiförsörjningen måste ställas om så att den i minskad grad är beroende av fossila bränslen. har mer än halverat oljeberoendet och industrins energianvändning i förhållande till produktionsvärdet har sjunkit med , som användningen av biobränslen ökat med . Användningen av olja och andra fossila bränslen har minskat till en låg nivå i bostäder och i tillverkningsindustrin medan transportsektorn är nästan helt beroende av oljeprodukter. har också den totala energiintensiteten, dvs. energianvändning per BNP-enhet, minskat. Trots detta så kan och måste mer göras för att minska de negativa effekterna av energiproduktion och användning. Ett viktigt steg i arbetet för att skall vara rustat för det framtida hållbara samhället är tillsättandet av Kommissionen mot oljeberoendet. Kommissionen skall utgöra statsministerns forum för den fördjupade diskussion och analys av strategiska frågor som krävs för att inte längre skall vara beroende av fossila bränslen för transport eller uppvärmning. Vindkraftsberedningen inrättades som en statssekreterargrupp för att underlätta den övergripande samordningen av den fortsatta vindkraftsutbyggnaden i . Vinden är en förnybar energikälla som har stor outnyttjad potential för elproduktion. En grundläggande förutsättning för en omställning till ett långsiktigt hållbart samhälle är tillgången på energi med så liten negativ påverkan som möjligt på miljö och klimat. Väl lokaliserade vindkrafts- anläggningar uppfyller dessa krav. Inom EU driver en ökad användning av bioenergi samt bättre standarder för biodrivmedel, där ökad inblandning av etanol i bensin blir möjlig. Europeiska kommissionen presenterade 2005 en handlingsplan för biomassa och ett meddelande om främjandet av biodrivmedel inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen planerar också förslag om bränslekvalitetsregler, vilket skulle underlätta möjligheterna att uppnå målet förnybara drivmedel 2010. verkar också för att kommissionen skall ta fram en handlingsplan om energieffektivitet, vilken har aviserats . Prioriterade frågor för är energieffektivitet i transportsektorn, utveckling av befintliga gemenskapsåtgärder såsom märkning av energieffektiva produkter, energieffektivitet i byggnader och utveckling av åtgärderna för ökad energieffektivitet inom ramprogrammet för energi. Utvecklingen av den globala energianvändningen är inte hållbar. Enligt () förväntas världens energianvändning öka (World Energy Outlook ). Av denna ökning förväntas fossila bränslen svara för merparten. För att bryta denna utveckling och lämna utrymme för ett ökat välstånd globalt måste alla länder intensifiera sina satsningar på att uppnå en hållbar energiförsörjning, genom bl.a. energisparande, ökad energi- effektivitet och övergång till förnybara energikällor. ett mera hållbart energisystem bör kunna bli en stark drivkraft för teknik- och affärsutveckling med positiva effekter på näringsliv, sysselsättning och välfärd. IEA uppskattar att för att möta den förväntade efterfrågan på energi behövs investeringar uppgående till . Enligt innovationsstrategin Innovativa En strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36) skall vara mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi och därmed ett av världens mest attraktiva investeringsländer för stora och små kunskapsbaserade företag. Strategin anvisar ett brett och långsiktigt angreppssätt och har betydelse för flera delar av strategin för hållbar utveckling. Genomförandet av innovationsstrategin har påbörjats bl.a. genom framtagandet av strategier för sex strategiska branscher. Bland konkurrensfördelar finns ett högt kunskapsinnehåll i varor och tjänster, förmåga till förnyelse, effektiva produktionsprocesser och systemlösningar. Vidare främjas vitaliteten i det svenska näringslivet av en ökad mångfald bland entreprenörer och anställda. Livslångt lärande och den kompetens som genereras av både utbildning och forskning är en förutsättning för att upprätthålla dessa konkurrensfördelar och ta tillvara de möjligheter som de skapar. I de senaste två forskningspolitiska propositionerna Forskning och förnyelse, (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU6) och Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) har forskning till stöd för hållbar utveckling varit ett prioriterat område och för perioden 20052008 har anslagits. Insatser är angelägna inom ramen för utbildningen i grund-, gymnasie- och högskolan och på universiteten för att främja ett entreprenöriellt förhållningssätt bland barn och ungdomar och därmed öka beredskapen att etablera nya företag. Det är därför särskilt viktigt att de affärsmöjligheter som en hållbar utveckling erbjuder tas upp i utbildningar om entreprenörskap på olika nivåer. Utbildning behandlas mer generellt i avsnitt 5.4.5. Trots att i en internationell jämförelse ligger väl till med avseende på de resurser som avsätts för forskning och utveckling är vi inte tillräckligt framgångsrika i att introducera nya produkter på marknaden. Användningen av immateriella rättigheter (patent m.m.) är av central betydelse i detta sammanhang. Vidare är tillgång på riskkapital av grundläggande betydelse för uppkomsten och utvecklingen av nya verksamheter och nya produkter. har en väl utvecklad riskkapitalmarknad men tillgången på privat riskkapital i tidiga skeden är ännu begränsad. För innovationer som bidrar till en hållbar utveckling kan det finnas särskilda behov av att underlätta i kommersialiseringsfasen. Regeringen har beslutat om sådana satsningar bl.a. genom holdingbolag vid universitet och högskolor samt bildandet av . Tillväxtregioner kännetecknas av tolerans och öppenhet för nya influenser, t.ex. genom att mångfaldens fördelar tas tillvara. är arbetslösheten hög bland utrikes födda vilket ökar nödvändigheten av att skapa en förändring i samhället så att allas kompetens kan tillvaratas på Skr. 2005/06:126 ett effektivt sätt (se vidare avsnitt 4.3). Många småföretag riskerar att avvecklas i samband med att företagarna i fyrtiotalistgenerationen uppnår pensionsåldern. Det är angeläget att de företag som är livskraftiga drivs vidare. Näringslivets verksamhet regleras för att den skall ske inom ramen för nödvändiga sociala och miljömässiga hänsyn. För att säkerställa att dessa regleringar inte begränsar nyetablering av företag och tillväxt i små företag genomförs konsekvensanalyser inför ny lagstiftning. Inom EU finns regler för statligt stöd till näringslivet i syfte att undvika konkurrenssnedvridning mellan företag i olika medlemsstater. Europeiska kommissionen kommer att göra en genomgripande reform av politiken för statligt stöd för att se till att dessa regler på ett bättre sätt bidrar till en långsiktigt stabil tillväxt, ökar konkurrenskraften och den sociala och regionala sammanhållningen samt främjar miljöskyddet. Omställningen till hållbara konsumtions- och produktionsmönster skapar möjligheter för nyföretagande, sysselsättning och export. Sammantaget bedöms marknadspotentialen vara stor för lösningar som bidrar till att lösa utmaningar inom områden med koppling både till den sociala och miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. För att uppnå en hållbar tillväxt krävs samverkande insatser och förändringar inom såväl konsumtions- som produktionsledet. Det handlar om att förändra produktionen av varor och tjänster i alla led och att förändra konsumtionsvanor hos hushållen, i offentlig sektor och näringslivet till en hållbar användning av naturresurser och att miljö- och hälsoskadliga utsläpp undviks under varors och tjänsters hela livscykel (se också avsnitt 5.3). Samhällets sårbarhet för klimatförändringar gör att och andra länder dels måste minska sina utsläpp så att de samlade globala utsläppen inte leder till en farlig mänsklig påverkan på klimatsystemet dels måste anpassa samhället till de klimatförändringar som kommer att ske. I den teknikutveckling som detta kräver finns tillväxtpotential för näringslivet. har produkters miljöpåverkan uppmärksammats alltmer inte minst för att förebygga och minimera risker och minska kostnader i verksamheten. Produktionen skall också ske under goda arbetsvillkor. deltar i internationellt standardiseringsarbete kring arbetsmiljö i syfte att motverka konkurrens som bygger på bristfälliga arbetsmiljöer. Svensk arbetsorganisation har rönt internationell uppmärksamhet och bidrar till att stärka kompetensen inom näringslivet vilket är en viktig faktor i den globala konkurrensen.