prop · GT03150 · 2006-03-21 00:00:00 — I förarbetena till motsvarande bestämmelse för bankaktiebolag, som sedermera införts även för kreditmarknads- föreningar (prop. 1997/98:166 s. 111 och prop. 2002/03:139 s. 357), sägs att styrelsen inte kan fungera som tillsynsorgan om alltför många av styrelseledamöterna är anställda i bankaktiebolaget. Mot bak- grund av det starka intresset av en väl fungerande intern kontroll i banker ansågs intresset av att garantera styrelsens oberoende ställning starkare i bankaktiebolag än i andra aktiebolag. Tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall kontrollera ledningsorganets förvalt- ning. Det är rimligt att denna kontroll inte utövas av ett organ som enbart består av anställda i kooperativet eller i den koncern där kooperativet är dotterbolag. Bestämmelsen i 12 kap. 3 § gäller därför även för tillsyns- organet. 12 kap. 6 § innehåller en bestämmelse om att vissa uppgifter skall läm- nas innan styrelseval förrättas vid föreningsstämma. Enligt bestämmelsen skall föreningsstämmans ordförande innan styrelseval förrättas i en kreditmarknadsförening lämna uppgift till stämman om vilka uppdrag den som valet gäller innehar i andra företag. europakooperativ utser föreningsstämman ledamöter i tillsynsorganet (artikel 39.2 i SCE-förordningen). Ledamöterna i ledningsorganet väljs av tillsynsorganet (artikel 37.2). I fråga om dualistiskt organiserade europakooperativ har därför föreskrivits att vad som gäller för styrelseval tillämpas på val av ledamot i tillsynsorganet. I 12 kap. 7 § andra stycket finns bestämmelser om styrelsens upplys- ningsplikt vid föreningsstämma i kreditmarknadsförening. Enligt 21 § tredje stycket lagen om europakooperativ skall bestämmelserna i före- ningslagen om styrelsens upplysningsplikt tillämpas också på tillsyns- organet i dualistiskt organiserade europakooperativ. Om finansierings- rörelse drivs av ett dualistiskt organiserat europakooperativ, tillämpas på motsvarande sätt den särskilda bestämmelsen i lagen om bank- och finansieringsrörelse om styrelsens upplysningsplikt också på tillsyns- organet. I andra stycket har tagits in en erinran om att nämnda bestämmelser, enligt lagen om europakooperativ, skall tillämpas även på ett europa- kooperativs lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. Ett europakooperativ skall upprätta årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning i enlighet med de bestämmelser i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag som är tillämpliga på kreditmarknadsföreningar. (Jfr 12 kap. 28 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.32. Paragrafen, som är ny, motsvarar i huvudsak 1 a kap. 27 § lagen om medlemsbanker. För en redogörelse av innehållet hänvisas därför till författningskommentaren till den paragrafen. Rätten att teckna firman för ett europakooperativ får utövas bara av två eller flera personer i förening, om inte annat följer av 6 kap. 12 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. (Jfr 12 kap. 29 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.24. Av paragrafen framgår att rätten att teckna firman för ett europakoope- rativ som driver finansieringsrörelse med undantag av verkställande direktören i vissa fall alltid får utövas bara av två eller flera personer i förening. Motsvarande krav gäller beträffande firmateckningsrätten i en kreditmarknadsförening (se 12 kap. 5 §). Se även författningskommentaren till 34 § lagen om europakooperativ. För en kommentar av bestämmelsen om ikraftträdande hänvisas till mot- svarande bestämmelse i författningskommentaren till lagen om europa- bolag. I förevarande lag införs eller ändras bestämmelser för både europabolag och europakooperativ. Övergångsbestämmelsen riktar sig emellertid bara till europabolag. 9.21Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag och rätt att motsätta sig att ett svenskt aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion får motsätta sig att ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion, om 1.europabolaget enligt fusionsförslaget skall ha sitt säte i en annan stat än , 2.motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset, 3.verket har beslutat om revision hos bolaget, och 4.det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av fusionen. får, i fråga om ett aktiebolag som står under tillsyn, motsätta sig att bolaget deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion, om de förutsättningar som anges i första stycket 1 och 2 föreligger. och skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena från den dag då uppgifter om fusionen offentliggjordes enligt artikel 21 i SE- förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att bolaget inte får delta i fusionen utan att bolaget först har fått tillfälle att yttra sig. (Jfr 5 a § i departementspromemorians förslag.) I paragrafen regleras och rätt att motsätta sig att ett svenskt aktiebolag deltar i bildandet av ett europa- bolag genom fusion. Frågan har behandlats i avsnitt 5.12 (jfr avsnitt 6). En motsvarande bestämmelse finns, såvitt gäller europakooperativ, i 6 § förslaget till lag om europakooperativ. För kommentarer hänvisas till författningskommentaren till den bestämmelsen. skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE- förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 23 kap. 23 eller 24 § aktiebolagslagen (2005:551) och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om eller har meddelat ett sådant beslut som avses i 5 a §. När det gäller bolag som driver bank- eller finansieringsrörelse tillämpas i stället 10 kap. 38 § respektive 11 kap. 1 § lagen (2004:297) om bank- och finansierings- rörelse. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. I paragrafen, som behandlar utfärdandet av ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE-förordningen, har gjorts ett tillägg om att inte får utfärda intyg om eller har motsatt sig att ett svenskt aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion. En motsvarande bestämmelse finns, såvitt gäller europa- kooperativ, i 8 § förslaget till lag om europakooperativ. skall föra ett register över europabolag (europabolagsre- gistret). I fråga om registrering i europabolagsregistret tillämpas bestämmelserna i aktiebolagslagen (2005:551) och andra författningar om registrering i aktiebolagsregistret eller, om europabolaget driver bankrörelse, bankregistret. Om en arbetstagarrepresentant har utsetts enligt lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europabolag, skall även detta registreras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag, och 2.handläggningen av registreringsärenden. (Jfr 7 § i departementspromemorians förslag.) I paragrafen anges bl.a. att i fråga om registrering av uppgifter i europabolagsregistret skall bestämmelserna i aktiebolagslagen och andra författningar om registrering i aktiebolagsregistret tillämpas. Enligt 8 kap. 43 § aktiebolagslagen skall ett bolag för registrering anmäla bl.a. vem som har utsetts till styrelseledamot och styrelsesuppleant. I anmälan skall också särskilt anges om en styrelseledamot eller en styrelse- suppleant har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. I europabolag regleras emellertid arbetstagar- inflytandet i lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europabolag. I det första stycket i förevarande paragraf har därför gjorts ett tillägg om att uppgift om en styrelseledamot eller en styrelsesuppleant har utsetts enligt den lagen också skall registreras. eller lednings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 8.2, 32.2, 33.3, 37.4 och 66.3 i SE-förordningen till för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om registreringen i Post- och . Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. (Jfr 8 § i departementspromemorians förslag.) I paragrafen har endast en redaktionell ändring gjorts. och rätt att motsätta sig flyttning av säte får motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte till en annan stat, om 1.motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset, 2.verket har beslutat om revision hos europabolaget, och 3.det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av en flyttning av europabolagets säte. får, i fråga om ett europabolag som står under tillsyn, motsätta sig att europabolaget flyttar sitt säte till en annan stat, om motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset. och skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena från den dag då förslaget om flyttningen offentliggjordes enligt artikel 8.2 i SE- förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att europabolaget först har fått tillfälle att yttra sig. (Jfr 9 a § i departementspromemorians förslag.) I paragrafen regleras och rätt att motsätta sig att ett europabolag med säte i flyttar till en annan medlemsstat. Den har sin grund i artikel 8.14 SE-förordningen. svarande bestämmelse finns, såvitt gäller europakooperativ, i 13 § Prop. 2005/06:150 förslaget till lag om europakooperativ. För kommentarer hänvisas till författningskommentaren till den bestämmelsen. Ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag skall ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem ledamöter. Förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europabolag skall ha minst tre ledamöter. När det gäller europabolag som ger ut elektroniska pengar tillämpas 2 kap. 9 § femte stycket lagen (2002:149) om elektroniska pengar i stället för första och andra styckena. (Paragrafen saknar motsvarighet i departementspromemorians förslag.) Av det nya tredje stycket framgår att det i lagen om utgivning av elektroniska pengar finns en särreglering för europabolag som ger ut elektroniska pengar med avseende på hur många ledamöter som skall finnas i ett europabolags olika organ. Om ett europabolag flyttar sitt säte, skall lednings- eller förvaltnings- organet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har blivit gällande enligt artikel 8.10 i SE-förordningen. Om ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion enligt artikel 17 i SE-förordningen och europabolaget får säte i en annan stat än , skall styrelsen för aktiebolaget upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då europa- bolaget registreras enligt artikel 12 i SE-förordningen. För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet skall ges in till inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. (Jfr 26 a § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen reglerar frågan om ett särskilt bokslut dels när ett europa- bolag med säte i flyttar sitt säte, dels när ett svenskt aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion. En motsvarande bestämmelse finns, såvitt gäller europakooperativ, i 32 § förslaget till lag om europakooperativ. För kommentarer hänvisas till författnings- kommentaren till den bestämmelsen. beslut att avskriva en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol för beslutet. Detsamma gäller verkets beslut i ett tillståndsärende enligt 11 §, verkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 6 eller 15 § samt verkets beslut enligt 31 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. och beslut enligt 5 a eller 9 a § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. beslut i ett ärende enligt 28 § får överklagas hos Prövningstillstånd krävs vid överklagande beslut i ett ärende enligt 29 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 29 § första stycket får överklagas från den dag då bolaget fick del av beslutet. Ett beslut enligt 29 § andra stycket får överklagas för beslutet. Vid överklagande enligt fjärde stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. (Jfr 32 § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av bl.a. beslut. Det gäller exempelvis beslut att vägra utfärda ett intyg enligt 15 §. Efter påpekande från Lagrådet har bestämmelserna utformats så att även beslut att vägra utfärda intyg enligt 6 § kan överklagas (se första stycket). I paragrafen har vidare två nya stycken lagts till. Det nya andra stycket innehåller bestämmelser om överklagande av respektive beslut att motsätta sig att ett svenskt aktiebolag del- tar i bildandet av ett europabolag genom fusion eller att ett europabolag med säte i flyttar till ett annat land. I det tredje stycket klargörs att även beslut enligt 28 § om sammankallande av bolags- stämma får överklagas till länsrätten. Motsvarande bestämmelser finns, såvitt gäller europakooperativ, i 40 § förslaget till lag om europakoope- rativ. De nya bestämmelserna i lagen om europabolag föreslås träda i kraft med motsvarande bestämmelser i lagen om europakooperativ, dvs. De nya bestämmelserna får betydelse i de fall då ett svenskt aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion eller då ett europabolag med säte i skall flytta till ett annat land. Av en särskild övergångsbestämmelse framgår att de nya bestäm- melserna inte blir tillämpliga i ärenden av detta slag som har initierats före de nya bestämmelsernas ikraftträdande. Om en ansökan om att flytta säte har getts in till före , skall således inte pröva om det vill motsätta sig flyttningen. Detsamma gäller i ärenden om fusion. Övergångsbestämmelserna gäller endast i fråga om ansökningar om tillstånd. Sålunda gäller inte några särskilda övergångsbestämmelser för de nya bestämmelserna om bokslut vid flyttning eller fusion. Skyldighe- ten att upprätta sådant bokslut gäller således vid alla fusioner och flytt- ningar som genomförs efter , oavsett när ärendet initierades hos . 9.22Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:000) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat I fråga om europabolag och europakooperativ med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag eller artiklarna 3741 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) tillämpas bestämmelserna i 6 kap. 7 och 9 §§ om styrelseledamöter på ledamöter i tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakooperativ framgår att bestämmelserna om styrelseledamöter i första stycket skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags eller ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan. Ändringarna i första stycket innebär att den bestämmelse om styrelse- ledamot i denna lag som gäller för ledamot i tillsynsorganet i ett dua- listiskt organiserat europabolag också gäller för ledamot i tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ. Ändringarna innebär vidare att ytterligare en bestämmelse skall tillämpas på ledamöterna i tillsyns- organet. Det är en bestämmelse om meddelandeförbud. För en kommen- tar av det tillägget hänvisas till författningskommentaren till 2 kap. 4 § lagen om värdepappersrörelse. Vad som där sägs om 1 kap. 8 c § mot- svaras av 10 kap. 2 § förevarande lag. Andra stycket innehåller en erinran om att i första stycket nämnda bestämmelser, enligt lagen om europabolag, skall tillämpas även på leda- möter i ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan. Ändringarna i stycket innebär att bestämmelserna, enligt lagen om europakooperativ, skall tillämpas även på ledamöter i ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan. Europeiska unionens officiella tidning L 207/1 (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1435/2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORD- NING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av yttrande (2), med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kom- mitténs yttrande (3), och inte är begränsad enbart till att tillgodose lokala behov skall kunna planera och genomföra omorganisationen av sin affärsverksamhet på gemenskapsnivå. (3)De rättsliga ramarna för affärsverksamhet i gemenskapen bygger fortfarande i stor utsträckning på nationell lagstiftning och motsvarar därför inte de ekonomiska ramar inom vilka de bör utvecklas om målen i artikel 18 i fördraget skall uppnås. Den situationen innebär ett avsevärt hinder för bildande av grupper av företag från olika medlemsstater. av följande skäl: (1)antog en resolu- tion om kooperativen i Europeiska gemenskapen (4), en resolution om kooperativens bidrag till den regionala utvecklingen (5), en resolution om kvinnornas roll i kooperativ och lokala sysselsättningsinitiativ (6), en reso- lution om kooperativens bidrag till den regionala utveck- lingen (7) och en resolution om kooperativens betydelse för en ökad sysselsättning bland kvinnor (8). (2)Genomförandet av den inre marknaden och de förbätt- ringar den medför i den ekonomiska och sociala situatio- nen i hela gemenskapen innebär inte bara att handelshin- der bör undanröjas utan även att produktionsstrukturer- na bör anpassas till gemenskapsdimensionen. Därför är det väsentligt att alla slags företag vars affärsverksamhet ( 1) EGT C 99, 21.4.1992, s. 17 och EGT C 236, 31.8.1993, s. 17. ( 2) EGT C 42, , s. 75 och yttrande avgivet (ännu ej offentliggjort i EUT). ( 3) EGT C 223, 31.8.1992, s. 42. ( 4) EGT C 128, , s. 51. ( 5) EGT C 246, , s. 94. ( 6) EGT C 158, 26.6.1989, s. 380. ( 7) EGT C 61, 28.2.1994, s. 231. ( 8) EGT C 313, 12.10.1998, s. 234. (4)Rådet har antagit förordning (EG) nr 2157/2001 (9), där den rättsliga formen för europabolag (SE-bolag) fastställs enligt de allmänna principerna för publikt aktiebolag. Detta är inte ett instrument som är avpassat till koopera- tivens specifika karaktär. (5)Även om europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) enligt förordning (EEG) nr 2137/85 (10) gör det möjligt för företag att gemensamt främja vissa delar av sin verksamhet, som de behåller sin självstän- dighet, tillgodoser de emellertid inte de särskilda krav som gäller för kooperativa företag. (6)Gemenskapen, som är angelägen om att säkerställa lika konkurrensvillkor och bidra till sin ekonomiska utveckling, bör förse kooperativen, som är en allmänt erkänd organisationsform i alla medlemsstater, med lämpliga juridiska instrument som kan underlätta ut- vecklingen av deras gränsöverskridande verksamhet. har uppmuntrat alla regeringar att skapa en stödjande miljö där kooperativ kan delta på samma villkor som andra företagsformer (11). ( 9) EGT L 294, 10.11.2001, s. 1. (10) EGT L 199, 31.7.1985, s. 1. (11) Resolution antagen av generalförsamlingen vid Förenta nationer- nas 88:e plenarmöte (A/RES/56/114). L 207/2 Europeiska unionens officiella tidning (7)Kooperativen är framför allt sammanslutningar av perso- ner eller rättsliga enheter vars verksamhet regleras av särskilda principer som skiljer sig från andra marknads- aktörers. Där ingår principerna om demokratisk struktur och kontroll samt en rättvis fördelning av nettot av räkenskapsårets resultat. (8)Dessa särskilda principer omfattar särskilt principen om individens företräde, vilken kommer till uttryck i de specifika bestämmelserna om medlems intagande, utträ- de och uteslutande, där regeln en man, en röst föreskrivs och rösträtten är knuten till personen, vilket innebär att medlemmarna inte får förfoga över koopera- tivets tillgångar. (9)Kooperativen har ett insatskapital, och deras medlemmar kan vara antingen fysiska personer eller företag. Dessa medlemmar kan helt eller delvis bestå av kunder, arbetstagare eller leverantörer. Då ett kooperativ utgörs av medlemmar som själva är kooperativa företag beteck- nas det som ett sekundärt eller andra gradens koope- rativ. Under vissa omständigheter kan emellertid en viss andel av medlemmarna även bestå av investerande medlemmar som inte är avnämare eller av tredje man som drar fördel av kooperativens verksamhet eller utför arbete för deras räkning. (10)En europeisk kooperativ förening (nedan kallad ) bör ha som huvudsakligt mål att tillgodose sina medlemmars behov och/eller utveckla deras ekono- miska och/eller sociala verksamhet i enlighet med följan- de principer: Dess verksamhet bör ha till ändamål att ömsesidigt främja medlemmarnas intressen, så att var och en av dem drar nytta av verksamhet i förhållande till sina insatser. Dess medlemmar bör även vara konsumenter, arbetstagare eller leverantörer eller på ett eller annat sätt involverade i verksamhet. Kontrollen över föreningen bör fördelas lika mellan medlemmarna, men röstviktning kan tillåtas för att avspegla varje medlems insats i . Det bör vara begränsad ränta på lånat kapital och insatskapital. Vinsten bör delas ut beroende på medlemmarnas verksamhet med avseende på eller användas för att tillgodose medlemmarnas behov. Inga artificiella spärrar bör finnas för medlemskap. Nettotillgångar och reserver bör fördelas vid av- veckling enligt principen om oegennyttig fördel- ning, dvs. till ett annat kooperativt organ som har liknande syften eller inriktning av allmänt intresse. (11)Gränsöverskridande samarbete mellan kooperativ inom gemenskapen försvåras av juridiska och administrativa problem, som bör undanröjas på en gränslös marknad. (12)Inrättandet av en europeisk rättslig form för kooperativ som är grundad på gemensamma principer men som tar hänsyn till deras specifika karaktär, bör göra det möjligt för dem att agera utanför de egna nationella gränserna på hela eller delar av gemenskapens territorium. (13)Huvudsyftet med denna förordning är att en skall kunna inrättas av fysiska personer bosatta i olika medlemsstater eller av rättsliga enheter som är etablerade i enlighet med olika medlemsstaters lagstift- ning. Den kommer även att göra det möjligt att inrätta en genom fusion av två befintliga kooperativ, eller genom omvandling av ett nationellt kooperativ till den nya formen utan att det först avvecklas, om det kooperativet har sitt säte och huvudkontor i en medlemsstat och en driftsenhet eller ett dotterföretag i en annan medlemsstat. (14)Med tanke på särskilda gemenskapska- raktär påverkar inte den genom denna förordning antagna ordningen med faktiskt säte för SCE-förening- ar medlemsstaternas lagstiftning och föregriper inte de val som skall göras i andra gemenskapstexter om bolagsrätt. (15)Hänvisningar till kapital i denna förordning bör endast omfatta tecknat kapital. Detta bör inte påverka icke utdelade gemensamma tillgångar/eget kapital i . (16)Denna förordning omfattar inte andra rättsområden som beskattning, konkurrens, immaterialrätt eller insolvens. Bestämmelser i medlemsstaternas lagstiftning och i gemenskapsrätten skall därför tillämpas på ovanstående områden och på andra områden som inte omfattas av denna förordning. Europeiska unionens officiella tidning L 207/3 (17)Bestämmelserna om arbetstagarinflytande i ningar finns i direktiv /72/EG (1), och dessa bestäm- melser utgör ett nödvändigt komplement till denna förordning och skall tillämpas .