prop · GT03150 · 2006-03-21 00:00:00 — Förslaget överensstämmer med vad som redan gäller för europabolagen i mot- svarande situation. vid har invänt mot den i promemorian föreslagna bestämmelsens formulering såtillvida att den ger en rätt men inte en skyldighet för lednings- eller förvaltningsorganet att ändra stadgarna. Enligt fakultetsnämnden uppkommer därmed en oklarhet angående vad som gäller om lednings- eller förvaltningsorganet väljer att inte göra sådana ändringar. har därför föror- dat att bestämmelsen antingen utgår eller utvidgas på det sättet att led- nings- eller förvaltningsorganet åläggs en skyldighet att, utan beslut om det av föreningsstämman, ändra stadgarna. Vi anser emellertid att det är lämpligare att, såsom i promemorian, utforma bestämmelsen i nära an- slutning till förordningens ordalydelse. I sak torde detta inte innebära någon större praktisk skillnad i förhållande till vad fakultetsnämnden har förordat. Det får nämligen anses följa av allmänna principer att lednings- eller förvaltningsorganet normalt är skyldigt att, när stadgarna strider mot fastställda ordningar för arbetstagarinflytande, antingen utnyttja sin beslutanderätt eller se till att föreningsstämman kan fatta motsvarande beslut. Det saknas skäl att göra någon annan bedömning för de finansiella föreningarna. Även för dessa bör således gälla att lednings- eller för- valtningsorganet, utan ytterligare beslut från föreningsstämman, skall ha rätt att ändra stadgarna i aktuellt avseende. Det bör dock påpekas att den rättigheten inte kommer att utgöra någon inskränkning i skyldigheten att inhämta godkännande av stadgeändringen före registreringen av densamma (jfr 3 kap. 4 § lagen om bank- och finan- sieringsrörelse; 2 kap. 4 § lagen om utgivning av elektroniska pengar; 2 kap. 4 §, 7 kap. 2 § och 8 kap. 4 § lagen om börs- och clearing- verksamhet; 2 kap. 3 § lagen om kontoföring av finansiella instrument; 37 § fjärde stycket lagen om understödsföreningar). En understödsförenings deltagande i bildandet av ett Regeringens förslag: I den mån en fråga om bildande av ett europa- kooperativ genom fusion inte regleras i SCE-förordningen, skall be- stämmelserna om fusion av publika försäkringsaktiebolag i 15 a kap. försäkringsrörelselagen tillämpas på en understödsförening som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 170). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: Förfarandet vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion regleras i första hand av artiklarna Om en fråga inte regleras uttryckligen av förord- ningens bestämmelser, skall enligt artikel 20 varje kooperativ som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion i den delen vara under- ställt de nationella bestämmelser om fusion av kooperativ som gäller i den medlemsstat där kooperativet hör hemma. saknas, skall de bestämmelser som enligt den statens lagstiftning tilläm- pas på intern fusion av publika aktiebolag gälla också för det aktuella För understödsföreningar saknas bestämmelser om fusion. Genom SCE-förordningen skapas dock en möjlighet för understödsföre- ningar att delta i bildandet av europakooperativ genom fusion. skall, enligt förordningen, således de nationella bestämmelser som gäller vid intern fusion av publika aktiebolag tillämpas på en understöds- förening som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Som framgår av avsnitt 5.6 finns det särskilda bestämmelser om fusion för vissa finansiella aktiebolag, nämligen bankaktiebolag, kreditmark- nadsbolag och försäkringsaktiebolag. Dessa bestämmelser finns i 10 och 11 kap. lagen om bank- och finansieringsrörelse respektive 15 a kap. för- De skiljer sig från bestämmelserna om fusion i aktiebolagslagen, vilket hänger samman med att de finansiella företagens verksamhet i flera avseenden skiljer sig från andra företags. av det nämnda avsnittet innebär vissa av dessa verksamheter att före- tagen har ett stort antal borgenärer och andra rättighetshavare. särskilda förfarandet vid fusion, som bl.a. innebär att måste lämna tillstånd till att verkställa fusionsplanen, fungerar Finans- inspektionen som något av ställföreträdare för borgenärerna och bevakar Frågan är då vilka associationsrättsliga bestämmelser om fusion som bör tillämpas på understödsföreningar som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, aktiebolagslagens eller de särskilda be- stämmelser som gäller för vissa finansiella företag. stödsföreningar driver försäkringsrörelse, liksom försäkringsaktiebolag, anser vi att det är naturligt att låta de särskilda bestämmelserna om fusion av publika försäkringsaktiebolag i försäkringsrörelselagen gälla för understödsföreningar i den aktuella situationen. detta bör tas in i lagen om understödsföreningar. 5.11Redovisningsvaluta i en förening som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion Regeringens förslag: Svenska bestämmelser om att företag med skilda redovisningsvalutor inte får gå samman genom fusion skall inte tillämpas vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 171). Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har antingen tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan invändningar. Skälen för regeringens förslag: Som har framgått av föregående av- snitt regleras förfarandet vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion i första hand av artiklarna i SCE-förordningen. Om en fråga inte regleras uttryckligen av förordningens bestämmelser, skall enligt artikel 20 varje kooperativ som deltar i bildandet av ett europakoope- rativ genom fusion i den delen vara underställt de nationella bestämmel- ser om fusion av kooperativ som gäller i den medlemsstat där europa- kooperativet hör hemma. Det innebär för svenskt vidkommande att reglerna i 12 kap. föreningslagen blir tillämpliga, i den mån en viss fråga inte regleras i SCE-förordningen. Enligt föreningslagen får fusion ske endast om de föreningar som skall fusioneras har samma redovisningsvaluta (se 12 kap. 1 § tredje stycket och 3 § andra stycket). Motsvarande bestämmelse finns i aktiebolagsla- gens bestämmelser om fusion (se 23 kap. 3 § aktiebolagslagen). Bestäm- melsen har motiverats med att det kan uppkomma svårigheter att bedöma om fusionsvederlaget har bestämts på ett riktigt sätt om de fusionerande företagen redovisar i olika valutor. I förarbetena har det också uttalats att behovet av att genomföra fusioner mellan företag som har olika redovis- ningsvalutor är begränsat (se prop. 1999/00:23 s. 95 f.). I förarbetena till lagen om europabolag konstaterades att den nämnda bestämmelsen i aktiebolagslagen inte lämpar sig för en tillämpning på aktiebolag som ingår i bildandet av ett europabolag och att ett särskilt undantag i den svenska lagen om europabolag därför var motiverat i detta avseende (se prop. 2003/04:112 s. 75 f.). Det förhållandet att SE-förord- ningen inte specifikt delegerade någon normgivningsrätt till medlems- staterna i denna fråga ansågs inte utgöra hinder mot en särbestämmelse av detta slag. Ovanstående resonemang kan direkt överföras på frågan om redovis- ningsvaluta i föreningar som deltar i bildandet av europakooperativ genom fusion. Inte heller i den situationen bör det ställas krav på att de fusionerande föreningarna skall ha samma redovisningsvaluta. Således föreslår vi att det i den svenska lagen om europakooperativ klargörs att bestämmelserna om redovisningsvaluta i 12 kap. 1 § tredje stycket och 3 § andra stycket föreningslagen inte skall tillämpas vid bildande av europakooperativ genom fusion. På motsvarande sätt bör det av lagen om medlemsbanker framgå att bestämmelserna i 10 kap. 1 § andra stycket och 2 § andra stycket den lagen om redovisningsvaluta vid fusion inte skall tillämpas när en med- lemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Något krav på samma redovisningsvaluta finns inte för understöds- Prop. 2005/06:150 föreningar, eftersom det över huvud taget saknas bestämmelser om fusion av understödsföreningar. Eftersom lagen om understödsföreningar saknar bestämmelser om fusion av sådana föreningar, skall i stället be- stämmelserna i försäkringsrörelselagen om fusion av publika försäk- ringsaktiebolag tillämpas beträffande frågor som inte regleras direkt av förordningen (se artikel 20 SCE-förordningen och föregående avsnitt). Även försäkringsrörelselagen uppställer i 15 a kap. 1 § tredje stycket krav på samma redovisningsvaluta i fusionerande bolag. Mot den bak- grunden föreslår vi att det införs en bestämmelse i lagen om understöds- föreningar om att det nämnda lagrummet i försäkringsrörelselagen inte skall tillämpas när en understödsförening deltar i bildandet av ett europa- kooperativ genom fusion. 5.12Möjligheten för en myndighet att motsätta sig att en nationell ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion Regeringens förslag: och, i fråga om europakooperativ som står under tillsyn, skall få motsätta sig att en svensk ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, om det är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Som ytterligare förutsättning för att skall få motsätta sig fusionen skall gälla att verket har beslutat om revision hos föreningen och det finns skäl att anta att revisionen skulle avsevärt försvåras av fusionen. och skall ha rätt att motsätta sig fusionen endast i de fall då europakooperativet skall ha sitt säte utom- lands. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag (se promemorian s. 174). Av promemorians lagförslag framgick emellertid inte uttryckligen att fick motsätta sig fusionen endast om det var motiverat av hänsyn till allmänintresset. I prome- lagförslag angavs vidare uttryckligen att fick motsätta sig fusionen om det fanns skäl att anta att det skulle uppstå allvarliga störningar i betalningssystemets eller kapitalmarknadens funktion eller om det annars är motiverat av allmänintresset. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt promemo- rians förslag eller inte haft några invändningar mot det. Svenskt Närings- liv, , och har anfört samma synpunkter i detta avseende som beträffande förslaget att och skall ha möjlighet att motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte från . Dessa invändningar finns redovisade under avsnitt 5.8. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 5.8 har vi föreslagit att bör utnyttja möjligheten att ge en myndighet rätt att motsätta sig en flyttning av europakooperativets säte. Förslaget innebär att Skatte- verket och, i fråga om europakooperativ som står under Finansinspek- tionens tillsyn, skall ha denna rätt i de fall ett sådant Prop. 2005/06:150 motsättande är motiverat av hänsyn till allmänintresset. förutsättning för att skall få motsätta sig flyttning av säte, skall enligt förslaget gälla att det ifrågavarande europakooperativet är föremål för revision och det finns skäl att anta att revisionen skulle avsevärt försvåras av en flyttning av europakooperativets säte. Medlems- staterna ges i artikel 21 i SCE-förordningen en motsvarande möjlighet när det gäller nationella kooperativ som deltar i bildandet av europa- kooperativ genom fusion. Sålunda får det i nationell lagstiftning föreskrivas att en myndighet kan motsätta sig att ett kooperativ deltar i en sådan fusion. Om europakooperativets säte förläggs till en annan medlemsstat än den där det ifrågavarande nationella kooperativet har sitt säte, är situationen mycket snarlik den som uppkommer vid flyttning av säte. Det är därför enligt vår mening naturligt att och även i den situationen ges en rätt att motsätta sig den planerade åtgärden. Bestämmelserna om detta bör utformas på motsva- rande sätt som de bestämmelser som har föreslagits i avsnitt 5.8. 5.13Skyddet för medlemmar som motsatt sig bildandet av ett europakooperativ genom fusion Regeringens bedömning: Det bör inte införas några särskilda regler till skydd för medlemmar i en överlåtande förening som har motsatt sig bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Regeringens förslag: Medlemmar i en övertagande förening som har motsatt sig bildandet av ett europakooperativ genom fusion skall ha rätt att säga upp sig till utträde ur föreningen om fusionen innebär att europakooperativet kommer att ha sitt säte i en annan medlemsstat än den där den nationella föreningen hade sitt säte. Promemorians bedömning och förslag: Överensstämmer med rege- ringens bedömning och förslag (se promemorian s. 174). Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har antingen tillstyrkt bedömningen och förslaget eller lämnat dessa utan invändningar. Skälen för regeringens bedömning och förslag: I artiklarna i SCE-förordningen finns bestämmelser om förfarandet när ett europa- kooperativ bildas genom fusion. Om en fråga inte regleras av förord- ningens bestämmelser skall, som tidigare nämnts, varje kooperativ som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion vara underställt de nationella bestämmelser om fusion av kooperativ som gäller i den medlemsstat där europakooperativet hör hemma. Enligt föreningslagens bestämmelser är ett beslut om fusion giltigt endast om det har biträtts av nio tiondelar av de röstberättigade medlem- marna eller har fattats på två på varandra följande föreningsstämmor och på den senare stämman har biträtts av minst två tredjedelar av de röstan- de (12 kap. 4 § första stycket). En förenings stadgar kan uppställa längre Eftersom SCE-förordningen inte innehåller några särskilda majoritetskrav för beslut om fusion, kommer vad som sägs i föreningslagen att gälla för de svenska ekonomiska föreningar som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Det innebär att med- lemmar som tillsammans innehar mer än en tredjedel av rösterna i föreningen kan förhindra att föreningen ingår i en fusion av ifrågava- rande slag. Detta ger ett visst minoritetsskydd. Det mest betydelsefulla minoritetsskyddet vid fusion är dock att en medlem i en överlåtande förening som inte har samtyckt till fusionen har rätt att på vissa villkor säga upp sig till utträde ur föreningen (12 kap. 4 § andra stycket). Även denna bestämmelse kommer att gälla för medlemmar i en svensk ekono- misk förening som i egenskap av överlåtande förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. I artikel 28.2 ges medlemsstaterna rätt att införa ytterligare regler till skydd för medlemmar som motsatt sig fusionen. Fusion är en ingripande händelse för medlemmarna i en överlåtande ekonomisk förening. Den rätt som medlemmarna har i den övertagande föreningen kan nämligen vara mer begränsad än den rätt han eller hon har haft i den överlåtande föreningen. Medlemskapet i den övertagande föreningen kan även vara förknippat med nya eller ökade förpliktelser. När det gäller bildande av europakooperativ genom fusion tillkommer den aspekten att europakooperativet kommer att ha sitt säte i ett annat land än det där åtminstone en av de deltagande ekonomiska föreningarna hade sitt säte före fusionen (jfr vad som sägs i prop. 2003/04:112 s. 79 f. om effekterna för aktieägare av att ett bolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion). Före fordrades enligt den svenska föreningslagen för att ett beslut om fusion mellan ekonomiska föreningar skulle kunna fattas, att samtliga röstberättigade medlemmar biträdde beslutet eller att beslut fattades på två på varandra följande föreningsstämmor. När nuva- rande majoritetsregel infördes beaktades bl.a. att föreningslagen i flera andra fall har en minoritetsskyddsnivå på en tiondel av samtliga röst- berättigade (prop. 1996/97:163 s. 24). Medlemmar i en övertagande förening som inte godkänner fusionen har, till skillnad från medlemmar i en överlåtande förening (se ovan), inte någon särskild utträdesrätt. En fusion har inte ansetts innebära lika genomgripande förändringar för dem som för den överlåtande föreningens medlemmar. För den övertagande föreningen anses fusionen vara en affärstransaktion som inte påverkar dess medlemmars rättigheter och status. Det finns mot denna bakgrund anledning att, även när det gäller europakooperativ, bedöma frågan om minoritetsskyddets utformning olika när det gäller medlemmar i en övertagande förening respektive medlemmar i en överlåtande förening. För medlemmarna i en överlåtan- de förening får det skydd som finns i den svenska föreningslagen be- traktas som tillräckligt, särskilt med hänsyn till rätten till utträde. Det kan här noteras att det minoritetsskydd som enligt SCE-förordningen gäller i den delvis jämförbara situationen att ett europakooperativ flyttar sitt säte är utformat på ett liknande sätt (se särskilt artikel 7.5). För medlemmarna i en övertagande förening är skälen för regler av detta slag, såsom har framgått ovan, inte lika starka. Någon generell ut- trädesrätt bör därför inte gälla för dessa medlemmar. I en särskild situ- ation framstår emellertid en rätt till utträde motiverad, nämligen när europakooperativet efter fusionen får sitt säte i en annan medlemsstat än den där den nationella föreningen hade sitt säte. I den situationen kan medlemmarnas rättigheter komma att påverkas och starka skäl talar därför för att det även för dessa medlemmar bör finnas en rätt att säga Prop. 2005/06:150 upp sig till utträde ur föreningen. En sådan uppsägning bör ske inom den tid (efter föreningsstämmans beslut) och på de villkor som anges i artikel 7.5 i SCE-förordningen. Vi föreslår att en bestämmelse om detta tas in i den nya lagen om europakooperativ. Bestämmelser om skydd för medlemmar som motsatt sig en fusion finns för medlemsbanker i 10 kap. 3 § lagen om medlemsbanker. Bestämmelserna motsvarar de som finns i föreningslagen. Dessa bestämmelser kommer på samma sätt som enligt ovan att gälla för en medlemsbank som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Även för medlemsbanker bör det därför vara tillräckligt att införa en rätt till utträde för medlemmar i en övertagande medlemsbank, när europakooperativet efter fusionen får sitt säte i en annan medlemsstat än den där den nationella medlemsbanken hade sitt säte. Vi föreslår därför att en bestämmelse om detta tas in även i lagen om medlemsbanker. För understödsföreningar gäller att en medlem får utträda ur en sådan förening, om han eller hon inte på grund av sin anställning är skyldig att tillhöra föreningen (17 § lagen om understödsföreningar). Några ytter- ligare bestämmelser om rätt till utträde behöver inte införas. 5.14Offentliggörande av förslag till ombildning av en nationell kooperativ förening till ett europa- kooperativ Regeringens förslag: Ett förslag till ombildning av en svensk koope- rativ förening till ett europakooperativ skall kungöras i Post- och . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 177). Remissinstanserna: Remissinstanserna har antingen tillstyrkt försla- get eller lämnat det utan invändningar. Skälen för regeringens förslag: I SCE-förordningen föreskrivs att en nationell kooperativ förening, under vissa förutsättningar, skall kunna ombildas till ett europakooperativ. Den berörda föreningens förvaltnings- eller ledningsorgan skall upprätta ett förslag till ombildning (artikel 35.3). Det ankommer på föreningsstämman att godkänna förslaget till ombildning (artikel 35.6). Senast en månad innan föreningsstämman sammankallas för att besluta om ombildningen skall förslaget till om- bildning offentliggöras på det sätt som föreskrivs i varje medlemsstats lagstiftning (artikel 35.4). Svensk lagstiftning innehåller inte några bestämmelser om ombildning av en ekonomisk förening och följaktligen inte heller några bestämmelser om offentliggörande av förslag härom. Det krävs därför att det nu införs särskilda bestämmelser om på vilket sätt ett förslag till ombildning av en svensk ekonomisk förening till ett europakooperativ skall offentliggöras. I ett stort antal svenska författningar finns bestämmelser om skyldig- heten att kungöra olika beslut och andra förhållanden i Post- och . Som exempel kan nämnas 15 kap. 2 § föreningslagen och 27 kap. 3 § aktiebolagslagen om kungörelse av sådana uppgifter som Prop. 2005/06:150 införs i föreningsregistret respektive aktiebolagsregistret. som naturligt att även förslag till ombildning av en ekonomisk förening till ett europakooperativ offentliggörs genom en kungörelse i Post- och . Vi föreslår således att det införs särskilda bestäm- melser om detta i svensk lagstiftning. I avsnitt 5.28 behandlas frågan om offentliggörande av förslag till om- bildning av ett europakooperativ till en nationell kooperativ förening. 5.15Majoritetskrav för beslut om ombildning av en nationell kooperativ förening till ett europa- kooperativ Regeringens bedömning: Det bör inte införas regler om att beslut om ombildning av en nationell kooperativ förening till ett europakoope- rativ skall kräva kvalificerad röstmajoritet eller enhällighet i det organ inom vilket arbetstagarinflytandet organiseras. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (se promemorian s. 178). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt promemorians bedömning eller inte haft några invändningar mot den. Skälen för regeringens bedömning: Som har framgått av föregående avsnitt kan en nationell kooperativ förening, under vissa förutsättningar, ombildas till ett europakooperativ. Det ankommer på föreningsstämman att fatta beslut om en sådan ombildning. I SCE-förordningen ges med- lemsstaterna därutöver en möjlighet att göra ombildningen avhängig av kvalificerad röstmajoritet eller enhällighet i det organ i föreningen inom vilket arbetstagarinflytandet organiseras (artikel 35.7), dvs. för svenskt vidkommande styrelsen. En ordning med ytterligare majoritetskrav framstår från svenska ut- gångspunkter som mindre lämplig. När motsvarande fråga var föremål för bedömning i förarbetena till lagen om europabolag, konstaterades att det skulle föra mycket långt att ge enskilda styrelseledamöter eller en minoritet av ledamöterna inom styrelsen en vetorätt och att någon mot- svarande rätt inte finns i andra situationer (se prop. 2003/04:112 s. 82 f.) Detsamma gäller för ekonomiska föreningar. Inte heller intresset av att stärka arbetstagarnas inflytande över beslut av detta slag kan motivera en sådan ordning. Arbetstagarnas inflytande får anses vara tillräckligt väl tillgodosett genom de lagregler som kommer att införas till följd av SCE- direktivet jämte befintliga nationella regler. Rätten att besluta om en ombildning bör vara förbehållen föreningsstämman utan vetorätt för sty- relsen eller delar av denna. Mot denna bakgrund instämmer vi i den bedömning som har gjorts i promemorian. Möjligheten i artikel 35.7 bör alltså inte utnyttjas. Regeringens förslag: Ett europakooperativ med säte i skall, om antalet anställda i europakooperativet under vart och ett av de två senaste räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200, ha en verk- ställande direktör som ansvarar för föreningens löpande förvaltning. Detsamma skall gälla för ett genom fusion eller ombildning nybildat europakooperativ med säte i om någon av de juridiska personer som deltar i bildandet för bildandet är skyldig att enligt svenska bestämmelser ha en verkställande direktör. europakooperativ med säte i som driver finansiell verksamhet skall, med undantag av sådana kooperativ som driver försäkrings- rörelse, alltid ha en verkställande direktör. europakooperativ skall den verkställande direktören stå under tillsyn av både ledningsorganet och tillsynsorganet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 179 f.). Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser har tillstyrkt promemorians förslag eller inte haft några invändningar mot det. ningen Kooperativ i har dock ställt sig tveksam till förslaget med hänvisning till att den kooperativa samverkan kan avse ett