prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — Flöden i en garantiverksamhet med tillgångar enbart i form av räntekonton i RGK eller finansiering via anslag påverkar direkt statens lånebehov. Däremot har flöden i en garantiverksamhet med tillgångar i form av externstatliga placeringar inte någon påverkan på lånebehovet. Med nuvarande redovisningsstruktur är det inte möjligt att beräkna vilken påverkan på lånebehovet som garantiverksamheten har haft . En analys av flödena visar dock att nettoflödet i garantiverksamheten totalt sett var positivt med (se tabell 6.6). Diagram 6.2 Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, infrianden och administrationskostnader samt saldot för betalningsflödet 20012005 De statliga subventionerna har varierat mycket med en topp på . De årliga avgifterna har minskat från i början av femårsperioden till . Avgifts- procenten i insättningsgarantin sänktes i början av perioden, vilket minskade de totala avgifterna. Volymen har därefter ökat i takt med allt större garanterad inlåning i bankerna. I övrigt är det främst avgifterna från exportgarantierna som minskat. har de årliga infriandena legat på men minskade till . Även de årliga återvinningarna har uppgått till runt utom då mer än av tidigare infriade export- garantier återvanns. 6.2Statlig utlåning med kreditrisk När staten ställer ut lån med kreditrisk tar staten samma risk som när staten ställer ut en kreditgaranti. Skillnaden är att finansieringen av lånet i det första fallet sköts av staten via RGK och i det andra fallet av en bank eller annat kreditinstitut. Regeringsuppdrag om en gemensam redovisning av kostnader och risker Det är inte möjligt att via kredit- myndigheternas redovisningar få en klar och samlad bild över statens utestående krediter och riskerna i dessa eftersom det saknas en enhetlig redovisning av kreditmyndigheternas utlåning. Regeringen gav RGK i upp- drag att tillsammans med Centrala studie- stödsnämnden (CSN), Verket för närings- livsutveckling (), Styrelsen för inter- nationellt utvecklingssamarbete (Sida), () och Ekonomistyr- ningsverket (ESV) ta fram förslag på gemen- samma principer när det gäller redovisning av kostnader och risker inom det statliga kredit- området. () och Verket för innovationssystem () har också deltagit i arbetet. Uppdraget redovisades till regeringen . Där föreslås bl.a. att redovis- ningen skall vara enkel men utförlig. Den skall visa statens totala fordran för utlåningen. En tillförlitlig riskavspeglande värdering av lånen skall dessutom utgöra underlag för de ned- skrivningar som skall spegla förväntade förluster i statens utlåning. Förslagen bereds för när- varande i . Beskrivning av utestående lånestock I avsnitt 6.2.1 ges en beskrivning av befintlig utlåning, hur den finansieras samt vilka ned- skrivningar som görs för osäkra fordringar enligt respektive myndighets bedömning. Statliga krediter, liksom statsbidrag och statliga garantier, kan ges till verksamheter som staten finner angelägen. Den statliga kreditgivningen utgör på så sätt ett komplement till den övriga kreditmarknaden. Riksdag och regering beslutar om all statlig utlåning, antingen genom särskilda beslut, t.ex. inom infrastrukturområdet, eller genom lagar och förordningar om mindre lån till en bredare krets, t.ex. studielån. Merparten av statens utlåning finansieras direkt genom upplåning på marknaden via RGK. Endast en mindre del finansieras via anslag på stats- budgeten. Statens externa utlåning med kreditrisk riktad till privatpersoner, företag och projekt uppgick till före reservering för osäkra fordringar. Den dominerande posten är studielånen på från (), som också har ställt ut hemut- rustningslån till flyktingar på . RGK är efter CSN den myndighet som har störst utlåning, , främst till olika infrastrukturprojekt. Övriga myndigheter har tillsammans en utlåning uppgående till i form av krediter inom bistånd samt lån till jordbrukare, fiskare och småföretag m.fl. av de utlånade bedöms av berörda myndigheter som osäkra fordringar. Tabell 6.7 Statens utlåning med kreditrisk före och efter avdrag för osäkra fordringar RGK, (Öresunds- Anm.: I denna tabell redovisas statens utlåning med kreditrisk varför beloppet inte stämmer överens med posten Utlåning i balansräkningen. 1Därutöver redovisar () samt affärsverken och viss utlåning, leasing- och leaseholdavtal m.m. under olika fordringsrubriker. 2 Skillnaden mellan statens utlåning enligt tabell 6.7 och not 28 till resultaträkningen utgörs av RGK:s utlåning till PPM respektive AP-fonden med som inte definieras som lån med kreditrisk. har utlåningen efter avdrag för osäkra fordringar varierat . Diagram 6.3 Statens utlåning med kreditrisk efter avdrag för osäkra fordringar 20012005 Studielånen regleras i studiestödslagen och särskilda förordningar. Närmare 1,4 miljoner personer har tillsammans studieskulder till CSN på . En stor andel av den totala skulden, , bedöms av CSN som osäker. CSN administrerar flera olika typer av lån som från finansierings- och redovisnings- synpunkt är helt åtskilda. Lånen kan delas in i två huvudkategorier. Studielån finan- sierades via anslag på statsbudgeten. Kvarstående lånestock i denna kategori uppgår till , varav bedöms som osäkra fordringar. Låntagarnas återbetalningar redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. Studielån tagna finansieras genom att CSN tar upp lån i RGK. Den låne- ränta som CSN betalar till RGK belastar anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. på statsbudgeten. När sedan låntagarna betalar ränta till CSN återredovisas denna mot statsbudgeten via CSN:s upplåningsränta i RGK fastställs av regeringen och baseras på den ovägda genomsnittsräntan för emission av statsskulds- växlar och statsobligationer . CSN påför sedan låntagarna en ränta som motsvarar av CSN:s upplåningsränta. I gengäld får låntagarna inte göra avdrag för inbetald ränta i sina deklarationer. Räntan på studielånen täcker därmed i princip statens upplåningskostnad. Beroende på låntagarnas individuella för- hållanden kommer de att betala kapitalskuld och påförd ränta helt, delvis eller inte alls. Obetald ränta läggs till kapitalskulden. Denna kapitaliserade ränta är inte upplånad hos RGK. CSN:s beräkning av osäkra fordringar grundas på tre huvudprinciper; betalningsförmåga, betalningsbenägenhet och befarade förluster på grund av dödsfall. Om låntagarna inte sköter sina betalningar lämnas ärendena till krono- fogden. Vid utgången av 2005 rörde det sig om 84 000 personer. En del av de utlånade medlen skrivs av på grund av dödsfall, uppnådd åldersgräns m.m. Detta skall då minska CSN:s skuld till RGK. Den del av avskrivningen som motsvarar CSN:s skuld till RGK belastar statsbudgeten via ovan nämnda anslag. Avskrivning av kapitaliserade räntor leder däremot inte till någon avräkning mot statsbudgeten utan balanseras av CSN:s myndighetskapital. beviljar CSN lån för inköp av hem- utrustning till flyktingar enligt särskild förord- ning. Lån beviljas beroende på familjens storlek och förfaller till återbetalning med en återbetalningstid varierande . Den utestående lånestocken var fördelad på 54 400 lån med 77 800 låntagare. Av skulden bedöms som osäker. Även hemutrustningslånen finansieras genom att CSN tar upp lån i RGK. I likhet med studie- lånen fastställer regeringen CSN:s upplåningsränta i RGK baserad på den ovägda genomsnittsräntan för emission av stats- skuldsväxlar och statsobligationer . Den låneränta som CSN betalar till RGK belastar anslaget 10:4 Hemutrustningslån på statsbudgeten. Den ränta som låntagarna åter- betalar till CSN avräknas detta anslag. Rege- ringen fastställer den ränta som låntagarna skall betala till CSN. Den motsvarar CSN:s upp- låningsränta hos RGK plus ett risktillägg på . Obetald ränta för de två första återbetal- ningsfria åren läggs till kapitalskulden i samband med att lånet förfaller till betalning. innan budgetlagen trädde i kraft och några kapitaliserade ränta är inte upplånad hos RGK. kreditriskavgifter tas inte ut. På grund av för- Beroende på låntagarnas individuella förhållan- väntade kreditförluster har värdet på dessa lån den kommer de att betala kapitalskuld och skrivits ned med . påförd ränta helt, delvis eller inte alls. ränta på grund av att låntagaren beviljats anstånd för ett kalenderår blir upplupen . Avskrivningar (eftergifter) hanteras via ansla- get 10:4 Hemutrustningslån på samma sätt som Övrig utlåning finansieras genom anslag på därmed redan finansierade. ningar av räntor och amorteringar redovisas mot Sidas utlåning på består För vissa infrastrukturprojekt har av biståndskrediter () och genom särskilda beslut gett RGK i uppdrag att villkorslån (, varav osäkra ställa ut lån till statliga eller privata bolag. fordringar är ). gäller byggandet av och Botnia- krediter lämnas till stater för finansiering av banan samt de svenska landanslutningarna till infrastruktur och villkorslånen ges inom två Vid slutet av 2005 var den totala program för näringsutveckling och kapitalmark- lånevolymen till dessa projekt 12,7 miljarder Lånet till , det privata företag som byggt och driver Arlanda-banan, är ett villkors- betraktas som osäkra fordringar. I stället för återbetalning äger staten rätt till bestod av landsbygdslån på , en årlig vinstdelning, som inträder när intäkterna s.k. såddfinansiering (lån med villkorad åter- i projektet betalat årliga amorteringar och räntor betalningsskyldighet baserad på riskdelning i på externa lån samt genererat en begränsad avkastning på investerat riskbärande kapital till de privata intressenterna. samt lån administrerade för Återbetalningen av lånet till för de utlåning uppgick till 8,6 miljoner Konsortiets egna lån skall finansieras med kronor varav bedöms som Utlåningen, som övertogs banan skall lånen betalas tillbaka med hjälp av från 2001, avser s.k. såddfinansiering. avgifter som betalar, vilka i sin tur skall täckas av anslag på statsbudgeten. kronor till olika projekt i för att mot- I samband med bolagiseringen av affärsverket verka utsläpp av klimatpåverkande gaser genom investeringar i effektivisering av produktion och distribution av energi, företrädesvis baserad på skall få låna i RGK. förnybara energikällor för uppvärmning. att RGK skall ställa ut lån till och för delfinansiering av utvecklings- Vidare har ställt ut kostnaderna för vingbalkar respektive flyg- villkorslån inom energisektorn med 98 miljoner motordelar till den nya superjumbon . kronor som i sin helhet bedöms som osäkra uppgick dessa lån till- Länsstyrelserna har tidigare lånat ut till jord- Med utgångspunkt från det regelverk som bruk enligt låneprogram som är stängda för gäller för garantier har kredit- riskavgifter tagits ut på lånen till och Aero samt på lånen till bolagen som kommer döms som osäkra fordringar. Kammarkollegiet har en utestående lånestock och landanslutningar kom till program eller enligt särskilda beslut. Endast en mycket liten del av beloppet bedöms som osäkra fordringar Avgifter till och bidrag från EU 7 Avgifter till och bidrag från EU är en av de största nettobetalarna i EU till den Europeiska gemenskapens budget (i det följande benämnd EU-budgeten) i förhållande till bruttonationalinkomsten (BNI). Det innebär att betalar mer i avgift till EU-budgeten än vad som kommer tillbaka i form av återflöde från EU. I detta avsnitt redovisas den svenska EU-avgiften och återflödet från EU-budgeten. 7.1Avgiften till EU:s budget EU:s budget, dvs. utgifter och inkomster, upp- rättas med stöd av artikel 268 i fördraget om Eu- ropeiska unionen. Budgetens utgifter och in- komster skall balansera varandra och det är bud- getens utgifter som styr nivån av inkomster. In- komsterna finansieras med s.k. egna medel, dvs. avgifter från medlemsstaterna vilka fastställs i fördragets artikel 269 och i rådets beslut om ge- menskapernas egna medel (2000/597/EG, Eu- ratom). En mindre del finansieras av övriga in- komster och utgörs bl.a. av eventuellt överskott från föregående år, gemenskapsskatter och ge- menskapsavgifter, räntor på böter samt EES-län- dernas bidrag. Den totala avgiftens olika beståndsdelar kommenteras kortfattat nedan. Handelstullar tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med icke-medlemsländer. Dessa inkomster tillfaller gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla av intäkterna för att finansiera administrations- kostnader. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Det tas också ut särskilda jordbrukstullar och en produktionsavgift för socker inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa in- komster tillfaller gemenskapsbudgeten, med av- drag för finansiering av administrativa kostnader enligt samma procentsats som för tullavgifter. Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av den s.k. mervärdesskattebasen. Med mervärdesskattebas avses värdet på den samlade konsumtionen av varor och tjänster un- der . Den nationella skattebasen korrigeras så att en enhetlig skattebas erhålls för alla med- lemsländer. Avgiften baseras på en prognos på landets mervärdesskattebas för aktuellt budgetår. I efterhand revideras avgiften med hänsyn till utfallet för denna bas. görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prognos för avgiftsbasen. reducerades det högsta tillåtna uttaget av moms- avgiften från till maximalt av medvärdesskattebasen och reduce- rades uttaget till maximalt . Utfallet uppgick till . Avgift baserad på bruttonationalinkomsten Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av medlemslandets BNI beräknad till marknadspriser. BNI uttrycker värdet av de samlade inkomsterna i ett land. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående fi- nansieringsbehov sedan övriga avgifter beräk- nats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand då den prognostiserade avgiftsbasen ersätts med utfall. görs dessutom en justering av inne- varande års avgift enligt en uppdaterad prognos för avgiftsbasen. har beviljats en nedsättning av sin avgift (budgetreduktion) som finansieras gemensamt av övriga medlemsländer. Beslutet om reduktionen togs med hänsyn till det brit- tiska nettobidraget. reducerades Sveri- ges finansieringsansvar, enligt det senaste beslu- tet om egna medel, till av den tidigare andelen. De medel erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från och strukturfonderna men Sve- rige får också medel från bl. a. forsknings- och utvecklingsprogram. Nedan redogörs kortfattat för de olika fonderna. En stor del av återflödet går via statsbudgeten, en mindre del går direkt till olika myndigheters verksamhet och en del redovisas inte alls inom staten. Huvuddelen av bidragen är jordbruksstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Exempel är areal- och djurbidrag, trädesersätt- ning och exportbidrag. Dessa bidrag finansieras av jordbruksfondens s.k. garantisektion (EUGFJ-garanti). En del av jordbruksfonden finansierar också insatser under strukturfon- derna (EUGFJ-utveckling). Olika former av strukturstöd erhålls, t.ex. regio- nal- och arbetsmarknadsstöd. Strukturfonderna är ett samlingsbegrepp för fyra fonder, Europe- iska Socialfonden (ESF), Europeiska Regionala Utvecklingsfonden (ERUF), Fonden för Fiskets Utveckling (FFU), Utvecklingssektionen vid (EUGFJ-utveckling). I resultaträkningen för staten redovisas avgiften till EU under posten Lämnade bidrag m.m. (se vidare not 4 till resultaträkningen). Återflödet från EU redovisas under posten Intäkter av bi- drag (se vidare not 3 till resultaträkningen). Re- dovisningen i resultaträkningen är periodiserad, dvs. intäkter och kostnader redovisas det år de är hänförliga till. Kostnaden för EU-avgiften redo- visas det år avgiften avser. Intäkt av EU-bidrag redovisas det år som stödet betalas ut till bi- dragsmottagarna, vilket motsvarar det år kostna- den uppstår. I tabell 7.1 nedan redovisas kostna- den för EU-avgiften . En jämförelse görs med de totala intäkterna av bidrag från EU. Tabell 7.1 Avgiften till och återflöde från EU (periodiserat) 20012005 Avgift baserad på bruttonationalinkomsten Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Summa bidrag från EU 1Från 2001 har avseende Mervärdeskattebaserad avgift, avseende Avgift baserad på bruttonationalinkomsten samt avseende budgetreduktion periodiserats till 2002. 2Från 2002 har avseende Mervärdeskattebaserad avgift, avseende Avgift baserad på bruttonationalinkomsten samt avseende budgetreduktion periodiserats till 2003. 3Från 2004 har avseende Avgift baserad på bruttonationalinkomsten periodiserats till 2003. 4För 2005 har tullavgift periodiserats i enlighet med beräkningar 20012005. kostnader för avgiften till EU ökade 2005 med . BNI-avgiften har ökat med , vilket beror på att BNI beräknats bli högre jämfört med BNI . Den faktiska kostnaden blev dock mindre än anvisat i statsbudgeten eftersom bland annat överskott i EU:s budget reglerats genom en minskning av BNI-avgiften . BNI-avgiften utgör en restfinansiering för att täcka behov sedan övriga avgifter fastställts. Tullavgifterna ökade med , vilket beror på en ökad import från tredje land. Den mervärdesskatte- baserade avgiften minskade med , vilket beror på att betalat för hög avgift, något som reglerades genom en reducerad avgift . Bidragen från EU ökade med 2005. Det är framför allt ersättningar från (djurbidrag och of- fentlig lagring) som ökat . Nettoflö- det till EU ökade 2005 med 1 794 miljoner kro- nor. Betalningar från EU-kommissio- nen redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag m.m. från EU och specificeras på separata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas under ut- giftsområde 27, anslaget 93:1 Avgiften till Euro- peiska gemenskapen. Redovisningen på statsbud- geten är i dessa delar kassamässig. mellanhavanden med EU skiljer sig mellan jordbruksfondens garantisektion och strukturfonderna. Jordbruksfonden regleras den tredje vardagen i efter utbe- talningsmånaden i . För strukturfonderna förskotteras medlemsländerna en viss del av bi- dragen och därefter överförs medel löpande un- der programperioden7. Slutlig reglering sker vid programperiodens slut. I tabell 7.2 nedan sammanfattas det kassamäs- siga flödet mellan EU-budgeten och den svenska statsbudgeten . På statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter, dvs. betalningar från redovisas mot inkomsttitel, medan de utbetalningar som myndigheterna gör på kommissionens vägnar redovisas mot anslag på statsbudgetens utgifts- sida. Dessa anslag är spridda under flera olika ut- 7 En programperiod omfattar . Tabell 7.2 Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt) 20012005 Avgift baserad på bruttonationalinkomsten Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Bidrag till transeuropeiska nätverk Övriga bidrag från EG Nettoflöde från statsbudgeten till EU 1Avräknat mot anslag 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen. 2Redovisat mot inkomsttyp 6000 Bidrag m.m. från EU. avgift till EU ökade kassamässigt med . BNI-av- giften, som är den största posten, minskade med . Minskningen beror i huvudsak på att 2 546 mil- joner kronor avseende BNI-avgiften senarelagts till 2004, vilket medfört ett högt ut- fall 2004. Bortsett från regeringens beslut om se- nareläggning ökade BNI-avgiften 2005 med (se tabell 7.1). Bidragen från EU ökade med , vilket medfört att nettoflödet till EU från statsbudge- ten minskat kassamässigt med 965 miljoner kro- nor . Övriga utgifter och bidrag kopplade till EU Uppgifterna i tabell 7.1 och 7.2 ger ingen hel- hetsbild av alla effekter av EU-medlemskapet för statsbudgeten. Utöver de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag, måste hänsyn tas till att det förekommer utgifter föranledda av den medfinansiering som staten står för. Medfi- nansieringen är en förutsättning för att medel från bl. a. strukturfonderna skall kunna utbeta- las. Utgifterna för medfinansieringen avräknas mot anslag. Det finns också vissa medel från EU, exempelvis forskningsstöd, som inte redovisas på statsbudgeten. tog universitet och högskolor samt övriga statliga myndigheter emot i bidrag från EU:s in- stitutioner. Utgifter hänförliga till medlemskapet förekommer naturligtvis även under myndighe- ters förvaltningsanslag. Eftersom samarbetet inom EU är integrerat i den nationella verksam- heten och utgifter för europeiskt samarbete fö- rekom redan före anslutning , är dessa mycket svåra att särskilja. Dessutom före- kommer naturligtvis indirekta effekter, för såväl inkomster som utgifter, som inte går att beräkna exakt. 7.5Anslag finansierade med EU- medel Det finns olika anslag som helt eller delvis finan- sieras av EU. Utfallet på anslag finansierade av EU-bidrag, som huvudsakligen utbetalas inom ramen för och jordbruks- fonden, uppgår 2005 till . Medel för att finansiera stöd från EU:s jord- bruksfond och strukturfonder redovisas mot in- komsttitel och uppgår till . Beroende på olika periodiseringseffekter och be- slut skiljer sig utfallet på anslagen från vad som redovisats som bidrag från EU med . Bland annat har av- seende åtgärder för landsbygdens miljö och struktur betalats ut från anslaget 2005, medan bidragen från EG:s jordbruksfonds garanti och utvecklingssektioner uppgår till 1,7 miljarder Återstående bidrag betalas in och redo- visas mot inkomsttitel . Tabell 7.3 Anslag finansierade med EU-medel insatser för asylsökande och Europeiska socialfonden m.m. för stöd till Transeuropeiska nätverk Intervention och exportbidrag för strukturstöd till fisket m.m. stik finansierad från EG-budge- åtgärder för landsbygdens miljö 1 Den del av anslaget som finansieras med EU-medel. Nedan redogörs för fyra betydande anslag knutna till och struktur- fonder. Anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. Arealersättning utgör den största andelen av direktstöden till jordbruket. Arealersättning lämnas i hela landet med vissa undantag och kan sökas av alla jordbrukare som uppfyller de i regelverken angivna kriterierna. Arealersättning ersätts 2006 av gårdsstöd. Djurbidrag syftar till att kompensera jordbrukaren för sänkta kött- Stöden är indelade i olika grupper beroende på djurslag och beräknas på en viss foderareal relaterad till antal djur i besättningen. Anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Från anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av offentlig lagring, övrig interven- tion, exportbidrag och stöd till biodling m.m. Med intervention avses i detta sammanhang EG:s regleringar som påverkar utbudet av och efterfrågan på animalie- och vegetabilieprodukter samt frukt och grönt och där interventions- reglerna syftar till att stödja vissa prisnivåer. Intervention sker genom offentlig lagring (uppköp, lagring och försäljning av produkter för EG:s räkning), privat lagring, marknads- föringsstöd samt stöd och bidrag till produktion och konsumtion. Exportbidrag lämnas för att täcka skillnaden mellan gemenskapspris och världsmarknadspris vid export till tredje land. Anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för Europeiska socialfonden har funnits och verkat i . Europeiska socialfonden är EU:s främsta verktyg för att förverkliga den europeiska sysselsättningsstrategin. Anslaget skall finansiera projekt som är inriktade på åtgärder som underlättar möjligheterna att få arbete, skapar lika förutsättningar för arbets- kraften och medverkar till kompetensutveckling. Anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden Europeiska regionala utvecklingsfonden skapa- des 1975 och är det viktigaste instrumentet för gemenskapens regionalpolitik. Målet med fon- den och anslaget är att bidra till att avhjälpa regi- onal obalans genom att delta i utvecklingen och strukturanpassningen av regioner som utvecklas långsammare och i omstruktureringen av indu- striregioner på tillbakagång. bedriver revision genom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga revisionen avslutas genom uttalanden i revisions- berättelser om bl.a. myndigheternas årsredo- visningar. I avsnitt 8.1 redovisas revisionsberättelser med invändning avseende 2005.