prop · GT031d12 · 2006-01-01 00:00:00 — 312 655 407 tkr avser statlig ålderspensionsavgift , varav 547 017 tkr avser regleringsavgift . Redovisningen av anslaget är uppdelad på de tre anslagsposterna -aktivitets- och sjukersättning, inkl. statlig ålderspensionsavgift -bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning -kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning Under anslagsposten redovisas utgifter för aktivitets- och sjukersättning samt barntillägg till förtidspension. Barntilläggen har i princip avskaffats, men de som var berättigade till barntillägg 1990 har fortfarande rätt att uppbära förmånen enligt äldre regler och de sista barntilläggen kommer att betalas ut . De statliga ålderspensionsavgifterna ingår i anslagsposten. ersattes förtidspension/sjukbidrag av förmånerna aktivitets- och sjukersättning. Ändringen innebar främst ändrade beräkningsregler för dessa förmåner. Aktivitetsersättning utges till personer i åldrarna och sjukersättning till personer i åldrarna . Kriterierna för rätt till dessa nya förmåner ändrades i princip inte. De personer som /03 hade förtidspension eller sjukbidrag fick sina förmåner automatiskt omvandlade till sjukersättning respektive tidsbegränsad sjukersättning genom en engångsinsats. Utgiftsutvecklingen för de nya förmånerna aktivitetsersättning och sjukersättning är beroende av ett flertal faktorer. De viktigaste är utvecklingen av antalet långa sjukskrivningar, de demografiska förhållandena, regeltillämpningen, praxisutvecklingen samt inkomst- och basbeloppsutvecklingen. Det har skett en successiv ökning av antalet nybeviljande aktivitets- och sjukersättningar (förtidspensioner och sjukbidrag) och eftersom utflödet från dessa förmåner, bl.a. av demografiska skäl, varit lågt har även antalet personer som uppbär dessa förmåner, det s.k. beståndet, ökat kraftigt. Beståndet ökade från ca 425 000 vid utgången av 1999 till närmare 540 000 vid utgången av 2004 och uppgår 2005 till närmare 553 000 personer. Försäkringsutgifterna för de utbetalade ersättningarna har också ökat kraftigt, men en betydande del av denna ökning efter 2002 beror på införandet av det reformerade förtidspensionssystemet i vilket bruttoersättningarna höjdes för att ge kompensation för att det särskilda grundavdraget för pensionärer () slopades. belastar även utgifterna för bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning anslaget, vilket medför en årlig utgiftsökning med ca . fortsatte den starka ökningen av antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar och denna utveckling väntas i stort sett fortgå . beräknas dock ett minskande antal nya förmåner bli beviljade. Parallellt med detta kommer successivt allt fler personer med sjukersättning att övergå till ålderspension, främst beroende på den demografiska situationen. Sammantaget beräknas detta leda till att beståndet förmånstagare ökar i en avtagande takt. Bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning ekonomiska vårproposition föreslog regeringen att de ändamål och verksamheter som avser bostadstillägg för pensionärer och som betalas ut till personer med aktivitets- och sjukersättning och som finansieras med anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer m.fl., skulle överföras till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Enligt förslaget skulle därför ett motsvarande belopp överföras från utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom till utgiftsområde 10 . Syftet med bostadstillägget (BTP) för personer med aktivitets- eller sjukersättning är att förbättra förutsättningarna för skälig bostadsstandard för dem som har låg ersättning. BTP utges med högst av bostadskostnaden . BTP är en inkomstprövad förmån och den inkomst som överstiger ett fribelopp reducerar bostadstillägget av inkomsten upp till ett prisbasbelopp och av inkomsten däröver. Fribeloppet är 2,17 prisbasbelopp för ogifta och 1,935 för gifta. Utgiftsutvecklingen styrs, förutom av antalet personer med aktivitets- och sjukersättning, av utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnaderna och medelersättningen. Med hänsyn främst till utvecklingen av medelantalet personer som beviljas aktivitets- och sjukersättning, det ökande antalet retroaktiva 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 utbetalningar och prisutvecklingen, bedöms utgifterna öka något i förhållande till vad som tidigare beräknats. beräknas dessa till och till 4 220 respektive . Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning finns ett särskilt försäkringsstöd för att finansiera ersättning som utbetalas till arbetsgivare som anställer personer som står till arbetsmarknadens förfogande med avseende på återstående arbetsförmåga på enligt lagen (1998:175) om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag. Det skall i första hand vara fråga om ersättning för anställning på den ordinarie arbetsmarknaden, eventuellt med hjälp av lönebidrag. Om inte detta kan ske , skall berörda personer kunna beredas anställning vid . Utvecklingen av utgifterna för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning styrs av antalet personer som bereds sysselsättning, faktureringsrutiner på och arbetsmarknadsmyndigheterna, retroaktiva utbetalningar samt storleken på stödet till arbetsgivaren i varje enskilt fall. Utgifterna har ökat successivt och uppgick till nästan . beräknas utgifterna till och 2006 till ca , 2007 till ca och 2008 till ca . Av ovanstående framgår att en successivt avtagande ökning av antalet tillkommande personer med långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan är att vänta . I praktiken bedöms detta innebära att antalet personer som uppbär dessa förmåner, det s.k. beståndet, kommer att öka från nuvarande drygt 552 000 till över 564 000 och till ca 575 000 . Därefter beräknas beståndet öka marginellt till 2008. Det nationella målet innebär att antalet nya aktivitets- och sjukersättningar skall minska i förhållande till 2002. Detta innebär att årsgenomsnittet av antalet nybeviljade ersättningar 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 skall vara lägre än det totala antalet nybeviljade ersättningar 2002 efter tillägg för den demografiska utvecklingen. Detta årsgenomsnitt uppgår till ca 64 200 och överskreds både 2003 och 2004. I praktiken krävs därför att antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar inte får överskrida 5 075 fram t.o.m. . Det bör kunna uppnås och därmed även målet. För att säkerställa att både detta mål och halveringsmålet uppnås krävs dock ytterligare åtgärder inom hela ohälsoområdet i enlighet med vad som anges under avsnittet 2.8. För att de som beviljats aktivitets- eller sjukersättning skall kunna, helt eller delvis, återgå till arbetslivet är det också angeläget att olika åtgärder vidtas som påverkar utvecklingen på kort sikt. Oavsett påbörjade, vidtagna eller aviserade åtgärder för att minska sjukfrånvaron i arbetslivet talar den nuvarande situationen för att de alltjämt många och långa sjukfallen i kombination med de demografiska förhållandena leder till att antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar kommer att ligga på en hög nivå även under innevarande år. bedöms dock nybeviljandet sjunka successivt. Med de demografiska förhållandena avses både de stora åldersgrupperna som är födda och som uppnår åldrar då risken att helt eller delvis förlora arbetsförmåga är som störst och att relativt sett få personer med sjukersättning lämnar denna i utbyte mot ålderspension eller av annan orsak. Denna utveckling har beaktats vid anslagsberäkningarna. Några effekter av de införda bestämmelserna om obligatoriskt förnyad utredning av arbetsförmågan vid sjukersättning utan tidsbegränsning minst har inte beaktats vid anslagsberäkningarna, eftersom sådana knappast blir märkbara förrän tidigast . Härutöver beräknas, främst som en följd av antalsutvecklingen det fastställda prisbasbeloppet , den antagna prisutvecklingen samt utgifterna för bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning att bli något större än vad som tidigare antagits. Tabell 2.14 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU 10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 75 anvisas under anslaget 19:2 Aktivitetssjukersättningar m.m. . beräknas anslaget till 78 492 767 000 respektive 80 . Tabell 2.15 Anslagsutveckling 19:3 Handikappersättning 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget bekostas handikappersättning. Rätt till handikappersättning har en person det år han eller hon fyller och som innan han eller hon fyllt för avsevärd tid fått sin funktionsförmåga nedsatt och därför behöver mer tidskrävande hjälp av annan i den dagliga livsföringen eller för att förvärvsarbeta och/eller har merkostnader på grund av sitt funktionshinder. Handikappersättningen betalas med belopp som på årsbasis motsvarar 69, av prisbasbeloppet vilket är . Utgiftsutvecklingen styrs främst av prisbasbeloppsutvecklingen och utvecklingen av antalet personer med handikappersättning. En förändring av prisbasbeloppet med påverkar utgifterna för handikappersättningen med . Om antalet personer med den högsta nivån av handikappersättning, , skulle avvika med 100 personer jämfört med prognosen påverkar detta utgiften för anslaget med . På motsvarande sätt skulle en avvikelse med 100 personer med ersättningsnivån påverka utgiften för anslaget med . Antalet handikappersättningar har haft en långsamt ökande trend. En av förklaringarna till detta är demografisk. En annan förklaring är att det i de flesta åldersgrupper blir allt vanligare med handikappersättning, detta gäller både för män och för kvinnor. Under uppgick utgifterna för handikappersättning till . Det innebär att utgifterna detta år understeg anslaget med nära . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till ca , jämfört med anslaget på . Anslagsbehovet för utgår från det fastställda prisbasbeloppet . Till detta skall läggas en uppräkning på grund av retroaktiva utbetalningar. Tabell 2.16 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 19:3 Handikappersättningar Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas anslaget 19:3 Handikappersättningar . och beräknas anslaget till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1 respektive 1 . 2.15.4 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Tabell 2.17 Anslagsutveckling 19:4 Arbetsskadeersättning 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2423 350 tkr avser statlig ålderspension varav 73 686 tkr avser regleringsbelopp . Arbetsskadeersättningar omfattar förmåner enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och motsvarande äldre lagar, nämligen egenlivräntor, efterlevandelivräntor, begravningshjälp, sjukpenning i vissa fall, ersättning i samband med sjukhusvård utom riket, tandvård, ersättning för särskilda hjälpmedel samt särskild arbetsskadeersättning. Anslaget belastas även av statliga ålderspensionsavgifter. Det finns flera faktorer som påverkar kostnadsutvecklingen inom arbetsskadeförsäkringen. På bör ett hälsosammare arbetsliv och att människors arbetsförmåga tas tillvara på ett bättre sätt leda till minskade kostnader inom arbetsskadeförsäkringen. gäller även nya bestämmelser för fastställande av livränteunderlaget som också innebär en kostnadsminskning. Den nya bevisregeln som förväntas leda till att en större andel av ansökningarna om arbetsskadelivränta beviljas kommer inte att påverka kostnadsutvecklingen i någon större utsträckning då de flesta ärenden som prövas alltjämt kommer att prövas enligt den tidigare mer restriktiva bevisregeln. har antalet avgjorda ärenden om arbetsskadelivränta minskat. Regeringen har i regleringsbrevet för angett som innebär en betydande minskning av genomströmningstiderna. har också aviserat åtgärder som syftar till att effekti- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 handläggningen av arbetsskadelivräntor och att förkorta de långa genomströmningstiderna. Dessa insatser torde innebära att fler arbetsskadelivräntor beviljas . Regeringens bedömning är att kostnaderna för arbetsskadeförsäkringen kommer att öka något . Tabell 2.18 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 19:4 Arbetsskadeersättningar, m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU 10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Avser nya regler för beräkning av arbetsskadelivränta (prop. 2004/05:108). Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 6 anvisas under anslaget 19:4 Arbetsskadeförsäkringar m.m. . beräknas anslaget till 6 respektive 6 . 2.15.5 19:5 Ersättningar för kroppsskador Tabell 2.19 Anslagsutveckling 19:5 Ersättningar för kroppsskador 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2987 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 823 tkr avser regleringsbelopp . Från anslaget bekostas ersättningar enligt lagen (1977:265) om statlig personskadeskydd, t.ex. ersättning för kroppsskador som uppkommit vid tjänstgöring inom civilförsvaret, vid medverkan i räddningstjänst och vid vård på kriminalvårdsanstalt. finansierar även krigsskadeersättning till sjömän samt yrkes- skadeersättningar som avser ersättning för vissa skador som beror på annat än arbete. Anslaget finansierar även ålderspensionsavgifter. Ersättningar för kroppsskador har varierat mycket och är därför svåra att prognostisera. En viss ökning av kostnaderna kan förväntas genom de förbättringar av de totalförsvarspliktigas personskadeskydd och ändrade indexeringsregler som infördes . Kostnaderna för äldre skador beräknas dock bli lägre och totalt beräknas kostnaderna var i stort oförändrade med en liten uppgång . Tabell 2.20 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 19:5 Ersättningar för kroppsskador Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU 10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 19:5 Ersättning vid kroppsskador . beräknas anslaget till respektive . 19:6 och 19:7 Allmänna försäkringskassor. Tabell 2.21 Anslagsutveckling 19:6 1För 19:6 och 19:7 Allmänna försäkringskassor uppgick utfallet till totalt 6 . och anslagssparandet till totalt 2,5 mnkr. 2Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 3Motsvarar 7 096 138 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 534 940 tkr prisnivå. Verksamheten inom () har i huvudsak finansierats genom anslag på statsbudgeten, men även genom avgiftsintäkter avseende egna resultatområden. RFV hade vid utgången av 2004 använt en anslagskredit på , vilket motsvarar av myndighetens anslag (19:6 ). De allmänna försäkringskassorna hade vid utgången av 2004 ett anslagssparande på sammanlagt , vilket motsvarar av kassornas anslag (19:7 Allmänna försäkringskassor). För RFV och de allmänna försäkringskassorna tillsammans innebär detta sammantaget ett negativt utgående överföringsbelopp 2004 på totalt . Den nya myndigheten bildades . De två tidigare anslagen 19:6 och 19:7 Allmänna försäkringskassor har därför upphört och fr.o.m. ersatts av ett anslag, 19:6 . Det sammantaget negativa anslagssparandet vid utgången av 2004 på de båda anslagen som då upphörde, har förts över till det nya anslaget 19:6 . Som allmän utgiftsbegränsning har eller ca av förvaltningsanslag 2005 ställts till regeringens disposition. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Vissa av administrationskostnader har täckts av medel från Allmänna Pensionsfonden (AP-fonden), () och de affärsdrivande verken. Ersättning från AP-fonden avser myndighetens kostnader för administration av ålderspension i form av tilläggspension och inkomstpension. Enligt regeringsbeslut (dnr S2004/1647/SF) uppgår denna ersättning till , inklusive ett underskott på , som reglerats i samband med ersättning. Underskottet beror i huvudsak på nedskrivning av lån. får även ersättning från PPM för administration av premiepension. Enligt nämnda regeringsbeslut uppgår denna ersättning 2005 till . Till följd av den kraftiga kostnadsutvecklingen för ålderspensionssystemet finns skäl att se över kostnaderna för detta system i ett bredare perspektiv. Ett sådant arbete har också inletts, se vidare Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (volym 6, denna proposition). Där aviseras bl.a. en utredning om en utvärdering av myndighetsstrukturen inom ålderspensionssystemet avseende och . (tidigare RFV:s) administration av arbetsskador som regleras före skall, såvitt avser de affärsdrivande verken, finansieras med avgifter. Avgifternas storlek följer av regeringsbeslut . får dessutom utöver vad som anges i 4 § avgiftsförordningen (1992:191) under vissa villkor, mot ersättning utföra datorbehandlingar och tillhandahålla tjänster inom systemutveckling, statistik m.m. Avgiftsintäkterna disponeras av myndigheten. Den EU-finansierade tjänsteexportens omsättning 2004 var ca , något lägre än föregående år. RFV avslutade två s.k. Twinningprojekt (och ) och påbörjade ett motsvarande i . Verket inledde också ett SIDA-finansierat arbete i . Kostnaderna för administration av ålderspension i form av tilläggspension och inkomstpension har av (dnr S2005/1852/SF) beräknats uppgå till sammanlagt , exklusive pris- och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Häri ingår oreglerade överskott från RFV:s och de allmänna försäkringskassornas bokslut på sammanlagt . Av de beräknade kostnaderna avser administration av premiepension, som ersätts av PPM. Övriga avgiftsintäkter kommer från administration av småföretagarförsäkring m.m., administration av familjebidrag (också benämnt ersättning från försvaret) samt intäkter enligt 4 § avgiftsförordningen och övriga ersättningar. varav ersättning från AP- varav tjänsteexport (RFV) varav ersättning från AP- varav ersättning från AP- Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden För att stödja forskningsbehov som är särskilt angelägna ur ett administrativt perspektiv höjdes 2004 ramen för forskning inom RFV:s förvaltningsanslag till . bemyndigades verket att ingå ekonomiska åtaganden inom socialförsäkringsområdet, som innebär utgifter om högst efter 2004. fastställdes motsvarande ram för och myndigheten bemyndigades att ingå ekonomiska åtaganden som innebär utgifter om högst efter 2005. Även avser regeringen att medge att en ram för forskning på fastställs inom anslaget 19:6 . Regeringen föreslår också att myndigheten skall kunna ingå ekonomiska åtaganden inom socialförsäkringsområdet, som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst efter 2006. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 2.23 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen beräknar anslaget utifrån en pris- och löneomräkning. Vidare tillförs anslaget 2006 och 2007 som en fortsättning på de tillfälliga medel som tilldelats för att bryta utvecklingen inom ohälsoområdet. För kostnader i samband med följdreformerna till det reformerade pensionssystemet tillförs anslaget 2006. skall en utförlig utvärdering av kostnadsbilden göras. Regeringen har tidigare aviserat avsikten att återkomma till hanteringen av de merkostnader för hyresbetalningar som uppstod i samband med att staten övertog vissa fastigheter från de allmänna försäkringskassorna när de förstatligades. Dessa merkostnader kompenseras nu genom att tillförs anslaget 2006 respektive 2007. Dessutom tillförs anslaget på tilläggsbudget i denna proposition. Inom ramen för regeringens sysselsättningssatsning avsätts bl.a. resurser för arbetslösa akademiker. Delar av denna satsning inriktas särskilt på att förebygga och minska förekomsten av fusk och felaktigheter inom trygghetssystemen. Anslaget tillförs 2006 respektive 2007, för att skall kunna anställa 300 årsarbetskrafter utöver ordinarie nyanställningar i syfte att ytterligare stärka myndighetens kontrollverksamhet. När den nya myndigheten bildades fördes vissa tjänstepensionsmedel från detta anslag till anslaget 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. (utgiftsområde 2). Medel för pensionsersättningar, som skall betalas av , fördes då felaktigt över. Genom tilläggsbudget ekonomiska vårproposition reglerades detta genom att återfördes till anslag. Till anslaget återförs nu även , och . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Genom regeringens proposition 2004/05:108 Vissa frågor om sjukpenninggrundande inkomst och livränta, uppstår en administrativ besparing inom , som uppgår till 2005 och därefter till . Besparingen används dels för att finansiera delar av det tillskott som anslaget tillförs för det fortsatta arbetet inom ohälsoområdet, dels för att finansiera behov inom andra utgiftsområden. För behov inom andra utgiftsområden förs till anslaget 13:6 (utgiftsområde 9) och till anslaget 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i (utgiftsområde 9). För behov förs till anslaget 13:6 (utgiftsområde 9). förs dessutom till anslaget 16:10 (utgiftsområde 9), till anslaget 16:9 Myndigheten för handikappolitisk samordning (utgiftsområde 9) och till anslaget 25:1 (utgiftsområde 23). av den besparing som uppstår föreslås på tilläggsbudget i denna proposition finansiera vissa behov under anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder (utgiftsområde 9). Återstående del av besparingen kvarstår inom anslaget 19:6 . De kvarstående medlen upp- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 går till och till . De beräknade medelsbehoven är osäkra bl.a. till följd av det omfattande förändringsarbete som pågår inom . Tabell 2.24 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 19:6 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 7 anvisas för anslaget 19:6 2006. beräknas anslaget till 7 respektive 6 . 2.15.719:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård Tabell 2.25 Anslagsutveckling 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Regeringen har i denna proposition aviserat en särskild satsning för att öka hälso- och sjukvårdens deltagande för att förbättra sjukskrivningsprocessen och minska ohälsan i respektive Utgifter som är kopplade till denna satsning skall utbetalas från anslaget. De närmare villkoren för bidraget avser regeringen reglera i en överenskommelse mellan staten och företrädare för landstingen. Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden