prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — 10.26:8 Härledning av anslagsnivån 20062008.......................................................... 10.26:9 Anslagsutveckling för ............................... 10.26:9 Härledning av anslagsnivån 20062008.......................................................... 10.26:10 Anslagsutveckling för Regionala etikprövningsnämnder ........................... 10.26:10 Avgiftsfinansierad verksamhet...................................................................... 10.26:10 Härledning av anslagsnivån 20052007........................................................ 10.26:11 Anslagsutveckling för Särskilda utgifter för forskningsändamål................ 10.26 :11 Fördelning på anslagsposter......................................................................... 10.26:11 Härledning av anslagsnivån 20062008........................................................ 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Offentliga kostnader för utbildning som andel av BNP 2002................................ Privata kostnader för utbildningsinstitutioner som andel av BNP 2001............... Företagens kostnader för personalutbildning som andel av de totala lönekostnaderna, 1999.......................................................................................... Offentliga och privata kostnader per elev/student () i olika utbildningsnivåer, 2001......................................................................................... Offentliga och privata kostnader för utbildningsinstitutioner per elev/student som andel av BNP per capita, 2001................................................ Andel av befolkningen med endast grundskoleutbildning och som ej befinner sig i utbildning, 2004.................................................................. Deltagande i utbildning (ISCED 16) i , 2004 ................... Kompetensutvecklingstimmar per , 1999 ................................. Andel elever som ej nått målen................................................................................. Andel behöriga elever till gymnasieskolan ............................................................. Sent anlända elevers behörighet till gymnasieskolan ............................................. Andel elever med grundläggande behörighet till universitet och högskolor......... Andel med slutförd gymnasieutbildning ................................................................ Nyantagna till forskarutbildningen 19992004 per vetenskapsområde............... Andelen av registrerade höstterminerna 19972004 som läst på program som leder till yrkesexamen ......................................................................................... Lärosätenas intäkter av uppdragsutbildning.......................................................... Antal elever för vilka extra tillägg och inackorderingstillägg lämnades vid studier i ............................................................................................. Andel studerande per målgrupp med rekryteringsbidrag 2004............................ Andel studiestödstagare på grundläggande nivå med studiemedel och rekryteringsbidrag, per bidragsnivå 2004........................................................... Andel studiestödstagare på gymnasial nivå med studiemedel och rekryteringsbidrag, per bidragsnivå 2004........................................................... Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel.................................. Antal studiemedelstagare med merkostnadslån och tilläggslån, Antal studerande utomlands med studiemedel ..................................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) (avsnitt 2.1 och 7.1.9), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 25:4 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning besluta om bidrag till kvalificerad yrkesutbildning som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 och högst (avsnitt 9.1.18), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 25:20 Utveckling av påbyggnadsutbildningar besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst (avsnitt 9.1.20), 5.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. besluta om tilldelning av medel för stipendier på Svenska institutets område som medför utgifter på högst (avsnitt 9.1.74), 6.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 26:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2 , högst 1 , högst , högst och högst (avsnitt 10.8.1), 7.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 26:3 Rymdforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda 8.för 2006 anvisar anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt följande uppställning: 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Särskilda insatser på skolområdet Maxtaxa i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg m.m. Bidrag till personalförstärkningar i förskola Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola Bidrag till svensk undervisning i utlandet Nationellt centrum för flexibelt lärande Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet Statligt stöd för utbildning av vuxna Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Gymnastik- och : Grundutbildning Högskolan på : Grundutbildning Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Internationella programkontoret för utbildningsområdet Kostnader för medlemskap i m.m. Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Främjande och analys av forsknings- och utvecklingssamarbetet inom EU Särskilda utgifter för forskningsändamål 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) skall ha följande lydelse. Högskolorna skall i sin verksamhet främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. I högskolornas verksamhet skall jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas. Högskolorna bör vidare i sin verksamhet främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Högskolorna skall också aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2001:1263. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar politikområdena Storstadspolitik, Utbildningspolitik och Forskningspolitik. Utgiftsområdet avser förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola, vuxnas lärande, kvalificerad yrkesutbildning, högre utbildning och forskning samt myndigheter inom utbildningsområdet. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 16 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20062008. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2006. Förändringarna förklaras till stor del med satsningar inom högskolesektorn. Med anledning av utbyggnaden av antalet platser inom universitet och högskolor föreslås anslagen öka för grundutbildning med 2006 och beräknas öka med ytterligare 2007. görs en kvalitetssatsning inom grundutbildningen med 2006 och ytterligare 2007. Högskolesektorn tillförs även vissa medel för pensionskostnader för läkare med delad tjänst mellan stat och landsting. Vidare ingår de ökade resurserna för forskningsändamål som redovisades i den forskningspolitiska propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr 2004/05:289). tillförs forskningsområdet medel om . tillkommer ytterligare och ytterligare . Delar av dessa forskningsmedel har även förts till utgiftsområdena 9, 17, 20, 23 och 24. Bidraget till personalförstärkning i skola och fritidshem upphör som riktat statsbidrag efter . Bidraget som totalt omfattar övergår därmed helt till att bli en del av det generella statsbidraget till Statsbidraget till personalförstärkning i förskola ökar 2006 . Även 2007 föreslås bidraget omfatta . Därefter kommer även detta bidrag att inordnas i det generella statsbidraget. De riktade statsbidraget till kommunerna för stöd för utbildning av vuxna har minskats med ca . Som en del i regeringens åtgärdspaket för att få ned arbetslösheten ökas antalet tillfälliga platser i den kvalificerade yrkesutbildningen med 1 000 platser . Med anledning härav föreslås att anslaget förstärks med med 2006 och beräknas öka med 2007 inkl. de nya platser som beslutades med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Staten har tagit över ansvaret från kommunerna av vissa påbyggnadsutbildningar inom vuxenutbildningen. Med anledning härav överförs 2006 från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna anslag 48:1 Kommunalt utjämningsbidrag till utgiftsområde 16 anslag 25:20 Utveckling av påbyggnadsutbildningar. Inom anslaget för finansieras utbildningskostnaderna för den så kallade kombinationsutbildningssatsningen. Denna satsning upphör vid utgången av 2005, vilket innebär att anslagsbehovet minskar med 2006. Tabell 3.3 Ramnivå 2006 realekonomisk fördelning, Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Politikområdet Utbildningspolitik har följande omfattning och behandlas i följande avsnitt: -Barn- och ungdomsutbildning - förskola, förskoleklass, skola och fritidshem förskoleverksamhet förskoleklass skolbarnsomsorg grundskola gymnasieskola specialskola särskola sameskola svensk skola i utlandet -Vuxnas lärande vuxenutbildning statlig vuxenutbildning vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) svenskundervisning för invandrare (sfi) kvalificerad yrkesutbildning (KY) folkbildning viss kompletterande utbildning med enskilda huvudmän universitet och högskolor (grundutbildning och forskning) inkl. enskilda utbildningsanordnare inom högre utbildning I politikområdet ingår även myndigheter inom skol-, studiestöds- och högskoleområdet samt medlemsavgifter till och verksamheten vid Svenska unescorådet. De samlade kostnaderna inom politikområdet uppgår till knappt 237 miljarder, inklusive medel från kommuner och landsting. Av detta täcker anslagen under politikområdet vilket hänger samman med att huvudmannaskapet för den verksamhet som ingår i politikområdet delas mellan stat, kommun, landsting och enskilda huvudmän. Kommunerna är huvudmän för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, skola, särskola och viss vuxenutbildning (vuxenutbildning, särvux och sfi). Antalet fristående skolor fortsätter att öka inom skolväsendet. Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan. Inom folkbildningen (folkhögskolor och studieförbund) är den enskilda verksamheten dominerande. Staten är huvudman för flertalet universitet och högskolor, men det finns även ett antal enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet. Anslagen inom politikområdet finansierar studiestödet, huvudsakligen grundutbildningen vid universitet och högskolor samt till två tredjedelar de kvalificerade yrkesutbildningarna. Den statliga finansieringsandelen är lägre när det gäller förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och viss vuxenutbildning finansieras främst med kommunala skattemedel, men även via det generella statliga bidraget till kommunerna samt vissa riktade statsbidrag, t.ex. för maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Avgifter svarar för en del av finansieringen när det gäller studiecirklar inom folkbildningen, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt vissa myndigheter, men har i övrigt en högst begränsad andel. Forskning och forskarutbildning vid 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 universitet och högskolor finansieras av anslagsmedel och externa medel såsom medel från forskningsråd och forskningsstiftelser samt EU- medel och medel från andra externa finansiärer. Nedanstående figur ger en översikt över politikområdet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ca 60 universitet, högskolor och enskilda utbildningsanordnare Forskarutbildning 2 Grundutbildning 2 5 år 17 nationella program Ca 760 gymnasieskolor Svensk skola i utlandet Ca 5 000 skolor Särskola för elever med 9/10 år går vidare till gymnasieskola 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 4.1 Antal barn och studerande 1999-2004, 1 000- tal1 1Merparten av uppgifterna avser läsår. Heltidsekvivalenter om inte annat anges. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. Hel- och deltidsinskrivna barn. Antalet individer som deltagit i studiecirklar är minst 1,5 milj. 6Avser antal studerande . 7Helårsstudent i grundutbildning exkl. uppdragsutbildning. Tabell 4.2 Offentliga kostnader budgetår 1999-2004, Mdr SEK1 1Kostnader exkl. studiestöd. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. Nettokostnad exkl. avgifter. 3Summa för folkhögskolor och studieförbund kostnaderna för räntesubventioner, avskrivningar och pensionsavgifter. skolskjuts, reseersättning och inackordering. 7Inkluderar sfi, särvux, vuxenutbildning och CFL. Tabell 4.3 Andel kvinnor 1999-2004, lärare och elever, procent 1 Inkl. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. Tabell 4.4 Antal lärare1 1999-2004, 1000-tal 1Omräknat till heltidsekvivalenter. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. 3För svenska skolor i utlandet finns inte uppgifter om helårslärare. 4Avser antal anställda som arbetar med barn. redovisas antalet årsarbetare. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 4.5 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 15 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. 2003 15 25:5 Vuxenstudiestöd m.m. Totalt för utgiftsområde 15 Anslag inom utgiftsområde 16 25:2 Myndigheten för skolutveckling 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet 25:6 Särskilda insatser på skolområdet 25:8 Maxtaxa i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg 25:9 Bidrag till personalförstärkningar i förskola 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i skola och 25:11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande 25:12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 25:13 Nationellt centrum för flexibelt lärande 25:14 Bidrag till viss verksamhet inom 25:15 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna 25:17 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 25:20 Utveckling av påbyggnadsutbildningar 25:22 : Forskning och 25:24 : Forskning och 25:26 : Forskning och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 25:28 : Forskning och 25:30 : Forskning och 25:32 : Forskning och 25:34 : Forskning och Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och 25:38 : Forskning och 25:40 : Forskning och 25:42 : Forskning och 25:44 : Forskning och 25:46 : Forskning och 25:48 : Forskning och 25:50 : Forskning och 25:52 : Forskning och 25:54 : Forskning och 25:57 Gymnastik- och : 25:60 Högskolan på : Grundutbildning 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 25:69 i : Grundutbildning 25:70 i : Grundutbildning 25:72 i : Grundutbildning 25:73 Enskilda utbildningsanordnare på 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och 25:75 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete 25:76 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 25:78 Verket för högskoleservice 25:81 Internationella programkontoret för 25:83 Kostnader för medlemskap i 25:84 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena 2005 16 25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder 2002 16 25:4 Program för IT i skolan Totalt för utgiftsområde 16 Anslag inom utgiftsområde 17 25:1 Bidrag till folkbildningen 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom 25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning 2003 17 25:4 Folkbildningsinsatser för folkomröstning om införande av euron Totalt för utgiftsområde 17 Anslag inom utgiftsområde 23 Totalt för utgiftsområde 23 Totalt för politikområde Utbildningspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) som mål för utbildningspolitiken att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Detta mål har godkänts av (bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99). Regeringen anser att detta mål skall ligga fast. Dessutom finns integrationspolitiska mål för skolor i ett särskilt avsnitt under 5.1.6 samt en bedömning av måluppfyllelsen. Huvudmannaskap och finansieringsformer som statliga insatser varierar mellan olika verksamheter inom politikområdet. Styrmedel och insatser består av: -Statlig finansiering. Totalt uppgår den direkta statliga finansieringen inom politikområdet till av driftskostnaderna, vilket innebär att detta inte är den dominerande styrformen. Anslagen avser studiestöd, statlig verksamhet samt bidrag till och enskild verksamhet. Anslagen till grundläggande högskoleutbildning är huvudsakligen prestationsrelaterade. Anslag utgår inte bara till löpande verksamhet utan används också som kompletterande finansiering för att förändra, utveckla, förnya och komplettera den befintliga verksamheten. Exempel på detta är det riktade stödet för utbildning av vuxna, kompetensutveckling för lärare, maxtaxa och allmän förskola samt bidrag till personalförstärkningar i förskola, skola och fritidshem. -Reglering och uppställande av mål. För hela politikområdet, utom för folkbildningen, fastställs mål och regler i lagar och andra författningar. Vidare ingår mål för de statliga myndigheternas verksamhet. För folkbildningen fastställer staten endast syften för statsbidraget, medan mål och regler fastställs inom folkbildningsverksamheten. samhet, skolbarnsomsorg, skola och kommunernas vuxenutbildning gäller skollagen (1985:1100), olika skolformsförordningar och läroplaner. För kvalificerad yrkesutbildning gäller lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning och förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning. och högskolor gäller främst högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) samt för studiestödsområdet främst studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655). Dessa lagar, förordningar och läroplaner är också i stor utsträckning giltiga för den enskilda verksamheten på respektive område. På högskoleområdet finns en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare, lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina och för förordningen (1993:221) för . De centrala myndigheterna , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, och har uppföljnings- och statistikansvar på sina respektive områden. svarar för gemensam utbildningsstatistik. -Utvärdering, kvalitetssäkring och granskning. De ovannämnda centrala myndigheterna har samtliga ett utvärderingsansvar på sina respektive områden och genomför omfattande utvärderingsprogram. Arbete med kvalitetssäkring, kvalitetsredovisning och kvalitetsutveckling pågår inom kommuner, skolor och högskolor. Skolor och kommuner skall upprätta kvalitetsredovisningar. genomför regelbundet inspektion av varje kommun avseende förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. svarar för kontinuerlig utvärdering av folkbildningen och staten har 1994 och 2001 tagit initiativ till statliga utvärderingar av denna verksamhet. Universitet och högskolors kvalitetsarbete är ett åliggande enligt högskolelagen. Arbetet följs upp av som löpande granskar ämnen och program vid alla universitet och högskolor. beslutar också om examenstilllstånd inom grundläggande högskoleutbildning för den statliga högskolan. Dessutom genomför verket nationella utvärderingar som kan vara inriktade på särskilda aspekter. Tillsynen inom politikområdet utövas av de centrala myndigheterna. Kommunerna utövar även kontroll över sin egen verksamhet samt tillsyn över enskilda förskolor och fritidshem. I syfte att uppnå ökad måluppfyllelse och likvärdig utbildning skall Myndigheten för skolutveckling stimulera och driva på utvecklingen i förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, förskoleklassen, skolan och av vuxnas lärande. Även Nationellt centrum för flexibelt lärande har i uppgift att bedriva utvecklingsarbete. Beträffande högre utbildning och forskning bedrivs ett kontinuerligt utvecklingsarbete vid universiteten och högskolorna. Därutöver vidgas uppgifterna för Myndigheten för fr.o.m. till att omfatta även stöd till breddad rekrytering och pedagogisk utveckling. -Internationellt samarbete. Det internationella samarbetet på det utbildningspolitiska området är en viktig del av de statliga insatserna. Statliga insatser beskrivs närmare under respektive avsnitt för barn- och ungdomsutbildning, vuxnas lärande, högskoleverksamhet samt studiestödsverksamhet. Internationellt samarbete är av stor vikt för utvecklingen av det svenska utbildningssystemet. Det internationella samarbetet syftar till att stärka kvaliteten i utbildningen samt att främja möjligheter till studier och arbete på olika platser i världen. Därigenom förvärvas även kunskap om och förståelse för andra länder och kulturer som det ger möjligheter att skapa kontakter som kan komma både individ och samhälle till godo. Regeringens mål är att öka rörlighet och internationellt utbyte inom alla delar av utbildningssystemet för såväl elever och studenter som lärare och utbildare. Ökade kontaktytor mot omvärlden, stöd till utbildnings- och forskningsinstitutioner och insatser för internationa- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16