prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — Därtill anser att regeringens hantering av anslaget till efterbehandling av förorenade områden med plötsliga utgiftsbegränsningar under löpande budgetår har inneburit minskad kraft i det miljöpolitiska genomförandet även på . RiR 2006:3 Kvalitén i elöverföringen finns förutsättningar för en effektiv tillsyn? har granskat förutsättningarna för en effektiv tillsyn över kvaliteten i elöverföringen. Granskningen har omfattat regeringen, och . konstaterar att tillsyn saknas över spänningskvaliteten och att den i övrigt är begränsad. Vidare anför att en oklar definition av god kvalitet avseende leveranssäkerhet försvårar tillsyn. I detta sammanhang påtalas även att det statistiska underlaget för tillsyn är otillräckligt. Dessutom anser att det föreligger bristande samverkan mellan tillsynsmyndigheterna inom elnätsområdet. RiR 2006:4 Mer kemikalier och bristande kontroll tillsynen av tillverkare och importörer av kemiska produkter har granskat om statens insatser för tillsyn av tillverkare och importörer av kemiska produkter uppfyller de krav som ställs enligt lagstiftningen och miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Granskningen har omfattat regeringen, Kemikalieinspektionen och länssty- relserna. samlade bedömning är att tillsynen av tillverkare och importörer av kemiska produkter är otillräcklig vad gäller såväl omfattning som innehåll. RiR 2006:5 Länsstyrelsernas tillsyn av över- förmyndare har granskat den statliga tillsynen av de kommunala överförmyndarna. bedömer sammantaget att det finns omfattande problem med länsstyrelsernas tillsyn. Problemen avser bristande kvalitet i tillsynen i kombination med underlåtenhet att vidta åtgärder samt avsaknad av nationell samordning. slutsats är att tillsynen inte säkerställer att grundläggande krav på rättssäkerhet och likabehandling för huvud- männen tillgodoses. Därtill konstaterar att det finns omfattande problem i överförmyndarnas verksamhet. RiR 2006:6 Redovisning av myndigheters betal- ningsflöden har granskat redovisningen av myndigheters betalningsflöden. konstaterar att det finns brister i myndigheternas tillämpning av regelverket för avräkning med statsverket. Vidare bedömer att det finns en risk för att myndigheterna kan utnyttja statsverkets checkräkning på ett felaktigt sätt om inte regeringen och ESV tydliggör tillämpningen av regelverket för myndigheterna. RiR 2006:7 Begravningsverksamheten förenlig med religionsfrihet och demokratisk styrning? har granskat de inslag i den statliga kontrollen och tillsynen av begravningsverksamheten som kom till i samband med den ändrade relationen mellan staten och . samlade bedömning är att de granskade arrangemangen gällande religions- frihet och demokratisk styrning i väsentliga avseenden inte fungerar. Konsekvensen är enligt att de som står utanför knappast kan antas ha anledning att känna förtroende för att deras intressen tas tillvara. RiR 2006:8 Skydd mot korruption i statlig verksamhet har granskat vilka åtgärder som vidtagits för att skydda statliga verksamheter mot korruption och då särskilt mutor och annan otillbörlig påverkan. Granskningen har avsett regeringens och ett antal statliga organisationers åtgärder för att motverka, upptäcka och förhindra korruption. Sammanfattningsvis bedömer att skyddet mot mutor och annan otillbörlig påverkan vid ett antal särskilt utsatta statliga myndigheter och bolag inte står i paritet med riskerna för denna typ av korruption. Riks- revisionen bedömer att risken för förtroende- skada gör det nödvändigt att överväga en tydligare reglering och mer uttalad styrning. RiR 2006:9 Tandvårdsstöd för äldre har granskat utformningen av tandvårdsförsäkringens ersättningssystem för de äldre samt de åtgärder som regeringen och myndigheterna vidtagit för att hålla kostnads- utvecklingen under kontroll. konstaterar att systemet med tandvårdsförsäkring för äldre innehåller sådana svagheter från kontrollsynpunkt att risken är betydande för en fortsatt kostnadsökning. Vidare konstaterar att För- säkringskassan inte har följt upp hur de varierande landstingspriserna påverkat för- säkringskostnaderna och vilka konsekvenser det har haft för kostnadsutvecklingen. Vidare anför att statistik är otillräcklig och att kassans ärendehanterings- system för tandvården bör ses över. RiR 2006:10 Punktskattekontroll mest reklam? har granskat kontroll av punktskatter. konstaterar att regeringen inte har uttalat sig specifikt om målen och inriktningen för punktskattekontrollen. De övergripande direktiv för inriktningen av den samlade skattekontrollen som regeringen ger är enligt delvis motstridiga. konstaterar att inte har redovisat någon strategi med tydlig inriktning för punktskattekontrollen. Vidare anser att saknar kunskap om det s.k. skattefelets storlek på punktskatteområdet. anför dess- utom att uppföljning av punkt- skattekontrollen är bristfällig. RiR 2006:11 Vad och vem styr de statliga bolagen? har granskat formerna för regeringens styrning av de statliga bolagen. Sammanlagt 41 statliga bolag har ingått i granskningen. sammanfattande bedömning är att regeringen i styrningen av de statliga bolagen inte utnyttjar de möjligheter till styrning som aktiebolagslagen ger, då styrningen inte sker på ett aktiebolagsrättsligt bindande sätt. Riks- revisionen anför vidare att den dokumenterade ägarstyrningen av de statliga bolagen brister i tydlighet. Dessutom konstaterar att det finns en stor variation i använda styrdokument. möjlighet att utkräva ansvar av regeringen som förvaltare av bolagen försvåras enligt då styrningen baseras på dokument vars innehåll är otydligt och rättsliga status oklar. RiR 2006:12 Konsumentskyddet inom det finansiella området fungerar tillsynen? har granskat regeringens styrning och myndigheternas genomförande av tillsynen inom det finansiella området utifrån målet om ett gott konsumentskydd. konstaterar att tillsynen har varit begränsad inom väsentliga riskområden för konsumenterna. Vidare är det enligt Riksrevi- sionen oklart vilka effekter tillsynsinsatserna givit. saknar en dokumenterad strategi och riskvärdering vid berörda tillsynsmyndigheter. Dessutom anför Riksrevi- sionen att sanktionsmedel används allt för försiktigt, men också att samverkan mellan tillsynsmyndigheterna är otillräcklig. Därtill konstaterar att varken regeringen eller får en samlad bild av resultatet av den genomföra tillsynen. RiR 2006:13 Kvalificerad yrkesutbildning utbildning för marknadens behov? har granskat processen att fördela statsbidrag för kvalificerad yrkesutbildning. Granskningen har omfattat regeringen och Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Sammantaget anser att det finns brister som försvårar för myndigheten att bevilja statsbidrag till utbildningar som bäst motsvarar arbetsmarknadens kompetensbehov. Vidare anför att regeringen inte har givit Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning tillräckligt goda förutsättningar för att bedöma arbetsmarknadens framtida behov. Därtill konstaterar att insynen i myndighetens prioriteringsprocess inte är tillräcklig, vilket skadar utbildningsan- ordnarnas förtroende för processen. Dessutom konstaterar att myndighetens uppföljning är bristfällig. RiR 2006:14 Arbetsförmedlingen och de kommu- nala ungdomsprogrammen har granskat om arbetsförmedlingen arbetar på ett effektivt sätt med de kommunala ungdomsprogrammen. Granskningen omfattar även regeringens, och länsarbetsnämn- dernas styrning av insatserna. konstaterar att många arbetsförmedlingskontor ger ungdomar för lite stöd före och under det kommunala ungdoms- programmet och ungdomsgarantin. Riksrevi- sionen fäster därvidlag särskild uppmärksamhet på förhållandet att det föreligger brister på likvärdig behandling vad gäller ersättningen till ungdomarna i de kommunala ungdoms- programmen. Enligt har i huvud- sak och länsarbets- nämnderna ett ansvar för de i granskningen uppmärksammade problemen. RiR 2006:15 Statliga bolag och offentlig för- valtning har granskat om regeringen och tillsynsmyndigheten har försäkrat sig om att de statliga bolag som omfattas av lagen om offentlig upphandling () genomför sina inköp enligt reglerna. konstaterar att det finns en uppenbar risk för att flera statliga bolag inte upphandlar i konkurrens enligt kraven i . Vidare konstaterar att regeringen har haft kunskap om att och flera statliga bolag är oense om lagen är tillämplig på bolagens verksamhet. Regeringen har enligt bedömning inte vidtagit några åtgärder för att bryta det dödläge som uppstått. Vidare anför att inte har fått de förutsättningar som krävs för att bedriva en effektiv tillsyn över bolagen. Vidare har regeringen enligt inte sett till att det finns effektiva sanktioner mot upphandlande enheter som inte följer reglerna. RiR 2006:16 och de nationella kvalitetsregistren inom hälso- och sjukvården har granskat hantering av de nationella kvalitetsregistren inom hälso- och sjukvården. slutsats är att brustit i ansvar i bevakningen av registrens kvalitet. Vidare anför att myndigheten inte har lämnat en rättvisande bild av registren till regeringen. Dessutom ifrågasätter om den nuvarande modellen med självständiga kvalitetsregister är effektiv som ett medel för att utveckla vården. RiR 2006:17 Förvaltningsutgifter på sakanslag har granskat regeringen styrning och kontroll av myndigheternas förvaltnings- utgifter på sakanslag. anför att regeringen inte lagt fast en entydig definition av förvaltningsutgifter, vilket gör det svårare att upprätthålla kontrollen över utgiftsutvecklingen. Därtill konstaterar att regeringen inte har följt de intentioner som angetts och de principer som lagts fast för budgetering av förvaltningsutgifter. Vidare konstaterar att regeringen inte har gjort någon uppföljning av utfallet för förvaltningsutgifterna på andra anslag än förvaltningsanslag. anser att det är ett avsteg från den viktiga principen om transparens i budgetprocessen. Enligt Riksr- evisionens bedömning är en konsekvens av detta att och regeringen inte har förutsättningar att ha kontroll över förvaltnings- kostnadernas utveckling på andra anslag än förvaltningsanslag eller hur stor andel av pengarna som används till administration. RiR 2006:19 Statliga insatser för nyanlända invandrare har granskat regeringens, Arbets- marknadsstyrelsens (AMS), och insatser för nyanlända invandrare. konstaterar att regeringens styrning av berörda myndigheter har brister, exempelvis har regeringen i flera avseenden inte tydliggjort ansvarsfördelning och villkor för samverkan mellan myndigheter. Vidare konsta- terar att inte tillräckligt har utvecklat metoder för att integrera introduktionsförberedande insatser i verksamheten. Vidare anför att inte har kvalitetssäkrat, följt upp och utvärderat verkets arbete med kartläggning av asylsökande och informations- överföring till kommuner. När det gäller anför att myndigheten agerar i strid med författning eftersom myndigheten ersätter kommuner utan att kontrollera att kommunen uppfyller de krav som ställs i förordning. Därtill kommer att AMS inte i tillräcklig grad har prioriterat nyanlända invandrare i enlighet med verkets åliggande för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. RiR 2006:20 Styrning och kontroll av regeltillämpningen inom socialförsäkringen har granskat regeringens och insatser för att förbättra kunskapen om omfattningen av fel och fusk samt deras åtgärder för att rätta till brister i regeltillämpningen. konstaterar att regeringen tydligt betonat vikten av god kvalitet i handläggningen och att fusk skall motverkas. Enligt har regeringen först med kraft tagit initiativ till insatser för att motverka fusk inom socialförsäkringen. Vidare konstaterar att någon motsvarande satsning för att minska felen i regeltillämpningen inte har kommit till stånd. Dessutom anför att trots att regeringen betonat att regeltillämpningen skall göras mer enhetlig så visar granskningen att så inte har skett. RiR 2006:21 i statliga fastighetsbolag har granskat finansförvaltningen i de fem statliga fastighetsbolagen , , , och . intryck är att bolagens finansförvaltning ligger i linje med finans- förvaltningen inom fastighetsbranschen som helhet. bedömning är dock att det finns möjligheter att förbättra affärs- mässigheten och effektiviteten i de fem fastighetsbolagen. Det kan för det enskilda bolaget enligt röra sig om potentiella förbättringar i storleksordningen ett antal miljoner . konsta- terar att flera av de granskade bolagen har en ofullständig, oprecis och i några fall inaktuell finanspolicy. En möjlig konsekvens av detta är enligt att styrelsens faktiska inflytande över hanteringen av mycket betydande ekonomiska värden och risker blir mindre, medan verkställande direktörens eller finansfunktionens inflytande blir större. Därtill anför att i några fall bör den interna kontrollen förbättras. Dessutom anser att ägarförvaltningen måste bli mer aktiv. har föreslagit att lägger årliga rapport (redogörelse /06:RRS1) till handlingarna (bet. 2005/06:FiU25). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2005/06:269271). Regeringen kommenterar revisionens iakt- tagelser i respektive berört politikområdes- avsnitt. På ett tematiskt plan, och mot bakgrund av årliga rapport (RiR 2006:18), vill regeringen därutöver framföra följande. Regeringens styrning, uppföljning och rapportering konstaterar att bristerna i regeringens styrning av såväl myndigheter som bolag medför konsekvenser för den statliga verksamhetens resultat. Vidare anför att regeringens redovisning till inom vissa områden är begränsad, saknas eller är missvisande. Därtill anför att den bristande transparensen i statens budget och redovisning leder till att får en ofullständig bild av de statliga finanserna, vilket försvårar ett välgrundat beslut om statsbudgeten. Regeringen anser att det finns anledning att för vissa berörda bolag precisera samhällsuppdraget. Detta är en förutsättning för att en redovisning av genomförandet och resultatet av samhällsuppdragen skall bli tydligare. Ett förtydligande av bolagens samhällsuppdrag i kombination med en återrapportering av dessa ökar förutsättningarna för och i förlängningen medborgarna att utkräva ansvar. Regeringen instämmer i att det är angeläget att resultatredovisningen till utvecklas och att budgetdokumenten blir än mer tydliga. När det gäller utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten lämnas en särskild redogörelse i avsnitt 9.6. Regeringen anser vidare att en efterlevnad av principen om att statens inkomster och utgifter skall budgeteras och redovisas brutto på statsbudgeten är avgörande för tydligheten i budgetdokumenten. Det förekommer emellertid att vissa utgifter hanteras på statsbudgetens inkomstsida, s.k. skatteutgifter. Som dock framgår av bl.a. avsnitt 7.4.2 föreslår regeringen i denna proposition en märkbar minskning av skatteutgifternas omfattning. I de fall avsteg från huvudprincipen görs kommer de precis som föreläggas för beslut. En viktig utgångspunkt är att anslag för förvaltningsändamål och anslag för transfere- ringar m.m. skall hållas åtskilda. Skälen är att en sådan distinktion underlättar styrningen av förvaltningen och att anslagets ändamål är tydligt för såväl som regeringen. En strävan är därvid att ett s.k. sakanslag inte belastas med förvaltningsutgifter. Ett sådant synsätt rymmer möjligheten att i vissa fall låta myndigheternas administration av utbetalningar av transfereringar belasta berört sakanslag. Regeringen informerar om sådana avsteg i anslutning till en beskrivning av anslagets ändamål i budgetpropositionen eller i den ekonomiska vårpropositionen. Nuvarande systemstöd gör det även möjligt att ur ett uppföljnings- och analysperspektiv fånga utgifternas realekonomiska fördelning på utgiftsområden och anslag. Det bör noteras att en realekonomisk redovisning på utgiftsområden lämnas i både budgetpropositionen och årsredovisningen för staten. Den redovisning som lämnas i årsredo- visningen för staten utgör en konsolidering av respektive myndighets årsredovisning och den baseras därmed på principen om att statens samtliga ekonomiska händelser skall redovisas av myndigheterna. Som framgår av avsnitt 9.2.2 kan det dock undantagsvis finnas skäl som motiverar avsteg från denna huvudprincip. När det gäller hanteringen av beställnings- bemyndiganden lämnas en särskild redogörelse i avsnitt 7.7. Förvaltningens genomförande av sina uppdrag konstaterar att det finns en uppenbar risk för att medborgarna inte får en likvärdig behandling när centrala myndigheter inte förmår att styra och samordna verk- samheten, så att regler och föreskrifter tillämpas enhetligt över hela landet. Vidare anför att den tillsyn som vanligtvis bedrivs av länsstyrelserna inte förmår att ge tillräckliga förutsättningar för en rättssäker och likvärdig behandling av medborgarna. Därtill konstaterar att viktig information om myndigheternas verksamhet i alltför många fall inte rapporteras till regeringen. Det är viktigt att myndigheterna inom sina respektive verksamhetsområden behandlar medborgarna på ett likvärdigt sätt. Det ställer i sin tur krav på att, i de fall staten har ett direkt ansvar för verksamheten, den interna styrningen inom och samordningen mellan myndigheter fungerar väl. På motsvarande sätt är det angeläget att staten genom tillsyn säkerställer att den verksamhet som utförs av kommunerna sker på ett sådant sätt att förutsättningarna för en likvärdig behandling kan upprätthållas. Ambitionen är därtill att finna former för att allmänt utveckla statens styrning och uppföljning av den kommunala verksamheten. Det finns dock anledning att i detta sammanhang avvakta resultatet av den pågående översynen inom ramen för arbete innan formerna för detta närmare preciseras. Den statliga tillsynen fyller en viktig funktion för att säkerställa och följa upp att mål och uppdrag faktiskt blir genomförda. I detta sammanhang har länsstyrelserna en central roll. Länsstyrelsernas tillsynsroll är mångfacetterad, inte minst mot bakgrund av att länsstyrelserna har ansvar för många väsensskilda uppgifter. Det är även viktigt att tillsynen kommer till utryck på ett likvärdigt sätt i hela landet. I utgiftsområde 1 under politikområdet Regional samhällsorganisation utvecklar regeringen sina kommentarer med anledning av kritik av den statliga tillsynen. En grundläggande förutsättning för att kunna åtgärda problem i myndigheternas verksamhet är en fungerande uppföljning och återkoppling till regeringen och . Det är därför angeläget att myndigheterna förser regeringen med det underlag den behöver för att kunna vidta åtgärder och genomföra nödvändig omprövning. Regeringens avsikt är därför att ytterligare tydliggöra för myndigheterna att de har ett ansvar för att, utöver den återrapportering som ska ske enligt krav i regleringsbrev och andra beslut, informera regeringen om väsentliga förhållanden i verksamheten. Förvaltningens interna styrning och kontroll Som framgår av avsnitt 9.2.1 är antalet invändningar i revisionsberättelser till följd av väsentliga fel i årsredovisning eller förvaltning något högre 2005 än 2004. Det bör i samman- hanget dock noteras att antalet invändningar är på en låg och över tiden stabil nivå. De åtgärder som vidtagits för att utveckla den finansiella redovisningen och styrningen i staten kan därmed sägas ha givit resultat. De brister i den interna styrningen och kontrollen som konstaterar i sina granskningar avser i första hand problem med samordningen inom myndigheterna, bristande dokumentation och att fungerande rutiner för uppföljning ofta saknas. Vidare visar konstat- erade svagheter i myndigheternas riskanalyser på svårigheter med att fokusera på rätt problem i myndigheterna. Det är angeläget att den interna styrningen och kontrollen i förvaltningsmyndigheter under regeringen stärks. En effektiv internkontroll i vid mening är avgörande för att säkerställa att myndighetsledningen fullgör sitt ansvar när det gäller att uppnå de mål som är uppställda för verksamheten. Oklarheter i frågor om vem eller vilka inom en myndighet som faktiskt har ansvaret i olika avseenden ger en dålig grund för en effektiv intern styrning och kontroll. 9.5 lämnas en redogörelse för det utvecklings- arbete regeringen bedriver i syfte att stärka den interna styrningen och kontrollen i staten. 9.5Intern styrning och kontroll samt internrevision Som framgår av avsnitt 9.4 efterlyser Riks- revisionen en bättre fungerande intern styrning och kontroll i myndigheterna. Vidare är det finansutskottets mening att regeringen bör återkomma till med en samlad och utförlig redovisning av åtgärder som har vidtagits med anledning av påtalade brister vid hantering av anslag och bemyndiganden i den interna styrningen och kontrollfunktionen på myndigheterna (bet. 2005/06:FiU21). Mot bakgrund av vad respek- tive finansutskottet anför vill regeringen fram- föra följande. Intern styrning och kontroll Inom svensk statsförvaltning används begreppet intern styrning och kontroll . Med intern styrning och kontroll avses i normalfallet den process som är styrd av myndighetens ledning som med rimlig säkerhet leder till en effektiv och ändamålsenlig verksamhet, att lagar, förordningar och andra regler efterlevs samt en tillförlitlig redovisning och rättvisande rapportering av verksamheten. Det är angeläget att den interna styrningen och kontrollen vid statliga myndigheter fungerar väl. Det är avgörande för att statens verksamhet skall kunna möta de förväntningar som medborgarna, näringslivet, de förtroendevalda och andra har på verksamheten. Grundläggande för legitimiteten och förtroendet för den statliga verksamheten är att de statliga myndigheterna förmår att genomföra politiskt fattade beslut med beaktande av god hushållning med statens medel, men också i övrigt lever upp till allmänhetens förväntningar om att den statliga verksamheten bedrivs effektivt. Det är dessutom rimligt att samma krav på ordning och reda gäller i staten som inom exempelvis det svenska näringslivet, och statsförvalt- ningen inom andra EU-länder. I syfte att stärka regeringens styrning av statliga myndigheter och förtydliga kraven på myndigheterna när det gäller att fullgöra sitt förvaltningsansvar har en arbetsgrupp inom , i form av en departe- mentsstencil, utarbetat ett författningsförslag gällande intern styrning och kontroll i staten, Intern styrning och kontroll i staten, Förslag till gemensamt ramverk (Ds 2006:15). Förordningen föreslås gälla för förvaltningsmyndigheter under regeringen som har skyldighet att inrätta intern revision. Arbetsgruppens förslag har remitterats. Ärendet bereds inom . Intern revision vid statliga myndigheter regleras i förordning (1995:686) om intern revision vid statliga myndigheter m.fl. Av den inledande paragrafen framgår flertalet av de myndigheter som är skyldiga att tillämpa förordningen. () svarar för samordning av den statliga internrevisionen. En särskild samordnings- funktion är etablerad och bemannad inom verket. En central uppgift för ESV är i detta sammanhang att på olika sätt ge råd och stöd till internrevisorer vid de statliga myndigheterna. En annan viktig uppgift för verket är att till regeringen samlat redovisa hur väl intern- revisionen vid de statliga myndigheterna fungerar. Det är angeläget att regeringen kan förvissa sig om att den interna styrningen och kontrollen vid statliga myndigheter fungerar väl. Den statliga internrevisionen har i detta sammanhang en central uppgift. Internrevisionens uppgift är att på myndighetsledningens (styrelsen eller myndig- hetens chef) uppdrag granska den interna styrningen och kontrollen i myndigheten. Det är därför av största vikt för internrevisionen att begreppet intern styrning och kontroll ges en entydig innebörd. Ett förslag till ny internrevisionsförordning är föremål för beredning i . Förslaget innebär ett förtydli- gande av professionen statlig internrevision. Ambitionen är att förordningen skall träda i kraft . 9.6Utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten