prop · GT0377 · 2006-02-09 00:00:00 — Kravet på revisorsexamen respektive högre revisorsexamen skall anses uppfyllt också av den som innehar ett sådant utländskt examensbevis som krävs för att få utföra lag- stadgad revision i någon stat inom EES eller i respektive inne- har ett sådant utländskt examensbevis som krävs för att utan behörig- hetsbegränsning få utföra lagstadgad revision i någon stat inom samma område och hos har genomgått ett särskilt lämplig- hetsprov. Mot ovanstående bakgrund anser regeringen att det inte krävs några författningsändringar för att direktivets krav på likabehandling i fråga om erkännande av yrkesutbildningsbevis m.m. skall vara uppfyllda. Social trygghet, socialt bistånd och socialt skydd Regeringens bedömning: För att uppfylla direktivets bestämmelser om likabehandling vad gäller social trygghet bereds i frågan om eventuellt behov av ändring i 9 kap. 7 § lagen (1962:381) om allmän försäkring vad avser en undantagsregel för beräkning av försäkringstid för rätt till sjuk- och aktivitets- ersättning för dem vars försäkringsfall inträffat innan det år de fyllde . I övrigt krävs det inte några författningsändringar för att direk- tivets bestämmelser om likabehandling vad gäller social trygghet, so- cialt bistånd och socialt skydd skall vara uppfyllda. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig i denna fråga. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 11.1 d i direktivet om varaktigt bosatta skall varaktigt bosatta åtnjuta likabehandling i fråga om social trygghet, socialt bistånd och socialt skydd såsom dessa definie- ras i nationell lagstiftning. I svensk lagstiftning på ovanstående områden görs i princip ingen skillnad på grund av medborgarskap. På ett område görs det emellertid skillnad mellan svenska och utländska medborgare i socialförsäkrings- lagstiftningen. Det gäller en undantagsregel för beräkning av försäkrings- tid för rätt till sjuk- och aktivitetsersättning för dem vars försäkringsfall inträffat innan det år de fyllde (9 kap. 7 § AFL). Denna fråga be- reds i . Även frågan om studiestöd be- reds som redan nämnts (se avsnitt 8.7.2) inom . Regeringens bedömning: Det krävs inte någon författningsändring för att direktivets bestämmelser om likabehandling i fråga om skatte- förmåner skall vara uppfyllda. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 11.1 e i direktivet om varaktigt bosatta skall varaktigt bosatta åtnjuta likabehandling i fråga om skatteförmåner. Varaktigt bosatta åtnjuter samma skatteförmåner som svenska medborgare och någon författningsändring är därför enligt reger- ingens bedömning inte nödvändig. 7.7.6Tillgång till varor och tjänster Regeringens bedömning: Det krävs inte någon författningsändring för att direktivets bestämmelser om likabehandling i fråga om tillgång till varor och tjänster skall vara uppfyllda. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 11.1 f i direktivet Prop. 2005/06:77 om varaktigt bosatta skall varaktigt bosatta åtnjuta likabehandling i fråga om tillgång och leveranser till varor och tjänster samt förfaranden för att erhålla bostad. Varaktigt bosatta åtnjuter samma tillgång till varor, tjäns- ter och bostäder som svenska medborgare och någon författningsändring är därför enligt regeringens bedömning inte nödvändig. Regeringens bedömning: Det krävs inte någon författningsändring för att direktivets bestämmelser om likabehandling i fråga om före- ningsfrihet skall vara uppfyllda. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 11.1.g skall varak- tigt bosatta åtnjuta likabehandling ifråga om föreningsfrihet och frihet att tillhöra en arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation eller någon annan organisation vars medlemmar utövar ett visst yrke. Likabehandling skall även gälla i fråga om förmåner som sådana organisationer tillhandahål- ler. Nationella bestämmelser om allmän ordning och säkerhet skall dock inte åsidosättas. Av 2 kap. 22 § andra stycket regeringsformen följer att utlänning här i riket är likställd med svensk medborgare i fråga om före- ningsfrihet om inte annat följer av särskilda föreskrifter i lag. Några före- skrifter som begränsar utlänningars möjligheter till föreningsfrihet eller frihet att tillhöra en arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation finns inte. Någon författningsändring för att uppfylla direktivets bestämmelse är därmed enligt regeringens bedömning inte nödvändig. 7.7.8Tillträde till medlemsstatens territorium Regeringens bedömning: Det krävs inte någon författningsändring för att direktivets bestämmelse om likabehandling i fråga om fritt tillträde till medlemsstaternas territorium skall vara uppfyllda. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 11.1.h skall varak- tigt bosatta åtnjuta likabehandling i fråga om fritt tillträde till hela den berörda medlemsstatens territorium inom de gränser som fastställs i na- tionell lagstiftning av säkerhetsskäl. Bestämmelsen föranleder enligt re- geringens bedömning inte någon författningsändring. Varaktigt bosatt i annan EU-stat med uppehållsstillstånd i Prop. Regeringens bedömning: Det krävs inte någon författningsändring utom såvitt avser undantag från kravet på arbetstillstånd för att direktivets be- stämmelse om likabehandling för en person med ställning som varaktigt bosatt i annan EU-stat med uppehållstillstånd i och dennes famil- jemedlemmar skall vara uppfylld. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 21 i direktivet om varaktigt bosatta skall en varaktigt bosatt i annan EU-stat med uppehålls- tillstånd i åtnjuta samma likabehandling som en person med ställning som varaktigt bosatt i . Enligt artikel 21.3 skall familje- medlemmar till en varaktigt bosatt i annan EU-stat med uppehållstill- stånd i åtnjuta de rättigheter som anges i artikel 14 i rådets direk- tiv 2003/86/EG om rätt till familjeåterförening. Enligt regeringens be- dömning krävs det inte några författningsändringar utöver vad som nämns under avsnitt 8.7.1 för att uppfylla nämnda krav. 7.7.10Fakultativa bestämmelser om begränsningar i likabe- handlingen Regeringens bedömning: De fakultativa bestämmelserna om be- gränsningar i likabehandlingen i artikel 11 och artikel 21 i direktivet om varaktigt bosatta föranleder inte några författningsändringar. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över förslaget. Regeringens bedömning: Enligt artikel 11.2. får de berörda medlems- staterna, när det gäller bestämmelserna i artikel 11.1 d, e, f och g, be- gränsa likabehandlingen till att gälla fall där den registrerade eller sta- digvarande hemvisten för den varaktigt bosatta personen eller familje- medlemmar för vilka han söker bidrag befinner sig inom den berörda medlemsstatens territorium. Enligt artikel 11.3 får medlemsstaterna be- gränsa likabehandling i förhållande till egna medborgare i vissa fall. Medlemsstaterna får upprätthålla begränsat tillträde till anställning och verksamhet som egenföretagare i fall då denna verksamhet i enlighet med nationell eller gemenskapsrättslig lagstiftning är förbehållen egna medborgare eller unionsmedborgare. Vidare får medlemsstaterna enligt artikeln begära bevis på lämpliga språkkunskaper för tillträde till utbild- ning och yrkesutbildning. Tillträde till universitet får underkastas uppfyl- lande av särskilda utbildningskrav. Enligt artikel 11.4 får medlemsstater- na begränsa likabehandlingen i fråga om socialt bistånd och social trygg- het till grundläggande förmåner. Enligt artikel 11.5 får medlemsstaterna besluta att bevilja kompletterande förmåner på de områden som avses i artikel 11.1.a-h. Medlemsstaterna får även besluta att bevilja likabehand- ling på områden som inte omfattas av 11.1 a-h. Enligt artikel 21.2 får medlemsstaterna fastslå att de personer som av- Prop. 2005/06:77 ses i artikel 14.2 a skall ha begränsad tillgång till andra anställningar än de anställningar som de har beviljats uppehållstillstånd för enligt villko- ren i nationell lagstiftning för en period som inte överstiger . Vidare får medlemsstaterna i enlighet med nationell lagstiftning bestäm- ma på vilka villkor de personer som avses i artikel 14.2 b och 14.2. c får tillträde till verksamhet som anställda eller egenföretagare. De fakultativa bestämmelserna i artiklarna 11.2-5 och artikel 21.2. för- anleder inte några författningsändringar. Fakultativa bestämmelser som är att hänföra till artikel 11.1.b om utbildning och studiestöd bereds inom . 7.8Handläggning av ärenden om ställning som varaktigt bosatt Bestämmelserna i direktivet om varaktigt bosatta som rör handlägg- ningen av ärenden om ställning som varaktigt bosatt skall gälla både när en tredjelandsmedborgare ansöker i en första medlemsstat och när en tredjelandsmedborgare som redan har sådan ställning i en medlemsstat ansöker om att få ställning som varaktigt bosatt i en andra medlemsstat (artikel 23.2). I det följande behandlas därför genomförandet av de aktu- ella artiklarna (7.1, 7.2 och 10.1) gemensamt. Regeringens bedömning: Det krävs inte några författningsändringar för att tillgodose direktivets bestämmelser om inlämnande av ansökan om ställning som varaktigt bosatt. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Artikel 7.1 i direktivet om varak- tigt bosatta anger att tredjelandsmedborgare skall lämna in ansökan om att beviljas ställning som varaktigt bosatt i det land han eller hon är bo- satt. En ansökan om uppehållstillstånd skall enligt 5 kap. 18 § NUtlL som huvudregel göras från utlandet. En ansökan enligt artikel 7 i direktivet om varaktigt bosatta skall emellertid inte utmynna i ett beslut om uppe- hållstillstånd i den mening som normalt avses i utlänningslagen. Sökan- den får vid gynnande beslut i stället en särskild rättslig ställning. För att kunna beviljas ställning som varaktigt bosatt i skall tredjelands- medborgaren ha varit bosatt här vid ansökningstillfället. Det framstår därför som en självklarhet att ansökan skall göras i . Nå- gon bestämmelse som anger var en ansökan om att få ställning som var- aktigt bosatt skall göras behövs därför inte. Regeringens bedömning: Det krävs inte några författningsändringar för att tillgodose direktivets bestämmelser om beslutsunderlaget i ärenden om ställning som varaktigt bosatt. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 7.1 i direktivet om varaktigt bosatta skall ansökan åtföljas av dokumentation i enlighet med nationell lagstiftning som styrker att sökanden uppfyller villkoren i artik- larna 4 (bosättningskravet) och 5 (försörjningskravet m.m.). I före- kommande fall skall giltig resehandling i original eller kopia bifogas. Dokumentationen får också inbegripa att lämplig bostad finns. och utlandsmyndigheterna har, i enlighet med offici- alprincipen, en utredningsplikt som innebär att ett ärende skall utredas som dess beskaffenhet kräver. Det ankommer även på sökanden att med- verka i utredningen. Detta innebär att behövlig dokumentation får inhäm- tas som visar att förutsättningarna för att beviljas ställning som varaktigt bosatt är för handen. Bl.a. kan utdrag ur register som visar hur länge ut- länningen bott i landet inhämtas. För att styrka att försörjningskravet i artikel 5 är uppfyllt kan anställningsbevis, bankkontoutdrag och liknande begäras in. Sammanfattningsvis gör regeringen den bedömningen att ut- redningsplikten enligt nuvarande lagstiftning uppfyller direktivets krav vad gäller beslutsunderlaget. Någon författningsändring är därför inte påkallad. Regeringens bedömning: Ett beslut med anledning av en ansökan om att få ställning som varaktigt bosatt i skall meddelas sökanden senast från det att ansökan lämnades in. Beslutet får meddelas senare om det finns särskilda skäl. Bestämmelser med denna innebörd bör införas på förordningsnivå. Utredningens förslag: Enligt utredningens förslag skall regler om handläggningsfrister införas i utlänningslagen. Remissinstanserna: anser att synnerliga skäl i stället för särskilda skall föreligga för att tidsfristen skall få förlängas. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 7.2 i direktivet om varaktigt bosatta skall sökanden underrättas om ett beslut i anledning av en ansökan om att få ställning som varaktigt bosatt och under alla omständigheter senast från det att ansökan lämnades in. Beslutsunderrättelse skall ske enligt förfarandet i nationell lagstiftning. Om prövningen av ansökan är av komplicerad natur får sexmånadersfristen i undantagsfall förlängas. För att uppfylla direktivets krav på beslutsunderrättelse skall en ny be- stämmelse som anger att en sökande skall underrättas om ett beslut i an- ledning av en ansökan om ställning som varaktigt bosatt inom sex måna- der från det att ansökan lämnades in införas i utlänningsförordningen. Enligt regeringens bedömning skall tiden kunna förlängas om det före- ligger särskilda skäl. En förlängning av fristen skall t.ex. kunna medges om sökanden inte ger in erforderligt beslutsunderlag, om beslutande myndighet trots förelägganden inte får in begärt underlag eller om sö- kanden på annat sätt inte medverkar i handläggningen av ärendet. En annan situation som kan innebära en förlängning av tidsfristen är att det rör sig om en komplicerad utredning där t.ex. frågor som rör allmän ord- ning eller säkerhet aktualiseras. Regeringens bedömning: Det krävs inte några författningsändringar för att tillgodose direktivets bestämmelser om överklagande av beslut om avslag på ansökan om ställning som varaktigt bosatt. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 10.1 i direktivet om varaktigt bosatta skall det av underrättelsen om beslut om avslag på en ansökan om ställning som varaktigt bosatt framgå vilka möjligheter den berörda personen har att överklaga och inom vilken tid överklagande kan ske. Detta överensstämmer med vad som gäller enligt 21 § andra stycket förvaltningslagen. Någon författningsändring är därför inte påkal- lad. 7.8.5Krav på att beslut skall ha skriftlig form Regeringens bedömning: Det krävs inte några författningsändringar för att direktivets bestämmelse om skriftlig beslutsunderrättelse skall vara uppfylld. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 7.2 i direktivet om varaktigt bosatta skall underrättelser om beslut i ärenden om ställning som varaktigt bosatt vara skriftliga. I detta lagstiftningsärende (avsnitt 8.8.6) föreslås att ett beslut om ställning som varaktigt bosatt skall inne- hålla de skäl som ligger till grund för beslutet. Regeringen anser mot bakgrund av att denna bestämmelse införs att det framgår att beslut om ställning som varaktigt bosatt i skall vara skriftliga. Direktivets krav på skriftlig beslutsunderrättelse måste därför anses uppfyllda. Regeringens förslag: Ett beslut i fråga om ställning som varaktigt bosatt i skall alltid innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 10.1 i direktivet om varaktigt bosatta skall beslut som innebär att en ansökan om att få ställ- ning som varaktigt bosatt avslås eller återkallande av sådan ställning vara vederbörligen motiverade. En bestämmelse med denna innebörd skall därför införas i utlänningslagen. 7.8.7Information om innebörden av att ha ställning som varak- tigt bosatt Regeringens bedömning: I samband med att beslut meddelas den sö- kande i ett ärende om att få ställning som varaktigt bosatt skall den sö- kande upplysas om innebörden av att ha ställning som varaktigt bosatt. Bestämmelser om detta kan införas på förordningsnivå. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 7.2 i direktivet om varaktigt bosatta skall sökanden i samband med beslutsunderrättelsen underrättas om sina rättigheter och skyldigheter enligt direktivet. En be- stämmelse som anger att det av beslutsunderrättelsen i ärenden om att få ställning som varaktigt bosatt skall framgå innebörden av att ha en sådan ställning skall därför införas i utlänningsförordningen. 7.8.8Följder av att ett beslut inte fattas inom handläggnings- fristen Regeringens bedömning: Det krävs inte några författningsändringar för att tillgodose direktivets bestämmelse om följder vid överskridande av handläggningsfristen. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: I artikel 7.2 i direktivet om var- aktigt bosatta anges att medlemsstaterna i nationell rätt skall reglera följ- derna av att sexmånadersfristen inte iakttagits. JO utövar tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar (12 kap. 6 § regeringsformen). JO har tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författ- ningar samt i övrigt fullgör sina åligganden (1 § lagen 1986:765 med instruktion för ombudsmän, ). Under JO:s tillsyn står bl.a. statliga och kommunala myndigheter samt tjänstemän och andra befattningshavare vid dessa myndigheter och andra som inne- har tjänst eller uppdrag som innebär myndighetsutövning. Med myndig- hetsutövning avses utövande av befogenhet att för enskilda bestämma om förmån, rättighet, skyldighet, disciplinpåföljd, avskedande eller annat jämförbart förhållande. JO utövar således tillsyn över Tillsynen bedrivs dels genom prövning av klagomål från Prop. 2005/06:77 allmänheten, dels genom inspektioner och andra undersökningar som ombudsmännen finner påkallade (5 § JO-instruktionen). JO:s granskning kan t.ex. utmynna i ett kritiskt uttalande mot beslutande myndighet eller tjänsteman eller i en anmälan om disciplinärt förfarande mot en enskild tjänsteman. Åtal kan också väckas mot en befattningshavare för tjänste- fel. Staten kan därutöver åläggas skadeståndsansvar för felaktig myndig- hetsutövning enligt skadeståndslagen (1972:207). JK utövar tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åtaganden (1 § lagen 1975:1339 om Justitiekanslerns tillsyn). Under JK:s tillsyn står statliga myndigheter, kommunala myndigheter och andra myndigheter som inte är statliga. Även tjänstemän och andra befattningshavare vid myndigheter samt andra som innehar tjänst eller uppdrag som innebär myndighetsutövning omfattas av JK:s tillsyn. Som ett led i sin tillsyns- verksamhet genomför JK inspektioner vid myndigheter. En jämförelse med förhållandena på andra områden inom statsförvalt- ningen som rör myndighetsutövning mot enskild visar att det finns be- stämmelser om iakttagande av handläggningsfrister främst när det gäller olika former av frihetsberövande. I brottmål med häktad skall t.ex. dom meddelas inom (30 kap. 7 § ) och inom social- tjänsten skall ärenden som rör skydd för barn handläggas skyndsamt och utredningen vara klar senast (11 kap. 2 § andra styck- et socialtjänstlagen [2001:453]). Skulle dessa frister inte iakttas kan de sanktioner inträda som redovisats ovan. Mot denna bakgrund anser regeringen att det inte är nödvändigt att in- föra någon ny författningsreglerad sanktionsmöjlighet för fall då sexmå- nadersfristen inte iakttas. JO:s och JK:s kontrollfunktioner får anses upp- fylla direktivets krav i denna del. 7.8.9Underrättelse av beslut till annan medlemsstat Regeringens bedömning: bör underrätta den första medlemsstaten om beslut om beviljande av ställning som varaktigt bo- satt. En bestämmelse med denna innebörd kan införas på förordningsni- vå. Utredningens förslag: Enligt utredningens förslag skall regler om un- derrättelser till annan medlemsstat om beslut om ställning som varaktigt bosatt införas i utlänningslagen. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Artikel 23.1 i direktivet om var- aktigt bosatta rör situationer då en person med ställning som varaktigt bosatt i en medlemsstat förvärvar sådan ställning i en andra medlemsstat. Den andra medlemsstaten skall då underrätta den första medlemsstaten om sitt beslut. En bestämmelse med denna innebörd bör, i enlighet med vad Lagrådet anfört, införas på förordningsnivå. 7.9Handläggning av ansökan om uppehållstillstånd i från en tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat eller dennes familjemedlemmar Regeringens bedömning: Det krävs inte några författningsändringar för att tillgodose direktivets bestämmelser om beslutsunderlaget. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Av artikel 15.4 följer att en an- sökan om uppehållstillstånd från en varaktigt bosatt i en annan EU-stat skall åtföljas av dokumentation som visar att villkoren för bosättning och uppehållstillstånd som varaktigt bosatt är uppfyllda. Ansökan skall även åtföljas av giltig resehandling i original eller bestyrkt kopia. Dokumenta- tion får också omfatta förekomsten av lämplig bostad. När familjemed- lemmar till den varaktigt bosatte i en familj som var etablerad redan i den första medlemsstaten ansöker om uppehållstillstånd anges i artikel 16.4 att den andra medlemsstaten får anmoda familjemedlemmen att visa upp EG-uppehållstillståndet för varaktigt bosatt eller annat uppehållstillstånd, resehandling i original eller bestyrkt kopia, bevis om att han eller hon har varit bosatt i den första medlemsstaten i egenskap av familjemedlem till en varaktigt bosatt och bevis om försörjningsförmåga eller sjukförsäk- ring. och utlandsmyndigheterna har, i enlighet med offici- alprincipen, en utredningsplikt som innebär att ett ärende skall utredas som dess beskaffenhet kräver. Det ankommer även på sökanden att med- verka i utredningen. Av utredningsplikten följer att beslutsmyndigheten, i ärenden som rör bosättning för varaktigt bosatta, kan infordra pass- och andra identitetshandlingar för styrkande av identitet och anställning, bankkontoutdrag och liknande som bevis för försörjningsförmåga om anställning inte finns, samt beslutet om att den andra medlemsstaten be- viljat ställning som varaktigt bosatt. Sammantaget gör regeringen den bedömningen att utredningsplikten enligt nuvarande lagstiftning uppfyl- ler direktivets krav vad gäller beslutsunderlaget. Någon författningsänd- ring är därför inte påkallad. Regeringens bedömning: Varaktigt bosatta som önskar bosätta sig i bör ansöka om uppehållstillstånd enligt samma regler som gällt för EES-medborgare. Ändringar till följd av direktivet bör ske på förordningsnivå. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte särskilt yttrat sig över i denna fråga. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 15.1 i direktivet om varaktigt bosatta skall en varaktigt bosatt som önskar bosätta sig i en