prop · GT0387 · 2006-02-14 00:00:00 — Den första åtgärdsgruppen omfattar åtgärder för att stimulera diversifiering till annan verksamhet än jordbruk, stöd till nya och expanderande mikro-företag med syfte att utveckla entreprenörskap och en allsidig ekonomi samt stöd för turismaktiviteter. Inom den andra åtgärdsgruppen finns stöd för grundläggande service för näringsverksamhet och befolkning på landsbygden, byautveckling och byaförnyelse samt stöd för att bevara och utveckla landsbygdens kulturarv. Utöver dessa åtgärder omfattar insatsområdet två olika åtgärder för kompetensutveckling, dels kompetensutveckling för personer som är verksamma inom de områden som omfattas av prioritetsområdet, dels kompetens- och ledarskapsutveckling för att utarbeta och genomföra en lokal utvecklingsstrategi. Insatsområdet för livskvalitet på landsbygden och diversifiering av landsbygdens ekonomi är det område där förutsättningarna är bäst för att tillämpa den s.k. Leader-metodiken. Därför behandlas frågan om Leader och lokalt partnerskap inom detta prioritetsområde trots att den nya landsbygdsförordningen innehåller ett särskilt avsnitt om just Leader. Leader-dimensionen skall innehålla bl.a. områdesbaserade lokala utvecklingsstrategier för väl definierade landsbygdsområden mindre än regioner och lokala partnerskap med deltagare från såväl den offentliga som den privata och ideella sektorn, s.k. lokala aktionsgrupper. lokala aktionsgrupper skall ha beslutanderätt i fråga om att utarbeta och Skr. 2005/06:87 genomföra de lokala utvecklingsstrategierna. Näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och andra företrädare för det civila samhället, t.ex. jordbrukare, landsbygdens kvinnor och ungdomar samt deras sammanslutningar skall utgöra av det lokala partnerskapet. De lokala utvecklingsstrategierna skall vara utformade sektorsövergripande och förutsätter samverkan mellan aktörer och projekt från olika sektorer i den lokala ekonomin. Innovativa arbetsformer, nya samarbetsprojekt och nätverkssamarbete mellan olika lokala partnerskap förutsätts. Det område som strategin omfattar skall präglas av likartade förhållanden och vara tillräckligt stort för att det skall finnas mänskliga, finansiella och ekonomiska resurser för att genomföra en livskraftig utvecklingsstrategi. för landsbygdsprogrammet skall se till att de lokala aktionsgrupperna vidtar de åtgärder som behövs för att skattebetalarnas pengar används på ett korrekt sätt och att partnerskapet fungerar tillfredställande. 5.2.4Finansiering och balans mellan insatsområden Ansvaret för finansieringen av åtgärderna för landsbygdsutveckling kommer, precis som , att delas mellan EU-budgeten och respektive medlemslands nationella budget. EU-finansieringen kommer att ske genom en samlad fond för landsbygdens utveckling. Detta är en förändring jämfört med dagens finansieringsmodell där landsbygds- åtgärderna har två finansieringskällor i EU-budgeten; jordbruksfondens garanti- respektive utvecklingssektion. Den nya finansieringsmodellen medför också att åtgärder som tidigare genomförts inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet, mål 1-program och Leader-program kan samlas i ett gemensamt program. För att säkerställa konkurrensneutralitet och en fokusering på de gemensamma övergripande målsättningar och principer som läggs fast i det gemensamma regelverket och i EU-strategin för landsbygdens utveckling ställer landsbygdsförordningen krav på en viss balans mellan insatsområdena inom varje landsbygdsprogram. Detta gäller användningen av medel från EU:s budget. Inom insatsområdena för förbättrad konkurrenskraft inom jord- och skogsbruket respektive livskvalitet på landsbygden och diversifiering av landsbygdens ekonomi måste vardera av resurserna från EU-budgeten användas. För insatsområdet förbättring av miljön och landskapet är motsvarande siffra . Det innebär att av medlen från EU-budgeten är förutbestämda för något av dessa tre insatsområden. av medlen från EU:s budget är dessutom reserverade för åtgärder som genomförs med Leader- metodiken. Medlemsländerna har således stora möjligheter att anpassa fördelningen mellan de tre insatsområdena efter de förutsättningar som finns i respektive land. EU:s strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling Kommissionen presenterade vid julimötet i ministerrådet ett förslag till gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling för . Riktlinjerna kommer att beslutas . Utgångspunkten för förslaget till strategiska riktlinjer är en utvärdering av utvecklingen på landsbygden som genomförts inom unionen. Förslaget omfattar sex riktlinjer, en för varje prioriterat område enligt landsbygdsförordningen samt två övergripande. I riktlinjerna anges även för var och en av de prioriterade områdena ett antal exempel på åtgärder, vilka dock inte är bindande för medlemsländerna. Däremot skall det av de nationella strategierna framgå hur dessa kan bidra till att på gemenskapsnivå nå upp till de sex strategiska riktlinjerna. De föreslagna strategiska riktlinjerna är -kunskapsöverföring och innovationer i livsmedelskedjan och investering i fysiskt och humant kapital för prioriterade sektorer. -bevarande av biologisk mångfald och höga naturvärden i jord- och skogsbruket, skydd av vatten samt motarbetande av klimatförändringar. -skapande av sysselsättningstillfällen. -ökad lokal makt och mobilisering av den lokala utvecklingspotentialen på landsbygden. I de två mer övergripande riktlinjerna framhålls särskilt vikten av att åstadkomma synergieffekter mellan och inom insatsområdena samt mellan olika politikområden. Medlemsländerna bör också i sina strategier överväga hur andra EU-strategier, exempelvis handlingsplanen för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk (KOM(2004) 415 slutlig) och kommissionens senaste meddelande om förnybar energi (KOM(2004) 366 Andelen förnybar energi i EU), och de kommande tematiska miljöstrategierna kan beaktas, såsom och rådets beslut nr 1600/2002/EG av om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram. 6.1Övergripande strategisk inriktning för det svenska landsbygdsprogrammet 2007-2013 Regeringens bedömning: Målet för politikområdet Landsbygdspolitik och för insatserna inom landsbygdsprogrammet är en ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Detta övergripande mål bör vara styrande också för kommande programperiod. Programmet bör stärka landsbygdens ekonomi och främja ett hållbart nyttjande av naturresurserna, där vår generations nyttjande av naturresurserna inte äventyrar framtida generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Landsbygdsprogrammets övergripande strategiska inriktning bör vara följande: ·Ett fokus på åtgärder som främjar företagande, tillväxt och sysselsättning på landsbygden och som stärker lantbrukets konkurrensförmåga. ·En hög miljöambition med hänsyn till uppfyllelsen av de miljökvalitetsmål som har koppling till lantbruket och landskapets natur- och kulturvärden. Ett helhetsperspektiv på landsbygdens natur- och kulturmiljövärden som bas för utveckling och tillväxt skall eftersträvas. ·Programmet skall främja en god utveckling av landsbygden. Lokalt engagemang t.ex. genom partnerskap, lokala utvecklingsgrupper och Leader eller liknande metoder skall stödjas. Deltagande från fler målgrupper skall eftersträvas. ·En helhetssyn på landsbygden skall eftersträvas i planering och genomförande. Samordningen och synergier mellan olika insatser skall stärkas. förslag: Överensstämmer i stort med regeringens bedömning. Remissinstansernas synpunkter: I stort sett tillstyrker alla instanserna kommitténs förslag till övergripande inriktning. i kommenterar dock att målgruppen för programmet inte bör vidgas utan att lantbruket fortfarande bör vara fokusgruppen. , , anser att de åtgärder som föreslås av kommittén inte kommer att gynna landsbygden och dess innevånare, varken ekonomiskt eller välfärdsmässigt. stödjer målsättningarna men menar att den föreslagna strategiska inriktningen endast kommer att gynna de nationella miljökvalitetsmålen. Det är snarare att betrakta som ett miljöprogram än som ett program för hela landsbygden, enligt . anser att kommittén förbisett vattnet som resurs. Vatten och skogsbruket är marknadsanpassade, till skillnad från jordbruket vilket bör ses som en stor tillgång för att uppnå långsiktighet. anser att programmet även bör ha som mål att beakta skogens och landsbygdens betydelse ur rekreations- och Företagarna vill se en strategi för utveckling och tillväxt Skr. istället för bevarande. förslag: De skogliga åtgärderna bör ges en mer framskjutande position i det kommande landsbygdsprogrammet än i nu gällande program samt en miljöinriktning. Remissinstansernas synpunkter: Huvuddelen av remissinstanserna är i stort positiva till att de skogliga åtgärderna ges en mer framskjuten roll i kommande landsbygdsprogram eller är neutrala till förslaget. remissinstanser som tillstyrker förslaget framhäver framförallt den viktiga roll som skogsbruket spelar i utvecklingen av landsbygden. Länsstyrelserna i och och Region avstyrker De remissinstanserna som är negativa eller tveksamma understyrker vikten av att stödet till jordbruket inte får minskas till följd Dessa instanser anser vidare att det är negativt att göra Skälen för regeringens bedömning: Utvecklingstendenserna visar att det finns ett behov av en fortsatt ambitiös landsbygdspolitik. nationella landsbygdsprogrammet är här ett centralt verktyg. landsbygdsprogrammet är en ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Detta övergripande mål bör vara styrande också för kommande programperiod. För att uppnå detta mål behöver övergripande strategiska riktlinjerna för programmet anges i det följande. EU:s landsbygdspolitik och de nationella landsbygdsprogrammen har en nära koppling till den gemensamma jordbrukspolitiken. den gemensamma jordbrukspolitiken innebär nya förutsättningar för det En anpassning av produktionen till konsumenternas efterfrågan och till de krav som samhället ställer på hållbart nyttjande av naturresurserna är nödvändig. Ett livskraftigt svenskt jordbruk som med långsiktigt hållbara produktionsmetoder producerar livsmedel med hög kvalitet med omsorg om miljö och djurvälfärd och som förvaltar och utvecklar ett värdefullt odlingslandskap, i syfte att bidra till uppfyllelsen av miljökvalitetsmålen, skall vara vägledande för åtgärdernas Liksom för jordbruket skall en hållbar rennäring som producerar sunda livsmedel med väl beprövade metoder och med fokus på djurvälfärd och som bidrar till ett öppet kulturlandskap, vara vägledande för insatserna. Många lantbrukare kombinerar jord- och skogsbruk. skogsnäring som producerar och förädlar skogsråvara med långsiktigt hållbara metoder har stor betydelse för landsbygdens hållbara utveckling. Skogen och skogsbruket skapar också förutsättningar för en rad aktiviteter som i sin tur påverkar ekonomin på landsbygden och en bygds Programmets åtgärder skall främja företagande, tillväxt och sysselsättning på landsbygden. Konkurrenskraft och utveckling inom jordbruket men också inom skogsbruk, rennäring, livsmedelsförädling och tjänsteproduktion med anknytning till de areella näringarna skall Kompetensutveckling och stöd till innovationer och skogsbruket, t.ex. plantering på skogsmark, röjning och gallring, skall inte kunna ersättas inom kommande Skr. 2005/06:87 landsbygdsprogram. Nuvarande miljöersättningar inom programmet har en avgörande betydelse för de miljökvalitetsmål som har koppling till lantbruket och landskapets natur- och kulturvärden. Även nästa landsbygdprogram skall därför ha en hög miljöambition med fokus på effektiva insatser i syfte att nå uppsatta mål. Ett helhetsperspektiv på landsbygden med dess natur- och kulturmiljövärden som bas för utveckling och tillväxt skall eftersträvas i utformningen av programmet. Synergier mellan olika insatser med mål att stödja en hållbar utveckling skall utvecklas. Ett exempel på detta kan vara att med olika åtgärder direkt eller indirekt skapa förutsättningar för förvaltningen av landskapets natur- och kulturmiljövärden, som bl.a. innefattar Natura 2000. De areella näringarnas roll som förvaltare och utvecklare av landsbygdens natur- och kulturvärden ger unika förutsättningar för att möta växande marknader för service, rekreation, naturvård, friskvård och turism. Regeringen fäster, liksom och de flesta av remissinstanserna, stor vikt vid att det nya landsbygdsprogrammet utgår från en helhetssyn på landsbygden och dess förutsättningar. Landsbygdsprogrammet kommer därför inte att ha den ensidiga kopplingen till jordbruket som det nuvarande miljö- och landsbygdsprogrammet har. Även annat landsbygdsbaserat företagande och boende på landsbygden skall kunna delta i genomförandet av landsbygdsåtgärderna. Denna möjlighet är tydligast inom insatsområdet Livskvalitet på landsbygden och diversifiering av landsbygdens ekonomi och genom att Leader-åtgärderna integreras i landsbygdsprogrammet. Regeringen anser att en utveckling av landsbygden förutsätter ett diversifierat näringsliv och bedömer därför att åtgärder med syfte att stimulera en diversifiering av landsbygdens näringsliv bör ges ett större utrymme än vad som är fallet med motsvarande åtgärder inom det nuvarande miljö- och landsbygdsprogrammet. är det enligt regeringens bedömning nödvändigt att företag inom de areella näringarna, och då framförallt inom jordbruket, kan utvecklas för att bli konkurrenskraftiga i den nya situation som den reformerade jordbrukspolitiken innebär. Om inte jord- och skogsbruket behåller sin konkurrensförmåga försämras också möjligheterna för annan verksamhet på landsbygden. Insatserna skall stödja en allmän utveckling av landsbygden t.ex. vad gäller företagande och sysselsättning. Insatserna skall kunna nå fler målgrupper och i stor utsträckning bygga på lokalt deltagande och engagemang. Partnerskap genom Leader eller liknande metoder skall främjas. Programmet skall utformas så att det främjar ett ökat deltagande av unga människor och svenskar med utländsk bakgrund. Programmet skall också bidra till att uppnå en jämställdhet mellan kvinnor och män. En helhetssyn på landsbygden skall eftersträvas i planering och genomförande av programmet. Utgångspunkten skall vara att ta tillvara och utveckla de resurser och särskilda förutsättningar som finns i landets olika landsbygdsområden. Denna utvecklingspolitik skall ses som en viktig del i en samlad politik för en hållbar samhällsutveckling. De viktiga sambanden och den växelverkan som finns mellan stad och landsbygd skall beaktas. Ett utvecklat samarbete krävs mellan olika samhällsnivåer och en effektivare samordning och integrering mellan Skr. 2005/06:87 programmets insatser och de åtgärder som genomförs inom andra En generell ambition är att utforma programmet så att synergier mellan olika områden och insatser eftersträvas. Vidare kommer vissa åtgärder, t.ex. stöd till kompetensutveckling, att tillämpas för att bidra till att uppfylla mål inom flera prioriterade områden. 6.2Inriktning av åtgärder för en förbättrad konkurrenskraft inom jord- och skogsbruket Regeringens bedömning: Åtgärderna inom insatsområdet för en förbättrad konkurrenskraft inom jord- och skogsbruket ger goda förutsättningar för ett hållbart nyttjande av naturresurser. Vidare ger det goda förutsättningar för att stödja landsbygdens företagande, tillväxt och sysselsättning genom ökad kunskap, innovation och entreprenörskap. Utveckling av såväl nya som befintliga företag bör stimuleras. Forskning och utveckling utgör en viktig bas för åtgärderna. överensstämmer i stort med regeringens bedömning. Remissinstansernas synpunkter: Det är få instanser som uttalar sig om kommitténs förslag inom detta insatsområde. Av dem som har yttrat sig instämmer alla instanserna i förslaget. anser dock att åtgärder skall omfatta alla företag och inte enbart företag inom de areella näringarna och ifrågasätter också varför just småföretag och nyföretagande skall stödjas. Kommuner och Landsting anser att det är viktigt att stimulera förädling av landsbygdens produkter, inte enbart den areella näringens produkter. vill se en prioritering av förädling av miljöanpassande produkter. något fler instanser som har yttrat sig angående kompetensutveckling och dessa stödjer kommitténs förslag. samhällets stöd till jordbruksföretagen mer än bör inriktas mot långsiktig lönsamhet och konkurrenskraft. betonar att lönsamhet och konkurrenskraft i de gröna näringarna är en förutsättning för att de föreslagna målen för landsbygdsutveckling skall överensstämmer i stort med regeringens bedömning. att kompetensutvecklingsåtgärder med skoglig anknytning bör ingå i Däremot bör inte stöd ges till normala produktionsåtgärder inom skogsbruket. åt vidareförädling av skogsprodukter bör emellertid få stöd. Remissinstansernas synpunkter: Det är ett fåtal remissinstanser som berört utredningens förslag om att insatser för kompetensutveckling skall ingå i landsbygdsprogrammet. Utav dessa har alla instanser varit positiva Länsstyrelserna i och län ser positivt på den kommande satsningen på kompetensutveckling och ger som förslag att befintliga strukturer för kompetensåtgärder inom lantbruket (KULM) Vidare stödjer remissinstanserna utredningens förslag om Skr. att normala produktionsåtgärder inte skall beviljas stöd. styrelsen i anser emellertid att produktionsåtgärder skall kunna stödjas i särskilt utsatta områden i inlandet med svag ekonomi. Det är ett fåtal remissinstanser som uttalat sig om förslaget att små skogsföretag som ägnar sig åt vidareförädling av skogsprodukter skall kunna få stöd. Dessa instanser stödjer dock utredningens förslag. Skälen för regeringens bedömning: En levande och långsiktigt livskraftig landsbygd förutsätter företag och produktion. näringarna och efterföljande produktionsled är viktiga komponenter i den regionala ekonomin och bidrar till landets tillväxt, sysselsättning och Den jordbrukspolitiska reformen skapar nya förutsättningar för att Genom att stödet frikopplas från produktionen öppnas nya möjligheter att anpassa primärproduktion och förädling av jordbruksprodukter till marknadens efterfrågan. Professionaliteten som företagare kommer att bli en än viktigare Den nya landsbygdsförordningen ger ökade förutsättningar att stödja jordbrukets anpassning till följd av den senaste jordbruksreformen och utvecklingen av landsbygdens företagande och näringsliv. handlar detta om att starta eller utveckla nya eller befintliga mindre Åtgärderna inom insatsområdet skall kunna medverka till att stärka konkurrenskraften hos företag inom de areella näringarna genom utveckling av kompetens och lärande, ny teknik och nya produkter. ställer ökade och nya krav på såväl kunskapsöverföring som dess Investeringar som förbättrar miljö och djurvälfärd skall fortsatt prioriteras och de areella näringarnas potential som producenter av förnybar energi skall tas tillvara. Därigenom bidrar åtgärderna inom detta insatsområde också till att uppfylla målsättningar inom insatsområdet för förbättring av miljön och landskapet. skall främjas i syfte att öka nyföretagandet och vitalisera landsbygdens En starkare koppling till, och ökad kunskapsförmedling från, forskning och utveckling utgör en viktig bas för denna utveckling och innebär en långsiktig kvalitetssäkring av åtgärderna. Åtgärderna skall enligt regeringens bedömning kunna tillämpas bredare och nå flera företag inom jord- och skogsbruk, rennäring samt livsmedels- och tjänsteproduktion med anknytning till de areella Företag med vidareförädling med traditionell eller innovativ inriktning har en stor potential för utveckling. Möjligheten att stimulera produktion och samarbete kring marknadsföring av kvalitetsprodukter med särskilda mervärden, exempelvis ekologiska livsmedel eller övriga svenska mervärden i form av gott djurskydd, höga miljökrav och livsmedelssäkerhet, skall tas tillvara. Behovet av stöd till småskalig förädling av livsmedel eller andra produkter skall också understrykas i Skogsbruket är, tillsammans med jordbruket och renskötseln, den största förvaltaren av landsbygdens natur- och kulturmiljöresurser, och mycket viktigt för landsbygdens ekonomi och sysselsättning. landsbygdsförordningen medger åtgärder för förbättrad konkurrenskraft genom exempelvis kompetensutveckling för ett hållbart nyttjande av den Skr. 2005/06:87 skogliga naturresursen och stöd till förädlingsföretag med upp till tio anställda (mikroföretag). De åtgärder som tillämpas i programmet skall syfta till att ge förutsättningar för ekonomiskt självbärande företag inom olika utvecklingsområden. En ambition bör också vara att stödja nyrekrytering till landsbygdens företag bland unga människor och personer med utländsk bakgrund. Dessutom skall åtgärderna riktas så att de bidrar till att uppnå en jämställdhet mellan kvinnor och män. Det ökade intresse som finns för livsmedel och andra produkter med hög kvalitet, traditionella produktionsformer eller andra mervärden skapar nya förutsättningar för entreprenörer med kunskaper och erfarenheter. 6.3Inriktning av åtgärder för förbättring av miljön och landskapet Regeringens bedömning: Åtgärderna inom insatsområdet för förbättring av miljön och landskapet bör bidra till att på ett effektivt sätt uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen, med relevanta delmål, och med koppling till lantbruket och landskapets natur- och kulturvärden. Miljöersättningar i syfte att uppfylla miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är viktiga och kompenserar de areella näringarna för deras produktion av kollektiva nyttigheter i alla delar av landet. Andra miljökvalitetsmål av betydelse är Ingen övergödning, Giftfri miljö, Ett rikt växt- och djurliv och Myllrande våtmarker. Åtgärder som bidrar till att uppnå mål för ekologisk produktion skall rymmas inom insatsområdet. Miljöåtgärder i skogsbruket kommer att kunna finansieras inom landsbygdsprogrammet i syfte att bidra till att miljökvalitetsmålet Levande skogar med vissa av dess delmål och skogspolitikens miljömål kan uppfyllas samt till att skogens sociala värden tillvaratas. Höga natur- och kulturmiljövärden, exempelvis inom s.k. Natura 2000- områden, skall särskilt beaktas vid genomförandet av miljöåtgärder i odlingslandskapet. Åtgärder för att genomföra rådets direktiv /409/EEG av om bevarande av vilda fåglar och rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (Natura 2000-direktiven) som finansieras inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet bör även fortsättningsvis kunna finansieras inom ramen för landsbygds- programmet. Behovet av ytterligare åtgärder för genomförandet av rådets direktiv /60 av (ramdirektivet för vatten) kan inte bedömas utan kommer att prövas . förslag: förslag överensstämmer i stort med regeringens bedömning. Remissinstansernas synpunkter: Flertalet instanser stödjer kommitténs förslag, framför allt länsstyrelserna. på de nationella miljökvalitetsmålen är det endast Företagarna som motsätter sig förslaget med hänvisning till en övergripande målsättning om tillväxt och sysselsättning. är viktigt att väga nyttan av en åtgärd mot kostnaderna för att utföra Skr. 2005/06:87 åtgärden och inte enbart basera ersättningen på kostnaderna. påpekar att ett konkurrenskraftigt lantbruk är en förutsättning för att det överhuvudtaget skall produceras kollektiva nyttigheter. anser att landsbygds- programmet bör fokusera på kollektiva nyttigheter. Dessutom vill lyfta fram den ekologiska odlingens roll för landsbygdsutveckling. Världsnaturfonden anser att jordbruket är landsbygdens nav och därmed en resurs för bibehållandet av den biologiska mångfalden, landsbygdsbilden och som en arbetsskapande grund. Ett flertal instanser vill se en ökad betoning på miljökvalitetsmålet Ett flertal av länsstyrelserna betonar betydelsen av kompensationsbidrag till mindre gynnade områden som ger en påtaglig stimulans till jordbruksdrift i glesbygd.