prop · GU031d27 · 2006-10-16 00:00:00 — Ett system för kreditgarantier skulle ha särskilt stor betydelse i de regioner av landet där fastighetspriserna är låga och där följaktligen fastigheter har begränsad betydelse som säkerhet för lån. Erfarenheten visar också att kreditgarantier kan ha stor betydelse för att öka kvinnors företagande. Mot denna bakgrund vill regeringen utreda förutsättningarna för ett statligt kreditgarantisystem för små och medelstora företag. Utredningen bör utgå från beprövade system i andra länder. Att främja entreprenörskap och företagande Nya företag bidrar till dynamik i näringslivet och är en förutsättning för långsiktig tillväxt. Ett ökat entreprenörskap särskilt bland unga människor, som är framtidens företagare, är därför viktigt. Olika insatser för att sprida kunskaper om entreprenörskap och företagande bland unga visar att det är möjligt att väcka intresse för företagande. Regeringen har därför för avsikt att se över i vilken utsträckning entreprenörskap kan ges ökad genomslagskraft inom hela utbildningsområdet. Det är den enskilda människan som bäst vet vilken form av företagande som passar bäst. Regeringen vill se en mångfald av olika företagsformer där individen kan få utlopp för sin skaparkraft efter 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utgångspunkten bör vara att regelverket skall vara neutralt utformat så att inte skatteregler i sig snedvrider konkurrensförhållanden. Oavsett om ett företag bedrivs som ett kooperativ, som enskild firma, handelsbolag eller aktiebolag eller annan form ska den enskilda företagaren mötas av gynnsamma regler och ett gott företagsklimat. En väl fungerande insolvensrätt är av stor betydelse ur ett entreprenörs- och tillväxt perspektiv. Insolvenslagstiftningen bör ge goda möjligheter att rekonstruera företag efter konkurs snabbt och till låg kostnad men även möjlighet att avveckla olönsamma verksamheter så att resurserna kan överföras till en effektivare användning. Regeringen ser inget behov av att förändra grundstrukturen för den svenska insolvensrätten. En översyn ska istället ha fokus på att identifiera och undanröja negativa effekter på entreprenörskap. Som ett led i arbetet med att förbättra förutsättningarna för små- och medelstora företag kommer regeringen skyndsamt att utreda företagsinteckningens förmånsrätt med sikte på en förstärkning, då denna är av avgörande betydelse för företagens möjligheter till kapitalförsörjning. I syfte att främja entreprenörskap och få ett effektivare system kan även andra insolvensrättsliga frågor behöva utredas. Ett problem för företagare i samband med konkurser är att det är svårt att starta på nytt efter en konkurs. En fråga som är aktuell att överväga är möjligheter till skuldavskrivning för näringsidkare. Andra aktuella frågor är förmånsrätten för statens regressfordran för utbetalningar av lönegarantiersättning samt förhållningssätt och deltagande vid en företagsrekonstruktion. Regeringen vill utforma ett trygghetssystem som inte hindrar människor från att förverkliga sina idéer. De offentliga trygghetssystemen är utformade för anställda och missgynnar därför i vissa lägen företagare. Det är därför angeläget att förändra reglerna till företagarnas fördel. Speciellt unga och kvinnor ser ofta sin egen, och i förlängningen familjens trygghet, innan de överger en säker anställning för att ge sig in i ett ovisst eget företagande. Utredningen för företagare (dir. 2006:137) kommer att ges ett tilläggsdirektiv för att säkerställa att regeringens ambitioner på området avspeglas i utredningens arbete. är arbetsgivarna skyldiga att utöver den tidigare sjuklöneperioden även finansiera av sjukpenningkostnaderna för anställda som är heltidssjukskrivna. Enligt regeringens uppfattning medför bestämmelserna ökade kostnader för enskilda arbetsgivare. Regeringen föreslår därför att medfinansieringen skall avskaffas fr.o.m. . För att förbättra rådgivnings- och finansieringsmöjligheterna för små företag föreslår regeringen en förstärkning av finansiering. Detta innebär att kan utveckla ett flertal områden för att stärka småföretagens konkurrensförmåga, bland annat inom områdena internationalisering, finansiering och rådgivning. Rådgivningen skall bl.a. förbättras för personer med utländsk bakgrund som startar eller driver företag. Den planerade integrationen mellan och genomförs. I driver färre kvinnor än män företag. Kvinnors andel av det samlade företagskapitalet är betydligt mindre än mäns och kvinnor är fortfarande i klar minoritet på ledande poster i alla branscher och i alla storlekar på företag. Kvinnor som företagare är en underutnyttjad tillgång. Fler kvinnor som startar och driver företag skulle ge en starkare ekonomisk utveckling, men det skulle även få andra positiva effekter. En sådan effekt är att fler kvinnor skapar och deltar i de informella nätverk från vilka styrelseledamöter, och ordföranden rekryteras. Ökad jämställdhet är viktig för ökad konkurrenskraft och en starkare svensk ekonomi. För att fler kvinnor skall starta företag måste ett flertal åtgärder vidtas såsom en översyn och förbättring av företagares sociala villkor. Sektorer som är slutna för företagande måste öppnas upp i större utsträckning och frågan om tillskapandet av en ny företagsform med ett enkelt regelverk och ett begränsat ansvar för ägare bör ses över. Även kravet på aktiekapital bör ses över. Regeringen föreslår också en kraftfull riktad satsning för att främja företagandet bland kvinnor. Ett program för att öka kvinnors företagande skall utformas och genomföras. Bättre regelverk och service till företagen Väl fungerande regelverk är till stor nytta för företagen. Reglerna kan bli betydligt enklare och ändå lika effektiva. Det är för krångligt att vara Regelverken är omfattande och invecklade, och som går läggs nya regler till de gamla. Regelkostnaderna är höga och betalas indirekt av företagens anställda i form av lägre löner och av alla konsumenter i form av högre priser. Ovanpå detta måste man lägga den samhällsekonomiska kostnaden för regelkrånglet i form av företag som aldrig startas, investeringar som aldrig görs och arbetstillfällen som inte skapas. Mätningar av de administrativa kostnaderna för företagen till följd av regler inom olika lagstiftningsområden är viktiga för att få underlag både när det gäller att identifiera behov av åtgärder och när de mål som regeringen fastställer ska följas upp. Det är också viktigt att förslag till nya eller ändrade författningar genomgår en konsekvensanalys när det gäller effekterna för näringslivet. Det ska bli lättare att bli företagare. Dagens regelverk är omfattande och invecklat. Regeringen vill genomföra en rad åtgärder för att öka tempot i regelförbättringen och substantiellt minska den administrativa bördan för företag. Regeringen avser att minska de administrativa kostnaderna för samtliga statliga regelverk . Regeringen, myndigheter och andra organ som utför myndighetsuppgifter måste gemensamt arbeta aktivt för att uppnå detta mål. Regeringen har för avsikt att återkomma med konkreta och uppföljningsbara mål på detta område. För att förbättra regelverken vill regeringen bl.a. förenkla och . Vidare avser regeringen att se över frågan om tillskapandet av en ny företagsform med ett enkelt regelverk och ett begränsat ansvar för ägare. Också kravet på aktiekapital bör ses över. Utredningen om "Åtgärder för att motverka problem med sena betalningar" (dir. 2006:71) har till uppdrag att dels kartlägga omfattningen av problemen med sena betalningar och långa betalningstider, dels analysera vilka behov av att vidta åtgärder som föreligger. För att se till att inte nya krångliga regler ersätter dem som försvinner skall arbetet med konsekvensanalyser utvecklas. Alla förslag på nya regler skall innehålla en ordentlig analys av konsekvenserna för de företag som berörs. Regeringen vill att alla nya förslag skall granskas ingående så att inga regler får införas utan att de utformats så att de 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 uppnår sitt syfte på enklast möjlig sätt för företagen. fick i uppdrag att genomföra ett utökat nationellt entreprenörskapsprogram. Programmet syftar till att öka intresset för och kunskaperna om entreprenörskap främst bland unga i grund- och gymnasieskolan samt på universitet och högskola. Programmet skall även bidra till att öka kompetensen hos lärare, skolledare, studie- och yrkesvägledare, rådgivare och näringslivsutvecklare. Flera aktörer som arbetar med att främja entreprenörskap i skolan, exempelvis Ung Företagsamhet och Drivhuset har fått stöd till sina respektive verksamheter genom programmet. Inom det nationella programmet för entreprenörskap har insatser gjorts för att få fler flickor och kvinnor intresserade av företagsamhet, bl.a. genom KomTek, och , ett projekt för att anpassa inkubatorer till kvinnliga företagare. För att öka intresset bland kvinnor för att driva företag har också tagit fram kunskap om kvinnors företagande och lyft fram kvinnors företagande i olika publikationer och i statistik. I syfte att effektivisera myndigheters information och rådgivning till företagare och potentiella företagare har ett samarbete inletts mellan , , , , och Statskontoret. Arbetet har bl.a. resulterat i ett antal gemensamma seminarier riktade till blivande och nyblivna företagare, s.k. starta egetseminarier. Internetportalen Företagarguiden, som ansvarar för, syftar till att underlätta för företagare och blivande företagare att få tillgång till information från olika myndigheter. Portalen kompletteras av telefontjänsten Startlinjen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har Företagarguiden fortsatt att utvecklas, bl.a. har tre interaktiva branschguider lanserats. Guiderna underlättar för nyföretagare inom e-handel, mat/dryck/logi och taxi, områden som styrs av omfattande regelverk. gav den tidigare regeringen i uppdrag att på Företagarguiden tillhandahålla information om vilka regler som gäller för en arbetsgivare vid en anställning. För att stärka nyföretagandet erbjuder via de regionala kontoren individuell rådgivning till företagare under olika skeden; i samband med nya idéer och produkter, vid företagsstart samt till mer etablerade företag. Den tidigare regeringen beslutade att genomföra ett nationellt mentorskapsprogram som innebär att erfarna företagare stödjer nystartade företagare. fick tillsammans med Stiftelsen , NyföretagarCentrum i uppdrag att genomföra programmet. avsattes för särskilda satsningar på kvinnors och invandrares företagande. Inom programmet Att främja kvinnors företagande arbetar bl.a. med kunskapsutveckling och kunskapsspridning till rådgivare och företagare för att främja kvinnors företagande. Ett 20-tal projekt i regi har fått finansiering. Även inom ramen för det nationella entreprenörskapsprogrammet genomförs satsningar på kompetensutveckling för rådgivare och näringslivsutvecklare. () fick 2005 totalt för att finansiera rådgivning till personer som är utrikes födda. och samarbetar kring invandrares företagande vilket utvecklats till att IFS rådgivningsverksamhet successivt ska integreras i . Internationaliseringen har inneburit ett behov av närmare samverkan mellan nationellt näringslivsfrämjande och handels- och exportfrämjandet. När det gäller kapitalförsörjning och rådgivning har , EKN och startat ett samarbete i ett par pilotlän med syfte att med gemensamma insatser nå fler små företag som skall ut på den internationella marknaden. () tillhandahåller löpande EU-relaterad information, hjälp och rådgivning till små och medelstora företag. Bidrag till kooperativ utveckling uppgick till . Huvuddelen utgår som grundbidrag till verksamheten hos de 25 lokala kooperativa utvecklingscentra som finns spridda över landet och som utgör delfinansiering av den rådgivningsverksamhet de erbjuder dem som vill starta kooperativa och andra liknande företag. En mindre del utgår som särskilt bidrag och används för att dels upprätthålla en hög kompetens hos medarbetarna hos de lokala kooperativa utvecklingscentrumen och utveckla effektiva metoder och verktyg, dels skapa gynnsamma förutsättningar för kooperativt och annat liknande företagande. En grundläggande riktlinje för verksamhet är att representativitet skall eftersträvas avseende kön och utländsk bakgrund. Det innebär att både rådgivningskompetensen och verktyg/program måste vara väl anpassade till alla målgruppers behov. Andelen som tar lån är generellt sett lägre bland kvinnor som driver företag än bland män som driver företag. En förklaring är att kvinnor ofta söker så små lån att kommersiella aktörer inte bedömer dem som lönsamma. För att tillgodose bl.a. detta behov lanserade 2005 ett s.k. minilån på . För att öka kunskapen om kapitalförsörjning till personer med utländsk bakgrund har fått i uppdrag att särskilt redovisa hur finansieringssituationen ser ut bland utlandsfödda företagare. Integreringen av IFS rådgivningskompetens i är ytterligare ett led i att öka utlåningen till personer med utländsk bakgrund. Som en följd av översynen av de selektiva företagsstöden inom utgiftsområde 19 Regional utveckling, där den tidigare regeringens principiella inställning var att det i ett längre perspektiv är angeläget att reducera användningen av olika bidrag till företag, avvecklades regionalt beslutade regionala utvecklingsbidrag i stödområde B. har fr.o.m. , haft möjlighet att erbjuda lån med större risktagande i stödområde B. Även den statliga stiftelsen har denna möjlighet i de fem nordligaste länen. Ett särskilt bidrag/projektstöd lämnas via för information om start och utveckling av lokala och regionala kreditgarantiföreningar. Den statliga stiftelsen verkar för tillväxt i det svenska näringslivet. Det sker främst genom finansiering via olika typer av lån eller ägarkapital till små och medelstora företag. Det finansiella engagemanget kombineras med rådgivning och stöd. Industrifonden har tillgångar på . beslutade (prop. 2004/05:56, bet. 2004/05:NU13, rskr. 2004/05:295) att det övergripande målet för turistpolitiken skall vara att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Turistpolitiken skall enligt propositionen utgå från två perspektiv ett näringsfrämjande och ett Sverigefrämjande. Statens roll och uppgifter tydliggörs. De statliga insatserna bör primärt avse kunskapsbildning och kvalitetsutveckling, samverkan och samordning samt marknadsföring och marknadsbearbetning. har ansvar för det näringsfrämjande perspektivet och har ansvar för det Sverigefrämjande perspektivet. ansvarar för det fortsatta arbetet med och vidareutvecklingen av Framtidsprogrammet. Uppdraget skall redovisas . Statskontoret fick av den tidigare regeringen i uppdrag att utvärdera Framtidsprogrammet och skall redovisa resultatet . Den tidigare regeringen beslutade att utreda alternativa modeller för ytterligare gemensam marknadsföring av som resmål. Utredaren skall även undersöka förutsättningarna för att ställa ut statliga ekonomiska garantier och för andra former av stöd till stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna. Utredaren skall redovisa uppdraget . Staten och är till lika delar ägare av . Ett av målen för det statliga uppdraget är att turismen skall öka genom övergripande marknadsföring av och information om som turistland utomlands. har bedrivit marknadsföringskampanjer utomlands och marknadsbearbetning i olika former. Bolaget har bearbetat följande prioriterade marknader: , , , , , 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 , , , , , , , , och . geologiska undersökning (SGU) samlar in, förvaltar och tillhandahåller geologisk information av god kvalitet så att företag, myndigheter, kommuner och andra organisationer får tillgång till bl.a. kartor och databaser inför beslut som berör t.ex. naturresurser, infrastruktur, fysisk planering och miljö. SGU bedriver uppdragsverksamhet i den mån myndighetsverksamheten tillåter. SGU skall också bidra till att skapa goda förutsättningar för prospektering av landets mineralresurser. Nationell strategi för regional konkurrenskraft och sysselsättning 20072013 Den tidigare regeringen har fattat beslut om en nationell strategi för regional konkurrenskraft och sysselsättning 20072013. Regeringen avser att återkomma med överväganden rörande prioriteringar och riktlinjer i den nationella strategin. Flera åtgärder inom den regionala utvecklingspolitiken bidrar till att målet för näringspolitiken uppnås. Det avser bl.a. åtgärder inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen där insatser för entreprenörskap, företagsutveckling och företagsklimat utgjorde den största andelen. De regionala tillväxtprogrammen omfattade 2005 totalt vilket är en ökning jämfört med . Inom ramen för EU:s strukturfondsprogram delfinansierade den Europeiska regionala utvecklingsfonden insatser för . Insatserna till lokala och regionala resurscentra stärktes 2005 med till totalt . Lokala och regionala resurscentra för kvinnor finns på cirka 150 platser i . Verksamhetens inriktning är att bl.a. utveckla och öka kunskaperna om kvinnors företagande och bedriva utvecklingsprojekt. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Kapitalförsörjning för regional näringslivsutveckling Inom den regionala utvecklingspolitiken finns verksamhetsområde kapitalförsörjning för regional näringslivsutveckling, målet för verksamhetsområdet är en hållbar tillväxt i stödföretagen som bidrar till en hållbar regional utveckling. I verksamhetsområdet ingår följande selektiva regionala företagsstöd: Regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag samt såddfinansiering via länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan och samverkansorganen i och . Dessutom ingår det generella företagsstödet transportbidrag. Totalt beslutades om ca vilket är en minskning med ca jämfört med . Därutöver verkar den statliga stiftelsen för tillväxt i de fem nordligaste länens näringsliv. Detta sker bl.a. genom olika former av lånefinansiering. Fonden har ett eget kapital på . Målet för verksamhetsområdet och företagande är: Goda möjligheter för företagande och ökat nyföretagande. Detta mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. Andelen av befolkningen som försörjer sig om företagare är relativt låg i jämförelse med andra länder. Det sker också färre nyetableringar i än i många andra industriländer. bedriver ett nationellt entreprenörskapsprogram. inkom 220 projektansökningar och av dessa har 70 projekt beviljats medel. 40 projekt drivs inom grund- och gymnasieskolan och 30 inom universitet och högskola. Programmet finansierar även sex pilotläns arbete med att ta fram en samlad strategi för entreprenörskap i respektive region. Kommunala entreprenörs- och teknikskolor (KomTek) främjar intresset för teknik och entreprenörskap bland unga. Minst hälften av de studerande respektive handledarna skall vara kvinnor. har cirka 8 500 barn och ungdomar i åldern deltagit i verksamheten, varav har varit flickor. Med stöd av finns KomTek representerade i tio kommuner, varav fem kommuner driver verksamheten på permanent basis. av besökarna på Nuteks hemsida använder sig av Företagarguiden. Antalet besökare på Företagarguiden var 226 500 , en ökning jämfört med året innan. Andelen nöjda besökare uppgick till och motsvarande siffra för Startlinjen var . Målet om att av de företag som söker information skall anse att den är användbar, begriplig och lättillgänglig är således delvis uppnått. Könsfördelningen bland Startlinjens kunder är relativt jämn (kvinnor och män). Genom rådgivningsinsatser och finansiering medverkade till att 3 300 företag startades . Därutöver har drygt 2 000 innovationsprojekt erhållit rådgivning och finansiering. Av samtliga rådgivningsinsatser gick till kvinnor och till män. Ett 20-tal projekt i regi har fått finansiering via programmet Att främja kvinnors företagande. Förra årets utvärdering av programmet för programperioden 20022004 visar att deltagarna över lag varit mycket nöjda med verksamheten och att intresset för denna typ av insatser är stort. Insatserna för att främja invandrarföretagande har inneburit att samarbetet mellan och har förstärkts . () besvarar förfrågningar från företag om den inre marknaden. Totalt besvarades 4 447 frågor , vilket var en ökning jämfört med . Värt att notera är att frågor rörande företagens finansiella möjligheter och internationalisering har ökat betydligt. Kooperativa Utvecklingscentrum har medverkat till att 359 företag etablerats, och att den statsbidragsgrundande delen av verksamheten är . Kooperativa utvecklingscentrum fäster stor vikt vid miljöhänsyn, jämställdhet och etnisk mångfald. Kooperativa utvecklingscentrum samarbetar ofta med andra regionala aktörer. Könsfördelningen bland dem som startade kooperativ är jämn. förvaltade låneportfölj uppgick /06 till 12 574 lån om totalt . beviljade nya lån om totalt 579 (450) till 1 786 nya företag. 553 (540) lånades ut till 861 etablerade företag. Sammanlagt har 264 innovatörer beviljats i form av lån respektive i form av förstudiemedel (bidrag). Störst andel av den totala nyutlåningen skedde i , och . Vid en jämförelse av nyutlåningen i förhållande till antal företag i länet blir resultatet ett helt annat. , och har högst utlåning i förhållande till antal företag i länet. Tabell 3.4 Nyutlåning till alla kategorier företag 2005 Nya lån , mnkr Tabell 3.5 Nyutlåningen per län Nyutlåning kr/antal 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har ökat sin utlåning till kvinnor . Av det totala antalet beviljade lån gick till företag som ägs eller leds av kvinnor, en ökning jämfört med . Även om andelen företag i kundstocken med kvinnlig ledning ökar, står kvinnor fortfarande för en relativt liten andel av lånestocken. En möjlig förklaring är att kvinnor ofta söker mindre lån. Minilånen som lanserade 2005 är efterfrågade, inte minst bland kvinnor. Andelen beviljade lån till personer med invandrarbakgrund var av den totala lånestocken 2005, vilket är en ökning jämfört med . Det indikerar att integreringen av IFS i även lett till att IFS kunder fått en närmare koppling till finansiering. genomför en uppföljning av tillväxten i samtliga kundföretag. Uppföljningen görs i samarbete med . genomfördes mätningen och avsåg . Härvid framkom att växer mer än andra jämförbara företag. Omsättningen i kundföretagen har ökat , vilket motsvarar per företag. I en jämförbar kontrollgrupp minskade omsättningen med en procent. Kundföretagen har anställt 3 000 personer vilket motsvarar en ökning på . Motsvarande för kontrollgruppen var en minskning . Statens avkastningskrav på , att hålla lånefonden nominellt intakt, har uppnåtts. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Den tidigare regeringen gav i uppdrag att stödja utvecklingen av kreditgarantiföreningar för att underlätta små och medelstora företags kapitalförsörjning. har betalats ut till 13 kreditgarantiföreningar till förvaltning och administration. Totalt har 19 kreditgarantier till ett värde av beviljats till små och medelstora företag. Fem föreningar har en operativ verksamhet, dvs. har fått garantier för lån beviljade eller är klara att behandla ansökningar om garantier. Svensk turism utgjorde av BNP 2005 och turistnäringens totala omsättning uppgick till ca , en ökning med . Sysselsättningen inom turistnäringen har ökat och bidrog med drygt 138 000 helårsarbeten 2005. Turistnäringens exportvärde, dvs. vad utländska besökare spenderar i , ökade med . Det totala antalet gästnätter uppgick till nästan 45 miljoner, en ökning . Det är de högsta volymerna som någonsin registrerats. Svenskarnas övernattningar inom landet ökade till nästan 35 miljoner . Antalet utländska gästnätter ökade till drygt 10 miljoner eller . redovisas en ökning av antalet gästnätter på hotell, stugbyar och vandrarhem , för utländska gästnätter utgjorde ökningen .