prop · GT0384 · 2006-02-08 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:84 Kooperativ verksamhet i delägda företag Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar kompletteras så att en ekonomisk förening får bedriva hela sin verksam- het i ett av föreningen delägt företag, om även övriga delägare är eko- nomiska föreningar eller motsvarande utländska juridiska personer med hemvist inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller i ett helägt dotterföretag till ett sådant delägt företag. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska Ärendet och dess beredning............................................................... Överväganden och förslag................................................................. Behovet av en reform.......................................................... Hur bör de nya reglerna utformas? Bilaga 1 Förteckning över remissinstanserna ...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) Prop. Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar skall ha följande lydelse. En ekonomisk förening har till ändamål att främja medlemmarnas eko- nomiska intressen genom ekonomisk verksamhet i vilken medlemmarna deltar 1.som konsumenter eller andra förbrukare, 3.med egen arbetsinsats, 4.genom att begagna föreningens tjänster, eller 5.på annat liknande sätt. Vid bedömning av om förutsättningarna enligt första stycket är upp- fyllda skall, utöver föreningens egna medlemmar, beaktas även medlem- marna i en annan ekonomisk förening som är medlem i den förstnämnda föreningen. Vidare skall en förening anses som ekonomisk förening, om 1.föreningen har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom att verka för att de deltar på det sätt som anges i första stycket i ekonomisk verksamhet som en eller flera andra föreningar be- driver, 2.föreningens tillgångar till övervägande del består av andelar i den eller de andra föreningarna, och 3.den eller de andra föreningarna enligt första stycket utgör ekono- miska föreningar. En ekonomisk förenings verk- samhet får bedrivas i ett av före- ningen helägt dotterföretag. företag, om även övriga delägare personer med hemvist inom Euro- 3. i ett helägt dotterföretag till ett sådant företag som avses i 2. För en ekonomisk förening är utmärkande att den uppfyller särskilda villkor i fråga om rätten till medlemskap, rösträtt och överskottsut- delning. Om detta föreskrivs i 3, 7 och 10 kap. 1 Senaste lydelse 2000:493. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning En betydande del av företagandet i sker i ekonomiska föreningar. Lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (föreningslagen) trädde i kraft . Det förhållandet att föreningslagen nu är mer än har aktualiserat behovet av en mer allmän översyn av la- gen med hänsyn till förändringar i omvärlden. I avvaktan på att en sådan översyn kommer till stånd övervägs vissa begränsade föreningsrättsliga frågor inom . En sådan fråga har initierats av ekonomisk förening (KF). KF har i en skrivelse till regeringen begärt att regeringen skyndsamt låter utreda möjligheterna för ekonomiska föreningar att be- driva sin kooperativa verksamhet i delägda företag (dnr Ju2003/5666/L1). Med anledning av KF:s framställan har inom upprättats promemorian Kooperativ verksamhet i delägda företag. Pro- memorians lagförslag överensstämmer med lagförslaget i denna propo- sition. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 1. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftnings- ärendet (dnr Ju2003/5666/L1). I denna proposition behandlar regeringen de frågor som har tagits upp i promemorian. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och . En annan föreningsrättslig fråga som övervägs inom gäller möjligheten för en ekonomisk förening att låta registrera förlags- insatser hos en central värdepappersförvaltare. Arbetet är inriktat på att en promemoria skall kunna remitteras kring . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som överensstämmer med förslaget i denna proposi- tion. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 2. Allmänt om kooperativa företag Ett kooperativt företag är en företagsform som kännetecknas av att de som nyttjar organisationen (vanligen medlemmar i en ekonomisk före- ning, jfr nedan) också äger och finansierar denna samt tillgodogör sig re- sultatet av företagets verksamhet i förhållande till vars och ens deltagan- de i verksamheten. Den svenska kooperationen domineras av konsu- mentkooperationen, lantbrukskooperationen och bostadskooperationen. Den associationsform som används för kooperativt företagande vari- erar. bedrivs emellertid kooperativt företagande inom ramen för en Som närmare anges nedan beror det främst på att den ekonomiska föreningen är speciellt avpassad för kooperativa företag. Merparten av den svenska kooperationen samordnas i större organisa- tioner, i vilka kan ingå flera led av juridiska personer. Exempel på sådana organisationer är KF, och . Föreningslagen innehåller grundläggande bestämmelser om ekonomiska föreningar. Lagen har utformats för att tillhandahålla ett ändamålsenligt civilrättsligt ramverk för kooperativt företagande. I föreningslagens inledning (se 1 kap. 1 §) finns det, som närmare ut- vecklas nedan, bestämmelser om det föreningsbegrepp som används i lagen. Syftet är att avgränsa den kooperativa ekonomiska föreningen från andra företagsformer (se prop. 1986/87:7 s. 62). Om inte något annat sägs, gäller föreningslagen enbart för sådana föreningar som omfattas av lagens föreningsbegrepp. Det innebär bl.a. att andra slag av föreningar, exempelvis ideella föreningar, inte kan registreras som en ekonomisk förening (jfr 1 kap. 2 § föreningslagen och a. prop. s. 62 och 78). Enligt föreningslagens grundläggande bestämmelser skall en ekono- misk förening ha till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomisk verksamhet i vilken medlemmarna deltar 1) som konsumenter eller andra förbrukare, 2) som leverantörer, 3) med egen arbetsinsats, 4) genom att begagna föreningens tjänster, eller 5) på annat liknande sätt (1 kap. 1 § första stycket föreningslagen). Motsvaran- de bestämmelser fanns även i den äldre föreningslagen (lagen [1951:308] om ekonomiska föreningar). Bestämmelserna överfördes utan sakliga ändringar till den nuvarande lagen (se a. prop. s. 78). Enligt förarbetena ger kravet på medlemmarnas deltagande i verksamheten den ekonomiska föreningen en kooperativ prägel. Genom andra bestämmelser i före- ningslagen markeras den kooperativa karaktären ytterligare. Det gäller t.ex. bestämmelserna om att medlemskapet i föreningen i princip skall vara öppet, att varje medlem som huvudregel har en röst samt att ut- delning av överskott i huvudsak skall ske i proportion till varje medlems deltagande i verksamheten (jfr a. prop. s. 59). Sedan föreningslagen trädde 1988 har, som närmare framgår nedan, formerna för kooperativt företagande genomgått stora förändring- ar. Bland annat har det blivit vanligare med omstruktureringar av olika slag. Dessa har inneburit att ekonomiska föreningar har flyttat över sin verksamhet till andra juridiska personer i större utsträckning . Förändringarna har även fått återverkningar på föreningslagens utform- ning. Lagen har sålunda successivt anpassats för att möta dessa föränd- ringar och nya behov hos de kooperativa företagen. Bland annat har före- ningslagens bestämmelser om begreppet ekonomisk förening . infördes en bestämmelse som innebär att en ekonomisk förening får bedriva hela sin verksamhet i ett av föreningen helägt dotterföretag (se 1 kap. 1 § fjärde stycket). Som skäl för denna ordning anfördes när bestämmelsen infördes att det hade vuxit fram ett behov av att organisera kooperativ verksamhet i nya strukturer där ägan- det och verksamheten skiljs åt i olika juridiska personer. Det borde där- för, sades det, vara möjligt för en ekonomisk förening att ha en organisa- tion där ägandet och den kooperativa verksamheten kan läggas i olika juridiska personer utan att föreningen förlorar sin rättsliga status som ekonomisk förening (se prop. 1996/97:163 s. 22). Vidare infördes regler om s.k. medlemsfrämjande föreningar. Innebörden är i korthet att en förening som inte själv i huvudsak bedriver ekonomisk verksamhet men vars medlemmar deltar i sådan ekonomisk verksamhet som bedrivs av en eller flera andra ekonomiska föreningar skall, om vissa särskilda villkor är uppfyllda, utgöra en ekonomisk före- ning, en s.k. medlemsfrämjande förening (se vidare 1 kap. 1 § tredje stycket). infördes en kompletterande bestämmelse som något förenklat kan sägas innebära att vid bedömningen av om en förening är en ekonomisk förening enligt huvudregeln i 1 kap 1 § första stycket skall, utöver föreningens egna medlemmar, beaktas även medlemmarna i en annan ekonomisk förening som är medlem i den förstnämnda föreningen (se 1 kap. 1 § andra stycket). Reglerna om medlemsfrämjande föreningar föranleddes av att omstruktureringar inom konsumentkooperationen hade medfört att den ekonomiska verksamhet som tidigare bedrivits av lokala konsumentföreningar (s.k. primärföreningar) hade flyttats över till KF (en s.k. sekundär förening). Enligt förarbetena borde den kooperativa föreningsrörelsen ges möjlighet att ha en organisation där ägandet och den kooperativa verksamheten kan läggas i olika juridiska personer utan att primärföreningen förlorar sin status som ekonomisk förening (se prop. 1999/2000:88 s. 18). Särskilt om utvecklingen inom den svenska kooperationen KF, som är moderföretag i , ägs av ca 2,9 miljoner medlemmar i ett sextiotal konsumentföreningar. Länge var KF en renod- lad partihandels-, industri- och tillverkningsorganisation som försåg konsumentföreningarnas butiker med livsmedel och andra produkter. genomfördes olika organisationsförändringar som ledde till att fem konsumentföreningars affärsrörelser, dvs. konsumbutikerna, överfördes till KF. Inflytandet för de konsumentföreningar som överlåtit sin detaljhandel till KF säkerställdes genom särskilda avtal. I synnerhet anslutning till Europeiska Unionen (EU) bidrog till en internationalisering av den konsumentkooperativa detaljhandeln. beslöt KF och dess mot- svarigheter i (FDB) respektive (NKL) att lägga samman dagligvaruverksamheterna i de tre nordiska konsumentkooperationerna i ett gemensamt bolag, . som är ett svenskt aktiebolag ägs till av KF, till av FDB och till av NKL. svarar genom tre helägda dotterföretag , Coop A/S och för den konsumentkooperativa dagligvaruhandeln i de tre nordiska länderna. KF äger också, utöver aktier i intresseföretaget , ett antal helägda dotterföretag. svarar även för den konsumentkooperativa dagligvaruhandeln i de fem svenska föreningar som tidigare överlåtit sin detaljhandel till KF (se ovan). Tillsammans har dessa föreningar av alla med- lemmar i den svenska konsumentkooperationen. Vid sidan av den verk- samhet som bedrivs inom bedriver ett sextiotal konsu- mentföreningar egen dagligvaruhandel. Dessa föreningar, som är med- Prop. 2005/06:84 lemmar i KF, har tillsammans av medlemmarna. Även verksamheten inom andra delar av den svenska kooperationen har, i likhet med vad som skett inom KF, internationaliserats under se- nare år, om än i andra juridiska former. Som exempel kan nämnas meje- riföretaget ekonomisk förening, som in- ledde ett samarbete med sin danska motsvarighet MD-Foods. Samarbetet ledde fram till bildandet av en särskild juridisk person, Amba, som är en dansk ekonomisk förening. Arla ekonomisk förening och MD-Foods har överfört sina tillgångar till den nybildade danska föreningen, som svarar för den verksamhet som tidigare bedrevs i Arla respektive MD-Foods. 5 Överväganden och förslag 5.1Behovet av en reform Regeringens bedömning: Föreningslagens bestämmelser om begreppet ekonomisk förening bör kompletteras med hänsyn till organisations- förändringarna inom främst konsumentkooperationen. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be- dömning (se promemorian s. 8 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har instämt i promemorians bedömning eller inte haft något att invända mot den. Skälen för regeringens bedömning: Redan när föreningslagen in- fördes betonades det att det är angeläget att den kooperativa företags- formen regleras av en ändamålsenlig civilrättslig lagstiftning (se prop. 1986/87:7 s. 60). I senare sammanhang har understrukits vikten av att olika associationsformer så långt som möjligt ges likvärdiga verksam- hetsvillkor (se bl.a. prop. 1999/2000:88 s. 18). Som har angetts ovan har lagstiftaren stegvis anpassat föreningslagen i syfte att göra den till ett ännu bättre instrument för modernt kooperativt företag- ande. Sålunda har föreningslagens bestämmelser om begreppet ekono- misk förening kompletterats . Det är därför numera möjligt för en ekonomisk förening att bedriva den kooperativa verksamheten inte bara direkt i föreningen utan även indirekt i ett eller flera av föreningen . Lagstiftaren har också godtagit s.k. medlemsfräm- jande föreningar. En ekonomisk förening behöver alltså numera inte själv bedriva den kooperativa verksamheten utan får ha till ändamål att främja medlemmarnas kooperativa deltagande i en eller flera andra ekonomiska föreningar. Den tidigare beskrivna utvecklingen där kooperationen har separerat ägande och ekonomisk verksamhet i skilda juridiska personer har fortsatt sedan bestämmelserna om kooperativ verksamhet i helägda dotterföretag och om medlemsfrämjande föreningar infördes. Ytterligare organisa- tionsförändringar inom i synnerhet konsumentkooperationen har drivits fram av senare års internationalisering. Förändringarna har medfört att föreningslagens bestämmelser om begreppet ekonomisk förening har kommit att uppfattas som mindre ändamålsenliga. KF bedriver numera Prop. 2005/06:84 sin dagligvaruverksamhet genom det samägda företaget AB, där övriga delägare utgörs av KF:s motsvarigheter i res- pektive . Den svenska delen av verksamheten är organiserad så, att omsättningen med medlemmarna via det av helägda dotterföretaget sker i KF. I praktiken innebär detta att när en medlem köper en vara i en butik som drivs av transfereras köpet på elektronisk väg via KF. De nuvarande bestämmelserna som innebär att en ekonomisk förening får bedriva sin verksamhet i ett av föreningen helägt dotterföretag framstår därför som otillräckliga. Det måste anses angeläget att föreningslagen ger goda förutsättningar för de kooperativa företagens utveckling. Det är också betydelsefullt att lagen inte uppställer några onödiga hinder för samver- kan mellan kooperativa företag inom EU. På motsvarande sätt är det naturligt att även samverkan mellan kooperativa företag med hemvist i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) inte försvåras. Det sagda blir särskilt tydligt om man beaktar kooperationens stora betydelse inom EU (se Kommissionens meddelande om främjande av kooperativa föreningar i , KOM [2004] 18, och rådets förord- ning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar [SCE-föreningar]). Mot denna bakgrund anser vi att det är naturligt att föreningslagens be- stämmelser om begreppet ekonomisk förening kompletteras. Det är sam- tidigt angeläget att en förändring inte äventyrar de kooperativa kärn- värden som bär upp föreningslagen. Detta aktualiserar frågan hur de nya reglerna närmare bör utformas. Frågan övervägs i nästa avsnitt. 5.2Hur bör de nya reglerna utformas? Regeringens förslag: En ekonomisk förening får bedriva hela sin verk- samhet 1.i ett av föreningen delägt företag, om även övriga delägare är ekonomiska föreningar eller motsvarande utländska juridiska personer med hemvist inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller 2.i ett helägt dotterföretag till ett sådant företag som avses i 1. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 9 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft nå- got att invända mot promemorians förslag. har dock ifrågasatt begränsningen att övriga delägare skall vara ekonomiska före- ningar eller motsvarande utländska juridiska personer med hemvist inom EES. Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av övervägandena i avsnitt 5.1 bör föreningslagen kompletteras så att en ekonomisk förening får bedriva sin kooperativa verksamhet i ett av föreningen delägt företag. Eftersom den nuvarande bestämmelsen om kooperativ verksamhet i helägda dotterföretag innebär att en ekonomisk förening får bedriva hela sin verksamhet i sådant företag, bör den nya bestämmelsen lämpligen utformas så att en förenings hela verksamhet får bedrivas i ett av före- ningen delägt företag. En första fråga är om det bör ställas upp något krav på att övriga delägare i de nu aktuella fallen också skall vara ekonomiska föreningar eller om även andra associationsformer skall omfattas. Som angetts ovan har lagstiftaren i tidigare sammanhang uttryckt vikten av att olika associationsformer så långt som möjligt ges likvärdiga verksamhets- villkor. Några särskilda begränsningar av innebörd att övriga delägare i ett gemensamt ägt företag skall ha viss juridisk form torde inte finnas för andra associationsformer. Det kan, som har påpekats i promemorian och av , synas tala för att något sådant villkor inte heller bör ställas upp i detta sammanhang. kan inte, som tidigare framhållits, bortses från betydelsen av att värna de grundläggande koope- rativa principer som föreningslagen bygger på. Dessa principer innebär bl.a. att en ekonomisk förening har till ändamål att genom ekonomisk verksamhet främja medlemmarnas ekonomiska intressen och att ut- delning av en förenings överskott skall ske i huvudsak i proportion till varje medlems deltagande i verksamheten. Med en ordning där en ekono- misk förenings hela verksamhet skulle få bedrivas i ett företag som inte i sin helhet ägs av föreningen och andra ekonomiska föreningar, torde det finnas en risk för att verksamhetens kooperativa karaktär urholkas. Mot denna bakgrund har vi stannat för att den mest lämpliga lösningen är att en ekonomisk förenings hela verksamhet får bedrivas i ett av föreningen delägt företag, om företagets övriga delägare också är ekonomiska före- ningar. Som har framgått har senare års internationalisering inom den svenska konsumentkooperationen inneburit samverkan mellan svenska ekonomiska föreningar och motsvarande utländska kooperativa företag med hemvist inom EU och, när det gäller , EES. Den bestämmelse som har förordats ovan är närmast föranledd av denna samverkan. Av rå- dets förordning (EG) nr 1435/2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) framgår att kooperativa företag är en all- mänt erkänd organisationsform i alla EU:s medlemsstater. Detsamma torde gälla i fråga om sådana EES-stater som inte är medlemmar i . Enligt en jämförelse mellan nationella rättsordningar i EU:s medlems- stater som har tagit fram använder emellertid andra länder inte exakt samma föreningsbegrepp som det som används i före- ningslagen. Dessutom saknar vissa länder, till skillnad från , sär- skild lagstiftning om kooperativa företag (jfr Kommissionens medde- lande om främjande av kooperativa föreningar i , KOM [2004] 18, s. 11). Mot denna bakgrund anser vi att med associationsformen eko- nomisk förening i de nu aktuella fallen bör likställas motsvarande ut- ländska juridiska personer med hemvist inom EES. En särskild fråga är om det även bör vara möjligt för en ekonomisk förening att bedriva hela sin verksamhet i ett av föreningen delägt före- tag, om de övriga delägarna visserligen är motsvarande utländska juri- diska personer men dessa (eller någon av dem) inte har sitt hemvist inom EES. Något behov av en sådan ordning har emellertid inte framkommit. Till saken hör också att den nya bestämmelsen får betydelse bl.a. i sam- band med prövning av ärenden om registrering av ekono- miska föreningar. Vid prövningen av sådana ärenden måste verket ta ställning till om en förening för vilken registrering söks uppfyller lagens Prop. 2005/06:84 kriterier för att kunna registreras som en ekonomisk förening (jfr 1 kap. 2 § föreningslagen). Det kan i vissa fall antas vara förenat med särskilda svårigheter att söka utröna om en viss utländsk företagsform med hem- vist i ett land utanför EES kan anses motsvara en svensk ekonomisk före- ning. Det är angeläget att prövning av registreringsärenden enligt föreningslagen inte försvåras i onödan. Mot denna bakgrund anser vi att en ekonomisk förening tills vidare inte bör få bedriva sin verk- samhet i sådana av föreningen där övriga delägare inte utgörs av andra ekonomiska föreningar eller av motsvarande utländska juridiska personer med hemvist inom EES. Ytterligare en fråga är om det bör ställas upp något krav på att det delägda företaget skall ha sitt hemvist inom EES. Nuvarande bestäm- melse om kooperativ verksamhet i helägda dotterföretag ställer inte upp något sådant villkor (jfr 1 kap. 1 § fjärde stycket föreningslagen). Några bärande skäl för att införa ett särskilt villkor om hemvist för de nu aktu- ella delägda företagen kan inte anföras här. Av det som sagts har framgått att det av KF delägda bedriver kooperativ verksamhet i genom sitt helägda dotterföretag . Det är därför naturligt att den ovan förordade bestämmelsen kompletteras så att en ekonomisk förening skall under de villkor som angetts ovan ha möjlighet att bedriva sin verk- samhet inte bara i ett av föreningen delägt företag utan också i ett av detta företag helägt dotterföretag. Det kan i och för sig anföras vissa skäl som talar för att det även bör införas en möjlighet för en ekonomisk förening att bedriva sin verksamhet i ett företag som ett av föreningen delägt företag inte äger i sin helhet. Något behov av en sådan ordning har dock inte framkommit. Inte heller kan bortses från att en ordning av detta slag allmänt sett är ägnad att medföra en urvattning av begreppet ekono- misk förening. Något förslag i den riktningen läggs därför inte fram. Sammanfattningsvis föreslår vi alltså att en ekonomisk förening skall få bedriva hela sin verksamhet i ett av föreningen delägt företag, om även övriga delägare är ekonomiska föreningar eller motsvarande utländska juridiska personer med hemvist inom EES, eller i ett helägt dotterföretag till ett sådant delägt företag. I anledning av ett påpekande från vid kan framhållas av syftet med förslaget endast är att ge ekonomiska föreningar möjlighet att driva verksamhet i delägda före- tag, inte att påverka gränsdragningen mellan ekonomiska och ideella föreningar. De grundläggande förutsättningarna i 1 kap. 1 § första stycket föreningslagen för att en ekonomisk förening skall föreligga är oföränd- rade. Lagändringen föreslås träda i kraft . Någon övergångsbe- stämmelse behövs inte. De nya reglerna innebär att en ekonomisk förening får, om vissa vill- kor är uppfyllda, bedriva hela sin verksamhet i ett av föreningen delägt företag eller i ett av detta företag helägt dotterföretag. Detta torde med- Prop. 2005/06:84 föra fördelar för de kooperativa företagen, bl.a. genom att internationellt kooperativt gränsöverskridande samarbete mellan svenska ekonomiska föreningar och motsvarande utländska kooperativa företag med hemvist inom EES underlättas. Förslaget bedöms inte medföra några kostnads- ökningar eller några andra beaktansvärda konsekvenser för enskilda eller för det allmänna. Förslaget till lag om ändring i lagen om ekonomiska föreningar 1 kap. 1 §