prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:127 Forskning och ny teknik för framtidens energisystem Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition anges riktlinjer för de fortsatta långsiktiga energi- politiska insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. De förslag som lämnas syftar till en ökad fokusering och koncentration av resurserna samt till att öka ambitionsnivån vad gäller att omsätta resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatser på energiområdet i kommersiella produkter som kan bidra till såväl omställningen till ett hållbart energisystem som ekonomiska tillväxt. Både omställningen av energisystemet och de insatser och uppgifter som är förknippade med uppbyggande av kunskap och utveckling av teknik för framtidens energisystem är av långsiktig karaktär. Verk- samheten skall därför ges långsiktiga förutsättningar och hanteras som övriga forskningsanslag i statsbudgeten. Regelbunden uppföljning och oberoende utvärderingar skall genomföras som underlag för successiva revideringar av inriktning och mål. Tydliga och uppföljningsbara mål skall säkerställa att resurserna för de statliga insatserna för att främja utvecklingen av teknik för framtidens energisystem används på bästa sätt. Det övergripande målet för in- satserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet skall kompletteras med visioner, operativa mål och delmål. har ansvaret att utifrån dessa övergripande mål utforma insatserna. Verksamheten byggs upp med utgångspunkt i programmets mål och kriterier och är inte låst till enskilda utpekade tekniker. Balans bör eftersträvas mellan insatser för energitillförsel och effektivare energianvändning. Uppföljning och återrapportering av insatserna baseras på en uppsättning indikatorer och resultatmått som vidare- Regelbundna oberoende utvärderingar av verksam- hetens kvalitet och relevans samt synteser och analyser av uppnådda Prop. 2005/06:127 resultat bidrar till såväl resultatspridning som planering och styrning av För att förankra energipolitikens mål och visionen om en hållbar ut- veckling avser regeringen inrätta ett Energiutvecklingsråd för att i dialog med näringsliv och organisationer genomlysa förutsättningarna för olika utvalda områden att bidra till omställningen av energisystemet och ut- vecklingen av svenskt näringsliv. Ambitionsnivån bör enligt regeringens bedömning höjas när det gäller att omsätta resultaten från forskning, utveckling och demonstration i produkter och tjänster. bör ges ett särskilt ansvar för att idéer och projekt på energiområdet som bedöms ha kommersiell potential ges ett sådant stöd att deras marknadsmässiga förutsättningar kan prövas. Insatserna inom energiområdet för riskkapitalförsörjningen i tidiga kommersiella faser bör förstärkas såväl organisatoriskt som finansiellt, utöver de insatser som Industrifonden genomför. Regeringen avser att ge uppdraget att i samråd med utreda hur sådana insatser kan utformas. En samrådsgrupp bör tillskapas vid för att säkerställa att innovativa förslag kan bedömas på ett rättvisande sätt ur såväl affärsmässigt som energi- mässigt perspektiv. Mot bakgrund av det ökade behovet av aktivt strategiarbete och en starkare samordning för de långsiktiga energipolitiska insatserna som helhet bör övergripande roll och ansvar stärkas, som samverkan med andra forskningsfinansierande myndig- heter vidareutvecklas. Åtgärder mot klimatförändringar måste i det längre perspektivet i ökad omfattning vidtas i internationellt samarbete. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser är därför en viktig del i energipolitiken och strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn. Insatserna skall huvudsakligen inriktas på bilateralt och multilateralt samarbete avseende Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer. bör även i fortsättningen ha huvudansvar för att aktivt initiera och genomföra sådana projekt. Verksamheten bör kunna tjäna som en kanal för inter- nationell spridning av svensk teknik för energieffektivisering och för- nybar energi. 1 Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. 2 Ärendet och dess beredning............................................................... 3 Det långsiktiga energipolitiska programmet ..................................... långsiktiga energipolitiska insatser .................... Utredningens slutsatser och förslag ................ och Svenska kraftnäts uppdrag ....... uppdrag att lämna förslag till fokusering av insatserna (FOKUS I)......... uppdrag att lämna förslag till kriterier, delmål, indikatorer och prioriterade insatser (FOKUS II) .................... Svenska kraftnäts uppdrag att utreda forsknings-, utvecklings- och 4 En vision för omställningen av energisystemet............................... En nationell vision ............................................................ Förankring och konkretisering av visionen....................... 4.4Vikten av att harmonisera forskning, utveckling och demonstration på energiområdet med andra styrmedel .... 5 Teknik och kunskap för framtidens energisystem........................... Övergripande mål och konkretisering av dessa ................ Kriteriebaserad prioritering med bibehållen flexibilitet ... Temaområden för insatser................................................. 5.5Effektivare energianvändning i bebyggelsen och 5.5.1Insatser inom temaområdet Byggnaden som 5.6Minskat beroende av fossila bränslen i transportsektorn..62 5.6.1 Insatser inom temaområdet Transportsektorn 64 5.7Resurseffektiva och uthålliga bränslebaserade 5.7.1Insatser inom temaområdet Bränslebaserade Effektivare energianvändning i industrin.......................... Insatser inom temaområdet Energiintensiv Ett modernt och väl fungerande kraftsystem .................... Insatser inom temaområdet Kraftsystemet ..... Energisystemstudier som grund för de övriga insatserna .84 Prop. Indikatorer för uppföljning av insatserna.......................... 6 Bättre förutsättningar för kommersialisering .................................. Särskilt ansvar för ..................... Samverkan med andra aktörer ........................................ 7 Ansvaret för verksamheten............................................................ Mer aktivt genomförande på myndighetsnivå ................ Starkare internationell roll .............................................. Bättre koncentration avseende starka forskarmiljöer...... 8 Energipolitiska insatser på klimatområdet .................................... Förslag och utredningens motivering.............................. 9 Konsekvenser av de föreslagna åtgärderna ................................... Bilaga 1 Remissinstanser (SOU 2003:80).......... Bilaga 2 Remissinstanser FOKUS II (ER 2005:38) .............................. Bilaga 3 Metodik för bedömning av potentiella insatser .......................... Kriterier för prioritering ................................................................ Kriterier för avslag och avbrott ..................................................... Bilaga 4 Metodik för uppföljning av insatserna .................................... Indikatorer och resultatmått........................................................... Utvärderingar och synteser............................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen förordar om 1.Verksamhetens långsiktighet (avsnitt 5.1), 2.Övergripande mål och konkretisering av dessa (avsnitt 5.2), 3.Energipolitiska insatser på klimatområdet (avsnitt 8.2). 2 Ärendet och dess beredning inbjöd regeringen riksdagspartierna till överläggningar om energipolitiken på grundval av överenskommelse, Energi- kommissionens betänkande och remissyttrandena över detta. slutfördes överläggningar mellan riksdagspartierna om energi- politiken genom en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Mot bakgrund av överenskommelsen lade regeringen fram en energipolitisk proposition, En ut- hållig energiförsörjning, vilken antogs av (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Genom detta energipolitiska beslut antogs ett program för ett ekologiskt och eko- nomiskt uthålligt energisystem. Programmet indelades i energipolitiska åtgärder på kort sikt (19982002) syftande till att minska elanvändningen och tillföra ny elproduktion från förnybara energikällor, samt åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem och energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser (19982004). Totalt anvisades för omställningsprogrammet, varav avsåg de långsiktiga delarna, dvs. energiforskning, energiteknikstöd, introduktion av ny energiteknik, samt energipolitiskt motiverade klimatinsatser. Dessa långsiktiga åtgärder syftade till att främja utvecklingen och kommersialiseringen av ny, renare och effektivare energiteknik. Utvärderingen av långsiktiga energipolitiska program Regeringen bemyndigade chefen för departementet att tillkalla en särskild utredare för att granska och ut- värdera insatserna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program. Utredningen, som tog namnet , redovisade be- tänkandet EFUD en del i omställningen av energisystemet (SOU 2003:80) . Med förkortningen EFUD avses forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. Remissinstan- sernas yttranden och en remissammanställning finns tillgänglig i (dnr M2005/317/E). Remiss- instanserna redovisas i bilaga 1. menade bl.a. att det fanns problem med fragmen- tisering i den verksamhet som bedrevs inom ramen lång- siktiga energipolitiska program. I Statens energimyndighets reglerings- brev gavs myndigheten därför i uppdrag att , mot bakgrund av betänkande, redovisa hur en fokusering av insatserna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet konkret bör ske. omfatta förslag till kriterier för prioritering, tänkbara områden att priori- Prop. 2005/06:127 tera, samt identifiering av vilken aktör som i praktiken bör göra redovisade uppdraget (dnr M2005/1318/E). Mot bakgrund av redovisning gavs myndigheten i uppdrag att dels redovisa uppföljning av de långsiktiga energipolitiska insatserna genom operativa delmål, mätbara mål och indikatorer, dels redovisa prioritering av de långsiktiga energi- politiska insatserna och den fortsatta konkretiseringen och tillämpningen av de kriterier för prioritering som redovisats genom rapporten och fokusering av satsningar på forskning, utveckling och demonstration på energiområdet (FOKUS I). Myndigheten valde att redovisa båda uppdragen i form av en rapport, FOKUS II (dnr M2005/5782/E). redovisning har remissbehandlats. Rapporten och en sammanställning av de remissvar som inkommit finns tillgängliga i (dnr M2005/5782/E). Remissinstanserna redovisas i bilaga 2. Svenska kraftnäts uppdrag att utreda forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom elkraftteknikområdet Regeringen uppdrog åt att utreda i vilken omfattning och på vilket sätt verket kan medverka i och stödja teknisk forskning, utveckling och demonstration inom dels allmänna elkrafttekniska områden, dels teknikområden av direkt be- tydelse för kraftöverföring och distribution. inkom med rapporten (dnr M2005/5339/E). Rapporten remissbehandlas för när- varande. och Statens energimyndighets kontrollstationsrapport Regeringen uppdrog åt och att gemensamt ta fram underlag års klimat- politiska kontrollstation. Uppdraget rapporterades (dnr M2004/2088/Mk) och remitterades sommaren och . En sammanfattning av remissinstansernas synpunkter finns tillgänglig i (dnr M2004/2193/Mk). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen, och . 3 Det långsiktiga energipolitiska programmet Genom energipolitiska beslut fastställdes riktlinjer för energi- politiken tillsammans med en strategi för den fortsatta omställningen av energisystemet. Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Långsiktig energipolitiskt motiverad forskning och utveckling har ända bedrivits i genom en följd av statliga program med delvis olika inriktning. Sammantaget har de kontinuerligt byggt upp och bidragit till att vidmakthålla kunskap och kompetens om energifrågor inom såväl universitet och högskolor som näringsliv och offentlig för- valtning. Verksamheten har bidragit till energi- systemets utveckling även om effekterna kan vara svåra att hänföra till enskilda insatser som ligger långt tillbaka i tiden. har det också skett tydliga förändringar i det svenska energisystemet, som har blivit mindre oljeberoende, effektivare och mer baserat på för- nybar energi. var den totala inhemska energianvändningen . Av detta utgjorde den slutliga energianvändningen och om- vandlings- och distributionsförluster, varav i kärnkraft- produktion. Användningen av bunkeroljor för utrikes sjöfart och icke energiändamål utgjorde . energitillförsel har ökat med under Ökningen kan dock till största delen hänföras till kärnkraften där cirka två tredjedelar av det tillförda bränslet omvandlas till värme som inte tillvaratas. utgör av den totala energitillförseln. Den slutliga energianvändningen har ökat och BNP fördubblats. Den största ökningen av energianvändningen har skett inom transportsektorn, medan industrin samt bostads- och service- sektorn använder i stort sett lika mycket energi som 1970. Bostads- och servicesektorn har minskat sin energianvändning med , som de uppvärmda ytorna ökat Det bör dock observeras att fjärrvärme och el till mycket stor del ersatt individuell uppvärmning. Därmed har omvandlingsförluster flyttats från bostads- och servicesektorn till energisektorn. ökningen av elanvändningen speglar till en del en övergång från olja till el inom såväl industrin som bostadssektorn. har ökningstakten i dessa sektorer mattats av väsentligt. Centraliserad produktion av energibärarna el och fjärrvärme har förbättrat den totala verkningsgraden och de lokala utsläppen har minskat kraftigt. Elanvändningen i bostads- och servicesektorn har ökat igen , främst för driftel. Den energiintensiva industrin i är utsatt för konkurrens från råvarubaserad industri i såväl som övriga världen. En av de viktigaste förutsättningarna för konkurrensförmågan hos denna industri är en god tillgång på energi på konkurrenskraftiga villkor. Den låga specifika energianvändningen inom industrin samt bostads- och servicesektorn beror delvis på den långsiktiga energipolitiken och på de forsknings- och utvecklingsprogram som lett både till effektivisering och till nya tillämpningar som värmepumpar, rökgaskondensering i värme- och kraftvärmeanläggningar, energieffektiva vitvaror inklusive miljövänliga köldmedier, m.m. Transportsektorns energianvändning har ökat med , främst genom allt fler vägtransporter. Det utförda transportarbetet har dock ökat ännu mer än energianvändningen i sektorn. Internationella och svenska insatser kring energirelaterad forskning och utveckling har medverkat till en förbättrad energi- effektivitet i vägfordon. Den svenska energiförsörjningen har diversifierats då olja utgjorde av energitillförseln. stod oljan för . Utvecklingen har möjliggjorts genom en utbyggnad och effektivisering av vattenkraft, kärnkraft och fjärrvärme. Detta har skett i kombination med statlig politik för minskat oljeberoende, bl.a. genom forskning och utveckling av alternativa tekniker. Naturgasen står för en liten del av den totala tillförseln men är betydel- sefull i de delar av landet, i Syd- och , där gasnätet byggts ut. Den svenska naturgasmarknaden är liten i jämförelse med andra EU- länders gasmarknader. Importen av kol har halverats . Införandet av koldioxidskatt har i kombination med höjda energiskatter stimulerat till en kraftig ökning av biobränslen i framför allt värmesektorn. Bioenergi står för av den totala energi- tillförseln. Kunskap och teknik för utnyttjande av bioenergi har ut- vecklats kontinuerligt inom ramen för de energipolitiska programmen. elproduktion mer än fördubblades . Därefter har produktionen varit nära nog , bortsett från de variationer som främst beror på variationer i vattentillgången. Vatten- och kärnkraften svarar vardera för knappt hälften av el- produktionen under normala förhållanden. Den övriga produktionen sker i huvudsak i kraftvärmeanläggningar i fjärrvärmenäten och inom industrin. Vindkraft utgör fortfarande en liten andel av den totala försörjningen, men den relativa tillväxten är stark, särskilt lokalt på t.ex. . energipolitiska programmen har bidragit till kompetensuppbyggnad inom Prop. 2005/06:127 universitet och högskolor och i vindkraftsbranschen, och indirekt till kommersiell framgång för svenska underleverantörer, även om någon svensk tillverkare av kompletta vindkraftverk ännu inte lyckats på marknaden. utlandshandel med el varierar , främst beroende på vattentillgången i det nordiska elsystemet. visade utlandshandeln med el ett nettoöverskott på ca . 3.2 långsiktiga energipolitiska insatser Som ett resultat av oljekrisen initierades ett energiforsknings- program i . Syftet var att möjliggöra en anpassning till förändrade omvärldsförhållanden och ökande miljökrav. har därmed haft statliga insatser för forskning och ut- veckling på energiområdet med varierande omfattning och inriktning. träffades en överenskommelse om energipolitiken mellan Socialdemokraterna, . Överenskom- melsen låg till grund för ett riksdagsbeslut (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40). Genom det energipolitiska beslutet skapades den s.k. Energi- teknikfonden för stöd till projekt vars ändamål var att utveckla och för- bereda kommersiell introduktion av ny energiteknik. Fonden finansi- erades inledningsvis via en särskild skatt på olja. omställnings- program ingick också att en biobränslekommission skulle tillkallas för att analysera de långsiktiga förutsättningarna för en ökad kommersiell användning av biobränslen. Som ett resultat av detta inrättades ett särskilt omställningsprogram för främjandet av biobränsle- baserad elproduktionsteknik (FABEL). Anslaget var för en femårsperiod. tillsattes en parlamentarisk kommission, Energi- kommissionen, med uppgift att granska de pågående energipolitiska programmen för omställning och utveckling av energisystemet och analysera behovet av förändringar och ytterligare åtgärder. Kommis- sionen överlämnade sitt slutbetänkande Omställning av energisystemet (SOU 1995:139) till regeringen . inbjöd regeringen riksdagspartierna till överläggningar om energipolitiken på grundval av överenskommelse, Energikom- missionens betänkande och remissyttrandena över detta. Överlägg- ningarna slutfördes genom en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Mot bakgrund av överenskommelsen lade regeringen fram en energipolitisk proposition, En uthållig energiförsörjning, vilken antogs av (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Energipolitikens mål som lades fast i beslutet är att på kort och lång sikt trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden Vidare angavs att energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt sam- hälle. Detta främjar en god ekonomisk och social utveckling i . Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. Energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säker- het och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling av energi och ut- veckling och användning av all energiteknik. Energipolitiken skall ut- formas med beaktande av de svenska miljö- och klimatmålen. Kärn- kraften skall ersättas med effektivisering av elanvändningen, el- produktionen och överföringen av el, konvertering till förnybara energi- slag samt annan miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. Använd- ningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Genom energipolitiska beslut antogs ett program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. Programmet indelades i energipolitiska åtgärder på kort sikt (19982002) syftande till att minska elanvändningen och tillföra ny elproduktion från förnybara energikällor, samt åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem och energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser (19982004). Totalt anvisades för omställningsprogrammet, varav avsåg de långsiktiga delarna, dvs. energiforskning, energiteknikstöd, introduktion av ny energiteknik, samt energipolitiskt motiverade klimatinsatser. Dessa långsiktiga åtgärder syftade till att främja utvecklingen och kommersialiseringen av ny, renare och effektivare energiteknik. Fördelningen mellan olika åtgärder framgår av tabellen nedan. Anvisade medel (mkr) El- och värmeförsörjning i Kortsiktiga åtgärder för att ersätta bortfallet av - Minskad elanvändning/ökad fjärrvärme - Ökad tillförsel av el från förnybara energikällor (biobränsle- baserad kraftvärme, vindkraft och småskalig vattenkraft) - Effektivare energianvändning (info, teknikupphandling, provning och märkning samt energirådgivning) - Energiforskning, varav: - forskningssamarbete med länder i - forskning om energisystemet - etanolproduktion från skogsråvarab - Energiteknikstöd (Stöd till FoU som är strategisk för teknik- utvecklingen på energiområdet)c - Introduktion av ny energiteknik (demonstrationsstöd) - Energipolitiskt motiverade klimatinsatser a)Till disposition för Delegationen för el- och värmeförsörjning i . b)Definieras enligt prop. 1996/97:84 som en klimatpolitisk åtgärd. c)Motsvarar den tidigare Energiteknikfondens verksamhet. Målet för denna satsning på forskning, utveckling och demonstration Prop. 2005/06:127 av energiteknik var bland annat att sänka kostnaderna för och introducera ny energiteknik och att kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Programmets insatser syftade till att bidra till uppbyggnad av kunskap inför framtida kommersiella tillämpningar, effektivisering av den teknik som är kommersiell samt utveckling av ny konkurrenskraftig teknik med högre verkningsgrad och låg miljöpåverkan. Områden som särskilt prioriterades var bl.a. kraftvärme baserad på biobränslen, biobränsle- baserad kraftproduktion, biobränsleförsörjning inklusive hantering och nyttiggörande av askor samt nya processer för etanolproduktion baserad på cellulosahaltiga råvaror. Vidare fokuserades insatserna på alternativa drivmedel, ny teknik för storskaligt utnyttjande av vindkraft, solceller samt forsknings- och utvecklingsarbete för energieffektivisering i bebyg- gelse, industri- och transportsektorn. långsiktiga energipolitiska program skulle bidra till att skapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Programmet skulle också bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i samt mer allmänt till kunskaps- och kompetensuppbyggnad vid universitet, högskolor och i näringslivet. hade huvudansvaret för att genomföra åtgärderna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program. Verket för innova- tionssystem (), och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) ansvarade för vissa åt- gärder inom programmet. beslutade att de två kärnkraftreaktorerna i skulle stängas. Den första reaktorn stängdes , sedan ett avtal om ersättning träffats mellan staten och ägaren . Den andra reaktorn stängdes .