prop · GT031d20 · 2006-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår därför att TV-avgiften höjs med till per helår fr.o.m. . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6 Politikområde 29 Ungdomspolitik Ungdomspolitiken är sektorsövergripande och omfattar alla de samhälleliga beslut och åtgärder som påverkar villkoren för ungdomar. Ungdomspolitiken berör och berörs av en lång rad olika politikområden. Ungdomspolitiken har särskilda beröringspunkter med barnpolitiken, framförallt vad gäller frågor om inflytande och delaktighet. Ambitionen är att ge en helhetsbild av ungdomars levnadsvillkor och samordna regeringens verksamhet inom de olika politikområden, som berör ungdomars levnadsvillkor. Det är avgörande för ungdomspolitikens utveckling att de nationella ungdomspolitiska målen och prioriteringarna också utgör utgångspunkt för kommunernas verksamheter. I ungdomspolitiken ingår anslagen 29:1 och 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Anslaget 29:2 omfattar främst statsbidrag till ungdomsorganisationerna. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 17 29:2 Bidrag till nationell och internationell Totalt för utgiftsområde 17 Totalt för politikområde Ungdomspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 beslutade om följande övergripande mål för den nationella ungdomspolitiken, vilka gäller . Ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och ungdomar skall ha verklig tillgång till makt (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94). beslutade att analys, samordning och redovisning för att uppnå de övergripande målen skall ske inom fem huvudområden. Huvudområdena är lärande och personlig utveckling, hälsa och utsatthet, inflytande och representation, egen försörjning samt kultur och fritid. I det handlingsprogram som redovisades i den ungdomspolitiska propositionen prioriterades särskilt ungdomars sysselsättning, tillgång till utbildning och tillgång till bostäder. Målen för den nationella ungdomspolitiken styr också det internationella samarbetet på det ungdomspolitiska området. gällde de övergripande mål för den nationella ungdomspolitiken som beslutade om (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000KrU4, rskr. 1999/2000:53): ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. De kommande avsnitten avseende redovisning av insatser, resultat och politikens inriktning har disponerats efter ovan nämnda huvudområden, eftersom de utgör en lämplig indelning av ungdomspolitiken oavsett om utgångspunkten är tidigare eller nya mål för ungdomspolitiken. Styrning och uppföljning av ungdomspolitiken beslutade propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94). Beslutet om den ungdomspolitiska propositionen innebar införandet av en ny nationell ungdomspolitik med nya övergripande mål och ett nytt system för styrning och uppföljning. tikens mål skall genomsyra samtliga berörda politikområden och den nationella ungdomspolitiken skall verka för att åtgärder vidtas för att förbättra alla ungdomars verkliga tillgång till välfärd och makt. Analys, samordning och redovisning för att uppnå de övergripande målen skall ske inom de fem huvudområden som beslutat, nämligen 1.lärande och personlig utveckling, 2.hälsa och utsatthet, 3.inflytande och representation, I ovan nämnda proposition anges att det bör genomföras årliga tematiska och kvalitativa analyser av utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor avseende välfärd och makt inom ett eller flera utvalda huvudområden. har fått i uppgift att genomföra en tematisk analys inom huvudområdet Egen försörjning, vilken skall redovisas till regeringen . Vidare skall berörda myndigheter följa upp indikatorer som belyser utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor inom det egna verksamhetsområdet. I ett första steg skall de myndigheter som berörs av ungdomspolitiken, i samverkan med , identifiera eller utforma indikatorer/nyckeltal som belyser ungdomars villkor inom respektive myndighets ansvarsområde. skall analysera underlaget och till regeringen redovisa ett samlat förslag på vilka indikatorer som bör följas upp. De berörda myndigheterna skall redovisa den första uppföljningen av indikatorer i årsredovisningen avseende . har fortsatt genomföra pilotprojektet uppföljning av ungdomspolitiken (LUPP). har genomfört kommunala enkätundersökningar tillsammans med nio kommuner varav två stadsdelar. Rapporter kommer att tas fram som behandlar enkätundersökningarna. Som ett jämförelsematerial till har en nationellt representativ undersökning gjorts med samma enkät. Avsikten är att ökade kunskaper om ungdomars levnadsförhållanden på lokal nivå skall leda till att ungdomars tillgång till välfärd och makt stärks. har till sig knutit sex s.k. ungdomspolitiska stödjepunkter. Stödjepunkterna utgörs av ideella eller kommunala verksamheter som direkt arbetar med ungdomar och som verkar för att stödja utvecklingen av ungdomspolitiken lokalt, regionalt eller tematiskt. Stödjepunkterna medverkar också på olika ungdomspolitiska konferenser och inspirerar kommunerna genom direkta kontakter och vid regionala konferenser m.m. redovisade Ung 2004 Fjärde årets uppföljning av den nationella ungdomspolitiken vilken spreds till bl.a. samtliga kommuner. Myndigheten fortsätter att använda utnämningen Årets ungdomskommun för att inspirera kommunerna till utveckling av det ungdomspolitiska arbetet. utsågs till 2004. I det ungdomspolitiska handlingsprogram som ingår i den ungdomspolitiska propositionen (prop. 2004/05:2) redovisade regeringen sina prioriteringar på ungdomsområdet samt de åtgärder som regeringen avsåg att vidta för att förbättra ungdomars levnadsvillkor. De flesta av de insatser som redovisas i detta avsnitt har utvecklats mot bakgrund av det ungdomspolitiska handlingsprogrammet. Olika undersökningar har visat att stress och symptom på stress har ökat bland ungdomar . finns inte någon samlad kunskap om orsakerna till denna utveckling. Regeringen tillsatte därför en särskild utredare med uppdraget att analysera ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan (dir. 2005:61). Utredaren skall också överväga hur samhällets insatser kan samordnas för att motverka att stressen ökar bland ungdomar. Uppdraget skall slutredovisas senast . Ålderssammansättningen i statliga myndighetsstyrelser och kommittéer har inte föryngrats märkbart. har åtgärder vidtagits för att se till att en bredare sammansättning uppnås (prop. 2004/05:2). Ur rättvisesynpunkt är det viktigt att statsförvaltningen på ett rimligt sätt återspeglar befolkningen. Både forskning och erfarenhet tyder på att heterogena grupper generellt besitter mer omfattande kollektiv kompetens än grupper med mer homogen sammansättning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 offentliga sektorn står dessutom inför utmaningen att klara av kompetensförsörjningen vid stora pensionsavgångar. Det är därför viktigt att yngre skolas in i verksamheten , eftersom det kan ta åtskilliga år innan de kan ta kvalificerade uppdrag. Ungdomars egen organisering stöds genom statsbidraget till ungdomsorganisationerna och innebär att ungdomar utvecklar sin förmåga till samarbete och eget lärande. genomför en uppföljning av det nya systemet för statsbidrag till ungdomsorganisationerna, vilken skall redovisas för regeringen . Rapporten utgör ett viktigt underlag i regeringens ställningstagande till om systemet för statsbidrag till ungdomsorganisationerna behöver förändras. beslutade regeringen att tillsätta en nationell koordinator för att verka för att ungdomar snabbare skall kunna etablera sig på arbetsmarknaden (dir. 2005:21). Koordinatorn skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen beslutade vidare att ge i uppdrag att stimulera utvecklingen av kommunala navigatorverksamheter och samverkan mellan dessa och ideella navigatorcentra. Utvecklingen av navigatorcentra inom den ideella sektorn stöds i en arvsfondssatsning med inriktning på att främja ungas sysselsättning. Navigatorverksamheterna syftar till att samla och utveckla verksamheter för ungdomar som varken arbetar eller studerar. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att stimulera de kommunala navigatorverksamheterna. Regeringen förbereder en satsning på fritidsverksamheter och utveckling av drogfria lokaler för ungdomar i riskmiljöer, vilken är avsedd att genomföras . Regeringen har för avsikt att tillföra totalt och 2007 för sådana riktade insatser till ungdomar i riskmiljöer. Av dessa medel skall 5 miljoner användas för stöd till drogfria ungdomslokaler miljoner . lämnade på regeringens uppdrag ett förslag 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 till hur satsningen skall genomföras samt vilka målgrupper och aktörer som är aktuella. Inom ramen för EU-samarbetet planeras genomförandet av den europeiska ungdomspakten, som antogs vid . De frågor som har lyfts fram som särskilt viktiga i ungdomspakten är ungas möjligheter att få en bra utbildning och jobb, möjligheter att studera, praktisera och arbeta utomlands, ungas delaktighet i samhället samt förbättrade förutsättningar att förena yrkes- och familjeliv. Pakten innebär att genomförandet av redan befintliga mål och processer skall stärkas. Ett ungdomsperspektiv skall integreras på områden som rör ungdomar och som har en koppling till Lissabonstrategin. I pågår ett arbete med att ta fram beräkningar ur ett generationsperspektiv som skall möjliggöra analyser av hur varje generation över livet bidrar till respektive tar del av den gemensamma sektorn. Generationsanalysernas resultat skall kunna användas som beslutsunderlag för olika reformer och ställningstaganden och klargöra hur olika generationer gynnas eller missgynnas av vad som föreslås. Lärande och personlig utveckling Regeringen har mot bakgrund av bl.a. utredningen utanför (SOU 2003:92) beslutat om en ändring i skollagen (1985:1100) som innebär att kommunerna löpande skall hålla sig informerade om hur de ungdomar som fullgjort sin skolplikt men som inte går eller har fullföljt en gymnasieutbildning är sysselsatta, i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga åtgärder. Lagändringen trädde i kraft . har fått i uppdrag att i samråd med följa hur kommunerna arbetar med denna uppgift och skall redovisa detta uppdrag . Ett antal åtgärder har vidtagits i syfte att utbildningssystemet skall kunna erbjuda fler alternativ och bättre kvalitet inom ramen för gymnasieskolan. utsågs en särskild utredare för att se över reglerna för gymnasie- utbildning på entreprenad (Entreprenader i gymnasieskolan m.m. dir. 2004:4), som redovisar sitt slutbetänkande . utsågs en delegation, Yrkesutbildningsdelegationen (dir. 2004:72) som skall arbeta för att i ökad utsträckning förverkliga samhällets intentioner när det gäller samverkan mellan skola och arbetsliv. Delegationen skall redovisa sitt arbete . träder en bestämmelse i kraft som innebär att elever med individuella program ges rätt till utbildning på heltid. Regeringen föreslår i propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162) ett nytt system för tillträde till högre utbildning. Utgångspunkterna för förslagen har varit att öka direktövergången från gymnasieskola till högskola, att uppmuntra elevers prestationer i gymnasieskolan, att minska den s.k. konkurrenskompletteringen och att bredda rekryteringen till högskolan. kan ungdomar i åldern som inte påbörjat eller fullföljt gymnasieutbildning erbjudas en föreberedande insats bestående av grundskole- eller gymnasieutbildning vid folkhögskola. Denna utbildning kan i högre grad anpassas individuellt än den utbildning som sker inom det reguljära utbildningsväsendet. Allt fler ungdomar upplever psykisk ohälsa jämfört med . Med den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53) påbörjades en omfattande satsning för att stärka primärvård, äldrevård och psykiatri. Landstingen och kommunerna har i samband med genomförandet av den nationella handlingsplanen fått ett ekonomiskt tillskott på . Den senaste överenskommelsen mellan staten, och om en fortsatt satsning för utveckling av primärvården, äldrevården respektive psykiatrin gjordes . I överenskommelsen fastslås att inriktningen att förebygga psykisk ohälsa hos barn och ungdomar genom ett tidigt och adekvat stöd kvarstår (S2005/3717/HS). I överenskommelsen lyfts bl.a. fram vikten av att utveckla det förebyggande arbete som utförs vid ungdomsmottagningarna. I det handlingsprogram som ingår i den ungdomspolitiska propositionen utgör insatser för att förenkla ungdomars inträde på arbetsmarknaden en viktig del. förbereddes en rad olika insatser och har därefter större delen av programmets sysselsättningsdel implementerats. Regeringen gav i uppdrag att genomföra ett treårigt nationellt program för att främja entreprenörskap med start . Programmet syftar till att öka intresset för och kunskaperna om entreprenörskap i främst grund- och gymnasieskolan samt i högskolan. Ungdomars möjligheter till ett eget boende har minskat i takt med ökad bostadsbrist i tillväxtregionerna. Regeringen prioriterade därför ungdomars möjligheter till ett eget boende i den ungdomspolitiska propositionens handlingsprogram. I enlighet med handlingsprogrammet uppdrog regeringen åt () att utreda förutsättningarna att förbättra möjligheterna för ungdomar att förvärva eller hyra en egen bostad. Regeringen har vidare gett Byggkostnadsforum i uppdrag att i högre grad beakta behovet av att få fram bra och billiga bostäder anpassade till ungas behov när det gäller stödet till pilotprojekt. Projekt som får stöd genom Allmänna arvsfonden Regeringen har ställt särskilda medel ur Allmänna arvsfonden till förfogande för stöd till utvecklingsprojekt. Efter ombildandet av Arvsfondsdelegationen har delegationen fortsatt ställa medel till förfogande för sådant stöd. ger stöd för projekt som syftar till att motverka och bryta ungdomars utanförskap på arbetsmarknaden. Vidare genomför Arvsfondsdelegationen en satsning på ungdomar och kultur och ytterligare en satsning på att förebygga ungdomars psykiska ohälsa. Vidare fördelar Arvsfondsdelegationen till projekt som skall motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa. Förstärkning av det statliga bidraget till ungdomsorganisationerna Det statliga stödet till ungdomsorganisationerna har legat på en relativt nivå efter en kraftig minskning i slutet av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 De medel som tillförs från AB Svenska Spels överskott utgör därför en viktig förstärkning av stödet till ungdomsorganisationerna och förstärker därmed ungdomars möjligheter till meningsfulla fritidssysselsättningar och till inflytande i samhällslivet. Ett vinstdelningssystem infördes , vilket innebär att ungdomsorganisationerna tillförs en andel av AB Svenska Spels totala vinst. fick att fördela till ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. får att fördela till ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. Enligt den utvärdering av svensk ungdomsforskning som för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) redovisade 2003 (S2003/2319/SK) finns det ett antal utvecklingsmöjligheter för denna forskning. I den ungdomspolitiska propositionen aviserade regeringen att tilldela FAS ett samordningsansvar för såväl barnsom ungdomsforskningen. Detta ansvar innebär delvis ett finansieringsansvar, men framförallt ett ansvar att genom olika aktiviteter bidra till kommunikation och samverkan mellan berörda intressenter. FAS fick i regleringsbrevet ett sådant samordningsansvar för forskning om barn och ungdomar. Regeringen har tagit initiativ till att det nionde nordiska ungdomsforskningssymposiet skall genomföras i . förbereder symposiet vilket kommer att genomföras . Genom ökade kunskaper om ungdomars levnadsvillkor kan ungdomars verkliga tillgång till välfärd och makt stärkas. gällde de övergripande mål för den nationella ungdomspolitiken som beslutade om : Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och ungdomars 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. Regeringen har följt upp utvecklingen av ungdomars levnadsförhållanden genom att de av ungdomspolitiken berörda myndigheterna har fått i uppdrag att följa upp delmål inom sina respektive ansvarsområden. har sedan ställt samman de olika delmålsuppföljningarna i en rapport. beslutade om följande övergripande mål för den nationella ungdomspolitiken, vilka gäller : Ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och ungdomar skall ha verklig tillgång till makt. beslutade att analys, samordning och redovisning för att uppnå de övergripande målen skall ske inom fem huvudområden, nämligen 1.lärande och personlig utveckling, 2.hälsa och utsatthet, 3.inflytande och representation, 5.kultur och fritid. Parallellt med målen om att ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och makt gäller också respektive politikområdes egna mål med tillämpning på ungdomsgruppen. De nya målen för ungdomspolitiken skall följas upp genom att indikatorer fastställs för de av ungdomspolitiken berörda myndigheterna. Myndigheterna har till regeringen och redovisat förslag på befintliga och nya indikatorer som grund för uppföljningen. skall analysera de inkomna förslagen och till regeringen redovisa förslag till vilka indikatorer som bör följas upp. Regeringen beslutar vilka indikatorer som skall följas upp. Myndigheterna redovisar uppföljningen av indikatorerna i sina respektive årsredovisningar. Lärande och personlig utveckling De mål inom utbildningspolitiken som framförallt är viktiga för ungdomar är att alla elever skall ha möjlighet till en likvärdig utbildning av hög kvalitet, att skolan skall ge alla kunskap och utveckling samt att den svenska skolan skall vara en trygg kunskapsskola för alla, där elevernas utveckling mot kunskaps- och demokratimålen står i centrum. Vidare gäller det långsiktiga målet att hälften av en årskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning . Huvudområdet har stor betydelse för ungdomar särskilt vad gäller ungdomars förutsättningar att leva ett självständigt liv. Slutbetygen i blir allt bättre. var det genomsnittliga meritvärdet, d.v.s. den genomsnittliga betygspoängen, 207,7 för de elever som gick ut år 9 jämfört med 205,4 för eleverna som gick ut år 9 och 204,6 . Bland flickor uppgick det genomsnittliga meritvärdet till 218,1 jämfört med 196,3 bland pojkar. Vidare uppgick det genomsnittliga meritvärdet till 209,6 bland elever med svensk bakgrund jämfört med 189,7 bland elever med utländsk bakgrund. Av de elever som /04 gick i årskurs tre i gymnasiet lämnade gymnasieskolan med slutbetyg eller motsvarande. Av dessa uppnådde grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier. Av alla elever som började gymnasieskolan uppnådde grundläggande högskolebehörighet , vilket är något bättre än resultatet för de föregående två elevkullarna. Från /98 har den genomsnittliga betygspoängen för alla elever med slutbetyg ökat från 13,3 till 14,1 poäng. Betygspoängen har ökat för både kvinnor och män, men kvinnornas genomsnitt har ökat mer än männens. Under /04 uppgick kvinnornas genomsnitt till 14,7 och männens till 13,4 poäng. Antalet nybörjare vid och högskolor har ökat kraftigt , vilket innebär att det långsiktiga målet att av varje årskull skall ha börjat högskolestudier nästan är uppnått. Under /2004 hade av aktuella årskullar börjat studera vid universitet eller högskola i till och med . Till detta tal skall läggas för ungdomar i denna ålder som börjat studera utomlands. Huvudområdet hälsa och utsatthet omfattar främst folkhälsopolitiken, socialtjänstpolitiken, storstadspolitiken och konsumentpolitiken. Socialtjänstpolitikens mål är bl.a. att stärka förmåga och möjlighet till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta områden. För folkhälsopolitiken är målet att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. För storstadspolitiken gäller att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna. Inom konsumentpolitiken finns bl.a. målet att konsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas. Inom detta huvudområde gäller särskilt att förbättra ungdomars förutsättningar att leva ett självständigt liv. De flesta ungdomar i mår bra, även om antalet ungdomar som uppger att de har psykosomatiska symptom är fler än under 1990- talet. Den s.k. (SCB:s undersökning om levnadsförhållanden ) visar att de flesta ungdomar bedömer sitt hälsotillstånd som gott eller mycket gott. Detta anges av av de unga männen och av de unga kvinnorna i åldern . förefaller utsattheten och ohälsan hos vissa grupper av ungdomar att öka. Ett ökande antal ungdomar uppger att de har psykosomatiska besvär som huvudvärk, sömnbesvär m.m. Enligt har för såväl pojkar som flickor andelen med ett eller flera psykosomatiska symptom kontinuerligt ökat . , Upp till 18 fakta om barn och ungdomar (BR 2004:06), redovisar att den upplevda stressen har ökat bland barn och ungdomar. I åldersgruppen uppger av flickorna att de känner sig stressade en eller . Bland pojkar i samma åldersgrupp gäller motsvarande för . Det finns vidare tecken på att ungdomars fysiska hälsa försämrats. Olika undersökningar har visat att andelen överviktiga ungdomar ökat och att många ungdomar har dåliga kostvanor vilket kan leda till trötthet, vällevnadssjukdomar m.m. Vidare visar undersökningar att andelen ungdomar som rör sig i mycket liten utsträckning har ökat. Mål för demokratipolitiken är att medborgarna skall ha bättre möjligheter än att delta i och påverka den politiska processen och att medborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen skall blir mer jämlika än de är . Målet för folkrörelsepolitiken är att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Detta huvudområde har bäring på såväl målet att ungdomar skall ha verklig 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 möjlighet till inflytande och självständighet som målet som gäller att ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. De flesta kommuner har inrättat ett inflytandeforum för ungdomar. uppskattar att av kommuner och stadsdelar har någon form av övergripande forum för ungdomar. De flesta av dessa inflytandefora har som uppgift att lämna synpunkter till tjänstemän, driva egna frågor och ha en rådgivande funktion mot politiker. Ålderssammansättningen i statliga styrelser och kommittéer är fortsatt sned. Styrelserna och kommittéerna domineras av ledamöter som är , medan unga är särskilt av kommittéledamöterna under , och av ledamöterna i styrelserna och av kommittéledamöterna var . Även åldersfördelningen bland kommunpolitiker är sned, vilket förstärks av att andelen avhoppare är störst bland de unga politikerna. Detta huvudområde omfattar bl.a. arbetsmarknadspolitiken, näringspolitiken och bostadspolitiken. För arbetsmarknadspolitiken gäller målet att de arbetsmarknadspolitiska programmen skall öka möjligheterna för arbetssökande att få ett arbete och att bidra till att arbetslöshetstiden för de arbetssökande förkortas. Inom näringspolitiken eftersträvas att antalet nystartade företag liksom antalet personer som är företagare skall öka. För bostadspolitiken är målsättningen att alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader. Huvudområdet fokuserar på målet om att ungdomar skall ha förutsättningar att leva ett självständigt liv. Såväl arbetslöshet som deltagande i konjunkturberoende program var mer omfattande bland ungdomar 2004 jämfört med .