prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — främst beroende på valuta- kursdifferenser. har minskat med i samband med förändrad koncernstruktur. I samband med införande av nytt lagerredo- visningssystem för Försvarsmakten har kvalitets- säkring av registerdata medfört en uppvärdering av lagret med . Vid övertagande av fastigheter från har värderat dessa till marknadsvärde. Detta har resulterat i en uppskrivning som ökat netto- förmögenheten med . Vid eliminering av innehav av inomstatliga värdepapper uppstår, på grund av olika värderingsprinciper, en utjämningspost som redovisas som en minskning av nettoförmögen- heten. uppgår till -1miljard kronor. Byggnader, mark och Maskiner, inventarier, Andelar i dotter- och 4.2.2Övriga förändringar i balansräkningen Under ökade de totala tillgångarna med nära till . De materiella anläggningstillgångarna ökade med . Statliga väganläggningar ökade med . har bland annat E4:an mellan och utökats med ett körfält i vardera riktningen och på E6:n har Svinesunds- förbindelsen öppnats för trafik. ökade med 0,8 miljarder ningar vid ökade med . Försvarets militära beredskapstillgångar ökade med . De finansiella anläggningstillgångarna ökade med . Andelar i dotter- och intresseföretag ökade med . Förändringen förklaras av positiva rörelseresultat som påverkat andelarnas storlek hos främst med , Akademiska hus AB med fordringar minskade med , vilket främst förklaras av att Exportkreditnämn- dens skadefordringar minskat. kontorets (RGK) placeringar på dagslåne- marknaden där RGK placerar kortfristig över- skottslikviditet. hade RGK i stället lånat medel på dagslånemarknaden och den kortfristiga skulden ingick i stats- skulden. På balansräkningens skuldsida ökade avsätt- ningarna med . För- ändringen avser främst Statens pensionsverks (SPV) ökade avsättningar för pensioner avseende den samlade pensionsskulden på 1,7 miljarder Riktlinjerna för avsättning är desamma som föregående år och skuldökningen förklaras främst av nyintjänad pension, ränta och indexering. har SPV tagit över avsättningar för de tidigare försäkringskassornas personal och från i samband med bildandet av Luftfartsstyrelsen. Det har dock endast påverkat den totala avsättningen marginellt. Övriga avsättningar för garanti- verksamhet ökade med . Övriga avsättningar består huvud- sakligen av avsättning för risker i garantiengagemang och RGK:s avsättning för framtida garantiförluster. ökade med och lån i utländsk valuta ökade med ca . Den andel av statsskulden som upptas i utländsk valuta minskade därmed från till . För en närmare beskrivning av statsskuldens utveckling, se kapitel 3 Utveckling av statens ekonomi, avsnitt Statsskulden. Övriga skulder minskade med . Bland annat minskade övriga skulder som till största delen består av för- skotteringar från kommuner och en betalnings- utfästelse till . Minskningen på avser främst överföring av lån från och till . Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens nettoupplåning . Statens nettoupplåning definieras som för- ändringen av statsskulden justerad för oreali- serade valutakursförändringar. Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från de konsoliderade resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna inrapporterat i statsredo- visningssystemet eller myndigheternas årsredo- visningar med eventuella kompletteringar. Kassaflödet avseende statens verksamhet uppgick till , vilket är en minskning från föregående år med . Skillnaden beror till största delen på att förändringarna av fordringar och skulder har minskat kassaflödet. Skatterna har ökat med minskat statens nettoupplåning. Utdelningarna från dotter- och intresseföretag som redovisas under posten intäkter av avgifter och andra ersättningar uppgick till , vilket var mer än föregående år. Förändringar av skulder och fordringar har minskat statens kassaflöde med , till stor del beroende på att Riksgälds- kontoret ökat sina kortfristiga placeringar kraftigt. Statens investeringar uppgick till . Investeringar i finansiella anläggningstillgångar var , vilket är en ökning från föregående år med framför allt beroende på placeringar hos . De materiella investeringarna uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Investeringar i väganläggningar har minskat med , medan bl.a. investeringar i järnvägsanläggningar ökat. Tabell 4.3 Materiella investeringar Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till , vilket är i samma nivå som föregående år. Investeringarna avser främst IT-system hos olika myndigheter, bl.a. Försäk- ringskassan och . Nettoutlåningen, dvs. saldot mellan nyutlåning och amorteringar, gav ett negativt kassaflöde på , vilket är en minskning med . Nyutlåningen är relativt jämfört med föregående år, men amorteringarna hos Centrala studiestöds- nämnden är högre än föregående år. Nettobetalningar från finansiella aktiviteter uppgick till -25,, vilket innebär att nettobetalningarna har minskat med . Den viktigaste förklaringen till detta är att de realiserade valutavinsterna ökat och valutaförlusterna kopplade till statsskulden har minskat sedan föregående år. Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad för valutakurs- förändringar i utländsk valuta. Statens nettoupplåning var , en minskning från föregående år med . Statens lån har således ökat , men betydligt mindre än 2004. ökade statsskulden med . De orealiserade valutakursförlusterna som har begränsat statens nettoupplåning uppgick till . I bilaga 4 ges en förklaring till skillnader mellan resultaträkning, finansieringsanalys och statsbudgetens utfall. Avgifter och andra ersättningar Årsredovisningen för staten grundas på de stat- liga myndigheternas årsredovisningar, vilka upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag (FÅB). De konsoliderade resultat- och balansräk- ningarna och finansieringsanalysen är uppställda enligt regeringens beslut (dnr Fi 2005/6394) om normering av avgränsning och uppställningsformer som grund för underlag till Årsredovisningen för staten 2005. De uppställ- ningsformer som föreskrivs bygger på de uppställningsformer som föreskrivits för myndigheterna med vissa anpassningar för års- redovisningen för staten. Räkenskapsåret utgörs av kalenderår. Redovisning av kostnader och intäkter sker enligt bokföringsmässiga grunder. Principen för redovisning av transfereringar och skatter är att de redovisas enligt bokförings- mässiga grunder. Det innebär att skatter skall redovisas det år till vilket intäkten hänför sig och transfereringar redovisas det år till vilket kostnaden hänför sig. Innebörden av dessa principer är inte klarlagd i alla detaljer och deltar i ett internationellt utvecklings- arbete i syfte att klargöra principerna. Metoderna för att bedöma transfereringar och skatter hänförliga till är därmed inte heller fullt utvecklade . Det innebär att transfereringar periodiseras endast när kostnaden tydligt är hänförlig till ett visst år. Exempel på detta är avgift till Europeiska unionen. I övriga fall bedöms kostnaden sammanfalla med betalningen. När det gäller skatter är metoderna sådana att debiterade skatter tas upp som intäkt/fordran, medan inbetalade, ej debiterade, skatter tas upp som skulder. För restförda skatter sker nedskrivning för befarad uppbördsförlust. De tillämpade principerna innebär dock inte att alla skatter redovisas det år till vilket intäkten hänför sig. 4.4.2Nya principer för redovisning av skatter har regeringen i den ekonomiska vårpropositionen och i budgetpropositionen lämnat förslag till en ny struktur för redovisning av skatteinkomster i statsbudgeten, som godkänts av (bet. 2005/06:FiU10, rskr. 2005/06:135). Förändringen innebär främst att skatteinkomsterna redovisas enligt fullt periodiserade principer, dvs. hänförda till det år de avser. Eftersom många skatter taxeras per kalenderår, är det slutliga utfallet för taxering och betalningsgrad inte känt förrän efter det aktuella årets utgång. beslut innebär att redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten i vissa delar kommer att grundas på prognoser. Förändringen i strukturen för statsbudgeten påverkar inte i sig resultat- och balansräkningen i årsredovisningen för staten. Regeringen har dock för avsikt att införa en periodiserad redovisning av skatteinkomster även i års- redovisningens resultaträkning. Avsikten är att den skall införas fr.o.m. . Redan i denna årsredovisning, , har dock gjorts en översiktlig beräkning av vilka effekter en tillämpning av de nya principerna skulle ha fått om de tillämpats i den egentliga redo- visningen . Av tabell 4.5 framgår översiktligt det beräknade utfallet så som det skulle ha sett ut om de förändrade principerna tillämpats för respektive grupp av skatteslag och som jämförelse det faktiskt redovisade utfallet . Eftersom de nya principerna innebär att skatterna per skatteslag redovisas endast om de är hänförliga till inkomståret, redovisas de övriga skatter som influtit för ett tidigare eller eventuellt senare inkomstår. De skatter som är hänförliga till ett tidigare inkomstår, ställs emot den redovisning av periodiserade skatter som gjordes föregående år i detta fall den redovisning av periodiserade skatter för i första hand som fanns ekonomiska vårproposition. Skillnaden redovisas här på en särskild rad prognosavvikelse. Tabell 4.5 Periodiserade skatter Utfall 2005 med fullt Skatt på konsumtion och insatsvaror Restförda och övriga skatter Totala skatteintäkter enligt ny Avgår skatter andra sektorer Summa skatteintäkter avseende 2005 Utfall 2005 enligt tillämpade principer Skillnaden mellan de nya principerna och de faktiskt tillämpade principerna är således , och med de nya princi- perna skulle resultaträkningens överskott ha blivit högre. Tidigare års prognosavvikelse avser skillnaden mellan de skatter som beräknades på motsvarande sätt ekonomiska vårproposition och de utfall som är kända. är intäkterna högre medan de är lägre. Balansräkningen och statens nettoför- mögenhet skulle påverkas i motsvarande grad om de nya principerna tillämpats. Följande poster skulle ha berörts. Tabell 4.6 Påverkan på balansräkningen Även tillgångarna skulle således med de nya principerna ha varit ca högre och statens negativa nettoförmögenhet skulle ha förbättrats med motsvarande belopp. Utvecklingsarbetet för denna redovisnings- metod kommer att fortsätta . Balans- och resultaträkningarna samt finan- sieringsanalysen omfattar staten, avgränsad i enlighet med regeringens normeringsbeslut för Årsredovisningen för staten 2005 (dnr Fi2005/6394). Detta innebär att dessa dokument omfattar myndigheter under riksdag och regering, med undantag för som på grund av dess speciella ställning inte ingår. AP- fonderna och ingår inte heller på grund av att fondernas tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt och att ålderspensionssystemet bör hanteras och redovisas för på ett enhetligt sätt. ingår dock, då detta kapital ursprungligen tillskjutits av staten och därför kan ses som statens ägarandel i . En förteckning över vilka organisationer som omfattas av staten med denna avgränsning, och som ingår i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen, återfinns i bilaga 2, Statliga myndigheter m.m. 4.4.4Metoder för konsolidering m.m. En gemensam s.k. brytdag gäller för samtliga myndigheters räkenskaper. Denna dag har detta år fastställts till . Med begreppet brytdag avses den dag då den löpande bok- föringen av händelser som berör räken- skapsperioden avslutas. Fram till och med bryt- dagen redovisas händelser som leverantörs- skulder och kundfordringar, efter brytdagen redovisas de som upplupna kostnader respektive intäkter (dvs. som periodavgränsningsposter). Den gemensamma brytdagen är en förutsättning för att fordringar och skulder mellan myndig- heterna skall kunna stämma överens och konsolideras. Konsolidering sker genom en sammanläggning av myndigheternas balansräkningar och resultat- räkningar efter det att interna mellanhavanden i form av t.ex. fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats. Informationen från myndigheterna har hämtats både från statsredovisningen och ur myndig- heternas årsredovisningar. Utöver elimineringar av transaktioner mellan myndigheter har även transaktioner som varken är intäkter eller kostnader respektive fordringar eller skulder för staten som helhet eliminerats. Exempel på detta är statens arbetsgivaravgifter för egen personal som före eliminering redovisas som personalkostnad hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd hos . Vissa typer av transaktioner omklassificeras i årsredovisningen för staten i förhållande till myndigheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex. kostnader för verksamheten och inte trans- fereringar. Ett exempel är omklassificering av statens tjänstepensioner som redovisas som personalkostnad i statens årsredovisning men skilt från verksamhetens kostnader i den berörda myndigheten pensionsverks årsredo- visning. I några fall följer inte myndigheterna de resultat- och balansräkningsscheman som är generellt föreskrivna. För affärsverken gäller dessutom särskilda uppställningsformer. Detta medför att vissa resultat- och/eller balansposter måste omklassificeras innan konsolidering görs. För att det skall vara möjligt att eliminera s.k. inomstatliga poster, dvs. kostnader, intäkter, fordringar och skulder mellan myndigheter, används rutiner för s.k. motpartsavstämning mellan myndigheter. Kvaliteten i motparts- avstämningen som infördes har successivt förbättrats. Antalet differenser över de gällande beloppsgränserna har minskat ytterligare . Liksom redovisning är de outredda differenserna även beloppsmässigt så begränsade i relation till helheten att de inte kan anses påverka resultat- eller balansräkningen i någon utsträckning som har materiell betydelse. 4.4.5Ändrade redovisningsprinciper samt andra ändringar av jämförelsetal Inga egentliga förändringar av redovisnings- principerna av generell karaktär har gjorts i denna skrivelse (se dock särskilda upplysningar rörande hanteringen av vissa specifika poster nedan). Även om de generella principerna inte ändrats, förekommer att ändrade principer hos vissa myndigheter påverkar årsredovisningen för staten i mer eller mindre omfattning. I de fall berörd myndighet ändrat jämförelsetal, ändras jämförelsetalen även i årsredovisningen för staten såvida inte beloppet är oväsentligt. Har myndigheten inte ansett detta möjligt har vanligen inte heller jämförelsetalen i årsredovisningen för staten ändrats. Några myndigheter med verksamhet eller tillgångar som liknar de som gäller i stora bolag och där detta dessutom är av väsentlig betydelse har infört de nya redovisningsprinciperna enligt International Financial Reporting Standards (IFRS) som fastställts av (). De nya principerna påverkar i vissa fall på ett väsentligt sätt tillgångars eller skulders värde och i vissa fall redovisningen av kostnader och intäkter. Den myndighet som berörs på ett sätt som påverkat årsredovisningen för staten är . Intäkter och kostnader hos Hos innebär IFRS att både intäkter och kostnader redovisas till högre belopp. Det beror bl.a. på att tillämpningen av de nya principerna i vissa fall inneburit ökad grad av bruttoredovisning av kostnader och intäkter. Det har inneburit att även jämförelsetalen justerats. I årsredovisningen för staten påverkas redovisningen av övriga driftkostnader och intäkter av avgifter och andra ersättningar som redovisas med mer än i föregående års redovisning. redovisade erhållna bidrag från EU kassamässigt . Medlen har ännu inte förbrukats i sin helhet. Enligt de principer som gäller bör beloppet redovisas som Oförbrukade bidrag och därmed reducera nettoförmögenheten. gjordes inte detta, men redovisning har ändrat denna princip. Jämförelsetalet för Oförbrukade bidrag och nettoförmögenheten i årsredovis- ningen för staten har därför ändrats med . Försvarsmakten har ändrat klassificeringen av sitt lager av drivmedel från Beredskapstillgångar till Varulager och förråd. Jämförelsetalet har ändrats med . har klassificerat om tillgångar från Balanserade utgifter för utveckling till Rättigheter och andra immateriella tillgångar. Jämförelsetalet har ändrats med . Köp- och säljoptioner hos Köp- och säljoptioner hos redovisades tidigare under Övriga fordringar men klassificeringen har ändrats till Värdepapper Jämförelsetalen har ändrats med . Andelar i dotter- och intresseföretag hos redovisar huvuddelen av statens aktier under balansposten Andelar i dotter- och intresseföretag. Många av bolagen är stora och har gått över till att redovisa enligt IFRS. Som följd av de nya principerna hos bolagen höjs de redovisade värdena av kapital- andelarna kraftigt (nettoeffekten i Statens nettoförmögenhet påverkas med samma belopp som värdet har ökat. Förändringarna påverkar även resultatandelarna , men effekten är komplicerad att beräkna och därför anges här inte något belopp. I årsredovisningen för staten har jämförelse- talen räknats om i syfte att öka jämförbarheten mellan de två åren. Förändringen omfattar bl.a. de fyra största dotterföretagen för vilka kapitalandelen enligt bolagens årsredovisningar ändras med . För att få mer jämförbara värden i främst balansräkningen, men även i mindre utsträckning i resultaträkningen, moti- verar denna stora effekt att engångsvis något anpassa redovisningsmetoden och ändra jäm- förelsetalen även i årsredovisningen för staten, trots att det inte är fråga om någon i egentlig mening ändrad redovisningsprincip i årsredovisningen för staten. Jämförelsetalen avseende balansräkningen har därför för posten Andelar i dotter- och intresseföretag, liksom Nettoförmögenheten, höjts jämförelsetalen också ändrats, genom att posten Resultat från andelar i dotter och intresseföretag minskats med . Sammanfattande effekt av ändrade jämförelsetal Tabell 4.7 Resultaträkningens saldo 2004 Årsredovisning för staten 2004 Justering för värdet av resultatandelar med Resultaträkningens underskott 2004 i Årsredovisning för staten 2005 I övrigt förekommer inga ändrade jämförelsetal som påverkar resultaträkningen . I balansräkningen har nettoförmögenheten påverkats positivt av omräkningen av andelar i dotter- och intresseföretag med och negativt av omklassificeringen av EU-bidrag till Jordbruks- verket med . Nettoeffekten nettoförmögenhet är således positiv med . 4.4.6Undantag från generella principer m.m. För att på ett mer fullständigt sätt belysa tillämpade principer i årsredovisningen för staten, beskrivs här undantag som förekommer från de generella ekonomiadministrativa reglerna och principerna eller från den praxis som vanligen gäller i staten. Det kan vara fråga om undantag både för en enskild myndighet och för statens redovisning eller för statsbudgeten som helhet. Tidigareläggning och senareläggning av betalningar av vissa transfereringar Delar av arealersättning och djurbidrag m.fl. bidrag inom jordbruket avseende ett visst år har i viss utsträckning betalats efter det följande . Kostnaden och motsvarande intäkt som erhålls från EU har i förekommande fall periodiserats av och därmed även i års- redovisningen för staten. På statsbudgeten redovisas ut- och inbetalningar kassamässigt, vilket innebär att budgetutfallet påverkas. har denna typ av förskjutningar gjorts i något mindre utsträckning än . Eftersom detta sker inom ramen för den flexibilitet som regelverket medger är det inte ett egentligt undantag från någon regel eller princip. Senareläggning av verksamhet m.m. Det förekommer även att verksamhet som statliga myndigheter bedriver senareläggs, ställs in eller tidigareläggs som en följd av att regeringen beslutat om utgiftsbegränsningar på ett visst anslag eller uttryckligen om senare- läggning av verksamhet och motsatt, upphäver tidigare begränsning eller beslut om senare- läggning m.m. Inte heller sådana begränsningar, senareläggningar m.m. är att betrakta som undantag från regler eller principer, utan som anpassningar av verksamheten till det finansiella utrymmet. Engångseffekterna på statsbudgeten påverkar oftast inte resultaträkningen i årsredovisningen för staten, eftersom redovisningen görs på bokföringsmässiga grunder med periodisering av intäkter och kostnader. Balansräkningen påverkas dock för belopp som redovisas som periodavgränsningsposter och när likviditeten påverkas. Undantag hos vissa myndigheter Försvarsmakten har i sitt regleringsbrev undantag från värderingsprinciper för lager- redovisning av beredskapsvaror. Beredskaps- varulagret värderas till senaste inköpspris. Undantaget har gällt under förutsättning att myndigheten färdigställer ett ersättningssystem för nuvarande lagersystem. har enligt regeringsbeslut dispens från kravet på att redovisa fordringar och skulder avseende uppbörd som redovisas på annat sätt än via skattekontot. Den utnyttjas för ej restförda uppbördsfordringar redovisade genom de gamla uppbördssystemen, för arvs- och gåvoskatt samt systemet för punktskatter m.m. har för bidrags- fastigheter undantag från regler vilka innebär att kapitalutgifter för bidragsfastigheterna inte betraktas som anläggningstillgång. har undantag från kravet på riktig periodisering av intäkter och kostnader för inbetalade och ev. återbetalade avgifter för insättningsgarantin respektive investerarskyddet. och har undantag från anslagsavräkningsreglerna som innebär att de får avräkna kostnader mot anslag det budgetår verksamheten utförs. Det påverkar stats- budgeten i den meningen att tidpunkten för anslagsavräkning i många fall avviker från den som annars skulle ha gällt. Universitet och högskolor tillämpar en anslagsavräkningsmodell som för anslag till grundutbildningen innebär att den slutliga anslagsavräkningen är beroende av faktiskt under budgetåret genomförda studieprestationer upp till ett visst maxbelopp. Löpande avräknas en tolftedel av årsbeloppet oavsett verklig förbrukning eller genomförda presta- tioner. är undan- taget från denna modell och i stället är den löpande avräkningen densamma som den slutliga. Undantag från regler på finansieringsområdet, exempelvis rätten eller formerna för att ta ut avgifter, förekommer, men eftersom dessa inte påverkar årsredovisningen för staten annat än möjligen indirekt, anges de inte här. De här olika typerna av beslut är inte i första hand att se som undantag, utan de är att beteckna som finansiella villkor för den enskilda myndigheten. Regeringen fattar inom detta område ett mycket stort antal beslut inom ramen för sin styrning av de statliga myndigheterna. Härutöver finns mer om- fattande undantag som har direkt koppling till en myndighets uppgift och som därför följer av myndighetens instruktion eller regleringsbrev, i vissa fall av lag. Undantag i fråga om utformning av myndighetens årsredovisning eller finansiella rapportering Viss verksamhet eller vissa balansposter hos myndigheter med koppling till det försvars- och säkerhetspolitiska området är hemlig och redovisas därför på ett förenklat sätt i årsredovisningen för staten. Så långt det är möjligt görs dock redovisningen i dessa fall på ett sätt som är jämförbart med redovisningen i övrigt, och på samma sätt mellan åren, varför de inte bedöms påverka årsredovisningen för staten i någon väsentlig grad. 4.4.7Kommentarer till särskilda poster Kostnader för stängningen av har staten ingått överenskommelse med och om stängningen av kärnkraftreaktorn . För förlorad produktionskapacitet betalar staten en kontant ersättning till på som regleras . erhåller via en ökad ägarandel i . Regelverket för redovisning i staten innebär bl.a. att fordringar och skulder hänförliga till perioden skall tas upp när årsredovisning upprättas. Om vissa förutsättningar är uppfyllda gäller detta även transfereringar.