prop · GU031d27 · 2006-10-16 00:00:00 — Insatser för att främja entreprenörskap och företagande inom ramen för innovationsstrategin har lett till ett antal resultat som redovisas under verksamhetsområde Entreprenörskap och företagande. Strategiska utvecklingsprogram för svensk industri Regeringen avser att analysera och se över arbetet med de strategiska utvecklingsprogrammen och återkommer i frågan. Produkt-, tjänsteutveckling och produktionsprocesser avslutades 64 projekt inom ramen för produktutvecklingsprogrammet. Företagen har i första hand anlitat privata företag som konsulter men även industriforskningsinstitut samt en högskola har anlitats för att utveckla produkter och tjänster i företagen. företagen främst sökte och beviljades medel för var teknik, design och miljö. var av företagsledarna i de medverkande företagen kvinnor. har och partnerskapen arbetat med att ytterligare stimulera produktutvecklingsprojekt inom tjänstesektorn varvid man hoppas på ett ökat deltagande av kvinnor och invandrare. Utvärderingen av den treåriga designsatsningen konstaterar att Design som utvecklingskraft för näringsliv och offentlig verksamhet har varit lönsam för företagen, men även för staten i form av ökade skatteintäkter. tog och Innovasjon emot 62 projektansökningar 29 svenska och 33 norska. Av dessa har 15 beviljats delfinansiering/stöd 11 svenska och 4 norska. inbjöd och Innovasjon till ytterligare en ansökningsomgång vilket kommer att följas av ännu en . Inom programmet Miljödriven affärsutveckling har cirka 400 företag deltagit i de 34 utvecklingsprojekten. Drygt hälften av företagen som deltagit anser att de redan har eller kommer att stärka sin konkurrenskraft . av företagen anser att projektet påverkade företagets utveckling positivt. Fyra av tio har minskat sin miljöpåverkan. Vart fjärde företag har både minskat miljöpåverkan och stärkt konkurrenskraften. Verksamheten har varit under uppbyggnad juni 2005juni 2006. Konkreta resultat kan därför avläsas endast i mycket begränsad omfattning. Genom etableringen av SWENTEC renodlar sin verksamhet på miljöteknikområdet till exportfrämjande insatser och lämnar även ansvaret för miljöteknikföretagsnätverket till SWENTEC. En utökad kontakt mellan de engagerade aktörerna ansvariga för olika insatser inom miljöteknikområdet samt mellan dessa, näringslivsnätverken och forskningsinstitutioner har också initierats. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 som bildades har investerat i ägarkapital och villkorslån samt delat ut såddbidrag. har vidare övertagit nationella inkubatorprogram. Nya såddfonder med regionala innovationsbroar som delägare har startats. En koncerngemensam redovisning har tagits fram. hade en kraftigt ökad utlåning till innovatörer . Detta beror på att tog över den långivning som och Stiftelsen hanterat. Tabell 3.6 Nyutlåning till innovatörer De innovatörer som fått stöd av har ökat sin omsättning eller (motsvarande per företag) och antalet anställda eller 587 personer (motsvarande 1,0 personer per företag). För innovatörer saknas kontrollgrupp. ITPS har sammanställt befintliga erfarenheter av stöd till fristående innovatörer och uppfinnare Med oddsen emot sig (N2005/9708/AU) Sammanställningen visar att omfattningen av stöd tillgängliga för fristående innovatörer ökat i jämförelse med men att resurserna är mindre än vad de var under större delen av . Granskningen visar vidare att kunskaperna om innovatörernas roll och effekterna av offentligt stöd har utretts i relativt liten omfattning. ITPS rekommenderar att mer systematiska utvärderingsstrategier utformas för engagemang i tidiga skeden. Inom ramen för verksamhetsgrenen rymdverksamhet finns fyra delmål. Målen gäller att öka användningen av rymdtekniska tillämpningar, att stärka konkurrenskraften hos svenska företag, att stärka verksamheten på samt att bidra till ett europeiskt oberoende tillträde till rymden. Användningen av rymdtekniska tillämpningar ökar starkt inom såväl samhällstillämpningar såsom övervakning av skogsbestånd som på konsumentmarknaden för t.ex. navigering. Genom särskilda program för att utveckla användningen av rymdteknik har andra 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 myndigheters kompetens att utnyttja bl.a. fjärranalysdata förstärkts. Utvecklingen av teknik och tjänster i nya produkter utvecklas också väl, bl.a. i små teknikföretag. Svenska företag verksamma inom rymdområdet kännetecknas av dels ett mindre antal större företag som är väl förankrade i det internationella utvecklingssamarbetet, dels ett växande antal mindre företag verksamma antingen som underleverantörer till de stora företagen eller som utvecklare av produkter och tjänster baserade på rymdteknik. Antalet anställda i den industriella delen av sektorn uppgick till 950 personer och omsättningen uppgick till . Det innebär en svag omsättningsökning jämfört och en oförändrad nivå av antalet anställda. Den andel av omsättningen som avser försäljning till institutionell sektor uppgick till , jämfört . Det är positiv trend som visar att försäljningen till den kommersiella sektorn ökar. har stärkt sin ställning som en unik tillgång för internationell forskning och rymdverksamhet. Fem ESA-länder har förlängt ett mellanstatligt avtal om finansiering av sondraket- och ballongverksamhet och på tecknade sig tretton länder för deltagande i ett forskningsprogram med betydelse för sondraketverksamheten. Kapaciteten för ballonguppsändningar har byggts ut kraftigt för att möjliggöra en NASA- expedition där ett teleskop lyftes till hög höjd och landande i . Ett ytterligare exempel på betydelse är att en av markstationerna till det kommande europeiska satellitnavigeringssystemet kommer att förläggas där. Ett europeiskt oberoende tillträde till rymden är ett strategiskt mål för och europeisk rymdverksamhet. spelar en viktig roll som leverantör av komponenter till framförallt bärraketen . En ny och starkare version av Arianeraketen är i drift efter ett omfattande utvecklingsarbete där svensk industri spelat en nyckelroll. Insatserna för raketmotorutveckling inom industrin har betydelse även för flygmotorutvecklingen i . Upprätthållande av nationell metrologi Det av regeringen utsedda har bl.a. till uppgift att granska och bedöma verksamheten vid riksmätplatserna. sin rapport över riksmätplatsverksamheten att har en bra infrastruktur inom metrologin också i jämförelse med andra länder samt att genomförda tekniska tillsyner vid SP () och (), utförda av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) med assistans av internationella experter, visat på bra resultat. SP har bedrivit kompetens- och kunskapsutveckling inom experimentell teknik i stark samverkan med universitet och högskolor och andra institut. SP har också ett omfattande kontaktnät med näringslivet främst genom en stor mängd utvärderings- och utredningsuppdrag vilket inneburit betydande kompetensutveckling i näringslivet. En viktig del av insatserna består i samfinansierade FoU- projekt med medverkan av stora och små företag, bl.a. inom ramen för EU-projekt. Från blev Bioteknik helägt dotterföretag till SP. blev också ett dotterbolag till nära samarbete med andra institut inom fortsätter. Genom det stöd till geovetenskaplig forskning som SGU ger skapas ett effektivt flöde från grundforskningen över tillämpad forskning till utvecklingsarbete och användning av geologisk kunskap och information. Stor vikt läggs vid tvärvetenskaplig forskning som ger nya infallsvinklar och möjliggör tillämpning av ny forskningsmetodik för geodata. Av 53 ansökningar på totalt har 14 ansökningar beviljats forskningsmedel vid universitet och högskolor. Fyra forskningsprojekt har slutförts . Strategi för innovation och konkurrenskraft skall vara ett innovativt, företagsamt och konkurrenskraftigt land. För att åstadkomma detta kommer regeringen att vidta ett flertal kraftfulla åtgärder inom ett antal politikområden. Bland annat inrättas ett globaliseringsråd, som skall ha till uppgift att ta till sig och utveckla utifrån de nya förutsättningar som globaliseringen och den demografiska utvecklingen innebär, där bl.a. entreprenören och företagaren spelar en avgörande roll för nya innovationer och den ekonomiska tillväxten. Strategiska utvecklingsprogram för svensk industri Arbetet gick in i en ny fas då genomförandet av åtgärderna i strategiprogrammen påbörjades. Näringslivets intresse för arbetet har varit stort under såväl utarbetandet av strategiprogrammen som under genomförandearbetet. Det framgår bl.a. av intresset för delfinansiering av FoU-projekt och deltagande i strategigrupper och dialogforum för genomförandearbetet. Regeringen avser att analysera och se över arbetet och återkomma i frågan. Produkt-, tjänsteutveckling och produktionsprocesser I takt med att kundernas efterfrågan blir allt mer avancerad, kunskapsinnehållet i våra varor och tjänster ökar och produktlivscyklerna kortas, ökar behovet av kompetensutveckling hos producenterna. Företagens konkurrenskraft kommer att ligga i en god kunskapsförsörjning, produktförnyelse, effektiva produktionsprocesser och en flexibel och ändamålsenlig organisation. För att stödja de processer som är viktiga för ett företags utveckling krävs kompetensutvecklande insatser riktade till de små företagen. Insatser för ökad IT användning, användning av design som ett strategiskt verktyg, produkt- och affärsutveckling samt mentorprogram kan vara betydelsefulla verktyg. Omställningen till hållbara konsumtionsmönster och produktionsmönster skapar möjligheter för etablering av nya företag och affärsutveckling i befintliga företag. Omställningen bör användas som drivkraft för teknik-, produkt- och tjänsteutveckling. De förändringar som vidtagits i och med bildandet av kan bedömas leda till en förbättrad organisation av statens 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 insatser för att främja utvecklingen av kommersialisering av forskningsresultat. Innovationsverksamheten inom har utvecklats väl sedan ansvaret övertogs 2004 från Stiftelsen . Rådgivningsverksamheten har en bred geografisk spridning med hög kompetens. Efterfrågan av tjänsterna är stor och väntas öka. Kommersialiserbara idéer som finns hos företag och enskilda uppfinnare måste ges en möjlighet att utvecklas. Enskilda uppfinnare och små företag spelar en viktig roll för förnyelsen av produkter och tjänster. Därför är det angeläget att framöver säkerställa en god kapitalförsörjning och rådgivningsverksamhet riktade till enskilda uppfinnare. Verksamheten visar på goda resultat inom det breda verksamhetsområdet. Anslagsförstärkningen på som även avser kostnader har gjort det möjligt att bibehålla bredden och kvaliteten i industriella rymdverksamhet. tillförs anslaget för att upprätthålla kapaciteten i industriella rymdverksamhet. Regeringen avser att återkomma till frågan om den långsiktiga resursnivån på anslaget. De ökade resursbehoven beror på en kombination av ökade kostnader för bärraketprogrammen, en vikande marknad för telekommunikationssatelliter och minskningar av anslaget för rymdverksamheten . Satsningarna på utveckling av rymdteknik görs dels för att kunna utnyttja rymden för tillämpningar på jorden, dels för att möjliggöra forskning om jorden och universum. Den industriella verksamheten är en förutsättning för båda dessa delar. Den kommersiella marknaden betalar dock inte priser som innebär fullkostnadstäckning för utveckling och uppsändning av satelliter eller satellitsystem. Av det följer att rymdmarknaden i stor utsträckning är en institutionell marknad, dvs. att kunderna är offentliga eller offentligt finansierade. Omfattningen av den industriella verksamheten är därför starkt relaterad till nivån på de offentliga satsningarna. Det europeiska rymdsamarbetet inom är uppbyggt så att de gemensamma europeiska behoven av 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 rymdsystem finansieras, utvecklas och produceras gemensamt. Det innebär att omfattningen av den industriella kapacitet som finns och utnyttjas i ett visst land skall motsvaras av omfattningen av det landets satsade resurser. I varje ESA-program sker dock upphandling i konkurrens, vilket hindrar mindre konkurrenskraftig industri att konkurrera ut industri med högre konkurrenskraft. De statliga resurser som krävs för att upprätthålla en viss omfattning på landets industriella verksamhet är därmed beroende av dels ambitionsnivån för landets deltagande, dels kapacitet och konkurrenskraft inom landets industri. Industrins konkurrenskraft och statens satsningar är ömsesidigt beroende. Slutsatsen är att verksamheten fyller ett viktigt europeiskt behov som den bidrar till industriella konkurrenskraft genom dess bidrag till kunskaps- och teknikutveckling inom industri, forskningsinstitut samt universitet och högskolor. Upprätthållande av nationell metrologi Metrologisk verksamhet är långsiktig och har breda tillämpningar av betydelse för såväl enskilda konsumenter som för näringslivet och den internationella handeln. Slutsatsen är att både SP och SSI har uppfyllt de för riksmätplatserna uppställda målen och att verksamheten bedrivs med goda resultat. Genom sitt anslag inom experimentell teknik har SP möjlighet att aktivt delta i utvecklingen av institutssektorn. I den nya institutsstrukturen spelar SP en roll som moderinstitut i en av de fyra institutsgrupper som bildats som resultat av omstruktureringen av Ireco-instituten. Genom samverkan i institutsnätverket har SP också en nära samverkan med andra institut. Slutsatsen är att dessa samarbeten bör fortsätta att utvecklas och att detta kommer att bidra till att den svenska institutssektorn ytterligare stärks. Den geovetenskapliga forskningen har stor betydelse för samhällsviktiga sektorer såsom malm- och mineralresurser, grundvatten, avfallsdeponering, infrastruktur, planering, markanvändning, miljö- och naturvård. Slutsatsen är att verksamheten bidragit till att nå De projekt som fått stöd koncentreras på för samhället viktiga geologiska problem och kompletterar SGU:s egen forskning. Insatserna inom verksamhetsområdet konkurrens syftar till att skapa effektiva konkurrensregler och en effektiv konkurrensmyndighet samt att verka för väl fungerande marknader som inte hindrar eller försvårar tillträdet för nya aktörer. tillämpning av konkurrenslagen är ett av de viktigaste verktygen för att förverkliga konkurrenspolitiken. Insatser görs också för att påverka utvecklingen av lagstiftning inom EU och i övrigt på internationell nivå för att säkerställa att de överenskommelser och åtaganden som gjorts gentemot EU och tredje land inom konkurrensområdet efterlevs. Konkurrenslagen (1993:20) följer i stor utsträckning och innehåller förbud mot konkurrensbegränsande samarbete och missbruk av dominerande ställning. Lagen innehåller också regler för kontroll av företagskoncentrationer. För att effektivisera hanteringen av konkurrensärenden enligt konkurrenslagen har den tidigare regeringen tillsatt en utredning, Utredningen om en översyn av konkurrenslagen (N2004:19). En framträdande uppgift för utredningen är att se över instansordningen beträffande konkurrensskadeavgift. Utredaren skall även överväga frågan om kriminalisering ur ett allmänt effektiviseringsperspektiv mot bakgrund av det förslag till lagstiftningsmodell som lämnades i slutbetänkandet Konkurrensbrott, en lagstiftningsmodell (SOU 2004:131) och de remissvar som inkom med anledning av den utredningen. Konkurrensskadeavgiftens storlek är viktig för att effektivt komma till rätta med överträdelser av konkurrensreglerna så att samhällsekonomins och konsumenternas beslutade att remittera ett utkast till lagrådsremiss Fastställande av konkurrensskadeavgift vilket innehöll förslag till ändringar i konkurrenslagen. Utkastet till lagrådsremiss syftade till att ge domstolarna möjligheter att i särskilt allvarliga fall döma ut speciellt kännbara konkurrensskadeavgifter. Även detta förslag övervägs nu av Utredningen om en översyn av konkurrenslagen då vissa delar av förslaget kräver en mer ingående analys. Utredningens uppdrag skall redovisas i dess helhet . har vidtagit en rad kvalitetsförbättrande åtgärder för att säkerställa att arbetet uppfyller kraven på en rättssäker, effektiv och ändamålsenlig handläggning. Fr.o.m. finns nu en möjlighet till s.k. muntligt förfarande där en part i ett lagtillämpningsärende kan framföra sina synpunkter muntligt vid ett möte. Vidare har formerna för projektarbetet på myndigheten setts över och projektledarens och avdelningschefens ansvar för kvalitetssäkring har förtydligats. För att underlätta för företag som vill ansöka om eftergift avseende konkurrensskadeavgift har givit ut ett nytt allmänt råd. Därtill har verket utvecklat interna rutiner för att ta emot sådana ansökningar. har också givit ut ett nytt allmänt råd rörande företagskoncentrationer som ger vägledning om centrala begrepp vilka används i Europeiska kommissionens riktlinjer på området. Öppna och väl fungerande marknader lämnade betänkandet Liberalisering, regler och marknader (SOU 2005:4) . Betänkandet, som innehåller närmare 40 förslag till åtgärder, har remissbehandlats. Rapporten är ett centralt dokument som sammanfattar det aktuella konkurrensläget på en rad marknader. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Målet för verksamhetsområdet är att verka för en effektiv konkurrens till nytta för konsumenterna. Detta mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. har väckt talan vid i två nya ärenden. Flera domar rörande konkurrensbegränsande samarbete och missbruk av dominerande ställning, där varit en av parterna, har meddelats . Tingsrätten fattade också beslut i två ärenden som gällde frågan om ett åtagande skulle förenas med vite. Huvudförhandling i det s.k. asfaltmålet, det största kartellmålet i , har påbörjats . avgjorde fem fall enligt konkurrensreglerna där varit part. dom resulterade i att ett antal bensinbolag dömdes att betala sammanlagt i konkurrensskadeavgift till staten för överträdelser av konkurrenslagen. har , genom , gjort utvärderande mätningar bland sina intressenter med avseende på måluppfyllelse, kvalitetsnivå, prestationer och effekter. Mätningen visar att förtroendet för fortsätter att öka. Mätningen visar att processföringen i domstol håller hög kvalitet. Bland alla intressentgrupper finns en mycket utbredd positiv inställning till konkurrens och att konkurrens gagnar konsumenterna. En majoritet i alla grupper, utom bland mindre företag, tycker att beslut och åtgärder ger företag och myndigheter vägledning i konkurrensfrågor respektive att aktivt motverkar skadliga konkurrensbegränsningar. En majoritet av samtliga intressentgrupper anser vidare att konkurrenslagen och tillämpning av lagen har bidragit till att effektivisera konkurrensen i . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Öppna och väl fungerande marknader kom fram till att öppnandet av ett flertal marknader bidragit till en positiv utveckling och att det varken är möjligt eller önskvärt att återgå till den tidigare marknadsregleringen. Det krävs dock ytterligare insatser för att de marknader som öppnats för konkurrens skall fungera tillfredsställande. På regelreformerade marknader och på marknader med vissa särdrag är det viktigt att regleringen är ändamålsenlig och att myndigheternas struktur och tillsyn är effektiv. Regeringen avser att gå vidare med de nödvändiga åtgärder som krävs för att skapa ändamålsenliga regler för regelreformerade marknader samt för att undanröja hinder för tillträde av nya aktörer inom områden där konkurrensen är bristfällig och på marknader som är stängda för konkurrens. Av avgörande betydelse för att nå öppna och effektiva marknader är att initiativ tas till avreglering och sänkta inträdeshinder, att öppna offentlig sektor för konkurrens och att tillse att det råder konkurrens på lika villkor för offentlig och privat sektor. Detta är frågor som regeringen med kraft avser driva. Öppna marknader med väl fungerande konkurrens driver företagen till kostnadseffektivitet och lyhördhet för vad konsumenterna efterfrågar. Arbetet med att skapa väl fungerande marknader bidrar till ökad tillväxt och utveckling av samhället. Konkurrensen skall i detta sammanhang ses som ett medel för att nå ökad effektivitet och möjliggöra tillträde för nya aktörer på marknader med svag konkurrens. En effektiv konkurrenslag och en effektiv konkurrensmyndighet är centrala verktyg i detta arbete. En särskild utredare har i uppdrag att effektivisera förfarandet enligt konkurrenslagen. Regeringen avvaktar redovisningen av utredningens arbete. lagtillämpande verksamhet är betydelsefull och verket bör även fortsättningsvis lägga stor tyngd vid kartellbekämpning. Det är också angeläget att verket arbetar med att beivra privata eller offentliga företags missbruk av en dominerande ställning på marknaden. Vad beträffar koncentrationsprövning anser regeringen at det är viktigt att reglerna ger möjlighet till en prövning som är effektiv och inte onödigt betungande för företagen. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Frågan om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor har varit föremål för diskussion under ett flertal år. har uppmärksammat att offentlig sektor bedriver näringsverksamhet på ett sätt som hindrar utvecklingen och uppkomsten av nya företag. För att säkerställa att åtgärder som vidtas på området är lämpliga och väl avvägda är det av största vikt att beredningsunderlaget är aktuellt, relevant och så heltäckande som möjligt. Vid behandling av frågan (bet. 2004/05:NU16, rskr. 2004/05:297) föreslogs en rad åtgärder som syftar till att förbättra konkurrensen mellan privata och offentliga aktörer. Frågan behandlades av även (bet. 2005/06:NU 16). Det är angeläget att åtgärder vidtas för att komma till rätta med problemen. Som ett led i detta arbete avser regeringen att tillsätta en särskild utredare. 3.10Regler, tillstånd och tillsyn Att förenkla är nödvändigt för att ska kunna nå målet att kraftigt minska företagens administrativa kostnader 2010. Vad gäller arbetet med regelförenkling på EU-nivå pågår ett förändringsarbete. är det tänkt att rådet mer systematiskt ska göra konsekvensanalyser på väsentliga tillägg och ändringar till kommissionens förslag. Kommissionen har också inlett ett arbete med att mäta de administrativa kostnaderna som ger upphov till. Det tredje insatsområdet är förenkling av gällande regelverk. Kommissionen presenterade ett rullande förenklingsprogram 2008 med drygt 200 rättsakter som skall förenklas med hjälp av olika metoder. genomför , efter svensk begäran, en granskning av Granskningen omfattar makroekonomiska frågor, förmågan att producera högkvalitativa regler, de nationella reglernas överensstämmelse med öppna marknadsprinciper för internationell handel, utformningen och genomförandet av konkurrenspolitiken, reformer och regelstyrning med avseende på dels miljöområdet, dels multilevel governance, med livsmedel som exemplifierande område. En slutrapport kommer att lämnas /2007. Myndigheterna har en viktig roll i regelförenklingsarbetet. Deras arbete med föreskrifter måste mer inriktas på att förenkla regelverken och minska företagens administrativa kostnader. har en samordnande roll på myndighetsnivå och arbetar bl.a. med utbildning och erfarenhetsutbyte samt underlag till regeringen när det gäller myndigheternas regelförenklingsarbete. Genom ändringar i aktiebolagslagen och årsredovisningslagen, som trädde i kraft , har det blivit möjligt för aktiebolag att lämna in årsredovisningen elektroniskt till . Därtill har det blivit möjligt att registrera aktiebolag elektroniskt samt att med hjälp av e-legitimation göra ändringsanmälningar avseende aktiebolag. arbetar dessutom med att utveckla ett system för att möjliggöra ett elektroniskt offentliggörande av kungörelser i Post- och inrikes tidningar. Som ett led däri förvärvade rätten att ge ut Post- och fr.o.m. genom avtal med . Regeringen har godkänt avtalet . Det elektroniska offentliggörandet av kungörelserna föreslås finansieras med annonsavgifter.