prop · GU031d11 · 2006-10-16 00:00:00 — Människor och varor rör sig över gränser på ett helt annat sätt än tidigare och den snabba 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utvecklingen av kommunikationstekniken har bidragit till att olika länders livsstilar blivit alltmer lika varandra. Det gäller också alkoholvanorna. Vidare kan nämnas att Europeiska kommissionen stämt inför , varvid kommissionen gör gällande att brutit mot EG-fördraget genom att hindra privatinförsel av alkoholdrycker genom oberoende mellanhand. I det s.k. Rosengren-målet har , i ett mål angående förverkande av beslagtaget vin, funnit det nödvändigt att inhämta ett förhandsavgörande från EG-domsto- len i frågan huruvida det svenska principiella förbudet för en privatperson att själv importera alkoholdrycker, i annat fall än då han själv medföljer transporten som resande, står i överensstämmelse med EG-fördraget. Sedan generaladvokaten meddelade ett förslag till avgörande i målet C-170/04, beslutade att omfördela målet till domstolens stora avdelning. Muntlig förhandling i målet ägde rum . Det är inte känt när generaladvokaten förväntas lämna sitt förslag till avgörande. Det övergripande målet för den svenska narkotikapolitiken är ett narkotikafritt samhälle (prop. 2005/06:30, bet. 2005/06:JuSoU1, rskr. 2005/06:218). Indikatorn som används för att bedöma resultatet är självrapporterad narkotikaanvändning. Enligt , som genomför skolvaneundersökningar, har narkotikaanvändningen bland ungdomar i årskurs 9 ökat successivt och , vilket diagram 4.5 visar. Som högst var det , då av pojkarna och av flickorna angav att de använt narkotika. Därefter sjönk narkotikaanvändningen, och har andelen varit för båda könen. Andelen mönstrande 18-åriga män som provat narkotika har, , 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 minskat och är lägre än föregående år. hade provat narkotika, jämfört 2002. Andelen elever i årskurs 9 och bland mönstrande som har använt anabola steroider har legat på . Enligt tillgängliga data kan antalet personer med tunga missbruksproblem beräknas vara 26 000. Diagram 4.6 Andel elever i årskurs 9 samt andel mönstrande som uppgett att de använt narkotika 19972005 Flickor i åk 9 Pojkar i åk 9 Undersökningar visar att en överväldigande majoritet av svenska folket inte befattar sig med någon form av narkotika. Det finns också en bred folklig och politisk uppslutning kring en restriktiv narkotikapolitik. Någon legaliseringsdebatt liknande den som bedrivs i flera andra europeiska länder förekommer inte i . Det är förhållandevis få unga människor som experimenterar med narkotika. Det är långt fler som tar avstånd från än som förespråkar användande av droger, åtminstone i jämförelse med de flesta andra EU-länderna. Det gäller dock att få ner andelen ytterligare och att vidmakthålla den avvisande hållningen bland våra unga. 4.5.3.3 Analys och slutsatser Tillgången på narkotika har ökat i världen, priserna har sjunkit och rörligheten över gränserna har ökat. Detta innebär nya utmaningar för narkotikapolitiken. Det internationella samarbetet inom FN och samt inom EU ger en möjlighet att förbättra samarbetet mellan olika länders polis- och tullmyndigheter för att bekämpa den illegala narkotikahandeln. Även när det gäller insatser som syftar till att minska efterfrågan på narkotika samarbetet inom EU och det internationella samarbetet utvecklats. Det är angeläget att även fortsättningsvis har en framträdande roll i detta samarbete för att kraftfullt driva frågan om ett narkotikafritt samhälle. Målet för samhällets insatser inom tobaksområdet är att minska tobaksbruket (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Indikatorn som används för att bedöma resultatet är självrapporterat tobaksbruk. är ett av få länder i som uppnått mål på tobaksområdet att av befolkningen skulle vara rökfri . har rökningen minskat påtagligt i alla grupper. Diagram 4.7 Andel dagligrökare fördelat på kön och ålder Andel (%) Källa: SCB, Undersökningarna av levnadsförhållanden () Minskningen har varit mer påtaglig hos män än hos kvinnor, vilket visar sig tydligt i såväl åldersgruppen som i åldersgruppen . har andelen rökare bland både pojkar och flickor minskat. Minskningen är tydligast bland pojkar. av flickorna som 2004 gick i årskurs 9 uppgav att de rökte i någon utsträckning. Motsvarande andel bland pojkarna var . Av flickorna var dagligrökare och av pojkarna var motsvarande siffra . För pojkar har en minskning skett när det gäller snusning. För flickor har användningen av snus ökat; 2004 uppgav av flickorna att de snusat. Bland kvinnor röker och bland män . En allt mindre andel av de vuxna männen röker . Andelen rökare var 2004/05 störst i åldersgruppen , , och minst bland 1624-åringarna, . Bland kvinnorna minskar andelen dagligrökare under , men i åldersgruppen har andelen i stort sett varit oförändrad under . Det finns fortfarande stora skillnader i rökvanor mellan olika sociala grupper. Bland kvinnorna finns en tendens till att dessa skillnader har ökat . 4.5.4.3 Analys och slutsatser Det svenska tobaksarbetet bygger på ett brett, långsiktigt och strategiskt arbete kombinerat med olika former av begränsande lagstiftning. Den opinionsbildning och samhällsdebatt som har förekommit i anslutning till lagändringar har också bidragit till att påverka förhållningssättet till rökning och till tobak. Genomförandet av lagändringen om rökfria serveringsmiljöer har enligt kommunerna som lokal tillsynsmyndighet och () som nationell tillsynsmyndighet fungerat väl. Kommunerna har inrapporterat få överträdelser och FHI:s bedömning är att efterlevnaden är mycket god. Redan innan rökförbudet infördes hade reformen starkt stöd i den allmänna opinionen. En TEMO-mätning efter genomförandet visar att attityderna till lagändringen blev ännu mer positiva efter att förändringen genomförts. Före införandet instämde i påståendet att alla restauranger är rökfria är bra efter införandet hade siffran ökat till . Efterlevnaden är näst intill hundraprocentig. Av rökarna uppger att de alltid respekterar rökförbudet på restauranger. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Utvärderingar av Sluta-Röka-Linjen visar att verksamheten är kostnadseffektiv och att den är ett nationellt tillgängligt stöd för många människor som vill få hjälp att sluta röka. Tobak är delvis en reglerad vara i EU, där det finns ett antal EG-direktiv. WHO:s ramkonvention om tobakskontroll har också stor betydelse såväl nationellt som internationellt. Målet för samhällets smittskydd är enligt smittskyddslagen (2004:168) att tillgodose befolkningens behov av skydd mot spridning av smittsamma sjukdomar (prop. 2003/04:30, bet. 2003/04:SoU6, rskr. 2003/04:178). Indikatorerna som används för att bedöma resultatet är antalet fall som upptäcks av hiv-infektion, klamydiainfektion, hepatit B, infektion med meticilinresistenta gula stafylokocker och campylobakter samt den årliga uppföljningen av det nationella barnvaccinationsprogrammet. Insatserna inom hälsoskyddsområdet faller inom mål om att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. Det epidemiologiska läget för smittsamma sjukdomar följs upp på nationell nivå genom den rapportering av inträffade sjukdomsfall som görs till enligt smittskyddslagen (2004:168) och genom frivillig rapportering. Anslutningen till det allmänna barnvaccinationsprogrammet övervakas genom årlig insamling av vaccinationsstatistik från alla barnavårdscentraler i landet. Förekomsten av allvarliga smittsamma sjukdomar har, genom förebyggande insatser och ett väl fungerande smittskyddsarbete, kunnat hållas på en låg nivå i i förhållande till många andra länder. drabbades inte av några större utbrott. Den epidemiologiska situationen uppvisar i övrigt inte några avgörande förändringar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.8 Antal fall av hiv-infektion som anmälts Spridningen av hivinfektion i har kunnat hållas på en internationellt sett låg nivå. Totalt har 7 099 personer anmälts som smittade med hiv-infektion (5 065 män och 2 034 kvinnor). Diagram 4.9 Antal fall av klamydiainfektion som anmälts En uppåtgående trend för flera sexuellt överförbara sjukdomar har noterats. Förekomsten av syfilis minskade dock 2005 beroende på en minskad inhemsk smittspridning mellan män som har sex med män. Däremot ökade förekomsten av gonorré jämfört med . Klamydiainfektion ligger fortfarande på en hög nivå, men ökningstakten har avstannat: antalet nyupptäckta fall ökade enbart jämfört med när antalet fall ökade med . Totalt anmäldes 217 fall av hepatit B (130 män och 87 kvinnor) 2005 vilket innebär en minskning med ca 150 fall . Intravenöst missbruk och sexuella kontakter är fortfarande de dominerande smittvägarna. Diagram 4.10 Antal fall av infektion med meticillinresistenta gula stafylokocker som anmälts Fotnot: Infektion med meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA) blev anmälningspliktig . Bakterier som utvecklat resistens mot antibiotika har blivit ett stort problem runt om i världen. Meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA) är en bakterie som kan orsaka svårbehandlade vårdrelaterade sjukdomar. Även om förekomsten av infektioner med MRSA är låg i i jämförelse med andra europeiska länder ökade antalet fall , från 709 till 1 010 fall. Campylobakter är en livsmedelsburen bakterie som kan orsaka kräkningar, diarréer och i allvarliga fall förlamning. uppåtgående trend har det totala antalet fall av campylobakter stabiliserats. minskade vaccinationsgraden av mässling, påssjuka och röda hund. Statistiken tyder dock på att denna trend har brutits och 2005 var täckningsgraden åter . De åtgärder som vidtagits i med anledning av fågelinfluensan (H5N1) har varit framgångsrika och därmed har risken för smittspridning av fågelinfluensa till människor varit mycket liten. Myndigheterna har samarbetat genom den nationella pandemigruppen. Gruppen har koordinerat beredskapsfrågor samt vid- tagit en rad åtgärder som gemensam informationstjänst till allmänheten, gemensam webbplats och koordinerade informationsinsatser. Den kartläggning av beredskapen på lokal och regional nivå som genomfört visar att landstingen har byggt upp sin planering inför en eventuell pandemi och att samtliga landsting har beredskapsplaner inför en pandemi. Inom EU har aktiviteten varit hög vilket bl.a. har resulterat i en förstärkning av existerande nätverk, samordning av nationella pandemiplaner och koordinering av kommunikationsinsatser. Även på den internationella nivån har arbetet lett till en förstärkt samordning. 4.5.5.3 Analys och slutsatser Förekomsten av allvarliga smittsamma sjukdomar har, genom förebyggande insatser och ett väl fungerande smittskyddsarbete, kunnat hållas på en låg nivå i i förhållande till många andra länder. har de statliga aktörerna förmått hantera de utmaningar som funnits på smittskyddsområdet, både nyupptäckta sjukdomar som t.ex. svår akut respiratorisk sjukdom (sars) eller fågelinfluensa och långsiktiga hälsohot som t.ex. resistensutveckling. Det är emellertid nödvändigt att ha en beredskap för förändringar i karaktären eller spridningen av smittsamma sjukdomar som gör att dessa på nytt kan bli ett allvarligt hot mot befolkningen i . Det finns även tecken på en oroande utveckling i fråga om spridningen av hivinfektion och andra sexuellt överförbara infektioner samt spridningen av resistenta bakterier inom hälso- och sjukvården och i övriga samhället vilket visar att det är nödvändigt med en beredskap inom smittskyddsområdet. Spridningen av fågelinfluensa har lett till större uppmärksamhet på frågan om vilka möjligheter har att vid influensapandemier skydda befolkningen med vacciner och andra läkemedel. Den svenska vaccinmarknaden är liten och är helt beroende av import av influensavaccin. Någon svensk statlig produktion av vacciner finns inte. I avsaknad av vaccin i den svenska epidemins inledning måste förberedelsearbetet fokuseras på de åtgärder som kan vidtas för att lindra effekterna av en eventuell smittspridning i befolkningen och konsekvenserna för viktiga samhällsfunktioner. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skadeverkningar av överdrivet spelande (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Spelandet i har, sett i relation till disponibel inkomst, legat på en relativt nivå. Tillförlitliga data om utvecklingen av spelproblem för hela befolkningen finns ännu inte. En- ligt Statens folkhälsoinstituts (FHI) nationella folkhälsoenkät har av männen och av kvinnorna riskabla spelvanor. Riskabla spelvanor var vanligast bland yngre män och äldre kvinnor. De förekom oftare bland personer med kort utbildning och bland dem som varit ekonomiskt utsatta än bland dem med längre utbildning och dem som inte varit ekonomiskt utsatta. En uppföljning av förhållandena i de orter, där det finns kasinon, visar en ökning av personer med spelproblem i men inte i eller i kontrollorten . Effekterna av introduktionen av AB Svenska Spels webbplats för nätpoker följs genom enkätundersökningar . Den undersökning om befolkningens spelvanor som planeras att genomföras 2007 bedöms kunna ge ökade kunskaper om den senaste utvecklingen. 4.5.6.3 Analys och slutsatser Det intensifierade arbetet med att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande har visat att det är möjligt att på ett konstruktivt sätt förstärka de sociala och hälsomässiga aspekterna av spel om pengar. har i sitt slutbetänkande Spel i en föränderlig värld (SOU 2006:11) behandlat frågan om marknadsföringens påverkan på efterfrågan på spel och problemspelandets utveckling, och lämnat vissa förslag till förändringar av regleringen. Betänkandet är under beredning. De senaste årens förstärkning av resurserna till insatser mot spelberoende har bidragit till att har förbättrat möjligheterna att låta 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 sociala skyddshänsyn få en framträdande roll i spelpolitiken. är ett av de länder i som har kommit längst i ett systematiskt arbete på detta område. (RiR) har inom politikområdet inte lämnat några effektivitetsrapporter eller revisionsberättelser med invändning. Ingen myndighet inom politikområdet har fått invändningar från RiR, vilket innebär att årsredovisningarna i allt väsentligt varit rättvisande och upprättats i enlighet med gällande regler. RiR har i ett antal effektivitetsrapporter granskat de statliga bolagen. omnämns i följande rapporter: Statliga bolags årsredovisningar (RiR 2005:29) I rapporten årsredovisningar (RiR 2005:29) som lämnades till den dåvarande regeringen granskade RiR tolv statliga bolags årsredovisningar, däribland . Granskningen avsåg i huvudsak hur väl bolagens rapportering följer gällande lag, god redovisningssed och regeringens riktlinjer. När det gäller årsredovisningarnas finansiella delar håller de granskade bolagen en kvalitet väl i nivå med jämförbara börsnoterade bolag. Kvaliteten på bolagens redovisning av sina samhällsuppdrag varierar dock. Regeringen hänvisar i övrigt i denna del till utgiftsområde 24, avsnitt 3.12.2 Regeringens redogörelse med anledning av iakttagelser avseende statligt ägda bolag. Skydd mot korruption i statlig verksamhet (RiR 2006:8) RiR lämnade rapporten mot korruption i statlig verksamhet (RiR 2006:8). RiR kompletterar med denna rapport rapportserien Skydd mot mutor som överlämnades till den dåvarande regeringen . Granskningen avser vilka åtgärder den förra regeringen och ett antal statliga organisationer hade vidtagit för att skydda statliga myndigheter och bolag mot korruption. RiR rekommenderar i rapporten att ett förtydligande av regelverket övervägs så att det framgår att ledningen för en statlig verksamhet har ett uttalat ansvar för att skydda verksamheten mot korruption samt att ledningarna för statlig verksamhet får i uppdrag att genomföra riskanalyser. RiR kommenterar att genomfört riskanalyser på ledningsnivå som också innefattar risk för mutor och annan otillbörlig påverkan. Sedan man upptäckte misstänkta mutor vid Systembolaget har ledningen genomfört åtskilliga åtgärder för att motverka, upptäcka och förhindra en eventuell förekomst av mutor och annan otillbörlig påverkan. RiR nämner bland de mer väsentliga åtgärderna följande: -införandet av en internkontrollfunktion, -införande av en analysgrupp med verktyg för att upptäcka avvikande försäljningsbeteenden, -nya inköpsvillkor för leverantörer som inkluderar regler för kontakter mellan leverantörer och anställda vid , -inrättande av en funktion med rapportering av riskanalyser till bolagets styrelse, -permanentning av en s.k. whistle-blowfunk- tion med möjlighet för anställda till anonym rapportering om misstankar om otillbörlig påverkan. Flertalet av Systembolagets åtgärder kan enligt RiR ha samma syfte och motsvarar de rekommendationer som RiR har lämnat i sina granskningar av andra statliga bolag och myndigheter. Systembolagets arbete för att ytterligare stärka skyddet mot korruption fortgår. Regeringen hänvisar i övrigt i denna del till utgiftsområde 24, avsnitt 3.12.2 Regeringens redogörelse med anledning av iakttagelser avseende statligt ägda bolag. Vad och vem styr de statliga bolagen? (RiR 2006:11) I rapporten Vad och vem styr de statliga bolagen? (RiR 2006:11) som lämnades granskade RiR formerna för regeringens styrning av 41 av de statliga bolagen, däribland . Det finns enligt RiR betydande variationer i den formella styrningen av de statliga bolagen. styrning och förvaltning av Systembolaget beskrivs i rapporten i positiva ordalag. Bland annat framhåller RiR att Systembolaget är ett av de två statliga bolag med särskilda samhällsintressen som på sin bolagsstämma fattat beslut om att anta ägarens Stämmobeslutet innebär att styrdokumenten är aktiebolagsrättsligt bindande. Regeringen hänvisar i övrigt i denna del till utgiftsområde 24, avsnitt 3.12.2 Regeringens redogörelse med anledning av iakttagelser avseende statligt ägda bolag. Statliga bolag och offentlig upphandling (RiR 2006:15) I rapporten och offentlig upphandling (RiR 2006:15) som lämnades redovisar RiR sin granskning av om regeringen och tillsynsmyndigheten () har försäkrat sig om att de statliga bolag som omfattas av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () genomför sina inköp i konkurrens enligt reglerna. fanns med på listan över de bolag som ingick i NOU:s regeringsuppdrag att utreda om och hur statliga bolag tillämpar . NOU tog dock inte ställning till om bolaget var att betrakta som en upphandlande enhet eller inte. Rapporten överlämnades till den dåvarande regeringen . fick NOU i uppdrag att göra en ny utredning av de bolag där NOU:s bedömning inte överensstämde med bolagens. NOU gör inte heller i detta uppdrag någon bedömning av Systembolaget. Rapporten överlämnades till den dåvarande regeringen . Regeringen hänvisar i övrigt i denna del till utgiftsområde 24, avsnitt 3.12.2 Regeringens redogörelse med anledning av iakttagelser avseende statligt ägda bolag. Folkhälsopolitiken skall fokusera på att motverka orsakerna till ohälsa och att stärka faktorer som främjar god hälsa. Det är särskilt angeläget att förbättra medborgarnas möjligheter och motivation att själva ta ett större ansvar för sin hälsa, och att bygga hälsoskapande samhällsstrukturer samt att förebygga ohälsa. Hälso- och sjukvårdens förebyggande arbete och behovet av en väl fungerande primärvård måste lyftas fram. Hälsovinsterna måste bli synligare. Det blir de bland annat genom ökad samordning av resurserna mellan olika huvudmän. Ett annat sätt att synliggöra hälsovinster är att i förväg bedöma 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 vilka effekter beslut, insatser m.m. kan få för hälsan. Det finns ett starkt statistiskt samband mellan sysselsättning och hälsa som risken är hög för att personer med dålig hälsa skall bli arbetslösa. Sambandet mellan hälsa och sysselsättning är således dubbelriktat. Det finns också studier som visar att den psykiska hälsan påverkas negativt av en övergång mellan betalt arbete och olika former av arbetsförlust samt positiva effekter vid återgång i arbete. Arbetslöshet är den aspekt på arbetslivet som studerats mest vad gäller dess samband med såväl kroppslig som psykisk hälsa, hälsovanor samt dödlighet. Särskilt sambanden med ökad psykisk ohälsa är väl kartlagda. En översikt av nordiska studier visar på ett samband mellan försämring av den psykiska hälsan och arbetslöshetens längd. Långvarig arbetslöshet påverkar hälsan negativt på många sätt. Det psykiska välbefinnandet försämras, sjukvårdsutnyttjande och läkemedelskonsumtionen ökar, unga män konsumerar mer alkohol och unga kvinnor röker mer. Regeringens åtgärder för att öka sysselsättningen bland unga vuxna är viktiga för att minska den psykiska ohälsan. Det är även viktigt att minska utanförskapet för den del av befolkningen som inte har ett arbete att gå till. Ett meningsfullt arbete är viktigt för individens självbestämmande och upplevelse av livskvalitet och delaktighet. Även om alkoholkonsumtionen inte längre tycks öka har den avstannat på en förhållandevis hög nivå. En fortsatt uppgift för folkhälsopolitiken är därför att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. De narkotikapolitiska insatserna skall fokusera på att begränsa både tillgången till och efterfrågan på narkotika. Regeringen anser att det är angeläget att etablera en långsiktig struktur i det alkohol- och narkotikaförebyggande arbetet. och den nationella narkotikasamordnaren kommer att avvecklas . Regeringen har inte på den korta tid som stått till förfogande hunnit utarbeta en ny struktur och inriktning för verksamheten utan avser att återkomma i frågan. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har tobakspolitiken skärpts, med en minskande andel rökare i befolkningen som följd. Regeringen fortsätter arbetet för att minska tobaksbruket. Skatten på cigaretter har varit densamma . Skatten på snus och tuggtobak har varit oförändrad . Av folkhälsoskäl är det viktigt att priset på tobaksprodukter inte är för lågt. Regeringen anser därför att det finns skäl att höja skatten på tobaksprodukter från . Förekomsten av allvarliga smittsamma sjukdomar har genom förebyggande insatser och ett väl fungerande smittskyddsarbete kunnat hållas på en låg nivå i i förhållande till många andra länder. Det är emellertid nödvändigt att ha en beredskap mot förändringar i karaktären eller spridningen av smittsamma sjukdomar som gör att dessa på nytt kan bli ett allvarligt hot mot befolkningen i . Att så är fallet visas inte minst av utbrotten av fågelinfluensa och svår akut respiratorisk sjukdom (sars). På det internationella planet kommer det reviderade internationella hälsoreglementet att fungera som ett regelverk för hur nya allvarliga hälsohot som kan få internationell spridning såsom sars eller fågelinfluensa/pandemisk influensa skall hanteras . För att detta skall vara möjligt behöver regelverket genomföras både på nationell och global nivå. För att möta det hot som en influensapandemi kan innebära är samarbetet inom EU samt det internationella samarbetet av stor vikt. Länders olika begränsningsstrategier och åtgärder kan få återverkningar för andra länder. Möjligheten att använda antibiotika som ett effektivt läkemedel hotas genom att bakterier i ökande omfattning utvecklar resistens mot antibiotika. För att även kunna använda antibiotika som effektiva läkemedel för behandling av bakterieinfektioner hos människor och djur är det viktigt att arbeta mot antibiotikaresistens både nationellt och internationellt. Den ökade förekomsten och spridningen av hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar avspeglar dels den globala hiv-epide- mins utveckling, dels ett ökat sexuellt risk- beteende vilket kan göra att även den inhemska spridningen av hivinfektion ökar. arbete mot hiv/aids baseras på den deklaration som antogs i samband med den särskilda sessionen om hiv/aids i 2001. Regeringen anser att det spelande som äger rum på den svenska spelmarknaden skall ske på ett säkert och socialt acceptabelt sätt.