prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:100 Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt tilläggsbudget m.m. Regeringens proposition 2005/06:100 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt förslag till tilläggsbudget . Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling. I bilaga 1 presenterar regeringen sin bedömning av hur den svenska ekonomin kommer att utvecklas . Finansplan Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken.... Alla ska få vara med och bygga framtidens ............................ Fler jobb - lägre arbetslöshet................................................................ ska bli världens bästa land att åldras i ..................................... Satsning på ungdomar en investering för framtiden....................... Satsningar för bättre integration .......................................................... Rättvisa och trygghet............................................................................ Investera i kommande generationers miljö ......................................... Mer välfärd för varje skattekrona......................................................... Reformer för hållbar tillväxt och rättvisa ......................... Förslag till riksdagsbeslut .................................................................................... Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)................ 3.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostads- tillägg till pensionärer m.fl.................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat ........... 3.4Förslag till lag om ändring i lagen (2005:30) om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor .............................................. 3.5Förslag till lag om ändring i lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmnings- system i bostadshus .............................................................................. 3.6Förslag till lag om ändring i lagen (2006:000) om ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat .......................................................... Budgetpolitiska mål samt statens och den offentliga sektorns finanser ........... Utgiftstak för staten ............................................................................. Överskott i den offentliga sektorns finanser ...................................... Utgifts- och inkomstförändringar ....................................................... 4.3.4Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och Den offentliga sektorns finanser .......................................................... Förutsättningar för prognosen ........................................................... Sammanfattning av ändrade skatteregler 19992008 ......................... Osäkerheter i prognoserna .................................................................. Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens Skatt på arbete ...................................................................................... Skatt på kapital ..................................................................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror ................................................. Restförda och övriga skatter ............................................................... Jämförelse med beräkningen till budgetpropositionen för Skatt på arbete ...................................................................................... Skatt på kapital ..................................................................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror ................................................. Utgifter fram och förändringar jämfört Utgiftsförändringar jämfört med budgetpropositionen för 2006 till följd av förslag och aviseringar Övriga utgiftsförändringar jämfört med budgetpropositionen Analys av utgiftsutvecklingen 19972008 Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgifts - Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Invandrare och flyktingar ...................................... Hälsovård, sjukvård och social omsorg ................ Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom...................... Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad..................................................... Utbildning och universitetsforskning................. Kultur, medier, trossamfund och fritid............... 7.2.16Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och 7.2.17 Utgiftsområde 19 Regional utveckling.............................................. Allmän miljö- och naturvård ............................... 7.2.21Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Utgiftsområde 24 Näringsliv.............................................................. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner .......................... Redovisning av viss inkomst på statsbudgeten ................................. Beräkning av ramen för allmänna bidrag till kommuner .................. Andra bidrag och ersättningar............................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde BNP-tillväxt och KPI................................................................................................ Bidrag till BNP-tillväxt ............................................................................................. Finansiellt sparande i EU.......................................................................................... Vissa statliga bidrag till kommunsektorn jämfört med .................................. Sysselsättning, arbetslöshet, löne- och produktivitetsutveckling .......................... Satsningar på äldre................................................................................................... Satsningar på integration......................................................................................... Satsningar till följd av tillfällig asyllag.................................................................... Kostnad för ett bostadslån...................................................................................... 1.15 Nyckeltal, högskolan .............................................................................................. Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag 2006...................................................................................................... Fastställda utgiftstak och utfall 20012005 ............................................................. Den offentliga sektorns finansiella sparande........................................................... Av beslutade årsvisa budgetpolitiska mål................................................ Prognos för den offentliga sektorns finansiella sparande samt Utgiftstak för staten 20042008............................................................................... Finansiellt sparande i offentlig sektor...................................................................... föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar............................. Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar........................ Statsbudgetens inkomster 20052008.................................................................... Statsbudgetens utgifter 20052008 ........................................................................ Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år....................... Statsbudgetens saldo 20052008 ............................................................................ Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande.......................................... Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter.......................... Statsskuldens förändring 2005-2008 ..................................................................... Den offentliga sektorns finanser............................................................................ Totala skatteintäkter, offentliga sektorns inkomster och statsbudgetens Totala skatteintäkter och statsbudgetens inkomster skillnader jämfört Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen ....... Regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år ........................... Skattepliktiga inkomster 20042008 ..................................................................... Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster ..................... Kommunernas skatteintäkter, faktisk och underliggande utveckling ................. Intäkter från statlig inkomstskatt.......................................................................... Energi och koldioxidskatt .................................................................................... Underliggande utveckling av energi- och koldioxidskatt .................................. Utgifter som ges via skattekrediteringar på budgetens inkomstsida................. Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen ........................... Grundavdrag vid inkomstbeskattningen............................................................. Inkomstskatt för olika årslöner 2006 vid Arbetsgivaravgifter och egenavgifter m.m. ......................................................... Skattesatser för olika slag av fastigheter.............................................................. Skattesatser för olika tobaksslag.......................................................................... Skattesatser för olika alkoholslag ........................................................................ Urval av skattesatserna......................................................................................... Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2006 ................................................ Utgifter 2005 och 2006........................................................................................... Utgifter per utgiftsområde 20052008.................................................................. Förändring av beräknade utgiftsramar och 2008 jämfört med Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med budgetpropositionen Regeringens samlade åtgärder för äldre 20062008.............................................. föreslagna och aviserade utgiftsförändringar................................................ Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972008............... Kommunsektorns finanser 20052008.................................................................. Förändring av kommunsektorns skatteunderlag 20042008............................... Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.............................................. Anslaget 48.1 Kommunalekonomisk utjämning .................................................. Real BNI per capita 1995-2004................................................................................. Den offentliga sektorns nettoförmögenhet............................................................. Antal nystartade företag ........................................................................................... Antal personer i behov av socialbidrag .................................................................. Antal 1-3-placeringar i Lissabonstrategin.............................................................. Antal extremt fattiga i världen................................................................................ Planerat bistånd som andel av BNI 2006 ............................................................... Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP 1990-2008.......................... Löner i privat och offentlig sektor ......................................................................... Sjukpenning och arbetslöshetsersättning .............................................................. Intäkts- och utgiftsräntor samt kapitalvinster som andel av BNP....................... Bolagens inkomstskatt i relation till BNP ............................................................. Fastighetsskatt uppdelad efter fastighetsslag ........................................................ Mervärdesskatt uppdelad på sektorer 2005............................................................ Utveckling av intäkter från mervärdesskatt uppdelad efter Dekomponering av utgående mervärdesskatt 19992005 .................................. Konsumtion av tobak............................................................................................ Alkoholskatt per produktslag............................................................................... Privatinförsel av sprit 20012005 ......................................................................... Skatt på energi ....................................................................................................... Marginalskatt vid olika inkomstnivå .................................................................... Skillnad mellan utgiftsprognos och anvisade medel i Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 1.1Alla ska få vara med och bygga arbetskraft i vissa branscher och sektorer, Att pressa tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen är en huvuduppgift för regeringen. har sysselsättningen ökat med cirka 300 000 personer. Men det räcker inte. Regeringens långsiktiga mål är full syssel- sättning. Den svenska ekonomin utvecklas starkt. blev tillväxten högre än förväntat och de offentliga finanserna visade större överskott än prognostiserat. Dessutom vände utvecklingen på arbetsmarknaden . Förutsättningarna ser goda ut för en fortsatt stark ekonomisk utveckling. Den internationella konjunkturen är god, de svenska hushållen väntas öka sin konsumtion ytterligare och investeringstillväxten är hög. Sammantaget bedöms tillväxten bli 2007. Även de offentliga finanserna utvecklas starkt. väntas statsskulden minska såväl i kronor som andel av bruttonationalprodukten (BNP). Arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas positivt. Cirka 80 000 fler personer bedöms vara sysselsatta 2006 jämfört med , och mer än hälften av ökningen väntas i privat sektor. Men det är inte bara sysselsättningen som ökar det gör även utbudet av arbetskraft. Många av dem som har varit arbetslösa kan fortfarande ha svårt att finna ett arbete. Därför krävs det fortsatta åtgärder för att minska arbetslösheten. Dessutom måste den goda tidens ekonomiska problem, med begynnande brist på Vårpropositionen innehåller nya åtgärder för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Med dessa väntas den öppna arbetslösheten falla till . Det innebär att arbetslöshetsmålet, enligt tidigare beräkningsmetoder, nås . Det goda ekonomiska läget ska användas till att rusta . I denna proposition föreslås nya satsningar på äldre, ungdomar, integration, tandvård, bostäder, miljö och företagande. Välfärden ska byggas ut så att klyftorna kan minska. Arbetet för att skapa ett långsiktigt hållbart samhälle ska intensifieras. Alla ska få vara med och bygga framtidens . Den svenska modellen ska utvecklas inte avvecklas. Finansplanen innehåller förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budget- politiken . Därmed skapas underlag för en övergripande diskussion om den ekonomiska politiken. Vårpropositionen bygger på en överens- kommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Fortsatt stark global tillväxt Trots höga oljepriser fortsatte den internationella ekonomin att växa i god takt, huvudsakligen till följd av en stark industri- konjunktur. väntas ännu fler länder och regioner visa stark tillväxt. I har den inhemska efterfrågan drivit tillväxten . Tillväxtutsikterna ser goda ut också , trots att den mindre expansiva penningpolitiken väntas dämpa husprisutvecklingen och bidra till att bostadsbyggandet avtar. Tillväxten väntas dock bli något lägre och . I har ekonomin fortsatt att stärkas av lågkonjunktur. Tillväxten uppgick till 2005, och utsikterna ser fortsatt goda ut. Arbetsmarknaden förbättras successivt, hushållen blir allt mer optimistiska om framtiden, företagssektorn visar goda vinster och priserna har börjat stiga. är valutan svag och penningpolitiken expansiv. Tabell 1.1 BNP-tillväxt och KPI Procentuell förändring, om inget annat anges Bruttonationalprodukt (BNP) Konsumentpriser (KPI) -0,3 Källor: och . stärktes tillväxten i euroområdet betydligt. En fortsatt stark investeringskonjunktur driver tillväxten framöver. De framåtblickande indikatorerna tyder på en stark tillväxt under inledningen av 2006. Konsumtionen väntas öka i takt med att läget på arbetsmarknaden ljusnar. I bedöms tillväxten bli 2006. Den svenska ekonomin utvecklas starkt. Hushållen ökar sin konsumtion till följd av stigande inkomster, god förmögenhetsställning, låga räntor och ökad sysselsättning. Exporten fortsätter att öka till följd av en god utveckling på svenska exportmarknader. Världsmarknads- tillväxten väntas bli 2007. Ett högt kapacitetsutnyttjande tillsammans med en god lönsamhet i företagssektorn gör att investeringstillväxten är fortsatt hög , även om investeringarna inte väntas utvecklas lika starkt som . Den kommunala konsumtionen förutses öka, bland annat till följd av regeringens satsning på plusjobb. -0,3 -0,3 -0,2 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 2Att den beräknade faktiska BNP-tillväxten 2006 är lägre än den underliggande kalenderkorrigerade beror på att detta år innehåller färre vardagar än 2005. Att den beräknade faktiska BNP-tillväxten 2007 är lägre än den underliggande kalenderkorrigerade beror på att detta år innehåller färre vardagar än 2006. Källor: och . Sammantaget leder en allt starkare inhemsk konsumtion, en fortsatt god investeringstillväxt, en stark export och en högre offentlig konsumtion till att BNP beräknas öka 2007. Om hänsyn tas till kalenderjustering beräknas tillväxten bli 2007. Trots en hög sysselsättningsökning bedöms det fortfarande finnas lediga resurser i den svenska ekonomin . I förhållande till bedömningen i budgetpropositionen revideras tillväxtprognosen upp för både 2006 och 2007. Svensk ekonomi har utvecklats väl. har haft en ekonomisk tillväxt som varit högre än genomsnittet i såväl EU som . reala bruttonationalinkomst (BNI) per capita har ökat mer än genomsnittet i de femton tidigare EU-länderna och i samma takt som i . har också lägre inflation, högre sysselsättnings- grad, lägre arbetslöshet och lägre räntor än genomsnittet i EU. Tabell 1.3 Bidrag till BNP-tillväxt -0,2 Källor: och . Till följd av aktiva beslut har gått igenom en rad strukturella och institutionella förändringar . bedömer att den potentiella produktivitetsökningen till följd av dessa förändringar kommer att öka till i genomsnitt . Diagram 1.1 Real BNI per capita 1995-2004 Genomsnittlig årlig förändring i procent Källor: , och . Statistikens kvalitet är av avgörande betydelse för de ekonomisk-politiska beslut som fattas, både nationellt och inom EU. finns kvalitetsbrister inom den ekonomiska statistiken som måste åtgärdas. Det gäller särskilt nationalräkenskaperna. Det finns också andra områden där statistik behöver utvecklas. Regeringen föreslår i denna proposition en satsning för att förbättra kvaliteten i den ekonomiska statistiken och i material- flödesstatistiken. Låg och stabil inflation är en förutsättning för god tillväxt och full sysselsättning. har lagt fast att den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. bedriver på denna grund penningpolitiken självständigt. definierar prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex ska begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stödjer penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. Inflationen har hållits tillbaka av en hög produktivitetstillväxt, måttliga löneökningar, en relativt svag inhemsk konsumtion och ökad konkurrens. har inflationen fortsatt att vara låg, men den väntas öka gradvis och 2007 då sysselsättningen och efterfrågan stiger. Ökningen väntas dock dämpas av låga hyresökningar, starkare krona och sjunkande oljepris. På uppdrag av beräknar ett mått för den underliggande inflationen, UND1X, som exkluderar de direkta effekterna av ändrade räntor, skatter och subventioner. Den underliggande inflationen väntas stiga måttligt . UND1X-inflationen beräknas vara . Inflationen mätt med konsumentprisindex (KPI) stiger något snabbare eftersom KPI till skillnad från UND1X påverkas av bostadsräntornas utveckling. finansutskott beslutade enhälligt att göra en utvärdering av penningpolitik 1995 till 2005 mot bakgrund av att inflationsmålet har varit i kraft . Regeringen välkomnar denna utvärdering. En väl fungerande lönebildning möjliggör lägre arbetslöshet, högre sysselsättning och växande produktion. Arbetsmarknadens parter har tagit ett betydande ansvar. har den nominella löneökningstakten varit ungefär hälften så hög som , som reallöneutvecklingen har varit betydligt bättre. Procentuell förändring om inte annat anges Öppen arbetslöshet2,3 Hushållens nettosparkvot, nivå4 Tysk ränta, 10-årig statsobligation1 Svensk ränta, 10-årig statsobligation1 2Procent av arbetskraften. 3Siffrorna avser arbetskraftsundersökning efter omläggningen av statistiken. 4Exklusive sparande i avtalspensioner. 5Procent av BNP. Källor: , , och . Obligationsräntorna vände upp och har därefter fortsatt att stiga till följd av höjda styrräntor. Ränteuppgången har varit ungefär lika stor i , euroområdet och i . I fortsätter att höja styrräntan, och i inledde () en åtstramning av penningpolitiken . Källa: EcoWin. Sammantaget har ECB höjt sin styrränta till . I höjde styrräntan , och med Ränteuppgången har bidragit till att både rörliga och bundna boräntor har stigit, dock från historiskt låga nivåer. Stigande vinster i de börsnoterade företagen och ett lågt ränteläge har gynnat aktiemarknaden. Stockholmsbörsen, börserna i euroområdet och i har haft en stark utveckling. Även börserna i har stigit, men i betydligt mindre grad. Kronan försvagades under en stor del av 2005. Bidragande var det låga ränteläget i jämfört med omvärlden. förväntas dock en stark utveckling i den svenska ekonomin och en minskad ränteskillnad mot omvärlden bidra till att kronan stärks. ska fortsätta att ha sunda offentliga finanser. Det är en förutsättning för uthållig tillväxt och stabil välfärd. Genom överskott i goda tider förhindras nedskärningar i sämre tider, då välfärden behövs som mest. offentliga finanser är även en fråga om rättvisa mot kommande generationer. Regeringen har två övergripande budgetpolitiska mål: överskottsmålet för de offentliga finanserna och utgiftstaket för staten. Överskottsmålet innebär att de offentliga finanserna ska visa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Överskottsmålet infördes för att minska den offentliga sektorns nettoskuld, skapa en buffert för att möta den demografiska utvecklingens kommande påfrestningar på de offentliga välfärdssystemen och bidra till en betryggande marginal till gränsen på av BNP i underskott i EU:s . Den offentliga sektorn består av staten, kommunsektorn och det allmänna pensionssystemet. Överskotten i de offentliga finanserna har medfört att statsskulden har minskat som andel av BNP som stora tillgångar har byggts upp i pensionssystemet. beräknas statsskulden minska såväl i kronor som andel av BNP. Sedan överskottsmålet infördes och fram beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande i genomsnitt uppgå till av BNP.