prop · GU031d12 · 2006-10-16 00:00:00 — 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Det faktum att sjukförsäkringen till skillnad från arbetslöshetsförsäkringen inte har någon bortre gräns kan vara en orsak till överuttaget. Diagram 2.5 Arbetssökandes andel av totala antalet sjuk- Deltidssjukskrivning är vanligare bland kvinnor än bland män (). Deltidssjukskrivning är också mer allmänt förekommande bland personer som har varit sjukskrivna jämfört med personer med kortare sjukskrivning. Endast ett fåtal sjukskrivningar påbörjas på deltid, . Ett vanligare förlopp är att sjukskrivningen påbörjas på heltid och efter en period övergår till deltidssjukskrivning. Särskilt vanligt förekommande är deltidssjukskrivning bland kvinnor som har varit sjukskrivna längre än . Andelen partiellt sjukskrivna personer, såväl kvinnor som män, började öka och har därefter ökat kontinuerligt, dock med något avtagande takt . Deltidssjukskrivningarna har ökat både bland personer med kortare och längre sjukskrivningstider. Ett ökat antal partiella sjukskrivningar påverkar antalet nettodagar i minskande riktning. Diagram 2.6 Andel (procent) deltidssjukskrivna januari 2.5Sjukskrivningar i olika grupper Sjukskrivningsnivån kan i huvudsak förklaras av tre faktorer: kön, ålder och utbildningsnivå (inkomst). Därutöver finns skillnader mellan yrken, branscher, familjetyper, etnicitet osv., men de är avsevärt mindre. För kvinnor är skillnader i sjukskrivning för olika utbildningsnivåer mycket stora i barnafödande åldrar, men blir med högre ålder allt mindre och finns i princip inga skillnader alls. För män är mönstret något annorlunda: förutom att sjukskrivningsnivån generellt är ungefär hälften så hög som för kvinnor, avviker framför allt högskoleutbildade män med en mycket låg sjukskrivningsnivå. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Diagram 2.7 Antal sjukpenningdagar/år, sysselsatta kvinnor och män 2004 Källa: LISAdatabasen, Sjukskrivning i olika familjetyper Ensamstående kvinnor med barn har en mycket hög sjukskrivningsfrekvens. Även ensamstående män är mer sjukskrivna än sammanboende. Utrikes födda förvärvsarbetande män har en något högre sjukskrivningsnivå än svenskfödda. Utrikes födda kvinnor som förvärvsarbetar har en något lägre nivå än svenskfödda i åldrar upp till . I åldrar däröver finns knappast några skillnader alls för kvinnor. Bland utrikes födda finns en del skillnader mellan olika ländergrupper. Födda i utanför har det högsta sjukskrivningstalen för män för kvinnor finns den högsta sjukskrivningen hos födda i utom . Den kraftiga överrepresentation för utrikes födda som finns vad gäller såväl arbetslöshet som socialbidrag, finns således ej vad avser sjukskrivning (men däremot i någon utsträckning bland personer med sjuk- och aktivitetsersättning se vidare avsnitt 3). Sektorer/branscher/yrken Även med hänsyn tagen till ålder och kön (men inte utbildningsnivå), finns det en viss översjukskrivning för anställda inom den primärkommunala sektorn. Däremot är sjukskrivningen i statlig sektor lägre än i den privata. Sjukskrivning i landstingen skiljer sig i genomsnitt knappast alls från privat sektor. till enskilda branscher finns det exempelvis höga sjuktal för kvinnor inom äldre- och handikappomsorgen (men inte inom sjukvården). Vissa industribranscher med hög andel kvinnor som t.ex. livsmedels- och elektronikindustrin har till och med högre sjuktal än de som finns inom äldreomsorgen. Branscher med höga sjuktal för män är framförallt transport- och byggsektorerna samt vissa industribranscher. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Tabell 2.4 Antal sjukpenningdagar 1998, 2002 och 2004 för olika grupper sysselsatta. Hänsyn tagen till skillnader i ålderssammansättning Källa: LISAdatabasen, Av ovanstående framgår inte bara att skillnaderna i sjukskrivning är betydande mellan olika grupper. Lika intressant är möjligen att skillnaderna mellan grupperna består, dvs. att förändringarna mellan 1998 2004 varit tämligen lika för alla grupper. Det gäller såväl uppgången 1998 2002 som minskningen 2002 2004. Över hela perioden ökade sjukskrivningarna mest bland -kvinnor med gymnasial utbildning -högskoleutbildade män (till en fortfarande låg nivå) Över ökade sjukskrivningarna minst bland -utrikes födda kvinnor -kvinnor utan barn -män och kvinnor Trots dessa skillnader är huvudintrycket trots allt att förändringarna varit av ungefär samma omfattning i alla grupper. 3 Sjuk- och aktivitetsersättning Ökningen har planat ut Antalet personer som uppbär sjuk-och aktivitetsersättning (S/A, f.d. förtidspension) ökade i snabb takt , efter en utplaning . Gruppen ökade med 120 000 personer. har emellertid ökningen av gruppen upphört. Det beror främst på att antalet långtidssjukskrivna minskat, vilket medfört ett minskat antal nybeviljade sjukersättningar. uppbar totalt 552 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning. Andelen kvinnor i gruppen har successivt ökat och uppgick . Detta är en avspegling av den kraftiga ökning av långtidssjukskrivningarna bland kvinnor som ägde rum 2002. Diagram 3.1 Antal personer med sjuk- och aktivitetsersätt- Not: förtidspension och sjukbidrag. Ökningen av antalet personer med S/A beror på den kraftiga ökning av långtidssjukskrivna som ägde rum 2003. Nybeviljandet av S/A ökade från i genomsnitt 40 000 till drygt 73 000 . låg utflödet från S/A till framför allt ålderspension kvar på en tämligen nivå på cirka 40 000 personer . har ett kraftigt trendbrott inträffat. Antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar sjönk till 60 000 personer och har därefter sjunkit ytterligare och uppgick till knappt 50 000 personer. Diagram 3.2 Antalet nybeviljade sjukersättningar (förtids- Sjukersättning beviljas ofta efter ungefär sjukskrivning. Ungefär hälften av dem som varit sjukskrivna beviljas S/A. Sammansättningen av dem som beviljas S/A skiljer sig en hel del från hela gruppen med S/A. Bland de nybeviljade återfinns relativt sett fler kvinnor och fler högutbildade än dem som beviljats ersättning tidigare. Ungefär hälften av personerna med S/A är . Relativt sett fler yngre beviljas sjukersättning jämfört med situationen , men uppgången sker från en låg nivå. Den enda grupp där nybeviljandet av S/A minskat är åldersgruppen 60 . Andelen tidsbegränsade ersättningar ökar var ett beviljande av förtidspension oåterkalleligt, medan det s.k. sjukbidraget kunde tidsbegränsas. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA ligheten att göra flera ersättningar tidsbegränsade i samband med inrättandet av sjuk- och aktivitetsersättningen. Tidsbegränsade sjukersättningar utges , när arbetsfömågan antas vara nedsatt , dock under . Aktivitetsersättning är alltid tidsbegränsad till längst . När tidsbegränsningen löper ut upphör aktivitets- och sjukersättningen att betalas ut. Om den försäkrade fortfarande anser sig sakna arbetsförmåga måste en ny skriftlig ansökan om aktivitets- eller sjukersättning lämnas in till , som då skall göra en ny och förutsättningslös prövning av arbetsförmågan och fatta ett nytt beslut. Av de nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningarna har andelen tidsbegränsade sjukersättningar ökat och utgör nu över hälften. I hela beståndet utgör de tidsbegränsade ersättningarna nu , motsvarande 113 000 personer. Andelen tidsbegränsade ersättningar har fördubblats och är vanligare bland kvinnor än bland män. Diagram 3.3 Andel tidsbegränsade sjuk- och aktivitetser- Not: är decembervärden. Antalet för år är förtidspensioner och sjukbidrag. Fler med psykiska diagnoser De senaste uppgifterna om diagnoser för nybeviljade S/A visar att den största diagnosgruppen fortfarande var rörelseorganen . Andelen med psykiska sjukdomar har ökat. Av nybeviljade S/A 2004 utgjorde gruppen psykiska sjukdomar en tredjedel, att jämföra . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA rar är psykiska sjukdomar den dominerande diagnosen när S/A nybeviljats, vilket är tämligen naturligt eftersom förslitningsskador i muskler ännu inte förvärvats. Tabell 3.4 Diagnoser 2004 för nybeviljade S/A, män och kvinnor I stort sett oförändrad medelålder Jämförs bestånden kan konstateras att 135 000 fler personer uppbar S/A 2006, en ökning . Ökningen var klart högre för kvinnor än män. Åldersstrukturen kan dock inte sägas ha förändrats nämnvärt . En viss minskning av medelåldern skedde , en utveckling som därefter i viss mån har avklingat. Andelen personer som beviljats S/A har ökat från i genomsnitt av alla beviljade till . Eftersom det totala antalet nybeviljningar av S/A ökat har antalet personer som beviljats S/A närmast fördubblats från cirka 8 000 till cirka 16 000 . Nybeviljandet av S/A till relativt unga personer följer sannolikt i spåren av de ökade långtidssjukskrivningarna även i åldrar under , och det finns anledning att tro att dessa skall avklinga i takt med att såväl korta som långa sjukskrivningar minskar. Antalet personer som beviljats aktivitetsersättning har uppgått till cirka 3 500 personer , en ökning med cirka 1 000 personer jämfört med genomsnittet för 1990-talet. Aktivitetsersättningen för dessa personer har som regel inte föregåtts av sjukskrivning över huvud taget, utan deras huvudsakliga inkomstkälla före beviljandet av aktivitetsersättning har varit socialbidrag. Orsakerna till detta är inte kända genom några forskningsresultat. En utredning konstaterar i sin rapport (Unga utanför, SOU 2003:92) att antalet ungdomar utan registrerad försörjning eller endast genom socialbidrag ökat väsentligt . Tabell 3.1 Förändring vad gäller antal och medelålder Antal personer m S/A Medelålder S/A stocken Diagram 3.4 Nybeviljade S/A i relation till befolkning Som framgår av diagram 3.4 har nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättningar varierat kraftigt över åren, men är nu nere på låga nivåer, bortsett från de yngre, där en viss men trots allt tämligen måttlig ökning skett. I åldersgruppen 45 54 skedde en kraftig ökning på grund av den kraftigt ökade sjukskrivningen i denna grupp åren . Den kraftiga minskningen som skedde i högre åldrar hänger samman med att förtidspensionering av arbetsmarknadsskäl togs bort 1993. Men efter en viss uppgång , har ny nybeviljandet av S/A för personer nu nått historiskt låga nivåer. Detta ligger väl i linje med att andelen sysselsatta och personer i arbete har ökat kraftigt för personer . Fler med sjukersättning ju högre ålder till hela befolkningen ökar andelen med S/A i varje årskull med högre ålder. I diagram 3.3 visas andelen personer som uppbär S/A i procent av totala antalet personer i varje åldersklass . Från och med drygt sker den kraftigaste ökningen av sjukersättningsrisken; andelen för 64-åringar är dubbelt så hög som för 56-åringar. Kvinnornas andel ligger genomgående högre än männens. Av 64- åriga kvinnor har S/A, bland män . Medelåldern bland dem med S/A är och hälften är . I detta avseende föreligger ingen skillnad mellan kvinnor och män. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA hade 552 000 personer eller av hela befolkningen i åldrarna sjuk- eller aktivitetsersättning. Andelen för kvinnor var och för män . Diagram 3.5 Andel av befolkningen i olika åldrar med S/A Källa: FK och SCB Var tredje kvinna har partiell ersättning Av diagram 3.6 framgår att partiell S/A är jämförelsevis ovanlig bland unga.TF4FT av förmånerna bland dem är partiella. Partiell S/A är klart vanligare bland kvinnor orsaken till detta är oklar. En tänkbar förklaring är att deltidsarbete är vanligare bland kvinnor och att graden av sjukersättning inte är kopplad till den faktiska arbetsförmågan utan relaterad till den omfattning det tidigare arbetet utfördes. av kvinnor med S/A har en partiell ersättning, medan det är bland män. 4T T Som partiell förmån menas här en S/A som utges till 25, 50, 67 respektive 75 procents omfattning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Diagram 3.6 Andel partiella S/A i respektive ålder december Källa: FK och SCB Tas hänsyn till den högre andelen partiella S/A bland kvinnor minskar skillnaden mellan könen. Det helårsekvivalerade antalet S/A motsvarar av kvinnorna och av männen i åldrarna . Tabell 3.2 Personer med S/A som andel av hela befolkningen efter födelseland 2003 Källa: Databasen , SCB Liksom för sjukskrivningar är de som arbetat inom primärkommunal sektor överrepresenterad bland personer med S/A. Till skillnad från sjukskrivna är även kvinnor som arbetat inom landstingssektorn kraftigt överrepresenterade i gruppen med S/A. Tabell 3.3 Personer med S/A 2003 som förvärvsarbetade Utbildningsnivå och etnicitet bland personer med S/A S/A är precis som bland sjukskrivna mer vanligt förekommande bland lågutbildade, men bland kvinnor i högre åldrar som beviljats S/A är S/A lika vanligt förekommande för högskoleutbildade som för personer med lägre utbildningsnivå. Till skillnad från gruppen sjukskrivna, är utrikes födda kraftigt överrepresenterade bland personer med S/A. Även med hänsyn tagen till kön och ålder är frekvensen S/A högre bland utrikes födda jämfört med personer födda i . Det finns stora skillnader mellan olika ländergrupper. Högst andel S/A har personer födda i utom . Andel med S/A Källa: Databasen , SCB Ekonomisk standard i gruppen med S/A Gruppen som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning uppvisar en lägre inkomststandard än övriga befolkningen.TF5FT Överlag har SA-gruppen en disponibel inkomst per konsumtionsenhet runt 5T T En individs inkomststandard har beräknats genom att ta fram den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet i hushållet. Medianen för respektive delgrupp (uppdelat på ålder, kön, hushållssammansättning) för SA-gruppen har dividerats med medianen för hela befolkningen inom samma delgrupp. av den som gäller för hela befolkningen i samma delgrupp (i digrammet uppdelat på åldersklass och sammanboende/ensamstående). Undantaget är gruppen sammanboende i åldrarna där inkomststandarden för de med aktivitetsersättning är ungefär densamma som för befolkningen i stort. Diagram 3.7 SA-gruppers inkomststandard i förhållande till samma delgrupp för hela befolkningen 2004 Inom S/A-gruppen gäller att kvinnor sett till medianen har en högre ekonomisk standard än män (framgår inte av diagrammet ovan). Vidare är inkomststandarden högre för personer med sjukersättning i äldre åldrar än yngre åldrar och högre för sammanboende än för ensamstående. Andelen som är sammanboende är i SA-gruppen, att jämföra i hela befolkningen. Ekonomisk utsatthet jämförelsevis låg bland kvinnor med S/A Ekonomisk standard avgörs av hushållets sammanlagda disponibla inkomst och hushållets sammansättning. Här har definitionen av ekonomisk utsatthet bestämts till en disponibel inkomst per konsumtionsenhet understigande av medianen för samtliga individer i samhället. Indikatorn är alltså ett relativt mått på fattigdom. Jämförs andelen ekonomiskt utsatta i SA-gruppen med befolkningen i samma åldersgrupper finner man att andelen utsatta är högre för SA-gruppen i alla åldrar förutom kvinnor 20- . Andelen ekonomiskt utsatta i SA-gruppen skiljer sig också åt mellan kvinnor och män. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA större andel män än kvinnor är ekonomiskt utsatta i åldrarna över 50. Tabell 3.5 Andel ekonomiskt utsatta (inkomststandard av medianen) Den framtida utvecklingen av antalet personer med S/A och därmed åtföljande statsfinansiella och samhällsekonomiska kostnader bestäms av antalet nybeviljade ersättningar, men även av antalet personer som lämnar gruppen. Utflödet består i första hand av personer som får ålderspension men också avlidna och i ökande men liten utsträckning personer som återgår till arbete. På grund av att gruppen långtidssjukskrivna minskar och beräknas fortsätta minska blir basen för att nybevilja S/A allt mindre. kommer utflödet från gruppen att öka av demografiska skäl då det är relativt stora årskullar som är mellan 61 . Vidare blir tillämpningen av regelverket för nybeviljandet en viktig faktor. En aktuell kalkyl upprättad av ger följande utveckling: 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Diagram 3.8 Antal personer med S/A samt flöde till/från S/A Utflöde (vänster axel) Nybeviljade (vänster axel) Stock (höger axel) Not: Värden år prognoser. Enligt denna kalkyl har gruppen med sjuk- och aktivitetsersättning nu nått sin kulmen vid cirka 550 000 personer. Om inflödet till sjukskrivning kan bibehållas på dagens låga nivåer kommer nybeviljandet av sjuk-och aktivitetsersättningar att kunna minska på . Eftersom huvudparten av personerna med S/A är , kommer antalet som övergår i ålderspension att öka. Sammantaget kan detta innebära att gruppen som helhet kommer att minska något i antal .