prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — Godkännandet är tidsbegränsat till och med utgången av 2011. i de norra delarna av landet betalar en lägre energiskatt på el än motsvarande företag i övriga delarna av landet. Denna differentiering har godkänts av kommis- sionen från statsstödssynpunkt. Även detta godkännande är tidsbegränsat till och med utgången av 2011. Ytterligare sänkning av energiskattesatsen i norra delarna av landet kräver förnyad EG- rättslig prövning innan den kan genomföras. Regeringen avser därför att ansöka om undantag enligt artikel 19 samt ansöka om statsstödsgodkännande och bedömer att de nödvändiga godkännandena kan fås i sådan tid att skattesänkningen kan träda i kraft . Ansökan har lämnats till kommissionen om statsstödsgodkännande av förslaget och alltsedan hösten 2005 har omfattande diskussioner förts i ärendet med kommissionen. Det är regeringens bedömning att , sedan erforderligt statsstödsgodkännande erhållits, kan ta upp förslaget till fortsatt behandling med tillämpning i enlighet med vad som tidigare aviserats, dvs. 5.6.3Uppräkning av energi- och koldioxidskattesatserna efter prisutvecklingen (indexering) Regeringens bedömning: Energi- och koldioxid- skattesatserna bör räknas upp motsvarande förändringarna i konsumentprisindex juni 2005juni 2006. Höjningarna bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: sker en årlig indexomräkning av energi- och koldioxidskattesatserna i syfte att realvärdesäkra skattesatserna. , senast , skall 5.6.2Koldioxidskatt och utsläppshandel regeringen beräkna det kommande kalenderårets En samordning mellan olika styrmedel i miljö- politiken, t.ex. mellan skatt och utsläppshandel, är angelägen i syfte att uppnå en effektiv miljöstyrning. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 finansplan m.m. avsnitt 1.7 och 5.5.2) föreslogs därför att koldioxidskatten skulle slopas helt för bränslen som förbrukas i industrianläggningar och högeffektiva kraft- värmeanläggningar som omfattas av EU:s sys- tem för handel med utsläppsrätter. För övriga anläggningar inom utsläppshandelssystemet föreslogs i ett första steg nedsättningar av den generella koldioxidskattenivån. Innan förslaget kan träda i kraft krävs att kommissionen godkänner det från statsstödssynpunkt. Riks- dagen har uttalat att kommissionens godkännande av åtgärderna bör avvaktas innan behandlar förslaget. Förslaget har därför lämnats över till skatte- utskottet för fortsatt beredning (bet. 2005/06:FiU1 s. 36). Avsikten var ursprungligen att ändringarna skulle tillämpas fr.o.m. , men detta datum har senarelagts till (prop. 2005/06:100 s. 39). energi- och koldioxidskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. De nya skattesatser som skall gälla baseras på förändringen i konsumentprisindex mellan juni månad 2005 och juni månad 2006. Index har stigit med . Vilka förändringar som sker av skattesatserna för el och de vanligaste bränslena framgår av tabell 5.1. En mervärdesskatteeffekt tillkommer om energipriserna höjs i motsvarande mån och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av ingående mervärdesskatt uppkommer inte effekten. Höjningen av bensinskatten med per liter kan för en privatperson medföra en prishöjning med per liter. I det förslag till anpassningar av energibeskattningen till energiskattedirektivet, som regeringen avser att presentera (se avsnitt 5.6.4) görs vissa justeringar av det skattepliktiga området för bränslen. Mot den bakgrunden avser regeringen av tydlighetsskäl att i det lagstiftningsärendet också göra den aktuella indexuppräkningen. Av förenklingsskäl görs därvid även motsvarande uppräkning av skattesatserna på el. Tabell 5.2 Skattehöjningar på grund av indexuppräkning för el och vissa bränslen för exklusive mervärdesskatt Energislag Energiskatt Koldioxidskatt Summa El, , öre/kWh El, norra , öre/kWh Bensin, öre/liter Diesel, öre/liter Eldningsolja, kr/mP Indexuppräkningen av skattesatserna på el medför en höjning för hushåll och servicenäring medan skattesatsen per kWh som tillämpas för industrin, jordbruket, skogsbruket och vattenbruket inte ändras på grund av avrundningsregler. Regeringens bedömning: Arbetet med anpass- ningen av bestämmelserna i lagen om skatt på energi till energiskattedirektivet bör slutföras. Det rör sig bland annat om det skattepliktiga området för bränslen, vilka energiintensiva företag som kan få nedsättning av kol- dioxidskatten enligt den s.k. 0,8-procentsregeln och omfattningen av skattefriheten för bränslen i vissa industriella processer. Den nuvarande skattefriheten för biogas bör behållas. Detsamma skall gälla för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter samt icke-syntetisk metanol och fett- syrametylestrar (t.ex. RME) som används för uppvärmning. De nya reglerna bör träda i kraft . Vad gäller skattefriheten för bränslen i metallurgiska processer bör dock de nya reglerna tillämpas först fr.o.m. . Skälen för regeringens bedömning: Rådet har beslutat om ett nytt energi- skattedirektiv. Detta direktiv lägger fast en gemenskapsrättslig ram för beskattning av såväl mineraloljor som kol, naturgas och el och ersätter de tidigare direktiv, som endast reglerade beskattningen av mineraloljor. Medlemsstaterna är skyldiga att anpassa nationell lagstiftning till det nya direktivet per , med möjligheter till längre övergångsperioder i vissa särskilt angivna fall. har genomfört ändringar i lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE, som innebär en anpassning till bestäm- melserna i energiskattedirektivet om en minimi- skattesats om per MWh för el som används vid yrkesmässig verksamhet (prop. 2003/04:1 finansplan m.m. avsnitt 1.7.4, bet. 2003/04:FiU1, rskr. 2003/04:42). har även skattefriheten för el i vissa industriella processer anpassats till den ram som sätts av energiskattedirektivet (prop. 2003/04:144, bet. 2003/04:SkU36, rskr. 2003/04:271). har även, inom ramen för vad som tillåts i energiskattedirektivet, infört en möjlighet för energiintensiva industriföretag att befrias från energiskatten på el i utbyte mot att företagen deltar i ett program för energi- effektivisering och åtar sig att genomföra åtgärder som leder till en effektivare elanvänd- ning. Dessa regler har införts (prop. 2003/04:170, bet. 2004/05:NU7, rskr. 2004/05:90). Slutligen har vissa anpassningar gjorts av reglerna för beskattningen av el som förbrukas i större elpannor, för el-, gas-, värme- och vatten- försörjning samt av elleverantörernas egen- förbrukning av el fr.o.m. (prop. 2005/06:1 finansplan m.m. avsnitt 5.5.1.6, bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). De anpassningar som återstår att genom- föra rör begränsade områden av energi- beskattningen. Sålunda krävs en justering av vilka energiintensiva företag som kan få nedsättning av koldioxidskatten enligt den s.k. 0,8-procentsregeln samt vissa förändringar av det skattepliktiga området för bränslen. Vidare bör skattefriheten för bränslen i vissa industriella processer anpassas till den ram som sätts av energiskattedirektivet. Den nuvarande skatte- friheten för biogas bör behållas. Detsamma skall gälla för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter samt icke-syntetisk metanol och fettsyra- metylestrar (t.ex. RME) som används för uppvärmning. Förslag till de aktuella anpassningarna har presenterats i en departementspromemoria, som remissbehandlats. Remissinstansernas yttranden finns tillgängliga i (dnr Fi2006/3385). Regeringen avser att presentera ett förslag till lagstiftning i ärendet och de nya reglerna bedöms kunna träda i Vad gäller skatte- friheten för bränslen i metallurgiska processer bör dock de nya reglerna tillämpas först fr.o.m. . Regeringens förslag: Den inledda avtrappningen av avdraget fortsätter för energiskatt på el som produceras i vindkraftverk, miljöbonusen. För landbaserad vindkraft sänks avdraget per kWh och för havsbaserad vindkraft sänks avdraget per kWh. Sänkningarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Merparten av de tidigare stödsystemen för den förnybara elproduktionen löpte ut vid utgången av 2002 eller i samband med att elcertifikatsystemet infördes . Elcertifikatsystemet behövde dock kompletteras med övergångs- regler för vindkraften. En avtrappning av miljö- bonusen inleddes därför i stället för att den avskaffades. infördes en produktionsgräns för hur länge vindkraftproduktionen i ett kraftverk kan berättiga till skatteavdrag. Avtrappningen före- slås fortsätta i enlighet med det förslag som presenterades i budgetpropositionen . Avdraget sänks per kWh för landbaserad vindkraft samt per kWh för havsbaserad vindkraft. Ändringarna föreslås träda i kraft . Den föreslagna avtrappningen har godkänts vid C 223, 10.9.2005, s. 3). upphöra vid utgången av 2009. För havsbaserad vindkraft avses avdraget bli per kWh . Förslaget föranleder ändringar i 11 kap. 10 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.6. 5.6.6Fortsatta skattelättnader för alternativa drivmedel Regeringens bedömning: Koldioxidneutrala driv- medel bör även efter 2008 befrias från koldioxidskatt och energiskatt. Skälen för regeringens bedömning: I budget- propositionen lades huvudkomponen- terna för en skattestrategi för alternativa drivmedel fast. I budgetpropositionen modifierades den ursprungliga strategin på så sätt att koldioxidneutrala drivmedel generellt befriades från både koldioxidskatt och energiskatt. Den nuvarande skattestrategin löper ut vid utgången av 2008. Den dåvarande regeringen förklarade i samband med skattestrategins till- kännagivande att koldioxidneutrala drivmedel även på skall ha de skattevillkor som krävs för att underlätta en bred introduktion av sådana bränslen på marknaden som överkompensation undviks. Långsiktiga och förutsebara villkor är nödvändiga för att företag på alternativbränslemarknaden skall få rimliga förutsättningar att kunna etablera och bygga upp sin verksamhet. Regeringen vill därför göra klart att koldioxidneutrala drivmedel under ytterligare en femårsperiod från utgången av 2008 bör undantas från koldioxidskatt och energiskatt. Kommissionen har prövat och godkänt skattestrategin för alternativa drivmedel . Den tidigare regeringen har lämnat in en statsstödsansökan till kommissionen där en förlängning av stödet vad gäller koldioxid- neutrala drivmedel begärs för åren 20092013. Skattestrategin för alternativa drivmedel innefattar förutom att skattelättnader kan ges för koldioxidneutrala drivmedel även att skattelätt- nader kan ges avseende koldioxidskatt och energiskatt för miljövänligt bränsle som framställs i anslutning till pilotprojekt. Regeringens förslag: Lagen om skatt på flygresor skall utgå. Bakgrunden till regeringens förslag: fattade beslut om att införa en skatt på flygresor, lagen (2006:909) om skatt på flygresor. Skatten är schablonmässigt utformad och skall tas ut med vissa belopp per passagerare. Lagen skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Denna ikraftträdandebestämmelse har sin grund i att flygningar till och från vissa orter är undantagna. Sådana undantag kräver ett statsstödsgodkännande från kommissionen. Något sådant godkännande har inte erhållits och lagen har således inte trätt i kraft. Skälen för regeringens förslag: Det finns enligt regeringens mening ingenting som talar för att flygskatten med sin schabloniserade utformning kommer att medföra annat än försumbara effekter på miljön. Däremot är risken stor för att skatten kommer att få en rad negativa trafikpolitiska, regionalpolitiska, näringspolitiska och fördelningspolitiska konsekvenser. Lagen bör därför utgå. Förslaget föranleder att lagen om skatt på flygresor skall utgå. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.23. Regeringens bedömning: En skatt på trafik- försäkringspremier bör införas. Skatten bör kunna träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Samhällets kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning har ökat dramatiskt . Enligt regeringen bör det i stället vara fordonsägarna som står för en större del av kostnaderna för trafikskador. Regeringen har därför för avsikt att överföra statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersätt- ning till trafikförsäkringen. En sådan förändring bedöms även ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad och mer effektiv rehabilitering och minskade skadekostnader. Enligt regeringen kan både staten och fordonsägarna tjäna på att trafik- försäkringen tar över ansvaret för skade- kostnaderna. Genom att försäkringsbolagen hanterar hela skadekostnaden premieras försäk- ringstagare med lågt riskbeteende, som premierna kan hållas nere. Överföring av kostnadsansvaret kräver dock ytterligare över- väganden. Enligt regeringen bör även kostnaderna för befintliga trafikskador belasta fordonsägarna. Dessa kostnader kan emellertid inte överföras till trafikförsäkringen. I stället får en skatt tas ut som täcker dessa. En sådan skatt bör även om- fatta kostnader för framtida trafikskador som förutsättningarna för en överföring till trafikförsäkringen utreds. Regeringen avser att lämna ett förslag till lagstiftning om skatt på trafikförsäkrings- . En sådan skatt bör kunna träda i kraft . Försöket med trängselskatt har genomförts i 2006. Kollektivtrafiksatsningen i samband med försöket som inleddes , kommer dock att fortgå till utgången av 2006. Skatteuttaget har varit differentierat beroende på veckodag och tid som vissa trafikantgrupper har undantagits. Den del av intäkterna som överstiger avskrivningskostnader för försöket, kommer enligt avtal med och att återföras till i form av ytterligare satsningar på kollektivtrafiken. Regeringen har för avsikt att utse en förhand- lingsman som skall föra samman , , i och berörda myndigheter till en samlad trafiklösning för . I detta uppdrag ingår att pröva förutsättningarna för att samla Stockholms- regionen kring att tillfälligt återinföra trängselskatt som en del i att finansiera en kringfartsled runt . kost- nader för det nu avslutade försöket med trängselskatt skall inte belasta framtida system. (Ju 2004:11) skall få i uppdrag att pröva möjligheterna att författnings- mässigt tillåta uttag av regionala eller kommunala vägavgifter i syfte att finansiera investeringar i kollektivtrafik och vägnät. Regeringens förslag: Styckeskatten på cigaretter höjs med per cigarett. Skatten på röktobak höjs per kg. Skatten på snus höjs per kg. Skatten på tuggtobak höjs per kg. Skatten på cigarrer och cigariller höjs från till och per styck. Ändringarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Skatten på cigaretter tas ut med per styck och av detalj- handelspriset. Skatten på cigaretter har varit densamma . Av folkhälsoskäl är det viktigt att priset på cigaretter inte är alltför lågt. Regeringen finner därför att det nu finns skäl att höja cigarettskatten. Regeringen föreslår att styckeskatten på cigaretter höjs med till per cigarett . Enligt gällande EG-regler har medlems- staterna möjlighet att ta ut en minimipunktskatt på cigaretter som säljs till ett lägre pris än detaljhandelspriset på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin, förutsatt att denna punktskatt inte överskrider den punktskatt som tas ut på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Detta innebär att som mest får det skattebelopp som har fastställts för cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin tas ut för cigaretter som har ett lägre detaljhandelspris än dessa. tas en minimipunkt- skatt ut för lågpriscigaretter i . Minimi- punktskatten tas ut av skatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Regeringen fastställer det inne- varande året den mest efterfrågade priskategorin av cigaretter och den minimipunktskatt som skall tas ut det nästkommande kalenderåret. Den nu föreslagna skattehöjningen beräknas, med oförändrade marginaler, medföra att priset på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin kommer att höjas till per förpackning med 20 cigaretter från . För att skattehöjningen skall få genomslag på minimi- punktskatten redan från föreslår regeringen att minimipunktskatten , med undantag från de regler som normalt gäller för fastställandet av denna, skall fastställas till och per cigarett. höjdes skatten på röktobak (rulltobak och piptobak) per kg. Höjningen var föranledd av att skatten på röktobak är betydligt lägre än skatten på cigaretter i den fastställda mest efterfrågade priskategorin, omräknad till kronor per kg, och att den relativt låga skatten på röktobak inte är motiverad av folkhälsoskäl. En betydande skatteskillnad kvarstår dock fort- farande mellan skatten på röktobak och på cigaretter i den fastställda mest efterfrågade priskategorin. Efter den föreslagna höjningen av cigarettskatten uppgår skatten på sådana cigaretter, omräknad till kronor per kg, till . Regeringen föreslår därför att skatten på röktobak höjs ytterligare till per kg . Skatten på snus är per kg och på tuggtobak per kg. Skatten på snus, tuggtobak, cigarrer och cigariller har varit oförändrad . Av folkhälsoskäl är det viktigt att skatten på snus och tuggtobak samt på cigarrer och cigariller inte är alltför låg. Regeringen finner därför att det finns skäl att föreslå att skatten på snus höjs till per kg, att skatten på tuggtobak höjs till per kg samt att skatten på cigarrer och cigariller höjs till och per styck . Motsvarande höjning av beskattningen bör även ske beträffande cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak som, utöver vissa mängder, beskattas vid införsel till från vissa nya medlemsstater enligt bestämmelserna i lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror. För cigaretter fastställs skatten till samma belopp som den föreslagna minimipunktskatten, och per styck. Även beträffande den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av tobaksvaror från tredje land föreslås motsvarande höjning. De föreslagna tobaksskatteändringarna föran- leder ändringar i 2, 8 och 35 §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt samt i 1 § lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror och i 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.4, 3.5 och 3.18. Regeringens bedömning: Förutsättningar för finansiering av ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten föreligger inte. Skälen för regeringens bedömning: reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53), ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Den dåvarande regeringen uttalade i prop. 1997/98:150 att man ansåg att reklamskatten bör avskaffas. Det konstaterades dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklam- skatten. Eftersom den dåvarande regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av reklamskatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/01:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. Den dåvarande regeringen har tagit upp frågan i det årliga budgetarbetet, men har med hänsyn till det statsfinansiella läget ansett det nödvändigt att dröja med en sådan åtgärd. Frågan togs upp även i budgetberedningen och då befanns förutsättningar föreligga för finansiering av ett första steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten. Ändringarna, som gäller , medför att antalet skattepliktiga tidningar minskar och att skatten sänks för dem som betalar reklamskatt. Även i årets budgetberedning har frågan om ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten prövats. Regeringen anser att det är viktigt att den resterande reklamskatten kan avskaffas. dock funnit att det inte nu föreligger förut- sättningar för finansiering av detta. Regeringens förslag: Den särskilda bestämmelsen om skattesats för transport i skidliftar tas bort . Detta innebär att omsättning av sådana transporter kommer att beskattas med samma skattesats som gäller för idrott och persontransporter, dvs. med 6 pro- cent. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvaran- de regler i mervärdesskattelagen (1994:200) beskattas transport i skidliftar med skattesatsen och omsättning av tjänster inom idrottsområdet respektive personbefordran (7 kap. 1 § andra stycket 2 samt tredje stycket punkt 10 och 11 mervärdesskattelagen). Ett tillhandahållande av en transport i skidlift torde i normalfallet inte endast avse transporten utan även möjligheten att nyttja nedfarterna i skidanläggningen. Det är då närmast fråga om ett utnyttjande av idrottsanläggning och bör därmed beskattas med samma skattesats som gäller för andra idrottstjänster. I de fall den som köper en transport i skidlift inte utnyttjar nedfarterna i anläggningen, exempelvis då en liftanläggning är öppen , kan dock transportmomentet anses vara det dominerande, varför den skattesats som gäller för person- transport borde gälla. Ett tillhandahållande av transport i skidlift kan således under olika förutsättningar anses utgöra antingen en person- transport eller ett utnyttjande av idrotts- anläggning. Enligt gällande regler är skattesatsen för såväl persontransporter som möjligheten att utnyttja idrottsanläggning medan den är för transport i skidliftar. Regeringen anser att dessa skillnader bör undanröjas. Den särskilda bestämmelsen om skattesats för transport i skidliftar bör därför tas bort. Konsekvensen av detta blir att omsättning av transport i skidliftar, möjligheten att utnyttja idrottsanläggning samt personbefordran kom- mer att beskattas med samma skattesats, dvs. De nya reglerna bör träda i kraft . Förslaget föranleder ändringar i 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.3. 5.9.1Förbindelse att lämna kontrolluppgifter Regeringens bedömning: Ett undantag bör in- föras som innebär att vissa företag hemma- hörande i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) inte skall behöva ge in en förbindelse om att lämna kontrolluppgifter när bestämmelser i den staten hindrar detta. Skälen för regeringens bedömning: I en lagrådsremiss har regeringen lämnat ett förslag om undantag från skyldig- heten att ge in en förbindelse om att lämna kontrolluppgifter för vissa företag. Remissen är föranledd av en formell underrättelse från kommissionen . skall utländska företag som driver bankverksamhet, värde- pappersrörelse, fondverksamhet, finansierings- verksamhet eller försäkringsverksamhet i utan att inrätta en filial eller motsvarande etablering här, ge in en skriftlig förbindelse till om att lämna kontroll- uppgifter innan verksamheten inleds. Det kan dock finnas problem för utländska företag som skulle vilja följa den svenska bestämmelsen men som på grund av det andra landets banksekretess eller liknande bestämmelser är förhindrade att ge in en skriftlig förbindelse. Dessa problem har kommissionen underrättat om. Rege- ringen anser att ett undantag bör införas. Lagändringen föreslås träda i kraft . 5.10Kreditering av skattekonto m.m. 5.10.1 Kreditering av skattekonto Som framgår av utgiftsområde 21 Energi (avsnitt 8.1.10) stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler föreslår regeringen att stödet till investeringar i energieffektiviseringar och konvertering till förnybara energikällor skall ges som anslagsfinansierat bidrag . Detsamma gäller enligt avsnitt 8.1.11 stöd för konvertering från direktverkande elvärme. Lagförslag om upphävande av lagarna (2005:30) om krediteringar på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor samt lagen (2005:1105) om krediteringar på skatte- konto av stöd för investeringar i konvertering från direktvärmande elvärme i bostadshus finns i avsnitt 3.19 och 3.20.