prop · GT03110 · 2006-03-22 00:00:00 — Överenskommelsen löpte ut /2005 och medlen har överförts till anslaget 48:1 Kommunal- ekonomisk utjämning. Satsningen har förlängts i samband med införan- det av den nationella vårdgarantin. Avstämningar om satsningen har gjorts mellan staten och . Dessa visar att samtliga landsting arbetar med att förbättra sin tillgänglighet och att positiva effekter uppnåtts. De tillgänglighets- satsningar som landstingen gör är ofta en kombination av långsiktiga strukturförändringar och kortsiktiga punktinsatser. Tyngdpunkten ligger dock på de långsiktiga åtgärderna. De mer kortsiktiga insatserna utgörs ofta av inhyrd extrapersonal samt av uppköp av vård från annan vård- givare. Dessa åtgärder vidtas för att avhjälpa akuta köproblem. De mer långsiktiga åtgärderna utgörs t.ex. av uppbyggnad av ny verksamhet, öppnande av ny klinik eller avdelning, satsningar på nya administrativa rutiner och nya former för organisering av arbetet. En hel del resurser läggs också på att förbättra informationen till allmänheten om väntetider och valmöjligheter. Insatser görs dessutom i syfte att underlätta infor- mationsutbyte mellan olika vårdgivare. Satsningarna har fått till följd att köerna på många håll kortats och att nya och effektivare arbetsrutiner införts. Mot bakgrund av de olika insatser som vidtagits för att komma till rätta med väntetidsproblemen den nationella handlings- planen för utveckling av hälso- och sjukvården, tillgänglighetssatsningen, det fria vårdvalet, utvecklingen av väntetidsdatabasen och Social- styrelsens arbete med riktlinjer för prioriteringar har staten och Kommuner och Landsting tecknat en överens- kommelse om att utvidga besöksgarantin till en vårdgaranti som också omfattar väntetid till behandling. Parterna har kommit överens om att vårdgarantin innebär ett åtagande för landstingen att erbjuda behandling från det att beslut om behandling fattats. Garantin gäller fullt ut i hela landet och omfattar all behandling inom landstingens planerade vård. Den sammanlagda satsningen på en nationell vårdgaranti och för- bättrad tillgänglighet uppgår till . Rådgivning och annat och personligt stöd är en insats enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. finns ett avgörande från Regeringsrätten (RÅ 1997 ref. 49) som slår fast att habiliteringsåtgärder inte ryms inom insatsen. konstaterade domstolen att gränsdragningen mellan rådgivning och annat personligt stöd och habilitering är oklar. LSS- och hjälpmedelsut- redningen (S 2001:06), som tillsattes , fick mot denna bakgrund i uppdrag att föreslå förtydliganden av insatsen. I betänkandet Särskilt personligt stöd (SOU 2004:103), som lämnades till regeringen , presenterade utredningen sina förslag. Vid remissbe- handlingen fick förslagen till förtydliganden svagt stöd bland remiss- instanserna. Regeringen har mot denna bakgrund ansett att utredningens analyser behöver kompletteras med en bild av om rådande praxis har inneburit försämringar för personer som inte längre beviljas habili- teringsinsatser genom LSS-insatsen rådgivning och annat personligt stöd. har antalet personer som har beviljats insatsen halverats. har därför fått i uppdrag att undersöka huruvida personer som tillhör LSS personkrets får sina behov av habilitering och reha- bilitering tillgodosedda inom ramen för den verksamhet som bedrivs enligt hälso- och sjukvårdslagen. Uppdraget skall redovisas senat . Inom hjälpmedelsområdet omfattade utredningens uppdrag både frågor om avgifter och ansvarsfördelning. Utredningens förslag redovisades i betänkandet Hjälpmedel (SOU 2004:83), som lämnades till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats och bereds för när- varande inom . En aspekt som regeringen avser att lägga vikt vid i den fortsatta beredningen är att hjälpmedel fyller en viktig funktion för personer med mycket skiftande behov. Såväl personer med fysiska, psykiska som kognitiva funktionshinder har nytta av hjälp- medel i olika sammanhang och därför är det också viktigt att lyfta fram vikten av ett behovsinriktat synsätt inom hjälpmedelsverksamheten. som nationell resurs inom hjälpmedelsområdet Hjälpmedel har stor betydelse för den personliga utvecklingen och möjligheterna till delaktighet för många personer med funktionshinder. Med den snabba teknikutvecklingen som sker är det därför särskilt angeläget att teknikutvecklingen inom hjälpmedelsområdet kommer enskilda brukare och deras anhöriga till del. Hjälpmedel till personer med funktionshinder för den dagliga livsföringen, för vård och behandling samt personliga hjälpmedel i utbildning och undervisning förskrivs av sjukvårdhuvudmännen inom ramen för deras hälso- och sjukvårdsansvar. Förskrivningen sker inom flera verksamheter primärvård, vid hjälp- medelscentraler, hörcentraler och syncentraler genom att läkare, sjuk- sköterskor, sjukgymnaster, logopeder och arbetsterapeuter gör en profes- sionell bedömning av vilket hjälpmedel som lämpar sig bäst för den enskilde. Det är således av största vikt att professionen är väl förtrogen med den teknikutveckling som sker. har som nationellt en viktig uppgift att utveckla och sprida kunskap om teknikens möjligheter i reha- bilitering och habilitering. Institutet bidrar till teknikutvecklingen inom området och bistår sjukvårdshuvudmännen med information och utbild- ning. Institutet arbetar även med metoder för utprovning och användning av hjälpmedel och har utvecklat en särskild databas där både enskilda medborgare och professionella kan hämta information om vilka hjälp- medel som finns på den svenska marknaden. Förteckningen Bra hjälp- medel som ställer samman är en översikt av de hjälpmedel som har fått godkänt av institutet i dess provning av hjälp- medelsprodukter. Regeringen bedömer sammantaget att på ett värdefullt sätt har medverkat till utveckling av hjälp- medelsverksamheten i kommuner och landsting. Genom ett tillskott på anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård höjdes det statliga bidraget till med . Som en följd av att Myndigheten för handikappolitisk samordning, Handisam, in- rättades , minskades bidraget med . Nationella kunskapscenter för sällsynta diagnoser För vissa sällsynta diagnoser finns nationella kunskapscenter som skall bistå landstingen med sina expertkunskaper. Eftersom diagnoserna är sällsynta är det ofta svårt att bygga upp och behålla kompetens regionalt och lokalt kring vilka stöd som kan och bör ges. Det finns några få stat- ligt finansierade kunskapscenter och ytterligare några landstingsdrivna. Rett center får statligt stöd för sin verksamhet . uppgår det stödet till . tog regeringen initiativ till att skapa ett nationellt kunskaps- center för samhällets stöd till personer med dövblindhet. Kunskapscentret bistår främst landsting men även kommuner och andra berörda aktörer med specialkunskaper beträffande behoven av stöd till personer med dövblindhet och särskilda omständigheter som hör samman med funk- tionshindret. Verksamheten ges statligt stöd om . För familjer med barn som har sällsynta diagnoser är verksamheten vid ett värdefullt komplement till hemlandstingens habiliterings- verksamhet. är ett nationellt som bedriver verksamhet för barn och ungdomar med funktionshinder och deras familjer. För att möjliggöra att verksamheten vid fortlever har regeringen utökat det statliga stödet till verksamheten med 1 miljon kro- nor och . Det inne- bär att får totalt i statsbidrag . Proposition om nationell samordning av rikssjukvården I propositionen Nationell samordning av rikssjukvården (prop. 2005/06:73) som lades till , föreslås att med rikssjukvård skall avses hälso- och sjukvård som bedrivs av ett landsting och som samordnas med landet som upptagningsområde. skall fastställa vilken hälso- och sjukvård som utgör riks- sjukvård. Rikssjukvården skall samordnas till enheter där en hög vård- kvalitet och en ekonomiskt effektiv verksamhet kan säkerställas. För att bedriva rikssjukvård skall det krävas tillstånd från . Till- ståndet skall vara tidsbegränsat och förenat med villkor. En särskild nämnd i skall formellt fatta beslut i frågor om rikssjuk- vård. I Vårdkatalog finns en förteckning över diagnoser för små och mindre kända handikappgrupper. För många av dessa grupper bedrivs högspecialiserad hälso- och sjukvård av rikskaraktär. En del av insatserna är av mer rehabiliterande karaktär och är högt specialiserade. , genom den föreslagna , kommer bl.a. att ha till uppgift att besluta om vilken vård för små och mindre kända handikappgrupper som skall anses utgöra rikssjukvård och var den vården skall bedrivas. En fråga som bör belysas ytterligare är om det finns svårigheter för sjukvårdshuvudmännen att långsiktigt trygga finansieringen av mindre verksamheter för exempelvis små och mindre kända handikapp- grupper. Regeringen avser att uppdra åt att ytterligare utreda frågan. Samlad bedömning och fortsatta insatser Hälso- och sjukvården är en mångfacetterad verksamhet. För många per- soner med funktionshinder innebär funktionshindret i sig att man har ett behov av att ha kontakt med många olika delar av hälso- och sjukvården. Det kan också innebära att kontakterna är mer frekventa och mer lång- variga än för de flesta andra. För dessa personer är det särskilt viktigt att hälso- och sjukvårdens olika delar fungerar väl och fungerar väl tillsam- mans. Den svenska hälso- och sjukvården utvecklas kontinuerligt. Den påverkas i hög grad av omvärldsförändringar men också av de satsningar som genomförs för att verksamheten skall svara upp emot medborgarnas behov. De senaste årens satsningar på tillgänglighet till hälso- och sjuk- vården och på kvalitet i verksamheten har inneburit att den svenska hälso- och sjukvården har en hög standard. När det gäller rehabilitering och habilitering har kart- läggningar av tillgången till rehabilitering och habilitering givit ett värde- fullt underlag för fortsatta insatser inom området. Myndigheten arbetar med att ta fram föreskrifter och en underlätta tillämpningen av lagstiftningen när det gäller rehabilitering, habilitering och hjälpmedel. Riktlinjerna och handboken kommer att publiceras . Inom hjälpmedelsområdet har en viktig funktion som nationell resurs för sjukvårdshuvudmännen. Institutets verksamhet utvecklas bland annat med hänsyn till den tekniska utvecklingen, vilket bland annat har inneburit ett närmare samarbete med Post- och telestyrel- sen (se vidare avsnitt 5.9). Grunden för all hälso- och sjukvård är att den ges efter behov och på lika villkor. Hjälpmedel subventioneras i samtliga kommuner och lands- ting, även om subventionsgraden och utbudet av hjälpmedel varierar. Kommuner och Landsting har tagit initiativ till överläggningar Skr. 2005/06:110 med sjukvårdhuvudmännen för att diskutera hur reglerna för tillhanda- hållande av hjälpmedel kan bli mer enhetliga. LSS- och hjälpmedels- utredningen konstaterade i sitt betänkande Hjälpmedel (SOU 2004:83) att avgifterna för hjälpmedel skiljer sig mellan olika delar av landet. I en nyligen publicerad rapport konstaterade och Lands- ting att det även finns stora skillnader mellan sjukvårdshuvudmännen i vilka hjälpmedel som erbjuds och i gränsdragningen till egenvård. Som en följd av resultaten i rapporten har SKL tagit initiativ till överlägg- ningar med sjukvårdshuvudmännen om hur reglerna för hjälpmedel kan bli mer enhetliga. Regeringen välkomnar initiativet och avser att följa det noggrant. 5.9IT, elektroniska kommunikationer och post Sammanfattning och slutsats: Ur handikappolitisk synpunkt är det viktigt att uppmärksamma de förändringar som pågår som en följd av framväxten av IT-samhället. Nya former för informationsinhämtning och kommunikationsmönster skapar möjligheter till ökad delaktighet för personer med funktionshinder, men riskerar också att verka utestängande för vissa personer med funktionshinder. I den IT- politiska propositionen som antog läggs stor tonvikt vid vissa särskilda åtgärder för funktionshindrades delaktighet i informationssamhället, bl.a. fortsatta försök med teckentolkning via mobiltelefon. Utvecklingen inom detta område är i hög grad präglat av inter- nationella processer. Samarbetet inom ramen för EU är därför betydel- sefullt. Regeringen bedömer att det pågående arbetet i linje med Lissabonstrategin kan bidra till att blir ett hållbart informationssamhälle för alla. Mål och åtgärder enligt handlingsplanen (prop. 1999/2000:79): utses till sektorsmyndighet. Ny teknik är sannolikt den faktor som mest drastiskt har förändrat vårt sätt att kommunicera. Kommunikation mellan människor sker i allt högre utsträckning via datoranvändning, Internet och mobila tjänster som videotelefoni i 3G-näten och SMS. Denna utveckling har minskat behoven av speciallösningar för exempelvis döva, dövblinda och hörselskadade. ställer den nya tekniken krav på kunskap och kompetens hos användaren. Flera myndigheter har i sina omvärlds- analyser uppmärksammat att det kan finnas grupper som av olika skäl inte kan tillgodogöra sig teknikens fördelar. hade av befolkningen tillgång till dator och anslut- ning till Internet. Tidigare undersökningar har pekat på att tillgången till datorer och Internet bland personer med funktionshinder var lägre än hos befolkningen som helhet. Statskontoret har dock i rapporten systemet. Gratis för arbetsgivare dyrt för stat och kommun (2005:14) visat att om man tar hänsyn till ålderssammansättningen i olika grupper så är skillnaden mellan tillgången till dator mellan personer med funk- tionshinder och personer utan funktionshinder relativt liten. Det finns alltså inte stöd för att personer med funktionshinder har sämre tillgång till dator än andra grupper. Tillgänglighet till samhällsviktiga tjänster på internet () presenterade en rapport om till- gänglighet för funktionshindrade till samhällsviktiga tjänster på Internet (PTS 2004:14). Undersökningen av tillgängligheten omfattade tolv sam- hällsviktiga tjänster. PTS konstaterade att tillgängligheten brister i flera avseenden. Formgivningsval görs exempelvis utan att hänsyn tas till de riktlinjer som finns för att göra Internet tillgängligt för alla. För att för- bättra tillgängligheten krävs i många fall ganska små åtgärder vilket indikerar att det är bristande kunskap och/eller medvetenhet som är den bakomliggande orsaken till den bristande tillgängligheten. I PTS omvärldsanalys lyfter myndigheten fram att demografins förändringar kommer att leda till att trycket på tillgänglighet och Design för alla kommer att öka betydligt. Nya tekniska lösningar kommer att ge ökade möjligheter. Ett problem är dock att det behövs mer kunskaper om behoven hos personer med funktionshinder hos leverantörer och opera- törer. Utvecklingen av tele-, data- och massmediekommunikation leder till ett närmande mellan olika IT-tjänster. Den tekniska utvecklingen har möjliggjort att flera tjänster också, via Internet, kan tillhandahållas i en och samma infrastruktur. Den pågående utvecklingen brukar betecknas som konvergens. Konvergensen medför nya möjligheter och ofta rör det sig om kombi- nationer av telekommunikation, interaktiv kommunikation och annan informationsteknik vilket ger användaren möjlighet att nyttja en tjänst på sina villkor med dator, mobiltelefon eller annan terminal. Utveckling av tekniken fortsätter att gå framåt och antalet konsumenter som faktiskt även erbjuds och tar del av tjänsterna ökar. PTS har traditionellt upphandlat kommunikationstjänster medan har ansvarat för utvärdering och upphandling av hjälpmedelsprodukter. glider dessa områden mer och mer ihop och bl.a. med anledning av detta har och initierat ett närmare samarbete. skall vara ett hållbart informationssamhälle för alla. Det är det övergripande målet i regeringens proposition Från IT-politik för sam- hället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175). Det innebär ett tillgängligt informationssamhälle med modern infra- Skr. 2005/06:110 struktur och samhällsnyttiga IT-tjänster för att förenkla vardagen och förbättra livskvaliteten för kvinnor och män, unga och gamla i alla delar av landet. För att bättre precisera huvudmålet har tre nya delmål beslutats: -IT skall bidra till förbättrad livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag. -IT skall användas för att främja hållbar tillväxt. -En effektiv och säker fysisk IT-infrastruktur med hög överförings- kapacitet skall nnas tillgänglig i alla delar av landet, bl.a. för att ge människor tillgång till interaktiva offentliga e-tjänster. PTS har som sektorsmyndighet för genomförandet av handikappolitiken inom sin sektor satt upp ett flertal etappmål för arbetet fram (se bilaga 1). Inriktningsmålen är att verka för att alla skall ha likartade möjligheter att ta del av marknadens kommunikationstjänster, att kom- munikationsutrustning finns tillgänglig för alla typer av funktionshinder och att PTS skall verka för ett internationellt frivilligt standardiserings- och samordningsarbete. Myndigheten har färdigställt en strategi för hur man skall gå till väga för att uppnå målen fram . HO har i sitt uppföljningsarbete konstaterat att PTS arbetar mål- medvetet och framgångsrikt enligt de egna målen. I regleringsbrevet för gav regeringen i uppdrag att ta fram en rapport som presenterar hur funktionshindrades behov tillgodoses inom radioområdet. Rapporten har redovisats i samband med årsredo- visningen . har PTS bedrivit försöksprojektet för funktionshindrade. Regeringen anvisade särskilda medel, 20 miljoner, för detta ändamål. Projekten har redovisats till regeringen (PTS 2004:33 samt 2005:14). PTS har redovisat en omvärldsanalys till regeringen att uppnå de handikappolitiska målen (PTS 2005:38) och en utvärdering av de tjänster och försöksprojekt som PTS tillhandahåller Tjänster inom elektronisk kommunikation och post för personer med funktionshinder (PTS 2005:22). Dessa rapporter har legat till grund för PTS strategi för det fortsatta handikappolitiska arbetet. PTS arbete med att bl. a. tillhandahålla vissa tjänster för funktionshind- rade, via anslaget Ersättning för särskilda tjänster för funktionshindrade, fortsätter. Medlen har i huvudsak använts till att tillhandahålla nummer- upplysning, förmedlingstjänst för text- och bild telefoni, teletal, sjuk- vårdsrådgivning för texttelefonanvändare, drift av databas för dövblinda, blindskriftförsändelser samt utsträckt brevbärarservice. Regeringen har i budgetpropositionen för (prop. 2005/06:01) föreslagit att ända- målet med anslaget ändras så att medlen även kan användas till utveck- lingsprojekt med inriktning på IT-användning för funktionshindrade. IT-politiken ingår som en del i EU:s arbete med att uppnå målen i Lissabonstrategin, dvs. att göra till den mest kon- kurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin med ökad sysselsättning och social sammanhållning. Handlingsplanen e-Europa 2005, Ett informationssamhälle för alla, sträckte sig . Kommissionen utkom med ett meddelande om den nya IT-strategin för EU i2010 Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning. Kommissionen presenterade även ett meddelande om e-tillgänglighet. I meddelandet om i2010 föreslår kommissionen en ny strategisk ram med följande tre prioriteringar: Att skapa ett gemensamt europeiskt informationsområde, att stärka innovation och investeringar i IT-forskning samt att uppnå ett europeiskt informationssamhälle där alla kan delta. Kommissionen föreslår en rad konkreta åtgärder för varje område. De övergripande målen i den föreslagna IT-strategin stämmer i huvudsak väl överens med inriktningen i regeringens proposition Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175). I arbetet med att förbättra myndigheternas service gentemot medborgarna i linje med visionen om 24-timmarsmyndigheten har tillgänglighets- frågorna fått en framskjuten position. granskade överensstämmelsen mellan statliga myndigheters utformning av sina webbplatser i förhållande till WAI:s riktlinjer (är en arbets- grupp inom World (W3C) som ansvarar för att webben skall vara användbar för personer med funktionshinder) för till- gängliga webbplatser. Granskningen visade att det fanns stora brister i hur myndigheterna arbetade med att leva upp till kraven på tillgänglighet och användbarhet. Som en följd av detta inleddes ett samarbete mellan Statskontoret, det svenska och Handikappombudsman- nens Tillgänglighetscenter. Resultatet blev en uppdatering av Vägledningen för 24-timmars- webben som gavs ut av , E-nämn- den, . Vägledningen ger rekommendationer om hur arbetet med offentliga webbplatser bör utvecklas. Krav på användbarhet och tillgänglighet för alla utgör en central faktor som genomsyrar hela väg- ledningen. Tillgänglighetscentret samverkar även med Statskontoret i tävlingen , som premierar de bästa offentliga e-tjänsterna och samverkan. Regeringen anser att det är viktigt med fortsatt samarbete i frågan om hur den elektroniska förvaltningen skall utvecklas så att så många som möjligt kan ta del av den offentliga informationen. Samarbetet bör fram- över utvecklas mellan Handisam, som tagit över Tillgänglighetscentrets uppgifter, och Verva, som tagit över Statskontorets uppdrag som rör utvecklingen av en elektronisk förvaltning samt uppgifter. Tillgänglighet till Postens servicenät Postens servicenät har genomgått stora för- ändringar. För att klarlägga huruvida servicenätet svarar mot samhällets och konsumenternas behov lät PTS göra en analys som presente- rades i rapporten i Postens servicenät (PTS-ER-2004:38). Av den framgick att många av Postens serviceställen i varierande grad inte var tillgängliga för rörelsehindrade personer och därmed inte fullt ut svarade mot kraven på en samhällsomfattande posttjänst. PTS påpekade i rapporten att det är viktigt att Posten vid kommande omförhandling av avtalen med bolagets partners tillser att kraven på tillgänglighet till- godoses. Upphandling av post- och kassatjänster för personer med funktionshinder Vissa posttjänster upphandlas av PTS inom ramen för uppdraget att ge kvinnor och män med funktionshinder bättre tillgång till post- och kassa- service. Upphandlingen avser två åtgärder. För det första, upphandlas avgiftsfri befordran av blindskriftförsändelser från institutioner och bib- liotek till synskadade samt mellan synskadade. Material som framställts enbart med blindskrift och ljudupptagningar såsom talböcker och taltid- ningar distribueras portofritt. Gruppen av blinda, synskadade och läs- handikappade som får del av tjänsten beräknas sammanlagt omfatta minst en halv miljon personer. För det andra, sker i enlighet med uppdrag i regleringsbrev, upphand- ling av utsträckt lantbrevbärarservice både för personer med funktions- hinder och äldre i glesbygd. Denna service omfattade drygt 1 600 hushåll vilka härigenom tillförsäkras post- och kassaservice vid bostaden genom att lantbrevbäraren kör ända fram. Samlad bedömning och fortsatta insatser IT är en angelägenhet för hela samhället. Det är ett uttryckligt mål för regeringen att IT skall vara tillgängligt för alla. enkla vardagen och förbättra livskvaliteten för kvinnor och män, unga såväl som äldre. IT har stor betydelse för personer med funktionshinder. De insatser som görs leder till ökade förutsättningar för delaktighet och självbestämmande för personer med funktionshinder. problem i den generella tillgängligheten, t.ex. till webbtjänster. arbete som sker för att förbättra tillgängligheten måste få ökat genom- I propositionen (prop. 2004/05:175) Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället slår regeringen fast att erfarenheterna från PTS bredbandsprojekt bör tas tillvara och att verksamheten bör fortsätta. finns en stor utvecklingspotential när det gäller digitala talböcker och Regeringen anser att det är angeläget att Talboks- och (TPB) fortsätter att driva utvecklingsverk- samhet inom området och har lagt in det som ett uppdrag i myndighetens Syftet skall vara att öka tillgången till dokument och litte-