prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Regeringens förslag: Anslaget 32:1 Länsstyrel- serna m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Kammar- kollegiet har haft ansvaret och kostnaderna för regleringen av sjön , men har begränsade förutsättningar att följa och kon- trollera hur regleringen sköts. Regeringen anser att i med sin kompetens och geografiska närhet har bättre förutsättningar att lösa uppgiften. Detta medför ökade kostnader för . Länsstyrelserna m.m. bör därför ökas med . Finansieringen sker genom att det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:6 Kam- markollegiet minskas. 7.2.17Utgiftsområde 19 Regional utveckling 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att möta de speciella utmaningar som de många malm- kropparna med växlande brytning innebär för planeringsförutsättningarna i kommun bör ett särskilt bidrag på högst lämnas till kommunens samhälls- utvecklingsåtgärder. Anslaget behöver därför ökas med detta belopp. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner uppförda anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas. Anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder bör minskas med för att bidra till att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppförda anslaget 30:1 Stöd till idrotten. Sammantaget bör därför anslaget 33:1 All- männa regionalpolitiska åtgärder ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 33:3 Transport- bidrag ökas med . Skälen för regeringens förslag: Stigande transportkostnader till följd av ökade oljepriser, ökade godsvolymer och fler företag som är berättigade till transportbidrag medför högre utgifter än beräknat. Anslaget 33:3 Transport- bidrag bör därför ökas med . Finansieringen sker genom att de under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda anslagen 36:1 : Administration och 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter minskas med vardera. 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden 20002006 (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter på högst 1 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden 20002006 göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 under 2007och 2008. Skälen för regeringens förslag: Bidragen från , däribland Europeiska regionala utvecklingsfonden, är fastställda i euro. I förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från anges den valutakurs som skall användas vid beräkning av de finansiella ramarna för strukturfonds- programmen för perioden 20002006. höjdes valutakursen i förordningen från och per euro till per euro, vilket innebär att den beräknade ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden ökar med för programperioden. Utbetalningar kan även göras 2007 och 2008. För att så många projekt som möjligt skall kunna fullgöras bör möjlighet finnas att göra ekonomiska åtaganden motsvarande vad valutakurshöj- ningen medför. Regeringen bör därför bemyndigas att göra ekonomiska åtaganden för den Europeiska regionala utvecklingsfonden 20002006 som inklusive tidigare gjorda åtagan- den medför utgifter på högst 1 . 7.2.18Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Något bemyndigande att ingå ekono- miska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: har funnit att i anslutning till anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald beslutat om framtida medfinansiering i samband med EU-projekt, tecknat samverkansavtal vid genomförande av större naturvårdsprojekt samt lämnat förhandsbesked om statsbidrag för områdesskydd och förvaltning av ur natur- vårdssynpunkt värdefulla naturområden. Något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser av detta slag finns inte. Regeringen anser att ett bemyndigande behövs för att möjliggöra åtaganden och med- finansiering i samband med EU-projekt samt för att vissa andra långsiktiga åtaganden skall kunna hanteras effektivt. Regeringen anser emellertid att det är otillfredsställande att åtaganden har gjorts utan att befogenhet funnits till detta. I den uppkomna situationen bör dessa ekonomiska åtaganden hanteras på ett korrekt sätt i förhållande till . Regeringen bör därför i efterhand bemyndigas att för ramanslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 34:6 Kemikalie- inspektionen ökas med . Skälen för regeringens förslag: Internationella kemikaliesekretariatet är en ideell organisation som bildades för att bidra till att nå miljökvalitetsmålen för en Giftfri miljö. Sedan organisationen inrättades har staten till en del finansierat dess sekretariat. Regeringen anser att ett fortsatt och förstärkt stöd till sekretariatets arbete är angeläget. Regeringen anser därför att statens bidrag till sekretariatet bör ökas med . Kemikalieinspektionen behöver därför ökas med . 34:13 Stöd till klimatinvesteringar I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar ökas med . Medel som får användas för information, administration och utvärdering ökas till högst . Skälen för regeringens förslag: Lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel träder i kraft . Utbyggnaden av pumpar med förnybara bränslen skall ske successivt till . Regeringen anser att bidrag skall kunna lämnas för investeringar i utbyggda tankställen för förnybara drivmedel. Anslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar behöver därför ökas med . I samband med att den nya lagen träder i kraft förväntas de allmänna förvaltningsdomstolarna få ökade kostnader på grund av ökad tillströmning av mål. få ökade kostnader för tillsynsarbetet i samband med att den nya lagen träder i kraft. Anslagen för domstolsväsendet och ökas därför (se avsnitten 7.2.4 och 7.2.20). Regeringen anser vidare att den långsiktighet som klimatpolitiska beslut och åtgärder präglas av ökar betydelsen av informativa styrmedel. Medel som får användas för information, administration och utvärdering inom anslaget bör därför ökas med till högst . Högst härav avses användas för klimatin- formation. 7.2.19 Utgiftsområde 21 Energi 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om . Regeringens förslag: Anslaget 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Barsebäcks- verket ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen beslutade att godkänna ett tillämpningsavtal till ramavtalet av med anledning av att den andra reaktorn vid () stängdes i och med utgången av . gav vid sitt beslut att godkänna ramavtalet om ersättning i samband med stängningen av (prop. 1999/2000:63, bet. 1999/2000:NU11, rskr. 1999/2000:106) reger- ingen bemyndigande att vidta de åtgärder som behövs för att tillvarata statens intressen vid avtalets genomförande och tillämpning. Tillämp- ningsavtalet mellan staten, och reglerar kompensationen till reaktorägarna för en förtida stängning av . Mot denna bakgrund anser regeringen att anslaget 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av bör ökas med för att täcka merkostnaderna för avställnings- och servicedrift för reaktor . Förslag till lag om ändring i lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus Regeringens förslag: Kreditering på skattekonto enligt lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem får inte minska statens inkomst av skatter med ett större belopp än 2006, 2007 och 20082010. Stödet skall även omfatta investeringar för installation av solvärme i lokaler. Bakgrund: Regeringen aviserade i budgetpropositionen ett femårigt stöd för att främja en övergång från oljeupp- värmningssystem till fjärrvärme, biobränsle, berg-, sjö- eller jordvärmepump eller solvärme. Regeringen lämnade i propositionen Stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus ett sådant förslag som godkändes av (prop. 2005/06:32, bet. 2005/06:NU8, rskr. 2005/06:133). Lagen trädde i kraft . Stödet omfattar åtgärder som påbörjas och slutförs den 1 januari 2006den . Regeringen aviserade i propositionen Stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus även ett stöd för installation av solvärme om sammantaget inom den angivna totala ekonomiska ramen. Riksdagsbehandlingen: I finansutskottets betänkande om utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna för (bet. 2005/06:FiU1) behandlade utskottet även förslaget i budgetpropositionen till lag om kreditering på skattekonto av stöd för investering i konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus. hade ingen invändning mot regeringens förslag om investeringsstöd för konvertering från direkt- verkande elvärme i bostadshus. Dock framlade finansutskottet förslag till ändring i det aktuella lagförslaget på det sättet att utskottet föreslog en kompletterande paragraf i lagen med innebörd att kreditering på skattekonto med stöd av lagen inte får minska statens inkomst av skatter med ett större belopp än . erinrade om att avsikten är att stödet skall utgå och att det sammanlagt skall uppgå till . Överföringar mellan åren av outnyttjat utrymme kan enligt finansutskottet ske genom att nämnda paragraf ändras vid behandling av budgeten eller förslag till tilläggsbudget. I betänkandet tog finansutskottet även upp det i budgetpropositionen aviserade stödet till konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus. hade ingen invänd- ning mot det aviserade stödet men förutsatte att de synpunkter som finansutskottet anfört i fråga om lagreglerad ram för stödet till konvertering från direktverkande elvärme beaktas vid utform- ningen av stödet till konvertering från oljeupp- värmning. beslutade i enlighet med finans- utskottets förslag. I näringsutskottets betän- kande Stöd för konvertering från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning i bostadshus (bet. 2005/06:NU8) refererade utskottet dels till finansutskottets ovan återgivna uttalande och förslag, dels till att finansutskottet utgått från att en motsvarande lagreglerad ram om införs i lagen om kreditering på skattekonto i fråga om stödet till konvertering från oljeuppvärmning. delade finansutskottets uppfattning i denna fråga och föreslog sålunda att förslaget till lag om kreditering på skattekonto rörande stödet till konvertering från oljeuppvärmning tillförs en paragraf med innebörd att krediteringen inte får minska statens inkomst av skatter med ett större belopp än . beslutade i enlighet med näringsutskottets förslag (rskr. 2005/06:133). som utskottet föreslog detta tillägg i den aktuella lagen markerade utskottet att det är införstått med att intresset för konvertering från oljeuppvärmning bl.a. med hänsyn till den nuvarande höga oljeprisnivån kan innebära att den angivna utgiftsramen inte förslår. Utskottet förutsatte därför att regeringen följer utveck- lingen vad gäller intresset för denna konvertering och, om så erfordras, återkommer till i lämpligt sammanhang med förslag om utökad ram och dess finansiering. Ärendet och dess beredning: Regeringen uppdrog åt i regleringsbrevet för att efter samråd med och den analysgrupp som bildats tillsammans med branschen att redovisa ett förslag till kompletterande stöd för in- stallation av solvärme i större tillämpningar för eget värmebehov avseende kommersiella lokaler samt för offentliga lokaler efter 2006. redovisade ett förslag till ett sådant kompletterande stöd för installation av solvärme (dnr M2005/1270/E). Beredning av förslaget har skett genom att utarbetat förslaget i samråd med och representanter för branschen. Förslaget är av enkel beskaffenhet. Reger- ingen finner därför att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av den stora efterfrågan under årets första månader på stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem bedömer regeringen att det finns ett behov av utökad ram innevarande år för kreditering av sådant stöd på skattekonto. Regeringen bedömer att ramen bör ökas till . Förslaget innebär att utgifter inom den avsatta budgetramen om 20062010 tidigareläggs. Som en konsekvens av detta minskar utrymmet för kreditering . Regeringen anser att ett stöd för installation av solvärme i kommersiella lokaler bör införas för att komplettera de befintliga stödformerna för att främja installation av solvärme. Regeringen bedömer att ett sådant komplet- terande stöd ytterligare kan påskynda en marknadsintroduktion av solvärmeteknik i fler tillämpningar. Stödet bör utgå med högst av den samlade faktiska kostnaden för solvärmeinstallationen och utformas med beaktande av de befintliga stödformerna för solvärme. Stödet bör vidare administrativt utformas på motsvarande sätt som stödet för konvertering från oljeuppvärmningssystem och tillgodoföras byggnadens ägare genom kreditering på dennes skattekonto. Regeringen räknar med att använda totalt av den ekonomiska ramen för perioden 2010 för detta ändamål. Det föreslagna stödet för installation av solvärme i lokaler kräver inte EG-kom- missionens godkännande enligt EG-fördragets statsstödsregler. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.5. Mot bakgrund av att stödet numera även omfattar installation av solvärme bör lagens rubrik ändras på sätt som framgår av förslaget. Rätten att tilldelas elcertifikat för småskalig vattenkraft Regeringens förslag: Rätten att tilldelas el- certifikat gäller inte efter utgången av 2010 för el som produceras i en vattenkraftanläggning med en installerad effekt som inte är högre än . Om en sådan anläggning har tagits i drift efter men före skall rätten att tilldelas elcertifikat dock gälla till utgången av 2012. Ärendet och dess beredning: I propositionen Förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154) har regeringen föreslagit ändringar i lagen (2003:113) om elcertifikat. Förslagen i den propositionen innebär bl.a. att elproduk- tionsanläggningar som var i drift när elcertifikatsystemet infördes skall fasas ut ur systemet efter utgången av eller 2014. I beredningen av det lagstiftningsärendet har också behandlats en fråga om att småskaliga vattenkraftanläggningar skall fasas ut vid utgången av 2010, men något sådant förslag togs inte in i prop. 2005/06:154. Frågan har dock beretts vidare och har resulterat i det förslag som presenteras här. I propositionen Svenska miljömål (prop. 2000/01:30) framhöll regeringen att det är viktigt att byggandet av vattenkraftverk inte tillåts skada värdefulla vattendrag och att sådant byggande och andra intrång i huvudsakligen opåverkade vattendrag inte bör ske. I propositionen Svenska miljömål ett gemen- samt genomförande (prop. 2004/05:150) konsta- terade regeringen att andelen helt opåverkade eller måttligt påverkade vattendrag är liten och att värdefulla eller potentiellt värdefulla vatten bör restaureras, så att de biologiska och ekologiska värdena ökar. Mot den bakgrunden har promemorian Den småskaliga vattenkraften i elcertifikatsystemet tagits fram i Miljö- och samhällsbyggnads- departementet (dnr M2005/6595/E). I prome- presenterades ett förslag som innebär att rätten att tilldelas elcertifikat för elproduktion som sker i s.k. småskaliga vattenkraftverk skall upphöra efter utgången av 2010. Promemorian har varit föremål för remiss- behandling. En förteckning över remissinstan- serna och en redogörelse för ärendets beredning i övrigt finns i prop. 2005/06:154. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr M2005/6595/E). Lagrådet: Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget. Lagrådet hade ingen invändning mot det remitterade förslaget. Därefter har viss justering av lagtexten gjorts. överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: 12 remissinstanser har , , , , , i , i , Älvräddarnas och . 6 remissinstanser har inte haft någon erinran mot förslaget. Bland dessa återfinns Kammarrätten i och Länsrätten i . 24 remissinstanser har avstyrkt förslaget. Bland dessa återfinns , Konkurrens- verket, , , Lantbru- karnas , , (och flera vattenkraftproducerande med- lemmar) och Sveriges Energiföreningars Riks- organisation. Bakgrund: I propositionen Elcertifikat för att främja förnybara energikällor (prop. 2002/03:40) angavs huvudprincipen, att elcertifikatsystemet skall omfatta elproduktion med förnybara energikällor, men att hänsyn även skall tas till om produktionen är kommersiellt självbärande och om det finns ett stödbehov. Bland annat gjordes bedömningen att sådan vattenkraft som uppbar driftstöd (den s.k. 9- öringen) inte kunde anses vara kommersiellt självbärande och att den därför skulle berättiga till det ekonomiska stöd som elcertifikat- systemet ger. Till denna kategori hör den småskaliga vattenkraften, dvs. anläggningar som kan leverera en effekt om högst och som var i drift vid utgången av . Den befintliga storskaliga vattenkraften ansågs inte ha något stödbehov. I fråga om ny produktion gjordes bedömningen att all ny vattenkraft, oavsett storlek, bör vara certifikatberättigande. ningar i den befintliga storskaliga vattenkraften ansågs vara berättigande. I propositionen fanns även ett särskilt avsnitt som behandlade miljökrav för certifikat- berättigande elproduktion. Det ansågs bl.a. inte finnas något behov av att i den föreslagna lagen om elcertifikat införa ytterligare krav, utöver det regelverk som i övrigt gäller vid elproduktion. Regeringen erinrade dock om det som i propositionen Svenska miljömål (prop. 2000/01:30) sägs om vikten av att utbyggnad av vattenkraftverk inte tillåts skada värdefulla vattendrag och att utbyggnad av vattenkraft, och andra intrång i vattendrag som i huvudsak är opåverkade, inte bör ske. överlämnade regeringen propositionen Svenska miljömål ett gemen- samt genomförande (prop. 2004/05:150) till . I propositionen framfördes bl.a. att andelen helt opåverkade eller måttligt påverkade vattendrag är liten och att värdefulla eller potentiellt värdefulla vatten bör restaureras, så att de biologiska och ekologiska värdena ökar. Skälen för regeringens förslag: Det finns ett mycket stort antal nedlagda vattenkrafts- anläggningar i . Elcertifikatsystemet har, i kombination med stigande elpriser, skapat ett växande intresse för att återuppta driften i dessa anläggningar. Detta har också bekräftats av remissinstanserna. Regeringen anser att det växande exploateringstrycket på de mindre vattendragen inte är önskvärt, bl.a. med hänsyn till de fastställda miljömålen. Detta gäller både opåverkade vattendrag och sådana vattendrag där det finns förutsättningar för miljöförbättrande åtgärder. Ett stort antal remissinstanser har framfört att man bör skilja på elcertifikatsystemet och den tillståndsprövning som sker från miljösynpunkt. De menar att om det av miljöskäl finns anledning att begränsa elproduktionen vid småskaliga vattenkraftverk, så bör detta i första hand beaktas i miljöprövningen. För att minimera risken för en växande konflikt med de uppställda miljöpolitiska målsättningarna bör, enligt regeringens mening, den småskaliga vattenkraften undantas från elcertifikatsystemet. Totalt finns 1 054 vattenkraftsanlägg- ningar godkända för tilldelning av elcertifikat med en årlig elproduktion på sammanlagt . I princip alla dessa anläggningar (1 029 stycken) är småskaliga och fanns när elcertifikatsystemet infördes. bör fasas ut ur elcertifikatsystemet vid utgången av 2010. Däremot bör de anläggningar som tagits i drift efter det att elcertifikatsystemet infördes men före utgången av 2006 fasas ut vid utgången av . Flera remissinstanser har framfört att många av de svenska små vattenkraftverken har en hög ålder och stora restaurerings- och modernise- ringsbehov. Instanserna menar att om stödet från elcertifikatsystemet tas bort, och inte ersätts med annan stödform, finns det en stor risk för nedläggning av små vattenkraftverk. Regeringen kan konstatera att förslagen i propositionen Förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154) om att begränsa tilldelnings- perioderna syftar till ett ökat fokus på nyinvesteringar i systemet. Elcertifikatsystemet i dess nya utformning syftar alltså inte till att tillförsäkra fortsatt drift i gamla anläggningar. De anläggningar som var i drift vid el- certifikatsystemets införande och som föreslås fasas ut ur systemet bör kunna bära sina egna produktionskostnader. Detta gäller för övrigt samtliga energikällor som får stöd genom systemet. Flertalet vattenkraftsanläggningar har också goda förutsättningar att drivas vidare vid rådande elpriser och med de stöd som erhållits. Regeringen gör därför bedömningen att förslaget inte generellt kommer att minska elproduktionen i de befintliga anläggningarna. De anläggningar som tagits i drift efter det att elcertifikatsystemet infördes men före utgången av 2006 bör dock få tilldelning av elcertifikat fram till utgången av 2012. Genom förslaget skapas gynnsammare ekonomiska villkor för de anläggningar som tagits i drift innan de nya begränsningsreglerna i 2 kap. lagen om elcertifikat träder i kraft. Anläggningar som tas i drift efter tilldelas elcertifikat enligt huvudregeln, alltså till utgången av . Ett antal remissinstanser har ansett att ny storskalig vattenkraft också bör undantas från elcertifikatsystemet. Detta eftersom de skäl som anges i promemorian för att ta bort stödet för den småskaliga vattenkraften även gäller storskalig vattenkraftsutbyggnad. Regeringen konstaterar att nationalälvarna med tillhörande vattenområden, källflöden och biflöden enligt 4 kap. 6 § är skyddade från vatten- kraft, vattenreglering och vattenöverledning för kraftändamål. Detsamma gäller för ett antal ytterligare vattenområden med tillhörande käll- Regeringen gör bedömningen att dagens ordning med miljöprövning, och det skydd som ger, innebär att skälen för att undanta småskalig vattenkraft från systemet inte gör sig lika starkt gällande i fråga om storskalig vattenkraft. Storskalig vattenkraft behöver därför inte undantas. Rätten att tilldelas elcertifikat bör alltså efter utgången av 2010 inte gälla för el som produceras i en vattenkraftanläggning med en installerad effekt som inte är högre än och som var i drift när elcertifikat- systemet infördes. Rätten att tilldelas elcertifikat bör upphöra efter utgången av 2012 för småskaliga vattenkraftanläggningar som tagits i drift efter elcertifikatsystemets införande men före utgången av 2006. Bestämmelser om detta bör tas in i lagen om elcertifikat. Konsekvensändringar behöver göras i de paragrafer som innehåller hänvisningar till de bestämmelser som begränsar rätten att tilldelas elcertifikat. Regeringen gör bedömningen att kvotplikten för de aktuella åren inte behöver ändras eftersom utfasningen av produktionen redan beaktats i propositionen Förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154). Den ändring som föreslås för produktion som tagits i drift efter elcertifikatsystemets införande fram till utgången av 2006 bedöms omfatta så begränsad produktionsvolym att en förändring av kvoten inte heller är nödvändig. I övrigt hänvisas till propositionen Förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154). Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.3 och 3.6.