prop · GT031d21 · 2006-01-01 00:00:00 — 3.Bostadsfinansieringen bör vara långsiktigt stabil med neutrala, enkla och tydliga regler i syfte att främja bostadsförsörjningen. 4.Energieffektivisering i bebyggelsen. Just nu byggs mycket nytt som en stor del av de äldre bostadsbestånden behöver rustas upp. I ambitionen att skapa det gröna folkhemmet är en översyn av energi- användningen i bostäder en viktig del. Bostäder och lokaler står för av den totala slutliga energianvändningen, en effektivisering av energianvändningen i bostäder och lokaler skulle således kunna påverka denna väsentligt. 5.En god inomhusmiljö och luftkvalitet som är anpassad för den verksamhet som skall bedrivas i byggnader är ett grundläggande uttryck för en hållbar bygg- och fastighetssektor. Närmare hälften av landets bostäder är byggda och en stor del av dessa kommer att vara i behov av upprustning och modernisering . Många av bostäderna finns i stadsdelar som behöver förnyas. I första hand är detta ett ansvar för fastighetsägarna. 7.Hyresnivåerna på hyresmarknaden bestäms i fria förhandlingar mellan fastighetsägare och företrädare för hyresgästerna. Bruksvärdessystemet och allmännyttans hyresnormerande roll syftar till att säkerställa ett reellt besittningsskydd. Det är ett centralt inslag i bostadspolitiken. 8.Utvecklingsarbete inom byggsektorn. En effektiv byggsektor i konkurrens som bl.a. beaktar bostadskonsumenternas intressen av sunda och ändamålsenliga bostäder av god kvalitet till rimliga kostnader bör främjas. För att uppnå målet krävs en väl fungerande bygg- och fastighetssektor med kompetenta aktörer. Utvecklingsarbetet kan leda till mer ändamålsenliga och långsiktigt kostnadseffektiva bostäder med ökad resurshushållning och därmed minskad belastning på miljön. 9.Den fysiska planeringens potential för att främja en långsikt hållbar samhällsutveckling har uppmärksammats . tillsattes en parlamentarisk kommitté för översyn av plan- och bygglagstiftningen. , PBL, trädde ikraft och lagstiftningen är i huvudsak är oförändrad , trots att det skett stora förändringar i samhället Det finns dessutom väsentliga delar i PBL och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 intentionerna bakom lagstiftningen som inte fått ett tillfredsställande genomslag. Därför behövs en grundlig översyn av lagstiftningen. Kommittén skall avlämna sitt slutbetänkande . -lägre byggpriser och boendekostnader i bostäder med god kvalitet, -ökad nyproduktion i tillväxtregionerna av hyresbostäder som kan efterfrågas av bredare hushållsgrupper, -utveckling av de allmännyttiga bostadsföretagen och andra icke-vinstdrivande upplåtelseformer, -minskad segregation i boendet. Medel för att uppnå målet Statens stöd till bostadsbyggandet består dels av räntebidrag för nybyggnad av bostäder med hyres- eller bostadsrätt samt ombyggnad av flerbostadshus, dels av statliga kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar. Räntebidragsärenden handläggs av och länsstyrelserna. () handlägger kreditgarantierna. infördes ett tillfälligt investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Bidraget uppgår till totalt . ges även en investeringsstimulans för anordnande av hyresbostäder och studentbostäder i tillväxtområden med bostadsbrist (se avsnitt 3.3.1). Investeringsstimulansen kan ges i kombination med investeringsbidraget. Projekt som kan komma i fråga för både investeringsstimulansen och investeringsbidraget bör ha en miljöplan eller annat jämförbart underlag och bostäderna får inte värmas upp med direktverkande el. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Statens bostadsnämnds (SBN:s) verksamhet syftar till att ge de kommunala bostadsföretagen långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar genom att bistå kommuner som har svårt att klara bostadsföretagens ekonomiska problem. Stödinsatserna är vanligtvis kopplade till en omstrukturering av fastighetsbeståndet för att minska antalet outhyrda lägenheter. tog SBN emot sex ansökningar om stöd, vilket innebär att nämnden sammanlagt tagit emot ansökningar från 33 kommuner. har åtta stödärenden avslutats - sju genom avtal om statligt stöd och ett genom att ansökningen återkallats. Statens kostnader till följd av de avtal och överenskommelser som har träffats uppgick till . På regeringens uppdrag har BKN analyserat och lämnat ett förslag att SBN skall inordnas i BKN. Skälen för sammanslagningen av de två nämnderna är bland annat att BKN bättre skall kunna möta framtida förändringar i form av exempelvis ökat intresse för statliga kreditgarantier eller befolkningsomflyttningar till följd av en högkonjunktur. Genom en sammanslagning av myndigheterna kan resursutnyttjandet även göras mer effektivt. Statens bostadsomvandling AB, SBO SBO är ett komplement till SBN:s verksamhet, har till huvudsaklig uppgift att inom ramen för de avtal om omstrukturering som SBN träffar med kommuner överta tomma lägenheter för att på kommersiella grunder utveckla dem för annan användning alternativt avveckla dem. SBO har träffat avtal om övertagande av bostäder i , samt övertaliga bostäder i . , BKN kan lämna kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder av ett långsiktigt hållbart marknadsvärde, dock högst intill per lägenhet. Förändringen av regelverket har gett BKN större förutsättningar att bidra till bostadsförsörjningen genom förbättrade villkor för finansiering av ny- och ombyggnad av bostäder. Förändringarna förväntas bland annat medföra att kapitalförsörjningen till mindre och medel- stora byggherrar underlättas, vilket i sin tur även kan bidra till en ökad konkurrens på byggmarknaden. Ett tillfälligt regelsystem för statliga kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder trädde ikraft och gäller . Regeringen har i årets ekonomiska vårproposition aviserat att giltighetstiden skall förlängas . Ett tillfälligt bidrag för installation av hissar och andra lyftanordningar i flerbostadshus inrättades . Syftet med bidraget var att främja tillgänglighet och kvarboende för äldre och funktionshindrade. Drygt 1 800 lägenheter har fått tillgång till hiss med stöd av bidraget. Eftersom ungdomar är en särskilt utsatt grupp på bostadsmarknaden gav regeringen ett uppdrag till () att utreda förutsättningarna för unga att skaffa en egen bostad. BKN överlämnade sin rapport härd . I rapporten redovisas att ungdomars etablering på bostadsmarknaden har senarelagts. Ungdomars första bostad har främst varit i hyresrätt, en möjlighet som kraftigt har begränsats p.g.a. att det finns för få lediga hyresbostäder i tillväxtregionerna. BKN föreslår att det införs en statlig hyresgaranti och statliga kreditgarantier för lån till unga för att underlätta etablering i bostads- och äganderätt. Regeringen avser att hantera BKN:s förslag i samband med det förslag för framtida bostadspolitiska insatser som arbetsgruppen för bostadsfinansieringen tagit fram, se nedan. Aktuella utredningar och uppdrag Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp inom med uppgift att -genomlysa det nuvarande systemet för bostadsfinansiering, bostadssubventioner och bostadsmarknadens kapitalförsörjning, -lämna förslag till vilken framtida roll staten bör ha i detta system samt -utarbeta ett förslag till närmare utformning av statens roll i systemet. beslutade regeringen om en förlängning av arbetsgruppens uppdrag till den 8 En proposition i frågan avses att överlämnas till . En arbetsgrupp inom har fått regeringens uppdrag att lämna ett förslag om åtgärder för att göra innebörden av lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar tydlig för kommunerna. Avsikten är att stärka kommunernas möjligheter att effektivt och ändamålsenligt fullgöra sitt ansvar för en fungerande bostadsförsörjning. Arbetsgruppen skall också lämna förslag till åtgärder för att uppnå ökad jämlikhet och rättvisa bland dem som söker en bostad. Regeringen har tillsatt en Nationell bostadssamordnare med uppgift att ta fram förslag på konkreta åtgärder för att underlätta ungdomars inträde på bostadsmarknaden. Samordnaren skall kartlägga hinder för ungdomar att skaffa sig ett eget boende samt kartlägga och sprida kunskap om framgångsrika initiativ, såväl privata som kommunala. Vidare skall samordnaren se över behovet av nationell övergripande information om lediga bostäder och överväga i vilken form en sådan tjänst kan utföras. I uppdraget ingår också att se över vilka insatser som behövs för att stimulera omflyttning och därmed få igång flyttkedjor. Målgruppen för samordnarens uppdrag är främst ungdomar men förslag till åtgärder kan även komma andra grupper till del. Uppdraget skall slutredovisas . 3.6.2Verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling Den bebyggda miljön skall utgöra en god livsmiljö samt medverka till en hållbar utveckling ur ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt perspektiv. Vid fysisk planering och samhällsbyggande skall de nationella miljökvalitetsmålen tillsammans med övriga nationella mål och strategier vara vägledande. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Medel för att uppnå målet Hållbar utveckling är det övergripande målet för samhällsplanering och bebyggelseutveckling. Regeringen betonar i sin skrivelse En svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129) att ett hållbart samhällsbyggande måste präglas av en helhetssyn där hållbarhet vävs samman av ekologiska, ekonomiska, sociala och kulturella aspekter. Arbetet med hållbar utveckling förutsätter vidare en långsiktighet i beslutsfattandet, avvägningar mellan olika intressen inom ramen för en helhetssyn, hänsyn till såväl globala som nationella, regionala och lokala perspektiv samt demokratiska beslutsformer. Behovet av en sammanhållen samhällsplanering som instrument för detta lyfts fram i regeringens skrivelse. Viktiga frågor är bl.a. samspel och avvägningar mellan olika intressen när det gäller bebyggelse, infrastruktur och anläggningar. Plan- och bygglagens syfte, grundläggande struktur och ansvarsfördelning samt beslutsprocesser ger goda förutsättningar för arbetet med hållbar utveckling och den fysiska planeringen erbjuder instrument och metoder för detta. Kommunerna har huvudansvaret för den fysiska planeringen enligt PBL, men också länsstyrelsernas insatser är av stor betydelse för att den fysiska planeringen ska medverka till att målet om det hållbara samhället ska kunna nås. De nationella miljökvalitetsmålen skall, tillsammans med andra nationella mål och strategier, vara vägledande för fysisk planering och samhällsbyggande. En närmare beskrivning av miljökvalitetsmålen finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, politikområde Miljöpolitik. Regeringen har i sin strategi för hållbar utveckling uttalat att det är angeläget att skapa en tydligare nationell politik för en hållbar stadsutveckling. Den fortgående urbaniseringen blir en allt viktigare fråga för samhällsplaneringen, såväl globalt som nationellt och lokalt. Staden ger möjligheter till miljö- och energieffektiva lösningar, liksom till arbete, service och kultur, men kan också föra med sig hälsorisker och ökad belastning på miljön. Staden är en attraktiv och efterfrågad livsmiljö som för att behålla sin attraktivitet för alla måste planeras och förvaltas så att den kan förena en 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 effektiv utveckling med behoven av god miljö, kultur, service, trygghet och naturområden för rekreation. har ansvar för uppsikten över plan- och byggnadsväsendet i landet och länsstyrelserna har tillsyn över plan- och byggväsendet i länet. Behovet av att tydliggöra och effektivisera statens roll och ansvar för att genom uppsikt och tillsyn säkerställa samhällskraven i PBL har aktualiserats på flera sätt, bl. a. genom (SOU 2004:100) och initiativ att granska uppsikten, styrningen och tillsynen i samhällsplaneringen (se avsnitt 3.10 Revisionens iakttagelser). har initierat två aktiviteter, dels den s.k. BULTgruppen som är en samordningsgrupp mellan och länsstyrelserna, dels en grupp som löpande skall följa upp den fysiska planeringen i landet med en årlig avrapportering. Syftet med båda grupperna är såväl att stärka uppsikten och tillsynen som att öka samverkan mellan länsstyrelserna och . har ansvar för att ta till vara och samordna statens intressen i kommunernas fysiska planering. Uppgiften innebär såväl att förmedla underlag och facksynpunkter som att tolka och anpassa underlaget till de regionala förutsättningarna och inte minst att göra avvägningar mellan olika sektorsintressen. En viktig del är att tillhandahålla ett aktuellt och samordnat planeringsunderlag för att därigenom bl.a. medverka till att kommunernas fysiska planering främjar en hållbar utveckling i länet och regionen. Konkreta exempel som aktualiserat behovet av ett regionalt planeringsunderlag är bostadsbyggande, externhandelsetablering och den ökade medvetenheten om samhällets sårbarhet för olika risker och hot. Skillnaderna i landet är dock mycket stora när det gäller att tillhandahålla ett samlat planeringsunderlag och har i uppdrag att överväga hur länsstyrelsernas roll kan utvecklas för att olika nationella mål i ökad utsträckning skall vara vägledande för den fysiska planeringen. En utbyggnad av vindkraften kan underlättas och stimuleras genom en framsynt planering hos statliga och kommunala myndigheter. har utarbetat en handbok prövning av vindkraftsanläggningar, som bl.a. redovisar betydelsen av en aktuell översiktsplanering. Regeringen har vidare givit länsstyrelserna i uppdrag att i samarbete med berörda kommuner och i dialog med berörda intressen utarbeta ett planeringsunderlag för utbyggnad av stora vindkraftsanläggningar. Underlaget kommer att underlätta kommunernas planeringsarbete och tillståndsprövningen av enskilda projekt enligt och . De flesta länsstyrelser har redovisat resultatet av uppdraget, vad avser landområden, redovisningen av havsområden skall ske senast . Som stöd för den fortsatta planeringen och tillståndsgivningen har vidare pekat ut 49 områden i 13 län som anspråk på områden av riksintresse för vindkraft. Inom pågår ett arbete med översyn av bestämmelser om strandskydd. Översynen kommer bl.a. att beröra såväl de dispenser från strandskyddet som i vissa fall aktualiseras i samband med prövningen av bygglov enligt som de upphävanden som kan aktualiseras i samband med planläggning. I översynen ingår att föreslå mer flexibla bestämmelser för strandskyddet vilket innebär lättnader i vissa områden och skärpningar i vissa avseenden. Regeringen avser att förelägga en proposition . redovisade ett regeringsuppdrag avseende hur digitalt lagrad information och informationsteknik används i planerings-, bygg- och förvaltningsprocesserna. Verkets rapport arbetsverktyg till tjänster till nytta för fler har remissbehandlats. Remissen har bekräftat att ett av de största hindren för en effektiv digital planprocess är svårigheten att utbyta data mellan kommuner, länsstyrelser och övriga inblandade parter. har fått i uppdrag att tillsammans med bl.a. och Kommuner och Landsting göra en studie som närmare beskriver informationsflöden och processer vid detaljplaneläggning. Inom pågår vidare en förstudie avseende möjligheten att bygga upp en Projektet syftar bl.a. till att utgöra en plattform för utbyte av geografisk information. Kopplingar finns härvid till det EG-direktiv om miljörelaterad information, INSPIRE, som utarbetas (se vidare under avsnitt 3.6.4 Lantmäteriverksamhet). () verkar för att minska riskerna för ras och skred och genom en samordnande roll även för att minska riskerna för stranderosion. Verksamheten omfattar stöd till kommuner, länsstyrelser och och innebär bl.a. rådgivning och biträde med tjänster när ras eller skred inträffat. SGI har även i uppgift att fungera som remissinstans för kommunernas detaljplaner i och att övervaka där kvicklerskred kan ge stora skador. är specialforum för tvistemål enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar samt lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem. Nämndens avgörande har samma verkan som domstols dom. Jurisdiktionsområdet omfattar hela . Nämnden är inordnad i det allmänna domstolsväsendet på så sätt att överklagande av nämndens beslut sker hos (), varifrån målen kan föras vidare till . Utöver den rent dömande verksamheten lämnar nämnden yttranden i va-frågor m.m. till domstolar, och länsstyrelser. Aktuella utredningar och uppdrag Regeringen tillkallade en parlamentarisk kommitté som skall se över plan- och bygglagstiftningen samt lämna förslag till de lagändringar som behövs (dir. 2002:97). Kommittén har tre övergripande mål som utgångspunkt för sitt arbete. -stärka plan- och bygglagstiftningens roll som ett instrument för hållbar utveckling, -utveckla plan- och bygglagstiftningen så att den, mot bakgrund av de senaste årens samhällsförändringar, får en utformning som skapar bättre förutsättningar för en 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 god miljö, byggande av bostäder, etablering av handel och övrigt näringsliv liksom för annat samhällsbyggande, samt -utveckla plan- och bygglagstiftningen så att den bättre tillgodoser kraven på en effektiv beslutsprocess som kraven på rättssäkerhet och medborgerligt inflytande kan säkerställas och utvecklas. I kommitténs uppgift ingår att lämna förslag till en samordning mellan bestämmelserna i (1987:10, PBL) och m.fl. lagar. Kommittén skall också behandla frågor om regional samverkan, översiktlig planering, detaljplaneläggning m.m., kvalitet och hållbarhet i byggande och förvaltning, kopplingen mellan PBL och lagen (1994:847),) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m., BVL, beslutsprocessen inklusive instansordningen samt sanktioner. överlämnade delbetänkandet Kortare instanskedja och ökad samordning Alternativ för plan- och bygglagens prövningsorganisation, (SOU 2004:40). Delbetänkandet har remitterats och behandlas som en integrerad del i kommitténs fortsatta arbete. Kommittén skall lämna sitt slutbetänkande . För att få underlag för fortsatta överväganden när det gäller hållbar stadsutveckling har regeringen uppdragit åt att sammanställa tillgänglig information om situationen och utvecklingen i vissa bostads- och tätortsområden. Sammanställningen skall ta fasta på områdenas fysiska förutsättningar, planmässiga standard samt kvalitet vad gäller kommunikationer, energieffektivitet, miljö och graden av social integration. Uppdraget, som genomförs i dialog med centrala och regionala myndigheter samt med Kommuner och Landsting, skall redovisas . Hållbar utveckling i Sveriges kustområden Regeringen gav i uppdrag att till redovisa hur samhällsplaneringen för en hållbar utveckling av Sveriges kustområden bättre kan stämma överens med EG-rekommendationen om genomförande av en integrerad förvaltning av kustområdena i (2002/413/EG). EG- rekommendationen syftar till att skapa en 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar skötsel, planering och utveckling av kustområdena. Mycket av rekommendationens innehåll tillämpas redan i men det behövs bättre kunskap om brister och styrkor i skötseln och planeringen av de svenska kustområdena. skall därför beskriva hur de kommunala översiktsplanerna är anpassade till den utveckling som sker och till de strategier och program som tas fram med betydelse för kustområdena, särskilt regionala tillväxtprogram och utvecklingsprogram. En sammanställning skall göras av dessa strategiarbeten och av projekt inom strukturfonderna som gäller kustområdena. En översiktlig genomgång skall även göras av hur riksintresseområdena enligt 4 kapitlet som finns i kustområdena beaktats i översiktsplanerna och om det finns behov av att utöka dessa områden. Uppdraget utförs i samarbete med ett antal berörda myndigheter och efter samråd med länsstyrelserna i kustlänen, regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan i dessa län samt regionplaneorgan. Handlingsplan för att förutse och förebygga naturolyckor i vid förändrat klimat SGI har på regeringens uppdrag redovisat en handlingsplan för institutets arbete med att förutse risker och verka förebyggande för att förhindra ras och skred kan komma att öka. Bakgrunden till uppdraget är att nederbördsmängderna förväntas öka. I en delrapport som lämnades till regeringen visar analyser att extrema vädersituationer blir allt vanligare och kommer att innebära nya översvämningsnivåer. Högre vattenstånd innebär också att erosionen förvärras, bl.a. kan konsekvenserna för kustområden, älvdalar och fjällsluttningar bli omfattande. I delrapporten konstaterades också att identifiering av kritiska områden är en förutsättning för att kunna agera och för att kunna förebygga skador och olyckor. Uppdraget skall slutredovisas till regeringen . 3.6.3Verksamhetsområde Kvalitet i byggande och förvaltning Byggande och förvaltning av byggnader och anläggningar skall bedrivas med god kvalitet, beaktande av ekologiska, ekonomiska och sociala aspekter samt en effektiv tillämpning av regelverket. Medel för att uppnå målet Revidering av BBR och BKR För att nå målen inom utgiftsområdet bostadspolitik där byggfrågor ingår är det viktigt att byggande och förvaltning bedrivs med beaktande av långsiktig resurseffektivisering dvs. med ett livslängdsperspektiv. Arbetet inom med revidering av verkets bygg- och konstruktionsregler (BBR och BKR) fortsätter. Revideringarna avser främst regler om energi, inomhusmiljö, säkerhet vid användning samt utformning. En internt utarbetad handbok ligger till grund för översynen. Som ett led i arbetet har synpunkter inhämtats på förslag till ändringar avseende nämnda områden. bedömer att beslut om regeländringar kommer att fattas 2006. Uppsikt och tillsyn är ett viktigt redskap för att uppnå en god kvalitet i byggande och förvaltning. Med nuvarande regelverk har byggherren ett stort ansvar för kvaliteten i byggnaden, medan kommunerna genom sin tillsyn ska beakta att samhällskraven uppfylls. har initierat den s.k. BULTgruppen, som är en samordningsgrupp mellan och länsstyrelserna. Syftet med gruppens arbete är bland annat att stärka uppsikten och tillsynen över byggandet på alla nivåer. Andra aktiviteter med syfte att öka kvaliteten i byggande och förvaltning är verksamheten i Forskarråd och Kvalitetsråd, liksom i möten med bygg- och fastighetsbranschen, kommuner, brukare och övriga aktörer. Arbetet med regeringsuppdraget om en effektivare energianvändning har pågått och skall redovisas . Andra aktiviteter kopplade till energiområdet är förberedelser för införandet av EU:s direktiv om byggnaders energiprestanda, ett nytt Energiråd vid . Det internationella arbetet omfattar harmonisering av byggreglerna och berörs direkt av fem direktiv; byggproduktdirektivet, hissdirektivet, direktivet om effektivitetskrav på värmepannor, linbanedirektivet och direktivet om byggnaders energiprestanda. Standardiseringsfrågor utgör en annan stor del av verkets internationella arbete. Kunskapen om byggbeståndets skick i olika avseenden är bristfällig. Regeringen avser därför att ta fram underlag om byggnaders tekniska status och eventuella kopplingar mellan brister i inomhusmiljön. allmänna råd om ändring av byggnad, BÄR (2004:1), har reviderats. Förutom en översyn med anledning av nya lagar och bestämmelser har ett nytt avsnitt om bevakning av kulturvärden i samband med bygganmälan infogats. Statens stöd till bostadsbyggande består bl.a. av att verka för att byggsektorn effektiviseras. Byggkostnadsforum (BKF) inom har till uppgift att bl.a. förmedla kunskaper till byggherrar och att främja utvecklingsarbete, innovationer och kostnadseffektiva produktionsprocesser. BKF förfogar för att stödja pilotprojekt vars syfte är att sänka boendekostnaderna för nybyggda hyresbostäder och främjar ekologisk hållbarhet. BKF skall i högre grad beakta behovet att få fram bostäder till rimliga kostnader som är avsedda och anpassade till de behov unga har. BKF samverkar med den nationella byggsamordnare som tillsattes av regeringen . Bygga bo och förvalta fortsätter. Projektet syftar till att i dialog med bygg- och fastighetssektorns aktörer stödja och påverka utvecklingen mot ett hållbart byggande och en hållbar fastighetsförvaltning.