prop · GT03175 · 2006-05-29 00:00:00 — Projektets strategier är stöd i barngrupper och påverkansarbete gentemot berörda myndigheter, främst landsting, utbildning av grupp- ledare och kunskapsförmedling till förskola, skola och allmänhet. renheterna dokumenteras för att ge kompetens för arbete på . Child Development Programmes (ICDP) Kompetensutveckling och dokumentation av arbete med ICDP Child Development Programmes (ICDP) vill systematiskt utbyta, samla in och dokumentera erfarenheter och kunskap från utbildningar i Vägledande samspel i två skrifter; en för barnhälso- vården och en för förskolan. Med hjälp av en sådan dokumentation kan fler personer få kunskap om denna teori och detta program. sprida dokumentationen till berörda personalgrupper i kommuner, lands- ting och stat. Vägledande samspel är ett program som bygger på teorier om att positiva samspel mellan barn och vuxna ligger till grund för barns fysiska och psykiska hälsa. Vägledande samspel är inriktat på att utveckla pedagogers, omsorgspersonals och föräldrars förmåga att skapa, vidmakthålla och utveckla relationer. En grundtanke är att i skapandet av relationen söka efter det barnet kan och bygga relationen på dessa områ- Projektet för år 1 av 3 Projektets syfte är att ge stöd till drabbade i katastrofen i genom utbildning och start av samtalsgrupper för drabbade vuxna. Utbildning av utbildare som i sin tur regionalt och lokalt utbildar gruppledare för gruppbearbetning av katastrofen Genomförande av bearbetning av katastrofen för anhöriga och över- levande i grupper med två gruppledare i varje grupp Stödfunktion till kommunala kris- och katastrofgrupper/POSOM (Psy- kiskt Och Socialt Omhändertagande vid en krissituation). samarbetar med , och med Röda Korset för att kunna erbjuda samtalsgrupper för dem som förlorat närstående som barn och make/maka. De överlevande barnen träffas i grupp som leds av eller . Referensgrupp Erstas webbsida innehåller ett diskussionsforum och en inbjudan att höra av sig via mail, en chattsida m.m. Länkar till Röda Korset, Rädda Bar- nen, och Rådet för Stöd och samordning efter flodvågskatastrofen kommer att finnas. kommer tillsammans med Röda Korset, och att inbjuda drabbade utanför storstadsområdena som annars inte kan träffa andra drabbade till fyra veckoslutsträffar på olika platser i landet. Man tänker sig att barn och vuxna, tillsammans 400 per- soner skall erbjudas gruppsamtal med professionella samtalsledare. Samtliga gruppledare och övriga medarbetare skall erbjudas kontinuerlig handledning för att öka kvalitén på det egna arbetet och för att bearbeta egna upplevelser. Projektet för personer som är berörda av katastrofen i för år 1 av 2 är en organisation för kyrkornas gemensamma sociala arbete. Hela Människan i är kyrkornas gemensamma sociala/diakonala center. Hela Människan i vill i sam- arbete med Familjecentralerna i , , och Storvreten, i , Boendeenheten, i Bot- kyrka, hälsoutvecklare, Anhörig- och äldrecentral, Maka- lösa föräldrar och kyrkorna starta självhjälpsgrupper för personer (föräld- rar, övriga anhöriga, arbetskamrater och andra närstående) som på ett eller annat sätt berörts av katastrofen i . I projektet ingår också att starta gruppverksamhet för barn . Arbetet ska komplet- tera de professionella insatser som görs för målgruppen. Övriga kommu- ner på ska erbjudas samarbete. Ett nätverk av utbildade, oav- lönade igångsättare ska starta självhjälpsgrupperna. Gruppverksamhet för barn ska ledas av personer som utbildats i den metodik som utarbetats av Barnen kommer att erbjudas en strukturerad ålders- anpassad gruppverksamhet med samling en gång under 815 Projektet ett metodutvecklingsprojekt för sjuka barn med sär- skilda behov, deras anhöriga samt sjukvårdspersonal för år 2 av 3 Syftet med projektet är att i samverkan utveckla nya metoder för clown- kommunikation och sjukhusclownernas medverkan i vårdprocessen. Målet är bl.a. att undersöka, arbeta fram, pröva, dokumentera och sprida nya metoder som påskyndar och/eller underlättar vårdprocessen för sjuka barn med särskilda behov, att nå och engagera sjuka barn med särskilda behov, fortbilda personal, utveckla patient- och anhörigutbildningar och att i bokform förmedla projektets arbete och erfarenheter till personal och studerande inom vården. Projektet görs i tre faser: Analyserande och undersökande fas, experimenterande fas samt implementerande fas. Clownronden är en förening som består av specialutbildade artister som besöker sjukhusens barnkliniker. har vetskapen om skrattets och humorns betydelse i den läkande processen ökat. Föreningen ronden genomför i samarbete med barnklinikerna/barn- och ungdoms- centrum, skolan, lekterapin, sjuk-gymnastiken, BUP och barnrehabili- teringsenheterna vid sjukhusen i , och det treåriga metodutvecklings-projektet . Målgrupperna är sjuka barn med särskilda behov i olika vårdsammanhang samt sjukvårdsperso- nal och föräldrar. Arbetet har visat att vårdpersona- lens intresse för projektet och Clownrondens arbetssätt är mycket stort. Under det andra projektåret ska man göra en anpassad utbildningsserie i kommunikationsteknik och Clownrondens grundläggande arbetsmetoder ska läggas in efter hand till sjukhuspersonalen. Planerat antal medver- kande personal vid sjukhusen i , och är ca 500 personer. De barn och anhöriga som medverkade ett medverkar också i denna fas. En bok om projektet och Clown- ronden produceras och ska vara klar under projektår tre. Undervisnings-DVD om smärtbehandling till barn Målet för projektet är att skapa ett undervisningsmaterial som kan användas i många sammanhang för att förbättra smärtbehandling för barn som vårdas på sjukhus. Materialet ska vara lättillgängligt och gå att upp- En arbetsgrupp med bland annat medlemmar i förening har bildats för att utveckla smärtbehandling vid barn- och ung- är en ideell förening som främjar spridning av kunskap om smärta hos barn inom sjukvården. Tanken är att gruppen ska skapa gemensamma riktlinjer för smärtbehandling och förankra gemensamma förhållningssätt bland personal och studenter som möter barnen. Projektet för barn och ungdomar med psykisk ohälsa - icke verbal behandling för aggressivt utagerande pojkar och depressiva inåt- vända flickor för år 3 av 3 genomför tillsammans med bland annat detta projekt mot bakgrund av att psykisk ohälsa, som allvarligt handi- kappar barn och ungdomar, ökar. I projektform skall man pröva och utvärdera en i relativt ny behandlingsform, som kan vara ett komplement/alternativ till övrig behandling för barn och ungdomar med psykisk ohälsa. Projektet har som mål att pröva och utveckla en ny behandlingsmetod stödjande dansterapi för två grupper inom den barn- och ungdomspsykiatriska vården. För att avsluta projektet i delen som gäller depressiva tonårsflickor har projektet förlängts med tre måna- der. Projektet mentorskap och nya kommunikationsformer för år 1 av 2 Syftet med projektet är att finna metoder som kan öka möjligheterna för personer med hjärnskador, förvärvade i vuxen ålder, att ha en fungerande vardag med sammanhang, mening och kontroll över sina liv och inte minst möjligheter att studera. I projektet ska man inventera problem och stöd i samband med övergång från skola till hemort. För att få veta hur deltagarna har upplevt denna övergång ska ett antal intervjuer göras med ett urval av deltagare som deltagit i Furubodas kurs På Väg Igen. Red- skapet Teckenspråksforum ska anpassas kognitivt och perceptuellt så att det kan användas av målgruppen. Nya funktioner läggs till och befintliga funktioner anpassas. Arbetet innebär ett nära samarbete mellan program- utvecklare, utbildare och deltagare. Metoder ska utvecklas och testas för flexibelt mentorskap inriktat mot personer med förvärvad hjärnskada. Lärare och deltagare kommer kontinuerligt att kommunicera genom att sända och ta emot videomail. Projektet - Rehabilitering för äldre personer med synnedsättning och utveckling av syncentralernas specialistfunktion för år 2 av 3 Personer med synnedsättning är framför allt äldre personer. Vanligaste orsaken till synnedsättning är förändringar i gula fläcken, makuladegene- ration, av alla 75-åringar i har dessa förändringar, cirka 200 000 personer. Förändringen kan inte opereras och nedsättningen av synen förändras kontinuerligt. Efter att en ögonläkare konstaterat sjuk- domen remitteras en del av patienterna till vidare behandling vid en syn- central. Det vore sannolikt en fördel om de med en lindrigare synnedsätt- ning kunde få sin rehabilitering inom primärvården eller i hälso- och sjukvård. Detta projekts syfte är att utveckla och pröva arbets- sätt och modeller för rehabilitering av äldre personer med synnedsättning i den egna närmiljön (primärvårdsenheter och kommunala rehabilite- ringsenheter) och att stödja utvecklingen av syncentralernas specialist- nivå (syncentralerna). Frågor som skall belysas är t.ex. vilken typ av behandling utförs bäst på basnivå respektive. syncentral m.m. Försöks- verksamheten bedrivs i och . Korttidshem vid ångestsyndrom för år 2 av 3 vänder sig till personer med panik- syndrom, social fobi, generaliserat ångestsyndrom och posttraumatiskt stressyndrom med eller utan depression. Sällskapet bygger tillsammans med Stiftelsen och upp ett korttidshem med 6 platser för vuxna personer med ångestsyndrom. Här får personerna under en eller hjälp att klara sin vardag och sin livssituation genom samtal, individuell träning och möten med andra personer med samma funktionshinder. Syftet är att bygga upp självförtroende och lära ut ångesthantering i en trygg miljö. Information och utbildning ges bland annat till personal i försäkringskassor, och för att de ska förstå behovet av behandling på korttidshemmet. Projektet i för år 3 av 3 Habiliterings- och hjälpmedelsenheten i och Föreningen () beräknar antalet dövblinda i regionen till ca 300. Funktionshindrets art och grad varierar, men det leder ofta till social isolering och stressreaktioner på grund av att man inte har tillgång till information och inte känner sig delaktig i samhället. Eftersom gruppen inte är så stor saknas i kommunerna erfarenhet och kunskap kring döv- blindas situation varför det är svårt att ge service med kvalitet. FSDB och regionens och hjälpmedel ska därför bygga upp ett regionalt resursteam för dövblinda som kan ge kunskap till såväl döv- blinda och deras anhöriga, som till olika personalgrupper inom regionen. Resurscentrum Aktivt Liv Ek. Ett kompetenshöjnings- och utvecklingsprojekt för år 2 av 2 Resurscentrum Aktivt Liv arbetar för att erbjuda funk- tionshindrade och deras anhöriga ett aktivt liv. I detta resurscentrum ingår HSO , och Väster- , , myndigheter som arbetsför- medlingen, , kommunerna i länet och m.fl. Föreningen ska i samarbete med , vård-, omsorgs- och barnenheten, och kommunförbundet samt berörda kommuner ge spetskompetens i friskvård, handikappkunskap, attityder, normer och kommunikation till elevassistenter, personliga assistenter, fritidsledare och personal som arbetar i gruppboende. Mental Hälsa (RSMH) Mental Hälsa (RSMH) vill tillsammans med ABF undersöka förutsättningarna för att starta självhjälpsgrupper för personer som lider av utmattningsdepression. Självhjälpsgrupper består av människor i en likartad livssituation som utan en formellt ansvarig ledare träffas och pratar om det som är betydelsefullt för deras tillvaro nu och . Tanken är att utbilda så kallade igångsättare vars uppgift är att starta självhjälpsgrupper och lämna gruppen för att finnas tillgänglig bara vid behov, på gruppens initiativ. Förstudien omfattar och ska genom att självhjälpsgrupper startas i en begränsad skala ge en uppfattning om vilka resultat man kan förvänta sig av ett fullskaligt projekt. Förstudien kommer att utvärderas i samarbete med , . Projekt om samordning av vård, omsorg, stöd och service för personer med långvarig/kronisk smärta för år 1 av 2 Inom () finns fem så kallade skadegrupper, whiplash-, polio-, hjärn- och ryggmärgsskadade samt amputerade. Smärta är den enskilda faktor i samband med ett funk- tionshinder som enligt förbundet har störst betydelse för livskvaliteten. Personer med dessa funktionshinder har ofta svårt att få adekvat behand- ling, de får vandra runt i vården, kan känna sig missförstådda, nonchale- rade och svikna. Förbundets medlemmar kommer ofta i kontakt med den specialiserade vården på grund av sina funktionshinder. Den vården är dåligt utrustad att hantera den komplexa smärtbild som funktionshindret orsakar. De medlemmar som lever med polio- ryggmärgs-, whiplash- och hjärnskador lever ofta med en blandning av belastnings och neurogena smärtor. Hit hör också de personer som är amputerade. Förbundet ska nu kartlägga medlemmarnas smärtproblematik och ta vara på deras erfaren- heter av smärtutredning och smärtbehandling samt bemötande i dessa situationer. Förbundet vill också belysa genusperspektivet. Förbundet ska skaffa sig en en bild av hur smärtrehabiliteringen är uppbyggd och vilka resurser som kan finnas tillgängliga för personer med kronisk smärta. Utifrån dessa kartläggningar ska förbundet, i samarbete med smärtvården och respektive specialitet för de olika skadegrupperna, producera ett flö- desschema för adekvat smärtutredning. Detta kan ge överblick som kan främja samordning, samverkan och bidra till att insatserna effektiviseras. Det ska befästas i koncensuskonferenser med berörda professioner. Slut- ligen ska förbundet producera skadespecifika smärtguider som samman- fattar och innehåller den kunskap som inhämtats. Projektet smärtklinik för år 2 av 3 Projektets syfte är att bygga upp en multidisciplinär smärtklinik med kunskaper om såväl ryggmärgsskadeproblem som kunskap kring neuro- gen smärta. Patienter med ryggmärgsskador och smärta kan då tidigt i rehabiliteringen få tillgång till kvalificerad undersökning, bedömning och behandling. Tanken är att tidig intervention ska minska de negativa kon- sekvenser svår smärta medför. Bakgrunden till projektet är att mer än hälften av dem som drabbas av förvärvad ryggmärgsskada lider av nerv- smärta som kan upplevas som värre än förlamning och känselbortfall. Smärtan som ofta beskrivs som brännande och huggande är svår att bota eller ens lindra med traditionell medicinsk behandling. Projektet rullstolsteknik för ökad självständighet och minskat assistansbehov Stiftelsen ska kartlägga strukturerad rullstolsträning och visa behovet av detta moment som en viktig och självklar behandlingsform. Bakgrunden är att det i finns ca 130 000 personer som använder rullstol helt eller delvis. Eftersom samhället inte är tillgängligt eller anpassat för alla rörelsehindrade personer krävs också andra insatser. En optimal rullstolsanpassning tillsammans med kvalitativ och metodisk rullstolsträning kan i många fall kompensera funktionshinder. liskliniken och Rehab Station har anpassning och efterföl- jande rullstolsträning varit en central del i de rehabiliteringsprogram som I projektet tänker man nu utveckla processen hur man anpassar en rullstol med efterföljande metodiskt lektionsförslag för Målgruppen är personer som deltar i neurologisk rehabilitering och som har motoriska och kognitiva förutsättningar att för år 1 av 3 Epilepsi är ett osynligt funktionshinder och det finns 60 000 personer i med aktiv epilepsi. Av dessa är minst 10 000 barn. alla tider orsakat känslor av oro, osäkerhet och låg självkänsla för den Åskådaren har ofta reagerat med rädsla och okunskap. bundet anser det nödvändigt att undersöka och analysera epilepsivårdens innehåll över hela riket för att belysa vilken vård som erbjuds personer Förbundet vill därför genomföra ett projekt som består av två delar: att först genomföra en brukarundersökning och därefter ta fram I brukarundersökningen ingår att granska det bemö- tande och de attityder som möter personer med epilepsi vid kontakten Med utgångspunkt från resultatet av brukarundersök- ningen ska ett åtgärdsprogram tas fram och implementeras i sjukvården. Åtgärdsprogrammet ska fungera som ett verktyg för att förbättra epilep- sivårdens kvalitet samt stärka den epilepsidrabbades möjligheter att få en optimal rehabilitering med ett respektfullt och värdigt bemötande. Åtgärdsprogrammet bör prövas inom ett landsting och därefter utvärde- ras och om möjligt förankras nationellt. för år 1 av 3 Arbetet med projektet har påbörjats med mycket gott resultat enligt för- Arbetet med brukarundersökningen pågår och ett samarbete har inletts med för slutgiltig enkätframställning, databe- arbetning och analys. Under projektarbetets gång har dock behovet av expertinsats avseende brukarundersökningen visat sig vara mer omfat- tande än beräknat. Förbundet ansöker därför om ytterligare 50 000 kro- nor för att täcka arvode för en sociolog från som kommer att utföra arbetet under totalt . för år 1 av 2 Den som på grund av nedsatt syn har svårt att klara sig själv kan som ett led i rehabiliteringen få hjälp att utveckla sin förmåga att klara eget boende och leva ett så självständigt liv som möjligt genom så kallade I arbetsuppgifterna ingår t.ex. att träna användning av synhjälpmedel, att stärka självkänslan och undvika isolering, att upplysa om andra tjänster och service för synskadade, att informera om kurser SRF ska nu kartlägga omfattningen av verk- samheten och utvärdera den för att belysa verksamhetens effekter i reha- biliteringen men också belysa de ekonomiska effekterna. ska genomföras tillsammans med ett antal kommuner, , och Kommuner och Landsting. Särskild satsning Alternativa stöd- och boendeformer för år 3 av 3 Bostället riktar sig till hemlösa män och kvinnor med bland annat psy- kiska funktionshinder. Boställets program är ett så kallat trappstegs- boende som i första hand innefattar ett akutboende som går vidare till korttidsboende och långtidsboende. En typ av boendekontrakt ingås mellan boende och Bostället med tydligt formulerade rättigheter och skyldigheter. Särskild satsning Bemötande med kultur Projektet leva nära döden för år 3 av 3 finns det många ungdomar med omfattande funktionshinder, en del av dem har dödliga sjukdomar. brukar säga att de lider av en dödlig sjukdom. I detta uttryck utgår man från att personen med den dödliga sjukdomen måste lida. tycker synd om den som är sjuk och tar sig därmed också friheten att värdera hennes liv. inte bara dessa människors liv, man tar också ifrån dem deras människovärde. Att leva nära döden eller med ett omfattande funktionshinder är inte alltid lätt, men det behöver inte alls innebära lidande, tvärtom kan man kanske se andra dimensioner och finna andra Unga Rörelsehindrade kommer att filma en person som har Duchennes muskeldystrofi, en dödlig muskelsjukdom som är progressiv och se hur samhället bemöter personer med stort behov av stöd. Konsten att dö är en experimentell dokumentärfilm som ska vända sig till allmänheten. De frågor som filmen tar upp människovärde, attityder, döden är frågor som berör alla och förbundet hoppas att män- niskors inställning i dessa frågor kan förändras i positiv riktning av fil- men. Man tror också att filmen kan vara till stor hjälp för personer i samma situation, att den kan vara stärkande och att den förhoppningsvis kan sätta igång en nödvändig diskussion kring dessa frågor. Förutom de personer som har Duchennes muskeldystrofi följer filmarna personer i andra livssituationer, personer som delar en del av samma problematik och som på vissa områden har ännu svårare att komma in i samhället, denna utvidgning kommer att göra filmen bättre och gör det även lättare för den breda allmänheten att ta till sig de allmängiltiga frågor som fil- men berör. Filmen kommer att bli en film om konsten att leva. Projektet för år 3 av 3 Projektets syfte är att skapa en kulturell mötesplats för flickor/kvinnor med och utan funktionshinder. Genom det gemensamma skapandet i Vågaskapakurser där man kan använda bild, form, musik, teater och skrivande (även datorer och den virtuella IT-världen) hoppas man kunna skapa möten som minskar fördomar, synliggör flickor och kvinnor med funktionshinder, stärker självförtroendet hos dem som deltar och ger berörda en given plats som utövande aktiva deltagare i samhällslivet. Tanken är att denna verksamhet sedan ska användas som ett led i rehabi- litering av kvinnor med funktionshinder. Man har till kurserna kopplat en skapandepedagog och en vetenskapsjournalist. Föreningen har knutit en forskare till projektet för att utvärdera metodik och analysera resultaten. I projektet ingår samarbete med . för år 3 av 3 Projektets syfte är att göra det möjligt för personer med psykiska funk- tionshinder att delta i den konstnärliga utsmyckningen av nya psykiat- riska kliniken på i . Klinikledning och arkitek- ter träffar intresseorganisationer och brukare för att få tips och idéer om hur en bra psykiatrisk klinik kan se ut. För att kunna delta i utsmyck- ningen måste dock handledare stötta de psykiskt sjuka konstnärerna både på planeringsstadiet och vid genomförandet. Kontaktperson: , tel. för år 3 av 3 Föreningen , är en förening där styrelsen består av personer med utvecklingsstörning. som är en del av föreningen , är också en daglig verksamhet enligt Lagen om stöd och service (LSS). gör radioprogram, tidningar och fil- mer med och för personer med utvecklingsstörning. gör en informationsfilm kring drömmar om kärlek, sex och ömhet. boken ha en man som utgångspunkt letar man, tillsammans med professionella filmmakare, ett bildspråk och en historia som funge- i (AFASI) Projektet - Brukarcentra för år 3 av 3 Förbundet har tidigare byggt upp 56 så kallade Prova på Rum (PPR) som drivs i föreningarnas regi med ekonomiskt stöd från kommun och lands- ting. Där får människor som drabbats av afasi möjlighet att själva utveckla sin kommunikationsförmåga i datormiljö. De flesta deltagarna i PPR kommer via logoped efter fullföljd behandling hos denna. Förbun- det utvecklar nu i anslutning till ett antal PPR en form av brukarstöds- center för människor med afasi. Där skall människor med afasi och deras närstående kunna träffas både fysiskt och på distans med hjälp av IT, för att förbättra sina sociala kontakter och få möjligheter att delta i samhälls- gemenskapen. Utveckla idéer och bygga upp försöksverksamheter med Brukarstöds- centra för år 3 av 3 och utvecklar tillsammans två centra, ett i och ett i . Det ena centra har som särskild profil att försöka nå rörelsehindrade invandrare och det andra att försöka nå rörelsehind- rade kvinnor. Förbunden har bl.a. utvecklat kontakter mellan berörda handikappföreningar, skapat s.k. resursgrupper samt knutit kontakter med kvinnojouren i och med . Informa- tionsmaterial har tagits fram på svenska och punktskrift. Efterfrågan på stöd och hjälp att få veta var man vänder sig när man behöver hjälp eller överklaga ett beslut är stort och ärendena varierar och rör t.ex. handi- kappersättning, assistans, patientskada, bilstöd, hemtjänst, och bostads- Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) Projektet för år 2 av 3 Handikappföreningarna i vill utveckla mötesplatser, både fysiska och på nätet, där människor kan ställa frågor och få hjälp med lösningar på problem. Projektet vill också bidra till att former utvecklas för ökad samordning av samhällets kunskap, resurser och regelsystem. Samarbete har inletts med en rad olika aktörer i samhället. Beteckningen brukarstödscentrum har ersatts med . En lokal har öppnats i där enskilda kan ta kontakt med projektet. Råd och information kan också ges per telefon eller via e-post och på hemsidan Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i för år 2 av 2 HSO utvecklar ett brukarstödscenter i anslutning till de egna lokalerna vilket ökar möjligheterna för centret att leva vidare efter försöksperio- dens slut. Personer med funktionshinder och deras anhöriga kan där få stöd och hjälp i sina kontakter med myndigheter. Centret ska också kunna ge kunskap om olika funktionshinder till myndigheter. har information om Brukarstödscenter lämnats till kommuner- nas tjänstemän och politiker samt till och arbetsför- medlingen.