prop · GT03180 · 2006-03-29 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:180 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen presenteras förslag som skall bidra till att stärka nämndemannainstitutet. Regeringen lämnar förslag som syftar till att skapa en mer allsidig sammansättning av nämndemannakåren. Enligt regeringens mening bör de politiska partier som nominerar personer till nämndemannauppdragen bredda sitt rekryteringsarbete. Det föreslås att valförsamlingen skall sträva efter allsidighet inte bara beträffande ålder, kön och yrke utan även avseende etnisk bakgrund. För att uppdraget som nämndeman i ökad utsträckning skall cirkulera bland medborgarna föreslås att valförsamlingen, om det finns flera alternativa sätt att uppnå en allsidig sammansättning, bör välja de personer som inte tidigare tjänstgjort som nämndemän eller som tjänstgjort kortast tid. För att underlätta arbetet med att rekrytera en allsidigt sammansatt nämnde- mannakår är det enligt regeringen angeläget att utforma ersättnings- villkoren så att de nämndemän som är yrkesverksamma likställs med dem som inte förlorar arbetsinkomst och att sammanträdesarvodet höjs. I propositionen lämnas dessutom förslag som syftar till att skapa garantier för att den som tjänstgör som nämndeman är lämplig för uppdraget. Det föreslås att ett lämplighetskrav införs för uppdraget som nämndeman. Vidare föreslås regler om entledigande och avstängning av nämndemän som visat sig olämpliga för uppdraget. I propositionen föreslås slutligen vissa ändringar som rör nämnde- männens tjänstgöring. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål .................................................. Ärendet och dess beredning............................................................. En bredare ......................................................rekrytering Lämplighetskrav ...............för uppdrag som nämndeman En allsidig sammansättning .......................av nämndemannakåren Rekryteringen ..........................................av nämndemän Partiernas rekryteringsarbete bör breddas Etnisk .............................mångfald i nämndemannakåren 6.4Nämndemannauppdragen bör cirkulera bland Lämplighetskrav för nämndemän ..................................... Entledigande och avstängning av nämndemän................. Regler om entledigande och avstängning Grunder för entledigande................................ Grunder för avstängning ................................. Rätt till ledighet för nämndemannauppdrag ..................... 8.2Möjlighet att behålla uppdrag som nämndeman vid 8.3En nämndemans tjänstgöringsskyldighet och rätten att Särskilt om nämndemän i fastighetsdomstol................................... Förslaget till lag om ändring i ............... 12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om 12.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål .................................................. Lagförslagen i betänkandet Framtidens nämndemän (SOU 2002:61) ...................................................................... Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Framtidens nämndemän (SOU 2002:61) .......... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltnings- domstolar och 3.lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 4 kap. 69 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas tre nya paragrafer, 4 kap. 7 a, 8 a och 8 b §§, av följande lydelse. Valbar till nämndeman är varje Valbar till nämndeman är varje folkbokförd i kommunen eller, i folkbokförd i kommunen eller, i fråga om nämndeman i hovrätt, i fråga om nämndeman i hovrätt, i länet eller den del därav som hör länet eller den del därav som hör till hovrätten, och som inte är till hovrätten, och som inte är underårig eller har förvaltare enligt underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . 11 kap. 7 § . som är lagfaren domare, anställd eller advokat eller annan som har eller den som eljest har till yrke att till yrke att föra andras talan inför föra andras talan inför rätta får inte rätta får inte vara nämndeman. Ingen får vara nämndeman i hovrätt och tingsrätt. Till nämndeman bör endast den omdömesförmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständig- heter är lämplig för uppdraget. Den som fyllt eller uppger något giltigt hinder är inte skyldig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att ta emot nytt uppdrag förrän . Rätten prövar självmant den Domstolen prövar självmant den Val av nämndeman i tingsrätt förrättas av kommunfullmäktige. Val av nämndeman i hovrätt förrättas av . I förrättas valet av kommunfullmäktige i . 1Senaste lydelse 1994:1620. 2Senaste lydelse 1997:228. Valet skall vara proportionellt, om det begäres av minst så många väljande som motsvarar det tal, vilket erhålles, då samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val är särskilt föreskrivet. Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemanna- kåren får en allsidig samman- sättning med hänsyn till ålder, kön och yrke. Valet skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar det tal man får om samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser ökat med 1. Om för- farandet vid sådant proportionellt val finns bestämmelser i lagen (1992:339) om proportionellt valsätt. Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemanna- kåren får en allsidig samman- sättning med hänsyn till ålder, kön, etnisk bakgrund och yrke. Om det finns flera alternativa sätt att uppnå en allsidig samman- sättning, bör de personer väljas som inte tidigare tjänstgjort som nämndemän eller som tjänstgjort kortast tid. En nämndeman har rätt till ledighet från anställning i den utsträckning som behövs för att han eller hon skall kunna utföra sitt uppdrag. En nämndeman väljs . Visar nämndemannen giltigt hinder, får rätten entlediga honom. Även den som fyllt får avgå som nämndeman. Upphör en nämndeman att vara valbar eller behörig, förfaller uppdraget. 3 Senaste lydelse 1994:1620. En nämndeman väljs . Den som har fyllt får avgå som nämndeman. Domstolen får entlediga en nämndeman som visar giltigt hinder. Domstolen skall entlediga en nämndeman som genom att begå brott eller på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig för uppdraget. Om en nämndeman är valbar eller behörig, upphör nämndemannens uppdrag. Full- mäktige får dock besluta att en nämndeman, som till följd av ändrad folkbokföring är valbar, får ha kvar sitt uppdrag under resten av mandatperioden. Avgår nämndeman , utses ny nämndeman för återstående tid. Ändras antalet nämndemän inom domsagan eller länet får nytillträdande nämndeman utses än som följer av första stycket. Om en nämndemans uppdrag upphör utses en ny nämndeman för den tid som återstår. Ändras antalet nämndemän inom domsagan eller länet får en nytillträdande nämnde- man utses än som följer av första stycket. Domstolen får stänga av en nämndeman från tjänstgöringen om han eller hon 1.är föremål för ett ärende om entledigande, 2.är föremål för förunder- sökning eller står under åtal för ett brott som vid fällande dom kan antas leda till entledigande, eller 3.i övrigt uppvisar ett beteende eller ett tillstånd som bedöms skada allmänhetens förtroende för rättskipningen. Ett beslut om avstängning enligt första stycket 3 skall gälla , dock högst . Beslut om entledigande och avstängning av nämndemän får överklagas till en särskild statlig nämnd. Nämndens beslut får inte överklagas. Regeringen meddelar före- skrifter om nämnden. Nämndeman, som entledigats eller eljest avgått, vare, om han alltjämt är valbar, skyldig att fortfarande fullgöra uppdraget, till dess besked inkommit till rätten, att annan blivit vald, samt att även därefter tjänstgöra vid fortsatt behandling av mål, i vars handläggning han förut deltagit. En nämndeman som entledigats eller avgått är, om han eller hon alltjämt är valbar, skyldig att fullgöra uppdraget till dess domstolen fått besked om att annan blivit vald samt att även därefter tjänstgöra vid fortsatt behandling av mål i vars handläggning han eller hon har deltagit. Detta gäller dock inte den som entledigats enligt 8 § andra stycket eller som avgått sedan ett ärende om sådant entledigande eller om avstängning har inletts. Denna lag träder i kraft . Regeringen får för visst län förordna att nämndemän i kammarrätt skall väljas bland dem som för samma mandatperiod har utsetts till nämndemän i hovrätt. Nämndeman i hovrätt får även i annat fall, om han eller hon är behörig, tjänstgöra som nämnde- man i den kammarrätt inom vars domkrets han eller hon är folkbokförd.Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemanna- kåren får en allsidig samman- sättning med hänsyn till ålder, kön, etnisk bakgrund och yrke. Om det finns flera alternativa sätt att uppnå en allsidig samman- sättning, bör de personer väljas Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar1 dels att 1921 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 20 a och 2224 §§, av följande lydelse. Nämndeman i kammarrätt och länsrätt utses genom val. skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många om det begärs av minst så många ledamöter som motsvarar den kvot, väljande som motsvarar det tal som erhålls om antalet när- man får om samtliga väljandes varande ledamöter delas med det antal delas med det antal personer antal personer som valet avser, valet avser ökat med 1. ökad med 1. val finns bestämmelser i lagen När val av de nämndemän som ingår i länsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering skall ske framgår av fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Regeringen får för visst län förordna att nämndemän i kammarrätt skall väljas bland dem som för samma mandatperiod har utsetts till nämndemän i hovrätt. Nämndeman i hovrätt får även i annat fall, om han är behörig därtill, tjänstgöra som nämndeman i den kammarrätt inom vars domkrets han är folkbokförd. Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemanna- kåren får en allsidig samman- sättning med hänsyn till ålder, kön och yrke. Lagen omtryckt 1981:1323. Senaste lydelse 1997:230. som inte tidigare tjänstgjort som kammarrätt och länsrätt är svensk kammarrätt och länsrätt är varje medborgare som är folkbokförd i svensk medborgare som är folk- det län eller den del av länet som bokförd i det län eller den del av länet som hör till kammarrättens länsrättens domkrets och som inte eller länsrättens domkrets och som är underårig eller har förvaltare inte är underårig eller har för- enligt 11 kap. 7 § . valtare enligt 11 kap. 7 § föräldra- Anställd vid domstol, , länsstyrelse eller under länsstyrelse lydande myndighet eller får inte vara nämndeman. Detsamma gäller lagfaren domare, åklagare, polisman och advokat eller annan som har till yrke att föra andras talan inför rätta samt ledamot av skattenämnd eller socialförsäkringsnämnd. Nämndeman i länsrätt får inte vara nämndeman i kammarrätt. Till nämndeman bör endast den utses som med hänsyn till omdömesförmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständig- heter är lämplig för uppdraget. Den som har fyllt eller uppger något giltigt hinder är inte skyldig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att ta emot nytt uppdrag förrän . Rätten prövar självmant den Domstolen prövar självmant den En nämndeman har rätt till ledighet från anställning i den utsträckning som behövs för att han eller hon skall kunna utföra Nämndemän i kammarrätt och länsrätt utses . Om en nämndeman visar giltigt hinder, får rätten entlediga honom. Den som har fyllt har rätt att frånträda uppdraget. Upphör en nämndeman att vara valbar eller behörig, förfaller upp- 3Senaste lydelse 2004:803. 4Senaste lydelse 1994:1623. Nämndemän i kammarrätt och länsrätt utses . Den som har fyllt får avgå som nämndeman. Domstolen får entlediga en nämndeman som visar giltigt hinder. draget.Domstolen skall entlediga en nämndeman som genom att begå brott eller på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig för uppdraget.Om en nämndeman är valbar eller behörig, upphör nämndemannens uppdrag. Full- mäktige får dock besluta att en nämndeman, som till följd av ändrad folkbokföring är valbar, får ha kvar sitt uppdrag under resten av mandatperioden.Bestämmelser om mandatperiod för sådan nämndeman som ingår i länsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152).När ledighet uppkommer, utses Om en nämndemans uppdrag ny nämndeman för den tid som upphör under tjänstgöringstidenåterstår. Ändras antalet utses en ny nämndeman för den tid nämndemän, får nytillträdande som återstår. Ändras antalet nämndeman utses nämndemän inom domkretsen får än som följer av första stycket. en nytillträdande nämndeman utses än som följerav första stycket.22 §5Domstolen får stänga av en nämndeman från tjänstgöringen om han eller hon1. är föremål för ett ärende om entledigande,2. är föremål för förunder- sökning eller står under åtal för ett brott som vid fällande dom kan antas leda till entledigande, eller 3. i övrigt uppvisar ett beteende eller ett tillstånd som bedöms skada allmänhetens förtroende förrättskipningen.Ett beslut om avstängning enligt första stycket 3 skall gälla , dock högst sex månader.23 §6Beslut om entledigande och avstängning av nämndemän får överklagas till en särskild statlig5 22 § upphävd genom 1986:1285.6 23 § upphävd genom 1986:1285. Nämndens beslut får inte Prop. 2005/06:180 överklagas. Regeringen meddelar före- skrifter om nämnden. En nämndeman som entledigats eller avgått är, om han eller hon alltjämt är valbar, skyldig att fullgöra uppdraget till dess domstolen fått besked om att annan blivit vald samt att även därefter tjänstgöra vid fortsatt behandling av mål i vars handläggning han eller hon har deltagit. Detta gäller dock inte den som entledigats enligt 21 § andra stycket eller som avgått sedan ett ärende om sådant entledigande eller om avstängning har inletts. Denna lag träder i kraft . 7 24 § upphävd genom 1986:1285. Valet skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar det tal man får om samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser ökat med 1. Om för- farandet vid sådant proportionellt val finns bestämmelser i lagen (1992:339) om proportionellt valsätt.Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemanna- kåren får en allsidig samman- sättning med hänsyn till ålder, kön, etnisk bakgrund och yrke. Om det finns flera alternativa sätt att uppnå en allsidig samman- sättning, bör de personer väljas som inte tidigare tjänstgjort som nämndemän eller som tjänstgjort kortast tid. Förslag till lag om ändring i lagen (1969:246) om Härigenom föreskrivs att 6 och 7 §§ lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål1 skall ha följande lydelse. Nämndeman i fastighetsdomstol utses genom val. Regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, fastställer för varje län det antal nämndemän som skall utses. Val av nämndeman i fastighetsdomstol förrättas av landstingsfull- mäktige. I förrättas valet av kommunfullmäktige i . Valet skall vara proportionellt, om det begäres av minst så många väljande som motsvarar det tal, vilket erhålles, då samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val är särskilt föreskrivet. Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemanna- kåren får en allsidig samman- sättning med hänsyn till ålder, kön och yrke. Nämndeman i fastighetsdomstol skall vara folkbokförd i det län eller den del av länet som hör till svarande tillämpning på nämnde- man i fastighetsdomstol. Nämndeman i fastighetsdomstol skall vara folkbokförd i det län eller den del av länet som hör till fastighetsdomstolen. I övrigt skall bestämmelserna i 4 kap. 6 och 7 a9 §§ tilläm- pas på nämndeman i fastighets- domstol. 1Lagen omtryckt 1974:1064. 2Senaste lydelse 1997:229. 3 Senaste lydelse 1997:1086. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté för att se över rekryteringen av nämndemän i syfte att nå en mer allsidig sammansättning av nämndemannakåren. I uppdraget ingick att se över de olika faktorer som påverkar möjligheterna att åstadkomma en sådan sammansättning. Kommittén skulle överväga hur man skall kunna rekrytera nämndemän som inte har bakgrund i partipolitisk verksamhet. Kommittén skulle också överväga om en begränsning av valbarheten till exempelvis två mandatperioder bör införas för att säkerställa att uppdraget som nämndeman cirkulerar bland medborgarna i större omfattning än enligt nuvarande ordning. Kommitténs förslag skulle syfta till att bevara och utveckla nämndemannainstitutet och säkerställa att lekmannainflytandet i den dömande verksamheten också har allmänhetens förtroende och legitimitet. I uppdraget ingick vidare att pröva ersättningsreglerna för nämndemän. Kommittén skulle dessutom utreda och lämna förslag på hur man skall hantera en situation när något inträffar eller framkommer som gör att en nämndeman inte längre framstår som lämplig för uppdraget. Kommittén, som antog namnet , redovisade sitt uppdrag i betänkandet Framtidens nämndemän (SOU 2002:61). Kommitténs lagförslag finns i bilaga 1. Betänkandet har remiss- behandlats. I bilaga 2 finns en förteckning över remissinstanserna. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Justitie- departementet (dnr Ju2002/4974/DOM). Denna proposition bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har vissa redaktionella ändringar gjorts i propositionen. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lekmannamedverkan vid de svenska domstolarna har mycket gamla traditioner. I tingsrätt deltar nämndemän i brottmål och i vissa familjemål. I länsrätt deltar nämndemän bl.a. i de mål som rör administrativa frihetsberövanden. deltar nämndemän i visst dömande även i hovrätt och i kammarrätt. I fastighetsdomstol deltar nämndemän vid avgörande av vissa fastighetsmål. För att nämndemännen skall kunna fylla sin roll att upprätthålla medborgarnas förtroende för och insyn i domstolarnas verksamhet krävs att nämndemannakårens sammansättning i stort återspeglar befolknings- strukturen såvitt avser ålder, kön, m.m. Det har återkommande riktats kritik mot nämndemannakårens representativitet i förhållande till befolkningsstrukturen. har kritiken främst gällt att det finns för få unga personer och för få personer med utländsk bakgrund bland nämndemännen. Regeringen har under en lång följd av år vidtagit åtgärder för att åstadkomma en bredare rekrytering av nämndemän. tog regeringen initiativ till att kartlägga nämndemannakårens sammansättning och analysera de bakomliggande orsakerna till kårens sammansättning. Kartläggningen visade bl.a. att nämndemannakåren inte var så allsidigt sammansatt som vore önskvärt. av nämndemännen var medan motsvarande åldersgrupp bland befolkningen i övrigt endast utgjorde . av nämndemännen var kvinnor. I analysen framhölls tre faktorer som påverkade nämndemannakårens sammansättning: valsystemet, nämnde- männens tjänstgöringsförhållanden och de ekonomiska villkoren (Ds Ju 1981:20). I det efterföljande lagstiftningsärendet framhöll regeringen vikten av att nämndemannakåren var allsidigt sammansatt. När det gällde valsystemet utgick regeringen från att valförsamlingarna och de politiska partierna skulle komma till rätta med snedfördelningen och eftersträva en större representativitet bland nämndemännen. Regeringen lämnade förslag som syftade till att göra tjänstgöringen mindre betungande, vilket i sin tur skulle bidra till att bredda rekryteringsunderlaget (prop. 1982/83:126). tillstyrkte regeringens förslag i denna del och uttalade vidare att man ansåg att ersättningsreglerna borde ändras så att yrkesgrupper som får vidkännas löneavdrag inte skulle bli underrepresenterade bland nämndemännen (bet. JuU 1982/83:32). Enligt den ursprungliga lydelsen av förordningen (1982:814) om ersättning till nämndemän och vissa andra uppdragstagare inom domstolsväsendet m.m (ersättningsförordningen) utgick ett grundarvode om per sammanträdesdag till alla nämndemän. Till nämnde- männen i länsrätt utgick därutöver ett förberedelsearvode med samma belopp. Nämndemännen hade även rätt till reseersättning och traktamente. Den nuvarande ersättningsmodellen med ett grundarvode och ett tilläggsbelopp för den del av inkomstförlusten som inte täcks av grundarvodet infördes . Tilläggsbeloppet var till en början begränsat till per dag. Vid de överväganden som föregick införandet av denna ersättningsmodell uttalade regeringen att det var mer angeläget, inte minst från rekryteringssynpunkt, att utnyttja de begränsade ekonomiska resurserna för att kompensera dem som lider inkomstförlust än att göra en generell höjning av grundarvodet (prop. 1984/85:100 Bilaga 4 s. 90). delade regeringens bedömning i fråga om val av arvoderingsmodell (bet. JuU 1984/85:25 s. 10 f.). uppdrog regeringen åt att utvärdera effekterna av de senaste regeländringarna beträffande nämndemännen. Utvärderingen visade att andelen kvinnor hade ökat till . När det gällde åldersstrukturen hade dock inga förbättringar skett. Åldersgruppen var fortfarande kraftigt överrepresenterad bland nämndemännen och utgjorde av nämndemannakåren. ansåg emellertid att det genom de nya ersättnings- reglerna, som endast gällt , hade skapats bättre förutsättningar för de yrkesverksamma att ta nämndemannauppdrag. ansåg att det för framtiden var upp till de väljande och nominerande organen att se till att nämndemannakåren blev allsidigt sammansatt (DV Rapport 1986:4). Med anledning av den rådande snedfördelningen inom nämnde- mannakåren gav regeringen budgetproposition i uppdrag att, i samråd med och , ta fram ett informationsmaterial där samman- sättningen skulle beskrivas och det angelägna med en allsidigt samman- satt nämndemannakår framhållas (prop. 1986/87:100 Bilaga 4 s. 68). välkomnade regeringens initiativ (bet. JuU 1986/87:25 s. 10). höjde regeringen sammanträdesarvodet och förberedelse- arvodet till per dag. budgetproposition höjdes tilläggs- beloppsgränsen till . Därefter föreslog regeringen ett antal åtgärder som skulle främja en mer allsidig rekrytering till uppdraget som nämndeman (prop. 1987/88:138). De nominerande och väljande organens ansvar för en allsidig rekrytering skulle lagfästas. Vidare skulle mandatperioden för nämndemän förkortas från sex till . I samband därmed skulle också den övre åldersgränsen för valbarhet till nämndemannauppdrag slopas. I den allmänna motiveringen framhöll regeringen att det var viktigt att de som kommer inför rätta möts av företrädare för allmänheten som de kan identifiera sig med och som de förstår kan sätta sig in i deras situation. För att särskilt understryka vikten av en mer allsidig nämndemanna- rekrytering föreslog regeringen att man i de lagbestämmelser som reglerar valförsamlingarnas behörighet skulle ta in uttryckliga regler om att det vid valen skall eftersträvas att nämndemannakåren blir allsidigt sammansatt med hänsyn till ålder, kön och yrke.