prop · GT03205 · 2006-05-30 00:00:00 — Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som rätten till utbildning, arbete, hälsa, bostad och till en egen kulturell identitet måste också för- verkligas och stärkas. - Sambandet mellan bestämningsfaktorn och hälsa Demokratisk delaktighet avser hur samhällets invånare utnyttjar sina möjligheter att påverka politiska beslut. Detta kan ske genom deltagande i val eller genom att demonstrera, skriva insändare eller artiklar, bli medlem i politiska partier eller att ingå i beslutande församlingar. I är de politiska resurserna ojämnt fördelade mellan med- borgare. De som är högutbildade, höginkomsttagare eller födda i förfogar över fler politiska resurser än lågutbildade, låginkomsttagare eller utrikes födda. Män som grupp förfogar över fler resurser än kvinnor. De resursstarka deltar också mer aktivt i den politiska processen. Deras intres- sen och behov får därför starkare genomslag. De har även ett bättre hälso- tillstånd än lågutbildade, låginkomsttagare eller utrikes födda av vilka kvinnor har sämst hälsotillstånd. Det finns utländska studier som visar att i grupper eller områden där valdeltagandet är lågt är hälsoläget sämre än i samhället i övrigt. Flera tvärsnittsstudier bekräftar också att det finns ett samband mellan demokratisk delaktighet och självuppskattad hälsa. Bland annat verkar ett välutvecklat socialt kapital ha positiva konsekvenser för hälsan. Aktivt deltagande i föreningsliv och nätverk visar också samband med god hälsa. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn En av indikatorerna för att följa demokratisk delaktighet är valdeltagande. har på regeringens förslag beslutat att ett av de långsiktiga målen för deltagande skall vara att valdeltagandet skall öka väsentligt i de nationella och kommunala valen liksom i valet till (prop. 2001/02:80). Ett särskilt fokus i det långsiktiga arbetet är att val- deltagandet skall höjas väsentligt bland kvinnor och män i de grupper som Skr. 2005/06:205 röstar i mindre utsträckning än andra, t.ex. unga, arbetslösa och per- soner med utländsk bakgrund. Det högsta valdeltagandet vid val till , , nåd- des 1976. hade det sjunkit till och år . I dessa val röstade kvinnor och män i lika stor utsträckning. Kvinnor har vanligen röstat i något större utsträckning än män. kommunalval låg valdeltagandet på för kvinnor och för män. Sammantaget minskade valdeltagandet jäm- fört med val. Minskningen mellan 1998 och 2002 års val var dock avsevärt mindre än mellan 1994 och 1998 års val, vilket skulle kunna tyda på att trenden håller på att brytas. Dessutom ökade valdel- tagandet i 25 kommuner och tre landsting mellan och . FHI har ställt samman studier om sambanden mellan hälsa och ett antal utvalda faktorer som socialt kapital, social delaktighet, föreningsaktivitet, politisk delaktighet och inflytande i samhället (FHI rapport 2005:2). Ingen av dessa studier visar dock på utvecklingen över tiden. Det finns en stor skillnad mellan olika sociala grupper. Valdeltagandet är lägre bland arbetslösa och i grupper med lägre inkomst medan de som är gifta eller sambor eller har ett stabilt och utvecklat socialt nätverk har ett högt val- deltagande. Vidare visar studierna att faktorer som individers förenings- aktivitet, förtroende för andra människor, politiskt intresse, partiidentifi- kation, tilltro till valhandlingens effektivitet och syn på röstningen som en medborgerlig dygd påverkar valdeltagandet. När det gäller valdeltagandet och hälsa visar studier att det finns ett statistiskt samband mellan valdel- tagande och självuppskattad hälsa, dödlighet, aktivitetshinder orsakade av dålig hälsa och upplevd otrygghet i närsamhället. Mellan sysselsatta och arbetslösa var skillnaden i valdeltagande oför- ändrad mellan valen 1998 och 2002. Däremot har skillnaden mellan dem med förgymnasial utbildning och eftergymnasial utbildning ökat markant och särskilt val. Även skillnaden i valdeltagan- det mellan svenskfödda och utrikes födda är stor. riksdagsval röstade av de svenskfödda och av de utrikes födda. I båda fallen var kvinnornas valdeltagande marginellt högre än männens. Andelen för de svenskfödda är densamma som val medan motsvarande andel för de utrikes födda då var . Minskningen i valdeltagande bland de utrikes födda är dock inte statistiskt säkerställd. Positivt var att valdeltagandet inte minskade bland utländska medbor- gare i valet till kommunfullmäktige mellan 1998 och 2002 års val. Fors- kare som analyserat orsaken antar att personvalsreformen är ett skäl då den lett till att invandrare haft möjlighet att driva sina egna personvals- kampanjer och därmed lockat personer att rösta. Detta var tydligt i vissa storstadsområden där valdeltagandet brukar vara lågt. Valdeltagandet var sammantaget i båda valen. I detta fall fanns det emellertid en stor skillnad mellan kvinnor och män, med 39 respektive 31 procents valdeltagande . En oroande trend är att valdeltagandet har fortsatt att minska bland för- stagångsväljarna. röstade av både kvinnliga och manliga förstagångsväljare. Av de kvinnliga förstagångsväljarna röstade i såväl 1998 som val medan för manliga första- gångsväljare minskade valdeltagandet från . 2005/06:205 gandet bland förstagångsväljare med utländskt medborgarskap var så lågt Den första röstningserfarenheten är väsentlig för demokratin eftersom den fungerar som en katalysator för medborgar- nas politiska intresse och engagemang och senare i livet. Att ungdomarna deltar mindre i valen kan vara ett tecken på att de inte ser det som möjligt att påverka samhället. Barns och ungas möjlighet till delaktighet och inflytande påverkar deras framtida intresse för att delta i och att påverka samhället. Valdeltagandet tycks stiga med åldern för att sedan minska. De enda ålderskategorier bland vilka valdeltagandet ökade perio- den 19982002 var gruppen (ca en procentenhet) och personer (). Dessa ökningar är dock inte statistiskt säkerställda. I valen till har valdeltagandet varit väsentligt lägre än i riksdagsvalen, både och . De skill- nader mellan olika grupper som har noterats i nationella val har konstate- rats även i dessa val. - Andra sätt att delta på som påverkar demokratisk delaktighet Olika studier visar att det finns ett stort intresse för att påverka politiken och samhället i stort, även om deltagandet i politiska partier avtar och då särskilt bland unga. Det gäller även i marginaliserade områden. Engage- manget ökar i alla grupper, t.ex. ökar andelen som undertecknar upprop, skriver insändare och artiklar. Det ideella engagemanget i och utanför föreningslivet är fortsatt högt. Villigheten att ta uppdrag fortsätter att vara hög. I de folkvalda församlingarna har andelen kvinnor generellt, unga kvinnor och män och utrikes födda kvinnor och män ökat, även om de tillsammans med gruppen äldre är fortsatt underrepresenterade (SCB 2003, rapport 102 och 98). Deltagande i kulturlivet är ett kraftfullt verktyg för demokratiskt delta- gande och för rätten och möjligheten att uttrycka sig. Detta avspeglar sig i det av antagna kulturpolitiska jämställdhetsmålet om att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kultur- upplevelser samt till eget skapande. Regeringen tillkallade en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen (dir. 2004:96). Kommitténs arbete skall koncentreras på att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen, öka medborgarnas förtroende för demokratins funk- tionssätt och höja valdeltagandet. I uppdraget ingår att göra en utvärdering och översyn av hela valsystemet. Vidare ingår vissa kommunala frågor i uppdraget, bl.a. det s.k. folkinitiativet. Kommittén skall redovisa sitt upp- drag . En viktig del av arbetet med unga kvinnor och mäns inflytande och del- aktighet utförs hos många ungdomsorganisationer. På rege- ringens uppdrag fördelar bidrag till deras verk- samhet för att främja ungas organisering. Även Allmänna Arvsfonden ger stöd till projekt som syftar till att uppmuntra ungdomars demokratiska Myndigheten för skolutveckling har på regeringens uppdrag Skr. 2005/06:205 utarbetat ett stödmaterial för skolans möjligheter att samverka med poli- tiska partier, deras ungdomsförbund och andra samhällspolitiskt enga- gerade organisationer utifrån den demokratiska värdegrund som skall prägla hela skolans arbete. Myndigheten har tagit fram skriften Politik i skolan med syftet att stödja skolorna och främja en positiv utveckling av samverkan mellan skolan och olika typer av politiska organisationer. tillsatte regeringen för mänskliga rättigheter i (Ju 2006:27, dir. 2006:27). Delegationen har som uppdrag att stödja det långsiktiga arbetet med att säkerställa full respekt för de mänsk- liga rättigheterna i . En av dess uppgifter är att samordna Europa- rådets kampanj Alla Olika Alla Lika som riktar sig specifikt till ungdomar. Kampanjen handlar om att med utgångspunkt i mångfald och delaktighet och en anda av ömsesidig respekt och förståelse delta i byggandet av fred- liga samhällen. För kvinnor och män med funktionshinder kan det finnas strukturella hinder för deltagande i de demokratiska processerna. Vallokalen måste vara tillgänglig och röstningsförfarandet hanterbart. Genom den nya val- lagen (2005:837) som trädde i kraft stärktes de funk- tionshindrades ställning genom att kraven på röstningslokalers tillgänglig- het skärptes. genomför även inför alla val särskilda infor- mationsinsatser för synskadade och andra som har svårt att läsa normal text. För personer med intellektuella funktionshinder är det viktigt att informationen är utformad så att man förstår den demokratiska processen, om hur och varför man röstar. Även insatser för att förbättra möjligheterna för kvinnor och män med funktionshinder att kunna delta som förtroendevald har genomförts. Rege- ringen avser att vidta ytterligare åtgärder för att stärka möj- ligheterna till politiskt deltagande för funktionshindrade i alla åldrar, bl.a. genom att öka kunskapen om tillgängligheten till den kommunala demo- kratins lokaler och om bemötande inom det politiska livet. I regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006 2009 (skr. 2005/06:95) lyfts frågor om diskriminering på grund av funk- tionshinder och andra frågor om funktionshindrades mänskliga rättigheter fram. - Genomförda insatser för att främja ett ökat valdeltagande Regeringen bedriver ett långsiktigt arbete för att öka valdeltagandet. samband med allmänna val samt val till Europaparla- mentet genomförde insatser inom ramen för sin verksam- Det handlade såväl om att se till att valmaterial fanns tillgängligt som att dialogen med regionala och lokala valmyndigheter fungerade väl. Myndigheten genomförde också särskilda informationsinsatser. års val tillfördes riksdagspartierna särskilda medel för att informera personer med utländsk bakgrund. även medel för information i samband med valet till år genomfördes en särskild demokratisatsning, kallad Tid för demokrati, med syfte att öka medborgarnas medvetenhet om den demokratiska processen och deras deltagande i denna, särskilt i valen. Tid för demokrati vände sig särskilt till grupper med ett lågt valdeltagande som unga och personer med utländsk bakgrund. Inom ramen för storstads- arbetet genomfördes mellanvalsinsatser och punktinsatser i samband med Skr. 2005/06:205 val för att främja ett högt valdeltagande bland utsatta grupper i Även års val till genomförde regeringen en demokratisatsning för att stimulera ett ökat valdeltagande. Satsningen riktade sig till de delar av befolkningen som vid tidigare val röstat i lägre utsträckning än andra och bestod av en storstadssatsning och en satsning riktad till förstagångsväljare. De senaste årens insatser för att öka valdeltagandet visar på positiva resultat i form av förbättrade förutsättningar för väljarna i röstningsför- farandet samt ökad kunskap om olika metoder för demokratifrämjande arbete. Erfarenheter från dessa åtgärder visar att insatser inför val måste kombineras med insatser för att uppnå lång- siktiga positiva effekter. För att öka valdeltagandet bland förstagångs- väljarna är det viktigt att stimulera ungdomars demokratiska engagemang. Stöd till genomförande av skolval i gymnasieskolan och i årskurs 79 är därför en viktig prioritering för regeringen. Resultatet av Skolval 2002 visar enligt utvärdering bl.a. på ett högt valdeltagande och en höjning av den politiska temperaturen i skolorna. Projektet ledde även till fördjupade kontakter mellan elevråd, skolor, myndigheter, lärare och andra aktörer, till stärkta elevråd och till ett genomslag för ungas engagemang i lokala och regionala frågor. Rege- ringen har beslutat att anslå medel till för att genom- föra skolval . Projektet utgör en av flera aktiviteter som regeringen avser att initiera i samband med demokratisatsningen Delaktiga års val. - Pågående insatser för ett mer jämlikt medborgerligt deltagande Frågor som rör demokratisk delaktighet behandlas inom ramen för ett särskilt politikområde för Demokrati som även omfattar mänskliga Det övergripande målet för politikområdet är att värna och I skrivelsen Demokratipolitik (skr. 2003/04:110, 003/04:Ku19) slår regeringen fast att demokratipolitiken bör omfatta både insatser för ett ökat och mer jämlikt medborgerligt deltagande, och insatser för att främja de mänskliga rättigheterna. Regeringen försöker på olika sätt skapa möjligheter för ett ökat och mer Insatserna skall präglas av ett perspektivet mänskliga Med ett sådant perspektiv aktualiseras den grundläggande principen om rätten till likabehandling. Den är central för arbetet med att främja och underlätta deltagande och understryker att alla människor har lika rätt till politiskt deltagande utan diskriminering och att staten aktivt skall verka för att tillförsäkra dem denna rättighet. Det finns ett stort antal kvinnor och män som upplever ett utanför- skap i förhållande till de demokratiska processerna. Ofta är det de som är mest marginaliserade och utsatta i samhället som har sämst förutsättningar att delta och är mest utsatta hälsomässigt. Utanförskapet är ett hot mot demokratin, inte enbart för dem som är utanför, utan för alla. också en koppling mellan kränkningar av de mänskliga rättigheterna och Samhället måste uppfylla sina skyldigheter gentemot de enskilda människorna för att dessa skall kunna och vilja vara delaktiga i Det gäller inte endast de medborgerliga och politiska rättig- heterna, utan även de ekonomiska, sociala och kulturella, som rätten till Skr. 2005/06:205 bästa möjliga hälsa. En av demokratipolitikens främsta utmaningar är att verka för en mer jämlik fördelning av resurser i syfte att öka förutsätt- ningarna för ett ökat och mer jämlikt medborgerligt deltagande, där bl.a. insatser för att öka kunskapen och medvetenheten om mänskliga rättig- heter bör ingå. Ytterligare en prioriterad fråga i demokratiarbetet är att synliggöra och motverka strukturella hinder som påverkar olika individers deltagande och därmed makt och inflytande. Då det finns ett starkt sam- band mellan folkhälsa och brist på makt och möjligheter att påverka får arbetet med att minska utanförskap och skapa ett ökat och mer jämlikt deltagande även positiva effekter på folkhälsan. För att bekämpa utanförskapet och öka människors delaktighet i det svenska samhället har regeringen avsatt för en demo- kratisatsning års val som har fått namnet Delaktiga . Det är ett åtgärdsprogram med syfte att bekämpa utanförskap och att öka människors delaktighet i det svenska samhället. Åtgärdsprogrammet löper och är uppdelat i olika aktiviteter som syftar till att bidra till att öka människors makt att påverka såväl sin vardag som samhället i stort. Aktiviteterna skall även ge ökad kunskap om hur väl olika metoder fungerar för att minska utanförskapet och öka delaktigheten. Vidare skall politiker ges bättre kunskap om vilka utmaningar står inför. Slutligen skall aktiviteterna ge underlag till den framtida demokrati- politiken. Delaktiga riktar sig främst till dem som deltar i lägst utsträckning. De aktiviteter som skall genomföras inom ramen för Del- aktiga är bl.a. valinformation, skolval, insatser för stärkt med- borgarinflytande mellan valen, nätverk för att förbättra villkoren för för- troendevalda med utländsk bakgrund, åtgärder för att stärka funktions- hindrades möjligheter till politiskt deltagande och rådslag om demokrati, mänskliga rättigheter och delaktighet. - En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 20062009 Den första nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter, En natio- nell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83), lades fram och avsåg perioden 20022004. lämnade regeringen den andra nationella handlingsplanen för de mänskliga rättig- heterna till , En nationell handlingsplan för de mänskliga rättig- heterna 20062009 (skr. 2005/06:95). Regeringens långsiktiga mål är full respekt för de mänskliga rättigheterna i . Detta innebär att de mänskliga rättigheterna såväl de medborgerliga och politiska rättig- heterna som de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna inte får kränkas. I handlingsplanen aviseras åtgärder för att stärka skyddet för vissa rättigheter och åtgärder som syftar till ökad kunskap och förbättrad samordning av arbetet för de mänskliga rättigheterna. Diskriminering utgör det allvarligaste hindret för förverkligandet av de mänskliga rättig- heterna på nationell nivå. Arbetet mot diskriminering utgör därför en högt prioriterad fråga för regeringen. Handlingsplanen fokuserar på åtgärder mot diskriminering, bl.a. icke- diskrimineringsstrategier för statliga myndigheter och insatser mot diskri- minering i statligt ägda bolag. Vidare avser regeringen bl.a. att undersöka Skr. 2005/06:205 möjligheten att förena bidrag till föreningslivet med krav på icke-diskrimi- nering, utarbeta en handlingsplan mot könsdiskriminerande löneskillnader, genomföra särskilda åtgärder för att stärka romernas situation och införa förbud mot diskriminering på grund av ålder i arbetslivet. Planen omfattar också en rad andra rättighetsfrågor. Regeringen avser bl.a. att kartlägga våld mot funktionshindrade och ge myndigheter inom rättsväsendet (Riks- polistyrelsen, , ) i uppdrag att fort- sätta sitt arbete mot mäns våld mot kvinnor, bl.a. i avsikt att öka lag- föringen. Som ett led i genomförandet av handlingsplanen inrättade regeringen även Delegationen för mänskliga rättigheter i (Ju 2006:02, dir. 2006:27). Delegationens uppdrag omfattar bl.a. att stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i det långsiktiga arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksam- heten. I uppdraget ingår bl.a. att genomföra strategier för ökad information och kunskap om de mänskliga rättigheterna hos olika målgrupper i sam- hället. Delegationen skall särskilt beakta vikten av att information om de mänskliga rättigheterna finns på olika språk, däribland de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket, samt är tillgänglig för människor med funktionshinder. -Behov av kunskap om sambandet mellan demokratisk delaktighet och hälsa Det finns behov av ytterligare kunskap om sambandet mellan demokra- tiskt deltagande och hälsa. Därför anser regeringen att det är betydelsefullt att fortsättningsvis följa kunskapsutvecklingen inom området, bl.a. för att komplettera nuvarande indikatorer. - Sambandet mellan bestämningsfaktorn och hälsa Ojämställdheten i samhället påverkar kvinnors och mäns livsvillkor och möjligheter att delta i samhället på lika villkor. Detta leder i sin tur till skillnader i hälsa mellan kvinnor och män. Kvinnor lider i högre utsträck- ning av stressrelaterad sjuklighet, söker oftare sjukvård, konsumerar mer läkemedel och är sjukskrivna i betydligt större utsträckning än män. Män- nens dödstal ligger dock i alla åldrar på en högre nivå än kvinnornas, främst till följd av högre dödlighet i hjärt-kärlsjukdom, skador och alko- holrelaterad sjukdom. Skillnaderna kan inte enbart förklaras av biologiska faktorer utan beror till stor del på sociala och kulturella faktorer som utbildning, arbete, för- delning av hemarbetet, födelseland och vistelsetid i . Bland annat har visat att dessa skillnader mellan könen även är beroende av födelseland. Mäns kortare livslängd är i hög grad knuten till riskorienterade beteenden som kan leda till förtida död genom olycksfall, våld, alkoholmissbruk, rökning och självmord. Dessutom är kvinnors och mäns villkor fortfarande olika på arbetsplatsen, i familjelivet och i det sociala livet. För personer som är i behov av hjälp och stöd påverkas villkoren också Skr. 2005/06:205 av samhällets syn på kvinnor respektive män. Det innebär att regler, ruti- ner, bedömningar och lagtolkningar får olika konsekvenser för kvinnor och män. Det gäller i hög grad barn, unga och vuxna med funktionshinder. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn I Folkhälsopolitisk rapport (dnr S2005/7557/FH) framhåller FHI behovet av att följa upp utvecklingen av jämställdheten över tiden och att relevanta indikatorer behöver utvecklas. I propositionen Makt att forma samhället och sitt eget liv nya mål i jämställdhetspolitiken (prop. 2005/06:155 s. 56) framhöll regeringen att uppföljning av jäm- ställdhetspolitiken bör systematiseras, fördjupas och förbättras. I detta syfte bör utvärderingar av jämställdhetspolitiken göras med mellanrum i form av en jämställdhetspolitisk rapport där en redogörelse görs för utvecklingen i samhället samt vilka effekter och resultat som jämställdhetspolitiken har gett upphov till. Regeringen avser att utarbeta etappmål kopplade till delmålen samt indikatorer för att följa hur måluppfyllelsen av etappmålen och delmålen utvecklas. Jämställdheten i landet följer ett tydligt mönster där storstadsregionerna är mer jämställda än andra regioner. Storstadsregionerna kännetecknas i genomsnitt av en liten skillnad mellan kvinnor och män när det gäller andel högutbildade, sysselsatta och arbetslösa. I storstadsregionerna är kvinnor och män även mer jämnt fördelade på olika branscher och kvinnor har en högre politisk representation i kommunfullmäktige och i kommun- styrelser. Det finns dock stora variationer mellan olika delar inom stor- stadsregionerna, både när det gäller jämställdhet och ohälsa. I ett antal bostadsområden förekommer höga ohälsotal. FHI bedömer i Folkhälsopolitisk rapport det som angeläget att jämställdhetsanalyser utgör en reguljär del av planeringsunderlaget för folkhälsoinsatser på nationell, regional och lokal nivå. - Insatser för jämställdhet i inflytande lämnade regeringen propositionen Makt att forma samhälle och sitt eget liv nya mål i jämställdhetspolitiken (prop. 2005/06:155) till riks- dagen. I propositionen lämnade regeringen förslag till nya mål för jäm- ställdhetspolitiken. Som övergripande mål föreslogs att kvinnor och män skall ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Det över- gripande målet kompletteras med fyra delmål. En central fråga för en ökad jämställdhet är utvecklingen av kvinnors och mäns makt och inflytande i samhället. I den ovan nämnda propositio- nen (sid. 1011) konstaterar regeringen att det har skett en kraftig ökning av andelen kvinnor i . Andelen har ökat från val. En motsvarande ökning har skett i kommun- och . Regeringen framhöll dock att makten att påverka politiken inte bara är en fråga om representation. Lika viktigt är att påverka dagordningen och förutsättningarna för beslutsfattande. Högre upp i hierarkin, exempelvis på ordförandeposter, råder mansdominans. Ordförandeposter i utskotten inne- has till två tredjedelar av män. Kvinnor är oftare representerade i utskott och nämnder som ansvarar för vård, omsorg utbildning, män är oftare Skr. 2005/06:205 representerade inom områden som ekonomi, teknik och transporter. När det gäller de statliga företagens styrelser var ett delmål att andelen kvinnor i styrelserna skall uppgå till . ökade andelen till .