prop · GU0313 · 2006-11-07 00:00:00 — Inte heller är det möjligt att undanta vätgasandelen i spaltgasen från skatt. Hur skatten för spaltgasen beräknas beskrivs i avsnitt 4.5. , Svensk Fjärrvärme och AB Fortum Värme samägt med har anfört att en sådan beskattning riskerar att medföra att stadsgasnätet i läggs ned av lönsamhetsskäl. Stadsgasnätet i skulle därmed inte kunna utnyttjas för en framtida introduk- tion av biogas eller fordonsgas. En introduktion av biogas och naturgas för fordon, industri samt el- och värmeproduktion skulle därmed för- svåras eller omöjliggöras. Regeringen har förståelse för de synpunkter som dessa remissinstanser framför. Regeringen avser därför att under- söka möjligheterna att få gemenskapsrättsligt godkännande för en lägre beskattning av stadsgasen. Övriga gaser enligt KN-nr 2705 Gaser enligt KN-nr 2705 torde till följd av sina fysikaliska egenskaper knappast bli föremål för internationell handel utan de aktuella gaserna kan väntas bli framställda eller uppkomma inom landet. Så vitt kan bedömas förekommer i inte någon användning av andra gaser enligt KN-nr 2705 än de som diskuterats i de närmast före- gående två avsnitten. I den mån sådan användning skulle förekomma skall skatt betalas för produkten. Det beskrivs närmare i avsnitt 4.5 vilka belopp som gäller för likvärdigt bränsle för vilket en minimiskattenivå har fastställts i energiskattedirektivet (se 2 kap. 3 § LSE, som grundar sig på artikel 2.3 första stycket i energiskattedirektivet). Andra kolväten än torv för uppvärmning Enligt 2 kap. 4 § LSE är produkter, som innehåller fly- tande eller gasformiga kolväten, skattepliktiga om de säljs eller förbrukas för uppvärmning och skatt betalas för kolvätedelen. På grund av direk- tivets tvingande regler föreslås att skatteplikten för kolväten utvidgas så att den omfattar alla kolväten, dvs. även fasta, om dessa är avsedda att förbrukas, säljs eller förbrukas för uppvärmning. Direktivet gör undantag från skatteplikt för torv (KN-nr 2703). Det nuvarande undantaget i lagen när det gäller energi- och koldioxidskatt på torv kan därför behållas. Med kolväten bör förstås dels de oförädlade bränslena stenkol, brun- kol, råolja, naturgas med flera, dels på olika sätt förädlade bränslen och restprodukter som uppkommit vid förädlingen, såsom koks, dieseloljor, eldningsoljor, gasol, metan, allt under förutsättning att det homogena bränslet i huvudsak består av kolväteföreningar. Huvuddelen av dessa kolväten är redan skattepliktiga genom att de omfattas av definitionen av energiprodukter, dvs. ryms inom de KN-nr som nämns i 1 kap. 3 § LSE. Dock bör polymera kolväteföreningar, dvs. vissa plaster som är uppbygg- da av kol och väte, inte anses som kolväten. Kolväten har inte bara fossilt ursprung utan kan också ha sitt ursprung i biomassa. Dessutom kan kolväten framställas från olika råvaror med både kemiska och biologiska metoder. Biogas som uppkommer vid rötning av avloppsslam är exempel på en biologisk metod med biomassa som ursprung. Beträffande skattefriheten för biogas, se avsnitt 4.4.1. Svensk Fjärrvärmes förslag att komplettera lagtexten annat kolväte än torv i 2 kap. 4 § första stycket 2 med ordet fossilt framför ordet kol- väte skulle inskränka den generella skatteplikten som enligt direktivet gäller för alla kolväten och kan därför inte genomföras. Bränslen som består av kolväten är sällan enhetliga utan innehåller ofta blandningar av många olika kolväten. Dessutom kan det förekomma blandbränslen som består både av kolväten och av andra kemiska före- ningar. Ett sådant blandbränsle, som inte omfattas av skatteplikt därför att det inte tillhör något av de skattepliktiga bränslena enligt indelningen i KN-nr men som t.ex. består av kolväten och resten träflis, bör således endast beskattas för den i blandningen ingående andelen kolväten. finns det en gräns på under vilken kolväte- blandningar inte skall beskattas. Denna gräns torde, inte minst då kol- vätefattiga gaser som masugnsgas föreslås bli skattefria (se avsnitt 4.4.2), komma att sakna praktisk betydelse. Med hänsyn härtill bör bestämmel- sen slopas. Förslagen i avsnitt 4.3.2 föranleder ändringar i 1 kap. 3 § och 2 kap. 4 § LSE. 4.3.3Skattefrihet för energiprodukter som används för framställning av energiprodukter Regeringens förslag: Som en följdändring av att begreppet energi- produkter införs i lagen om skatt på energi skall bränslen som används vid framställning av energiprodukter omfattas av skattefrihet. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande regler i 6 a kap. 1 § 6 LSE gäller skattefrihet för bränslen som förbrukas vid framställning av mineraloljeprodukter, kolbränslen, petroleumkoks eller andra produkter för vilka skatteplikt har inträtt för tillverkaren. Bestämmelsen grundar sig, så vitt den avser mineraloljor, på en hittillsvarande regel i artikel 4.3 i mineraloljedirektivet. Denna regel har numera ersatts av artikel 21.3 i energiskattedirektivet, som reglerar skattefrihet för energiprodukter som används vid framställning av energiprodukter. I praktiken rör det sig främst om raffinaderiernas och övrig petrokemisk industris produktion samt generellt sett framställning av olika sorters motorbränslen. Som tidigare utvecklats är begreppet energiprodukter i viss mån vidare än den grupp av bränslen som beskattats i . En följdänd- ring av att begreppet energiprodukter införs i LSE är att också bränslen som används vid framställning av de produkter, som omfattas av begrep- pet energiprodukter, kommer att omfattas av skattefrihet. Detta bedöms dock inte medföra några större förändringar, utan i allt väsentligt bedöms den skattefrihet som följer av 6 a kap. 1 § 6 LSE i dess föreslagna lydelse stämma överens med vad som har gällt i . De ändrade reglerna torde således endast vara av praktisk betydelse för framställning av vissa produkter från de vegetabiliska och animaliska oljorna och fetterna samt bituminösa blandningar baserade på naturlig bitumen eller naturasfalt (blandningarna ingår i KN-nr 2715) som sker på några platser i . Förslaget föranleder ändringar i 6 a kap. 1 § 6 LSE. 4.4Skattebefrielse för vissa bränslen som säljs eller förbrukas för uppvärmning, m.m. 4.4.1Skattebefrielse för vissa biobränslen enligt artikel 16 i energiskattedirektivet Regeringens bedömning: Förslag till nya bestämmelser i lagen om skatt på energi avseende skattebefrielse för alternativa drivmedel bör inte lämnas i detta sammanhang. Nuvarande generella skattefrihet för biogas behålls och åstadkoms även i fortsättningen genom undantag från skatteplikt. Regeringens förslag: Till följd av att vegetabiliska och animaliska oljor och fetter skall vara skattepliktiga, skall en uttrycklig bestäm- melse om skattefrihet vid användning av dessa för uppvärmning införas för att uppnå att dagens skattefrihet behålls. Detsamma skall gälla för fettsyrametylestrar och icke syntetisk metanol. Skattefriheten skall åstadkommas genom avdragsbestämmelser. Promemorians bedömning och förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens. I promemorian föreslås dock att skattefriheten för metan som framställs genom biologiska processer skall åstadkommas genom avdrag i deklarationen. Vidare lämnas inte något förslag till hur skattefriheten för vissa biobränslen som sålts eller förbrukats för upp- Prop. 2006/07:13 värmning skall åstadkommas inom deklarationssystemet. Remissinstanserna: , , , , , Svensk Fjärrvärme och AB Fortum Värme samägt med stad tillstyrker förslaget om skattebefrielse för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter samt biogas, som används för uppvärmning. tillstryker förslagen i promemorian och betonar särskilt det önskvärda i att öka den skattemässiga konkurrensneutraliteten mellan bränslen. Institutet uppmärksammar och betonar de svårigheter som kan uppkomma när det gäller att bedöma huruvida det sker över- kompensation i samband med skattebefrielser enligt artikel 16 i energi- skattedirektivet. och tillstyrker fortsatt skattefrihet för biogas. avstyrker förslaget om skattefrihet för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter för uppvärmning, eftersom detta påverkar priserna av dessa för företaget nödvändiga råvaror uppåt. Företaget använder råvarorna för tillverkning av olika kemiska produk- ter. Plast- & Kemiföretagen och påpekar vikten av att olika styrmedels effekter på råvarutillförseln för industrin utreds noga beträffande förnybara råvaror som används såväl för energiändamål som för råvaruändamål inom industrin, i syfte finna en lösning som möjliggör tillväxt i verksamheter som omfattar såväl produktion som bränsleför- sörjning. , Svensk Fjärrvärme och mot- sätter sig att en deklarationsplikt införs för biogas av kontrollskäl då detta innebär merarbeten och merkostnader som i största möjliga utsträckning bör undvikas. anser att återbetalning av skatt bör ersättas med nedsättning av skatt där så är möjligt för att effektivisera verksamheten. och anser att en mer vetenskapligt korrekt definitionen av begreppet biomassa bör användas. Vidare önskar ett klargörande av att fasta biobränslen från jord och skog, som halm, spannmålskärnor och vall- grödor, inte omfattas av skatteplikt vid användning för uppvärmning. Bakgrunden till regeringens bedömning och förslag: Energiskatte- direktivet (rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, Celex 32003L0096) ger vissa möjligheter till befrielse från skatt för vissa biobränslen och för biologiskt nedbrytbara produkter, restprodukter och avfall (se artikel 16 i direktivet). Det är dock inte någon generell befrielse utan det finns begränsningar. Befrielse från eller nedsättning av skatt får medges för skattepliktiga produkter om de består av eller innehåller en eller flera av de produkter som anges i tabell 4.2. Tabell 4.2 Produkter som får skattebefrias enligt artikel 16 i energi- Prop. 2006/07:13 skattedirektivet animaliska oljor och fetter 3824 90 55 och och E85 (en 3824 90 99 för de består av blandningar av 2207 20 00 och Etanol och annan sprit, 2905 11 00 som Metanol, icke syntetisk Brännved i olika former, träavfall, träkol. Med biomassa avses den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter från jordbruk (inklusive material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung), skogsbruk och därmed förknippad industri, samt den biologiskt nedbrytbara delen av industriavfall och kommunalt avfall. Deponigaser, gas från avloppsreningsanläggningar och andra bio- gaser omfattas av definitionen (jfr uttalanden i samband med antagandet av energiskattedirektivet, rådsdokument , 13253/03 ADD 1, FISC 139). Ett viktigt förbehåll för befrielsen är att den inte får medföra någon överkompensation för merkostnaderna för framställning av de aktuella biobränslena, i förhållande till de konventionella bränslen som de ersät- ter. En statsstödsprövning av skattelättnaderna är således nödvändig för att säkerställa att företagen inte får överkompensation genom en tilläm- pad skattelättnad. Det finns dessutom en tidsmässig begränsning till högst två tidsperioder vardera. Regeringen har lagt fast en strategi för skattenedsättning av alternativa drivmedel (se senast uttalanden i budgetpropositionen , avsnitt 5.6.6), som baseras på de nämnda möjligheterna till skattelättnader i energiskattedirektivet. Kommissionen har i beslut i ärende N 112/2004 godkänt denna skattestaregi från statsstödssynpunkt t.o.m. utgången av (EUT C 209, 31.8.2006, s. 7). En statsstöds- ansökan avseende åren 20092013 är föremål för kommissionens prövning. Skälen för regeringens bedömning och förslag Vegetabiliska och animaliska oljor och fetter, m.m. som förbrukas som I har regeringen genom särskilda beslut gett skattefrihet för t.ex. etanol och rapsmetylester () som används som drivmedel. Beträffande biobränslen som används som drivmedel, finns nu ett stats- stödsgodkännande av en strategi för hur skattelättnader skall ges på detta Regeringen har för avsikt att i särskild ordning lämna ett förslag till lagändringar som är nödvändiga för att skattestrategin för alternativa drivmedel skall kunna tillämpas. Med hänsyn härtill läggs här inte fram något konkret förslag i frågan. Som närmare utvecklas i avsnitt 4.6.2 innebär anpassningen till energi- skattedirektivet att vegetabiliska och animaliska oljor och fetter, icke- syntetisk metanol samt diverse kemiska blandprodukter skall omfattas av det EU-gemensamma systemet för hantering och kontroll av punktskatte- pliktiga varor (den s.k. suspensionsordningen). Vad som sägs i detta av- snitt gäller således i och för sig också i den mån dessa produkter säljs Som uttalats ovan avser regeringen dock att i sär- skild ordning lägga fram ett förslag till lagändringar som är nödvändiga för att skattestrategin för alternativa drivmedel skall kunna tillämpas. Intill dess får nuvarande hanteringsordning, för hur skattefriheten för biodrivmedel kommer aktörerna till del, fortsätta att tillämpas. Vegetabiliska och animaliska oljor och fetter, m.m. som förbrukas som Vegetabiliska och animaliska oljor och fetter (KN-nr 15071518), icke- syntetisk metanol (KN-nr 2905 11 00) samt fettsyrametylestrar (KN-nr 3824 90 99) som används för uppvärmning faller utanför den ovan nämnda skattestrategin och omfattas inte av skatteplikt enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE. Så vitt framkommit används dessa produkter inte för uppvärmning inom industrin. I viss, mindre omfattning sker förbrukning för uppvärmning av bostadshus och lokaler. Det huvudsakliga användningsområdet för dessa produkter som bränsle är dock för kraftvärme- respektive värmeproduktion. sådan användning ökat i omfattning som ersättning för fossil eldnings- Till övervägande del rör det sig om palmolja, rapsolja och andra Att finna alternativ till fossila bränslen inom olika delar av samhället utgör en viktig del i arbetet med att bygga ett ekologiskt hållbart sam- Vegetabiliska och animaliska oljor och fetter erbjuder en av få näraliggande möjligheter att ersätta fossila oljeprodukter. bakgrunden bör den möjlighet till skattebefrielse, som ges i artikel 16 i energiskattedirektivet, utnyttjas för de vegetabiliska och animaliska oljorna och fetternas del liksom för fettsyrametylestrar och icke syntetisk Dessa produkter föreslås således komma att omfattas av skatteplikt enligt LSE, men dagens skattefrihet vid användning för uppvärmning behålls genom att uttryckliga bestämmelser om skatte- I förekommande fall bör skattefriheten i enlighet med direktivets regler begränsas till att endast avse de beståndsdelar bränslet som framställts av biomassa. Det kan vara fråga om såväl ande- len biologiska komponenter i en blandning som den del av en molekyl som har biologiskt ursprung. En sådan fortsatt skattefrihet för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter kan visserligen, som påpekat, medföra en viss prispåverkan på de råvaror som används för tillverkning av en del kemiska produkter. Regeringen följer utvecklingen på området, men anser inte att denna omständighet utgör tillräckliga skäl mot en fortsatt skattebefrielse som på ett aktivt sätt gynnar ökad användning av förnybara bränslen. Som närmare utvecklas i avsnitt 4.6 föreslås att vegetabiliska och animaliska oljor och fetter, icke-syntetisk metanol samt fettsyrametyl- estrar skall omfattas av det EU-gemensamma beskattningsförfarandet (den s.k. suspensionsordningen). Detta innebär att de aktuella bränslena kommer att redovisas i skattedeklaration. Eftersom skattefriheten är av- sedd att gälla generellt för all användning som bränsle för uppvärmning, skulle det sedvanliga systemet med inköp i nästa led som skattebefriad förbrukare leda till en omfattande administrativ hantering. En sådan ordning kan, då resultatet i samtliga fall då den skattepliktiga produkten används skall vara skattefrihet, inte försvaras av kontrollskäl. I stället föreslår regeringen därför att förenklade avdragsbestämmelser införs, som ger den skattskyldige rätt att göra avdrag i samtliga fall då han själv förbrukat bränslet för uppvärmning eller sålt det för sådant ändamål. Det är således i försäljningsfallet tillräckligt att försäljningen sker i denna avsikt och något krav på att bränslet faktiskt förbrukats av annan för uppvärmning uppställs inte. Förslaget till skattefrihet för de vegetabiliska och animaliska oljorna och fetterna, fettsyrametylestrarna med flera biobränslen enligt KN-nr 3824 90 99 samt icke syntetisk metanol kräver kommissionens godkän- nande ur statsstödssynpunkt. En ansökan om sådant godkännande kom- mer att lämnas in till kommissionen. Genom en generell bestämmelse i 2 kap. 11 § 1 LSE gäller skatte- frihet för metan som framställs genom biologiska processer (biogas). Härunder ryms olika former av biogas, såsom deponigas och rötgas. Skattetekniskt åstadkoms skattefriheten genom undantag från skatteplik- ten, varför dessa gaser inte omfattas av deklarationsplikt. Skattefriheten är ett undantag från reglerna i mineraloljedirektivet som har kunnat göras med stöd av ett rådsbeslut enligt artikel 8.4 i det direktivet. Undantaget gäller till utgången av 2006 enligt övergångsbestämmelser till energi- skattedirektivet (se artikel 18.1 samt bilaga II) och omfattar således all användning som annars skulle beskattas, dvs. såväl som motorbränsle eller för uppvärmning. framställs biogas i med ett sammanlagt energiinnehåll på ca . av denna volym används för uppvärmning. Resterande mängder förbrukas huvudsakligen som drivmedel, men mindre mängder matas även in på naturgasnätet respektive facklas bort. Gällande skattefrihet bedöms rymmas inom ramen för artikel 16 i energiskattedirektivet. Härutöver krävs dock kommissions godkännande av bestämmelsen ur statsstödssynpunkt. I kommissionens beslut om Prop. 2006/07:13 statsstödsgodkännande av den svenska drivmedelsstrategin för alterna- tiva drivmedel ingår ett godkännande av biogas för drivmedelsanvänd- ning. En ansökan avses dock att nu också lämnas in till kommissionen för att få ett godkännande av den del av bestämmelsen om skattefrihet som rör biogas som används som bränsle för uppvärmning. gällande skattefrihet kommer aktörerna till del genom ett undantag från skatteplikten. Vid remissbehandlingen av promemorians förslag har Företagarna, och Svenska Gasföre- ningen generellt påpekat behovet av att skattereglerna utformas på ett sätt som i möjligaste mån undviker ökade administrativa kostnader för företagen. Det är visserligen angeläget för regeringen att ha tillgång till uppgifter om skattefria volymer, inte minst inom ramen för den stats- stödskontroll som är nödvändig för att säkerställa att skattebefrielsen inte leder till att de företag som får del av den överkompenseras. Eftersom skattefriheten för biogas enligt förslaget, i likhet med , är avsedd att gälla generellt för all bränsleanvändning, dvs. såväl som bränsle för uppvärmning som för motorbränsle, ter sig dock ett krav på hantering inom deklarationssystemet som onödigt administrativt komplicerad. Till skillnad från vad som är fallet för de vegetabiliska och animaliska oljorna och fetterna skall inte biogasen hanteras inom suspensionsordningen utan reglerna för skattehantering kan i hög grad utformas nationellt. Mot den bakgrunden anser regeringen att det är befogat att även i fortsättningen låta skattebefrielsen för biogas komma aktörerna till del genom ett undantag från skatteplikten. och påpekat är definitionen av begreppet biomassa inte helt vetenskapligt korrekt. Det är dock energiskattedirektivets definition som bör tas in i LSE. har önskat att det klargörs att fasta biobränslen från jord och skog, som halm, spannmålskärnor och vallgrödor, inte omfattas av skatteplikt vid användning för uppvärmning. Det finns knappast några fasta biobränslen som blir skattepliktiga när de används för uppvärmning. Som redovisas i avsnitt 4.4.3 finns det dock i samband med el- och värmepro- duktion i gasturbiner fall där skatteplikt kan uppkomma på grund av att gasturbinen betraktas som en motor och för att alla bränslen som används för motordrift blir skattepliktiga och annars skulle bli beskattade om inte undantag gjordes. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 11 §, 6 kap. 4 § och införandet av en ny paragraf, 7 kap. 3 § i LSE. 4.4.2Skattebefrielse för produkter enligt KN-nr 2705 Regeringens förslag: Befrielse från energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt skall gälla för koksugnsgas, masugnsgas och andra gaser enligt KN-nr 2705 som uppkommit vid vissa industriella tillverknings- processer. Skattebefrielsen åstadkoms genom undantag från skatte- plikten. Promemorians förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Skattebefrielsen föreslås dock i promemorian åstadkommas genom avdrag i deklaration. Remissinstanserna: , , och tillstyrker förslaget att koksugnsgas och andra s.k. processgaser enligt KN-nr 2705 skall befrias från skatt. Bakgrunden till regeringens förslag: Som närmare beskrivits i av- snitt 4.3.2 innebär energiskattedirektivet att produkter enligt KN-nr 2705 omfattas av definitionen på energiprodukter. Medlemsstaterna har dock möjlighet att skattebefria produkter enligt KN-nr 2705 som används för uppvärmning (se artikel 15.1 l i energiskattedirektivet). För en närmare beskrivning av vilka produkter som bedöms omfattas av det angivna KN- numret hänvisas till avsnitt 4.3.2. Skälen för regeringens förslag: Användningsområdet för koksugns- gas och masugnsgas är i huvudsak begränsat till användning i metal- lurgiska processer. respektive masugn är processteg som ryms inom den nuvarande svenska definitionen av begreppet metallurgiska processer. Vid en utvidgning av det skattepliktiga området till att omfatta koksugnsgas och masugnsgas vore det naturligt att av konkurrensskäl likställa dessa gaser med kol och användningen av dem i koksverk och masugnar skulle alltså även i fortsättningen vara skattefri. I avsnitt 5 av denna proposition föreslås en anpassning av skattefriheten för bränslen som används i metallurgiska processer till den ram som sätts av energiskattedirektivet. Sålunda föreslås att även bränsleanvändning som sker för uppvärmning av ämnen vid exempelvis valsning skall omfattas av skattefriheten. I och med detta skulle så vitt kan bedömas all användning av koksugnsgas och masugnsgas i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet vara skattefri. På motsvarande sätt skulle skatt inte heller tas ut på den karbidugnsgas, som används i den kemiska reduk- tionsprocess som sker vid framställning av kalciumkarbid. Motsvarande skattefrihet skulle gälla för andra processgaser som både uppkommer och förbrukas inom industriella processer. Eventuell användning av gaserna utanför tillverkningsprocesserna skulle dock beskattas. Det är dock inte möjligt att finna avsättning för all uppkommen gas inom de industriföretag där gaserna bildats som restprodukter vid olika led i de industriella processerna. Förhållandevis stora mängder av särskilt koksugnsgas och masugnsgas används sålunda externt för framställning av el och värme i kraftvärmeverk. I mindre mån nyttiggörs även process- gaser i industriföretag, som är belägna i nära anslutning till de företag där gaser uppkommer. Att utnyttja gaserna på dessa sätt är en miljömässig fördel, eftersom energiinnehållet i gaserna kan tillgodogöras som användningen av eldningsolja kan minska. Alternativet vore att gaserna bränns i fackla i fria luften, vilket medför att energiinnehållet inte tillgodogörs. Dessutom bildas bl.a. i större utsträckning kväveoxider och kolväten som försämrar luftkvaliteten. En beskattning av gaserna riskerar, även med beaktande av de gene- rella skattelättnader som gäller för kraftvärmeproduktion, att allvarligt försämra de ekonomiska förutsättningarna för att utnyttja gaserna för kraftvärmeproduktion.