prop · GU031d15 · 2006-10-16 00:00:00 — har fattat beslut om ett reformerat underhållsstöd (prop. 2004/05:116). Förändringarna började tillämpas fr.o.m. och innebar bl.a. att underhållsstödets belopp 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 höjdes med och barn samt att den bidragsskyldiga förälderns grundavdrag höjdes från till . Den förra regeringen gav i uppdrag att redovisa i vilken omfattning föräldrar som är återbetalningsskyldiga för underhållsstöd har en väsentligt förändrad aktuell inkomst jämfört med taxerad inkomst. skulle även redovisa eventuella förslag till förändringar av nuvarande regler. överlämnade sin återrapportering där det föreslås att föräldrar som är återbetalningsskyldiga för underhållsstöd och som beviljats anstånd skall slippa betala ränta (dnr S2006/4516/SF). Förslaget bereds inom . Den förra regeringen har gett i uppdrag att redovisa hur myndigheten själv eller tillsammans med andra aktörer kan ge separerade föräldrar bättre stöd i att träffa avtal om underhållsbidrag till barn. Bakgrunden till uppdraget är att separerade föräldrar i större utsträckning skall reglera underhållet till barnet direkt mellan sig. överlämnade sitt svar på uppdraget där det föreslås att regeringen skall ge i uppdrag att bistå och hjälpa föräldrar att träffa avtal om underhållsbidrag till barn (dnr S2006/2920/SF). Förslaget bereds inom . Vårdbidrag för funktionshindrade barn I propositionen Vissa socialförsäkringsfrågor 2005/06:159 aviserade den förra regeringen sin avsikt att ta initiativ till en översyn av lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. har i olika sammanhang påtalat behovet av en översyn av lagen om handikappersättning och vårdbidrag. pekar bl.a. på att regelverket är gammalt och passar inte in i dagens samhälle. Regelverket är heller inte riktigt i överensstämmande med de handikappolitiska målen. Mot denna bakgrund gav den förra regeringen i uppdrag att göra en kunskapsöversikt och kartlägga problemställningar som förekommer inom förmånerna handikappersättning och vårdbidrag. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 gav den förra regeringen i uppdrag åt () att i samråd med analysera och kartlägga kunskaperna om flickor med vissa psykiska störningar, särskilt avseende diagnosen ADHD. överlämnade SBU rapporten hos flickor En inventering av det vetenskapliga underlaget (dnr S2005/3848/SF). har överlämnat rapporten till Utredningen om ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan (U 2005:03). Utredningen redovisade sitt slutbetänkande (SOU 2006:77) . Betänkandet bereds inom . har beslutat om ändrade regler för bostadsbidrag enligt proposition 2004/05:112. Lagen trädde i kraft och tillämpas på bostadsbidrag fr.o.m. . Förändringarna innebar bland annat att den del av bostadsbidraget som lämnas som särskilt bidrag till barnfamiljerna höjts. Vidare infördes ett umgängesbidrag till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge har sina barn boende hos sig. Det genomfördes också förändringar i beräkning av den bostadskostnadsbaserade delen av bostadsbidraget. Som en del av den förra regeringens särskilda satsning på ekonomiskt utsatta barn har ett tilläggsbidrag i studiemedelssystemet för studerande med barn införts . Tilläggsbidraget lämnas till studerande som har vårdnaden om barn och som får studiemedel eller rekryteringsbidrag. Bidraget lämnas till och med det kalenderhalvår barnet fyller . Familjen är en grundläggande gemenskap i samhället. Vår trygghet och känsla av sammanhang grundläggs redan som barn, i den egna familjen. I familjens gemenskap kan ett djupt mänskligt behov tillgodoses att bli sedd och inte vara utbytbar. I den lilla grupp som en familj utgör får familjemedlemmarna möjlighet att möta kärlek, omtanke och förståelse, men också ställas inför krav och ta ansvar. En modern familjepolitik måste utgå från att familjer är olika, har olika önskemål och behov, och är lika mycket värda. Regeringen vill att familjepolitiken ska syfta till att stärka föräldrars makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet. Familjepolitiken bör underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med ett fungerande familjeliv, genom förbättrade möjligheter för båda föräldrarna att ta hand om barnen när de är små. Förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män bör förbättras. Regeringen vill minska den nationella politiska styrningen, till förmån för familjens eget fria val. Förutom inom den ekonomiska familjepolitiken planeras också åtgärder inom andra politikområden som har betydelse för barnfamiljerna. Mångfalden inom barnomsorgen, förskoleverksamheten och skolbarnomsorgen bör öka genom en större variation av utövare. Personalens kompetens bör uppvärderas och deras idéer, engagemang och entreprenörskap frigöras. Det pedagogiska uppdraget i förskolan bör stärkas i takt med barnens utveckling för att ta vara på den naturliga nyfikenheten och lusten att lära. Regeringen kommer att utreda de närmare förutsättningarna för att genomföra en familjepolitisk reform . De bärande utgångspunkterna för reformen blir införandet av barnomsorgspeng, jämställdhetsbonus, ett frivilligt kommunalt vårdnadsbidrag och ökat pedagogiskt inslag i förskolan, se finansplanen m.m. , volym 1 i denna proposition. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.5 Anslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . De allmänna barnbidragen, dvs. barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, syftar till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. Utgiftsutvecklingen är främst beroende av bidragets nivå och antal födda barn. Om antalet bidragsberättigade barn förändras med 5 000 påverkar det anslagsbelastningen med ca . Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till ca . Det innebär att utgifterna detta år understeg anslaget med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är ca lägre än anvisat anslag. Barnbidragen bidrar till uppfyllelsen av målet att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. Barnbidraget är ett generellt stöd och skapar inga marginaleffekter. Barnbidragssystemet är vidare lätt att överblicka samt enkelt och förhållandevis billigt att administrera. Barnbidragen har varit föremål för höjningar . Senast höjdes barnbidraget med till per barn och månad som ett nytt flerbarnstillägg med för det andra barnet infördes. Flerbarnstillägget från och med det tredje barnet höjdes med . Sammantaget beräknas denna ekonomiska satsning inom barnbidraget uppgå till . Den minskade anslagsnivån förklaras i huvudsak av att antalet bidragsberättigade barn minskar. Bedömningen av anslagsbehovet utgår från senaste befolkningsprognos . Tabell 3.6 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 21:1 Allmänna barnbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Med hänsyn till ovanstående föreslår regeringen att 23 anvisas för anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag . beräknas anslaget till 23 respektive 23 . Tabell 3.7 Anslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkring 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2P P 2 542 000 tkr avser statlig ålderspensionsavgift , varav 90 561 tkr avser regleringsbelopp . Föräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning i samband med barns födelse, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av ersättningsnivå, antal födda barn och fördelning av ersättningsdagarna mellan föräldrarna. Förändringar i födelsetalet påverkar 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 redan på kort sikt användningen av både föräldrapenning, havandeskapspenning och de inom den tillfälliga föräldrapenningen. På påverkas även tillfällig föräldrapenning för vård av barn. Regeringen föreslår att beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomst, som utgör beräkningsunderlag för bl.a. föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning, ändras fr.o.m. . Regeringen föreslår vidare att inkomsttaket vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst skall återgå från tio till prisbasbeloppet för bl.a. tillfällig föräldrapenning samt havandeskapspenning. Inkomsttaket för föräldrapenningen med anledning av barns födelse bör dock även fortsättningsvis vara tio prisbasbelopp. Förslagen föreslås träda i kraft . Se text under politikområde 10, Ekonomisk ersättning vid sjukdom och handikapp. Tabell 3.8 Anslagets komponenter utbetalades föräldrapenning för 42,5 miljoner dagar vilket var en svag ökning jämfört med . Medelersättningen 2005 var per ersatt dag för kvinnor och för män. Trots att andelen föräldrapenningdagar uttagna av män ökar kontinuerligt är det fortfarande kvinnorna som tar ut den större delen av föräldrapenningen. Därför är en fortsatt ökning av männens uttag av föräldrapenning önskvärd. Enligt tidigare analyser kan ett högre inkomsttak vara ett sätt att förmå de män som har höga inkomster att höja sitt uttag av föräldrapenningdagar. att inkomsttaket vid beräkning av föräldrapenningen även fortsättningsvis bör vara tio prisbasbelopp. Tillfällig föräldrapenning (TFP) betalades ut för 5,1 miljoner dagar . Den tillfälliga föräldrapenningen består av ersättning för vård av barn, pappadagar i samband med barns födelse och kontaktdagar för barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Männens andel av utbetalda dagar var 2005 vilket var samma nivå . Medelersättningen 2005 var för kvinnorna och för männen. Ersättning för vård av barn utgör den största delen inom TFP och står för av utgifterna. Antalet födda barn påverkar utgiften för TFP vid vård av barn något och alltmer till dess barnet är . Flest dagar, , används för barn i åldern . De tio s.k. pappadagarna i samband med barns födelse utgör av utgifterna. Ersättningen påverkas direkt av antalet födda barn. Över tre fjärdedelar av de nyblivna papporna använde förmånen och det genomsnittliga uttaget är per barn. har genomfört en kontroll av ärenden med TFP avseende beslut mellan . Kontrollen kommer bl.a. att ligga till grund för det fortsatta arbetet med att minska missbruk av försäkringen. betalade ut ca i TFP för vård av barn. En skattning från resultatet i denna undersökning visar att ca betalades ut på felaktiga grunder . Det vanligaste sättet att missbruka försäkringen på är enligt denna kontroll att begära TFP för dagar då föräldern i själva verket har arbetat. Med anledning av resultatet har vidtagit åtgärder. Den mest betydande insatsen är att omgående slumpmässigt kontrollera ärenden mer ingående före beslut. Ar- betsgivarna att kontaktas per telefon i syfte att utreda om frånvaro från arbetet kan verifieras. En studie från IFAU visar vidare på ett överutnyttjande som uppgår till uppskattningsvis . I denna studie har förutom kontroller mot arbetsgivare även kontroller genomförts mot barnomsorg och skola. Hälften av överutnyttjandet har upptäckts i samband med kontroller mot barnomsorg och skola. Mot denna bakgrund avser regeringen att återkomma med förslag till åtgärder för att minska överutnyttjandet av den tillfälliga föräldrapenningen. Regeringen föreslår i denna proposition att inkomsttaket vid bräkning av bl.a. tillfällig föräldrapenning återgår från tio till prisbasbeloppet fr.o.m. . Se under politikområde 10, Ekonomisk ersättning vid sjukdom och handikapp. Regeringen anser att åtgärder måste vidtas för att förbättra företagsklimat och göra det mer lönsamt att driva företag. Bland annat måste den sociala tryggheten för företagare förbättras. En särskild utredare håller på att se över trygghetssystemen för företagare. En del rör den skillnad som finns i beräkningen av tillfällig föräldrapenning mellan anställda och egenföretagare. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . Därefter avser regeringen att återkomma till med förslag i syfte att förbättra den sociala tryggheten för företagare. Havandeskapspenning betalades ut , vilket är ca 18 000 färre dagar än året innan. Denna förmån är starkt knuten till antalet födda barn. Antalet födda är i stort detsamma som men antalet kvinnor som beviljas havandeskapspenning har ändå minskat med . Andelen gravida som beviljats havandeskapspenning sjönk 2003, var på samma nivå och har sjunkit igen . Regeringen föreslår i denna proposition att inkomsttaket vid beräkning av bl.a. havandeskapspenning återgår från tio till prisbasbeloppet fr.o.m. . Se under politikområde 10, Ekonomisk ersättning vid sjukdom och handikapp. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Föräldraförsäkringen underlättar för båda föräldrarna att kombinera familj med förvärvsarbete eller studier. Målet för föräldrapenningen 2005 att skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska är uppfyllt. Männens andel av det totala antalet uttagna dagar har ökat och uppgick jämfört 2004. Regeringen föreslår i denna proposition att det höjda inkomsttaket vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst återgår från tio till prisbasbeloppet fr.o.m. för tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Med anledning av detta beräknas utgifterna för föräldraförsäkringen minska med 2007 och med 362 respektive 2008 och 2009. Föräldrapenning som utges med anledning av ett barns födelse enligt 4 kap 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall även fortsättningsvis beräknas utifrån tio prisbasbelopp. Se under politikområde 10, Ekonomisk ersättning vid sjukdom och handikapp. Regeringen föreslår vidare att beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomst, som utgör beräkningsunderlag för bl.a. föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning, ändras fr.o.m. . Av denna anledning beräknas utgifterna för föräldraförsäkringen minska med . Se under politikområde 10, Ekonomisk ersättning vid sjukdom och handikapp. Regeringen anser vidare att insatserna skall stärkas för att förhindra felaktiga utbetalningar av tillfällig föräldrapenning. Mot bakgrund av detta beräknas utgifterna för föräldraförsäkringen minska med . Utgiftsökningen 2007 på till följd av beslut avser dels utgiftsökningar om sammantaget på grund av den tillkommande halvårseffekten av tidigare beslut om höjt inkomsttak för föräldrapenning och höjd lägstanivå i föräldraförsäkringen fr.o.m. , dels utgiftsminskningar om sammantaget med anledning av sänkt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundandeinkomst för tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning samt ändrad beräkning av sjuk- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 penninggrundande inkomst för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning fr.o.m. . Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 21:2 Föräldraförsäkring Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 28 anvisas för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring . beräknas anlaget till 29 respektive 31 . Tabell 3.10 Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Genom underhållsstödet garanterar samhället att ett barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer som staten inte kan styra, som exempelvis antal separationer, antal barn, födelsetal och löneutvecklingen. Ut- giftsstyrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. underhållsstödets nivå, procentsatserna som bestämmer återbetalningsskyldigheten samt storleken på det grundavdrag på inkomsten som får göras innan återbetalningsskyldigheten beräknas. Om antalet barn avviker med 3 000 påverkar det anslagsbehovet med ca . Inbetalningsgraden från bidragsskyldiga av det debiterade beloppet bedöms bli . Om inbetalningsgraden avviker påverkar det anslagsbehovet med . Om timlöneutvecklingen ökar minskar utgifterna med . översteg utgifterna för underhållsstödet anvisade medel med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är mindre än anvisade medel. Med anledning av lagändringarna i propositionen 2004/05:116 Ett reformerat underhållsstöd har kostnaden för underhållsstödet ökat . Förändringarna började tillämpas fr.o.m. och innebar bl.a. att underhållsstödets belopp höjdes med och barn samt att den bidragsskyldiga förälderns grundavdrag höjdes från till . Utgifterna för underhållsstöd har minskat . Detta beror främst på att antalet barn inom underhållsstödssystemet har minskat. Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 21:3 Underhållsstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas för anslaget 21:3 Underhållsstöd . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . 3.9.421:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tabell 3.12 Anslagsutveckling 21;4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras för bidrag till kostnader för internationella adoptioner (adoptionskostnadsbidrag) enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. Bidrag till adoptivföräldrars kostnader vid adoption av utländska barn lämnas med per barn. Bidraget administreras av . Adoptionskostnadsbidrag lämnas för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Cirka 1 000 barn adopteras till från andra länder. kom totalt 1 083 barn i åldern till för adoption, varav 941 barn kom genom auktoriserade sammanslutningar. Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 212:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för anslaget 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner . beräknas anslaget till . 3.9.521:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Tabell 3.14 Anslagsutveckling 21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget omfattar barnpension och efterlevandestöd till barn. Förmånerna ges till barn vars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit och skall garantera dem en rimlig ekonomisk standard. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Utgiftsutvecklingen är stabil. Utgifterna styrs främst av utvecklingen av inkomstindex och prisbasbelopp. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Reglerna för barnpension innebär att ett efterlevandepensionsunderlag, som är knutet till den avlidne förälderns intjänade pensionsrätt i ålderspensionssystemet, skall användas vid beräkningen av barnpensionen. Grundskyddet, efterlevandestöd till barn, utgör en lägsta garanterad nivå för barnet och betalas ut som en utfyllnad till barnpensionen. Barnpensionen minskar efterlevandestödet till barn krona för krona. Grundskyddets utformning siktar till att säkra barnets rätt till en garanterad ersättning när det förlorar en eller båda sina föräldrar. Stödet syftar även till att bibehålla överensstämmelse mellan efterlevandestödet och underhållsstödet. Stödet ges så länge barnet är bosatt i . Från anslaget bekostas barnpension i form av inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn. finansieras inkomstgrundad barnpension med efterlevandepensionsavgift enligt socialavgiftslagen (2000:980). Efterlevandestöd till barn finansieras med skattemedel. För innevarande budgetår beräknas utgifterna till . Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn . beräknas anslaget till 1 och till 1 . 3.9.621:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Tabell 3.16 Anslagsutveckling 21:6 Vårdbidrag för 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2P P 239 500 tkr avser statlig ålderspensionsavgift , varav 3 885 tkr avser regleringsbelopp . Syftet med vårdbidrag är att ge en förälder möjlighet att i hemmet ta hand om ett sjukt eller funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. Vårdbidragets utgiftsutveckling styrs främst av prisbasbeloppsutvecklingen och av antalet barn med vårdbidrag. En avvikelse med från prisbasbeloppet påverkar anslagsbelastningen med . Om antalet nettobidrag avviker med 100 påverkar det anslagsbelastningen med . uppgick utgifterna för vårdbidraget till nära , varav bestod av skattefria merkostnadsersättningar. Det innebär att utgifterna detta år understeg anslaget med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till ca vilket är ca lägre än anvisat anslag. Den långsiktiga trenden är att antalet vårdbidrag ökar. Med anledning av att den övre åldersgränsen höjdes från det år den unge fyller beräknas ökningen vara särskilt stor fram . An- talet utbetalda vårdbidrag var 39 400 . Det är en ökning . Antalet barn som föräldrar mottog vårdbidrag var 42 500. Det är en ökning jämfört med . Andelen flickor var . Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas för anslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn beräknas anslaget till 2 respektive 3 . 3.9.721:7 Pensionsrätt för barnår Tabell 3.18 Anslagsutveckling 21:7 Pensionsrätt för barnår 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget utgörs av statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår s.k. barnårsrätt. Denna skall stödja den förälder i familjen som har lägst inkomst och/eller tagit störst del av vårdnaden av barnet. Barnårsrätten läggs samman med den pensionsgrundande inkomst som föräldern har tillgodoräknats för inkomståret vilket innebär att dennes ålderspension förstärks. Anslaget har tillkommit med anledning av det reformerade ålderspensionssystemet (prop. 1997/98:151) och omfattar statlig ålderspensionsavgift för barnårsrätt. Utgiftsutvecklingen för anslaget styrs främst av pris- och inkomstbasbeloppens utveckling, 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 12