prop · GT031d17 · 2006-01-01 00:00:00 — Den fortsatta inriktningen av arbetet mot diskriminering, rasism, främlingsfientlighet och homofobi kommer att presenteras i regeringens andra handlingsplan för de mänskliga rättigheterna, vilken planeras läggas fram för . Kunskap om rätten till likabehandling oavsett sexuell läggning behöver ökas. Regeringen föreslår därför att HomO:s verksamhet förstärks med , bl.a. för att möjliggöra ökade informationsinsatser. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Verksamhetsområdet omfattar insatser för en väl fungerande lönebildning och medling i arbetstvister. I verksamhetsområdet ingår verksamhet, som omfattar bl.a. kostnader för medling, informationsarbete och statistikproduktion. Målet för verksamhetsområdet är en lönebildning i samhällsekonomisk balans samt arbetsfred. Regeringen anser att målet för verksamhetsområdet ligger väl i linje med EU:s sysselsättningsriktlinjer. Enligt riktlinje 22 skall medlemsstaterna sörja för en sysselsättningsfrämjande utveckling av arbetskostnader och mekanismer för fastställande av löner genom att bl.a. uppmuntra arbetsmarknadens parter att inom sina respektive ansvarsområden fastställa en lämplig ram för löneförhandlingar, så att produktivitets- och arbetsmarknadsutmaningarna återspeglas på alla relevanta nivåer och så att könsrelaterade löneklyftor undviks. den privata sektorn och hela den statliga sektorn omfattades av förhandlingarna som berörde 1,9 miljoner arbetstagare och cirka 420 avtalsområden. Ett hundratal av förhandlingarna på den privata sektorn samt förhandlingarna på hela det statliga området skedde inom ramen för avtal om förhandlingsordning. förordnade medlare i 24 förhandlingar på central nivå. Varsel om stridsåtgärder lades i 15 tvister. I fyra fall utlöstes varslen. Antalet förlorade dagar på grund av konflikt var mycket lågt med tanke på att en så stor del av arbetsmarknaden omfattades av förhandlingar och uppgick till 14 600 förlorade dagar. Den största konflikten där stridsåtgärder vidtogs var den mellan och . Tvisten gällde arbetsmiljöfrågor. beslutade att skjuta upp en varslad stridsåtgärd. Beslutet avsåg de stridsåtgärder som varslat om i en tvist med . Under de som stridsåtgärderna sköts upp kom parterna överens om ett nytt avtal. I den regionala medlingsverksamheten, som avser tvister mellan enskilda arbetsgivare och fackliga organisationer, uppgick antalet ärenden till 79 . Detta är i nivå med antalet ärenden . Antalet tvister med internationell anknytning var 13, även det i nivå med antalet . En omsvängning har dock skett från ärenden som rör bekvämlig- 6.3.1Insatser inom verksamhetsområdet hetsflaggade fartyg till utländska entreprenörer Avtalsförhandlingar om löner och allmänna anställningsvillkor omfattade mer än hälften av arbetsmarknaden. Så gott som hela arrangerade två konferenser för informationsutbyte mellan er- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 farna och nya medlare. Vid konferenserna deltog totalt ett femtiotal personer. Inom ramen för uppgiften att främja en väl fungerande lönebildning anordnade elva konferenser. Förutom arbetsmarknadens parter har representanter deltagit från bl.a. , , affärsbankerna och forskarvärlden. Vidare har genomfört ett åttiotal överläggningar med arbetsmarknadens parter för samråd. väcker fortsatt stort intresse. Närmare 2 000 exemplar har beställts. Skriften Lönebildningen och frukten av vårt arbete, som är en populärversion av om de samhällsekonomiska förutsättningarna för lönebildningen, har spritts i närmare 20 000 exemplar. har regeringens uppdrag att ge ut en rapport som analyserar de samhällsekonomiska förutsättningarna för löneförhandlingarna. Målet för verksamhetsområdet är en lönebildning i samhällsekonomisk balans samt arbetsfred. Följande indikatorer utgör en del i bedömningsunderlaget för insatserna inom verksamhetsområdet: -Antalet medlingsärenden i avtalsförhandlingar på riksnivå där medlare har förordnats av . -Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt. -Totala löneutvecklingen inom näringslivet i förhållande till euroområdet och . -Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden. Diagram 6.1 Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där /Statens förlikningsmannaexpedition förordnat medlare, 19992004 Antalet medlingsärenden samvarierar med antalet avtalsförhandlingar på arbetsmarknaden. Tabell 6.1 Förlorade arbetsdagar på grund av konflikt, 1999 - 2004 1999 2000 2001 2002 2003 2004 78 800 300 11 100 800 627 500 14 600 Antalet arbetsdagar som gick förlorade genom arbetsinställelser, det vill säga lovliga och olovliga strejker samt lockouter, uppgick till 14 600 . Antalet är mycket lågt med tanke på den stora del av arbetsmarknaden som omfattades av förhandlingar . Det relativt höga antalet förlorade arbetsdagar förklaras av strejken på det kommunala området . Tabell 6.2 Totala löneutvecklingen inom näringslivet, 1999-2004 Procentuell förändring från föregående år Löneutvecklingen i ligger över den i euroområdet och i . Skillnaden har tenderat att minska . Tabell 6.3 Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden Procentuell förändring från föregående år 1999 2000 2001 2002 2003 2004 3,4 3,7 4,4 4,1 3,5 3,3 till hela den svenska arbetsmarknaden var löneökningarna något högre än om endast näringslivet beaktas (se tabellerna 6.2 och 6.3). Statistiken är inte baserad på individmätningar, vilket gör att könsuppdelade uppgifter om förlorade arbetsdagar eller löneutveckling inte kan redovisas. Måluppfyllelsen för verksamhet får betraktas som god givet de befogenheter och resurser institutet förfogar Löneökningstakten har närmat sig den i våra konkurrentländer som och euroområdet och konflikterna på arbetsmarknaden har varit få. är dock löneökningstakten högre än i våra konkurrentländer, men avståndet tenderar att minska. Detta är framför allt ett resultat av en samsyn mellan parterna på arbetsmarknaden om att löneökningarna inte kan vara högre än vad samhällsekonomin tillåter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Denna faktor kan inte mildra effekterna av alltför höga svenska löneökningar. Produktivitetsutvecklingen är central för löneutrymmet. Regeringens bedömning är att långsiktiga produktivitetsutveckling inte kommer att avvika från konkurrentländernas. Därmed kan inte löneutvecklingstakten vara snabbare än i till exempel och euroområdet. Det är väsentligt att den positiva utvecklingen inte bryts. måste löneökningstakten, givet produktivitetsutvecklingstakten, ligga i nivå med den i våra konkurrentländer. Ett stort ansvar vilar därför på arbetsmarknadens parter att tillse att löneökningstakten ligger på en nivå som är långsiktigt samhällsekonomiskt hållbar. Arbetsmarknadens parter ansvarar för att osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män inte förekommer. I enlighet med vad som aviserades i samband med inrättandet av genomförs nu en utvärdering av verksamhet (dir. 2005:29). En utredare har givits i uppdrag att utvärdera verksamhet , givet ansvarsfördelningen mellan staten och arbetsmarknadens parter, utifrån målet om en lönebildning i samhällsekonomisk balans samt arbetsfred. Utvärderingen skall utgå från en analys av dels hur lönebildningen långsiktigt har fungerat och framåt, dels de krav som ställs på lönebildningen i sedan början av 2000- talet. Analysen skall omfatta såväl makroekonomiska förhållanden som förändringar i förhandlingssystem och partsrelationer, t.ex. när det gäller användningen av varsel om stridsåtgärder och medling samt förekomsten av utbrutna arbetsmarknadskonflikter. Utredaren skall redovisa uppdraget . Regeringens bedömning är att , vars resursåtgång uppgick till , med sina insatser bidragit till en bättre fungerande lönebildning. Formerna för lönebildningen är, enligt regeringens mening, i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter. Avtal är att föredra framför lagstiftning eftersom ett brett 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 samförstånd mellan parterna skapar stabilitet och legitimitet åt träffade överenskommelser. Därutöver behövs ett starkt nationellt ramverk som fastställer spelreglerna för lönebildningen och stärker förutsättningarna för en väl fungerande lönebildning. I detta ramverk ingår regler om bl.a. stridsåtgärder, medling och förbud mot osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Lönebildningen har en avgörande betydelse för den samhällsekonomiska utvecklingen. Sysselsättningen och inflationstrycket i ekonomin påverkas i stor utsträckning av hur väl lönebildningen fungerar. Löneökningar leder till att företagens produktionskostnader ökar. Möjligheterna för företagen att vältra över ökade kostnader på produktpriserna är små. Detta beror på dels en hårdnande internationell konkurrens som pressar priserna, dels en penningpolitik som syftar till prisstabilitet. I stället leder ökade arbetskraftskostnader per producerad enhet i förhållande till våra konkurrentländer till att arbetslösheten ökar. Det finns ett direkt samband mellan löneökningarnas storlek och sysselsättningsutvecklingen. Givet produktivitetsutvecklingstakten kan inte ha snabbare löneökningar än i våra konkurrentländer utan att det påverkar sysselsättningen negativt. Lovliga stridsåtgärder är legitima och verkningsfulla för att påverka arbetstvister. är det av stor betydelse för alla medborgare i samhället att de konflikter som bryter ut på arbetsmarknaden får en snabb lösning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 7 Budgetförslag inom arbetslivsområdet 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21). 2Motsvarar 656 421 tkr prisnivå. 3Motsvarar 656 421 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för personal, lokaler samt för övrig förvaltning vid . Anslaget omfattar även ett statligt bidrag för den regionala skyddsombudsverksamheten. Utgifter och anslagssparande 2004 Utgifterna för uppgick till 2004, vilket kan jämföras med 2003. Utgifterna för den regionala skyddsombudsverksamheten uppgick till , vilket motsvarade förbrukning. hade ett utgående anslagssparande på för anslagsposten för förvaltningskostnader vid utgången av 2004. Det omfattande anslagssparandet om berodde bl.a. på: -rekryteringen av nya arbetsmiljöinspektörer skedde senare än planerat, -högre personalrörlighet och ledigheter, -lägre utgifter för statens avtalsförsäkring. Hela anslagssparandet , liksom av anslaget , ställdes till regeringens disposition enligt regeringsbeslut som Regeringen beslutade att ställa av resurserna till till regeringens disposition, även det som en delfinansiering i det s.k. stoppet (se finansplanen och avsnitt 7.2 under utgiftsområde 14). beslutade att föra från anslaget 23:1 till anslaget 24:1 för att stärka JämO:s verksamhet (prop. 2004/05:100, bet. FiU2004/05:21, rskr. 2004/05:303). disponerar också de anslagna resurserna för , som avser insatser för deltidsarbetslösa. Utgifterna uppgick till , vilket kan jämföras med 2003. Prognosen för verksamhet uppgår till . Utgifterna belastar utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, där redovisning av resurser framgår. har regeringen budgeterat för och för den regionala skyddsombudsverksamheten. har rekryterat 46 personer, varav 42 arbetsmiljöinspektörer . Prognosen för förvaltningskostnaderna uppgår till och för den regionala skyddsombudsverksamheten till . totala sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid var (kvinnor 7,1 och män 4,4) . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 gruppen var siffran och för gruppen . Av sjukfrånvaron avsåg långtidssjukfrånvaro (minst ). I stort sett är sjukfrånvaron oförändrad . har vidtagit ett antal åtgärder för att förebygga ohälsan, bl.a. genomfört en chefsutbildning om rehabilitering och förbättrat sitt avtal med företagshälsovården. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.2 Offentligrättslig verksamhet (intäkt - kostnad) offentligrättsliga verksamhet består av verksamhet som rör anmälan/tillstånd angående genetiskt modifierade mikroorganismer. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten omfattar huvudsakligen den särskilda informationsverksamheten, men även försäljning från informationssystemet om arbetsskador (). Den särskilda informationsverksamheten består främst av försäljning av verkets föreskrifter. insatser framgår under avsnitt 4.3.1. En väl fungerande arbetsmiljötillsyn behövs, framförallt med hänsyn till de arbetsplatser som har den sämsta arbetsmiljön och för vilka de vanliga drivkrafterna inte verkar på ett effektivt sätt. Med hänsyn till den viktiga roll som arbetsmiljön enligt forskningen har för den höga nivån på stressrelaterade och belastningsskaderelaterade sjukskrivningar är det viktigt att utvecklingen av tillsynen på dessa områden fortgår och effektiviseras. måste en effektiv tillsyn bibehållas när det gäller mer traditionella risker som fallrisker och risker med kemikalier för att inte dessa skador åter skall börja öka. har fastslagit sin inriktning i sitt verksamhetsprogram 2006. Verket har valt ut sex prioriterade branscher: -Hälso- och sjukvård -Omsorg och sociala tjänster -Bygg och anläggning och tre generellt prioriterade områden: -Organisatoriska och sociala förhållanden Av tillsynsresurserna användes inom de områden som prioriteras i verksamhetsprogrammet. Verket har inom ramen för de prioriterade branscherna satt upp preciserade mål, som exempelvis att arbetsgivaren skall känna till vikten av att göra konsekvensbedömningar inför förändring eller att arbetsskadorna inom branschen skall minska. Regeringen anser att programmet är ett viktigt steg i prioritering och uppföljning av tillsynens resurser. Det är med hänsyn till den fortsatta utvecklingen av arbetssjukdomar viktigt att verket fortsätter att utveckla framför allt organisatorisk och social tillsyn. Arbetet har fortsatt med att samordna tillsynen över landet för att uppnå ett mer enhetligt kravställande och ett bättre kompetensutnyttjande. Det är viktigt att verket fortsätter att utveckla samspelet mellan central och lokal nivå i tillsynen. Ett annat område som verket särskilt måste uppmärksamma är utveckling av metoder för en kvalificerad utvärdering av de insatser som verket gör. Det är viktigt att fortsätter sina ansträngningar att nedbringa sjukfrånvaron bland personalen. Regeringens bedömning som avser ekonomistyrning samt vissa övriga myndighetsspecifika frågor redovisas under avsnitt 3.6, 4.3.1 och 4.4.3. Anslaget minskas med till följd av en generell minskning av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 656 387 000 Tabell 7.5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 23:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden har en bemyndiganderam under anslaget 23:1 som avser den regionala skyddsombudsverksamheten. Den medger att myndigheten får besluta om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter för på högst . Regeringen föreslår att bemyndiganderamen skall uppgå till avseende utgifter under . Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 De fackliga organisationerna har inte rekvirerat medel om . Dessa åtaganden är därför inte längre utestående. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1Motsvarar 328 978 tkr prisnivå. 2Motsvarar 328 978 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för personal, lokaler och övrig förvaltning. omfattar anslaget även utgifter för försöksverksamheten med arbetstidsförkortning. Utfall 2004 och prognos 2005 Utgifterna för verksamhet uppgick till , varav för förvaltning och för företagshälsovårdsutbildning m.m., . Utgifterna har därmed minskat jämfört med de som förbrukades , då företagshälsovården inte särredovisades. har genom verksamhetsmässiga och organisatoriska förändringar eftersträvat en budget i balans. Förändringarna har tagit än beräknat vilket försvårat strävan att uppnå ett ekonomiskt jämviktsläge. Institutet hade ett anslagssparande om vid utgången av 2004 för sina förvaltningskostnader och ett sparande om för sin verksamhet inom företagshälsovård. Institutet har funnit behov av en bättre verksamhetsstyrning varför myndigheten tog beslut om att utveckla verksamhetsstyrningen i syfte att skapa en tydligare mål- och resultatstyrning. Projektet skall redovisas i en rapport . Medel till regeringens disposition Regeringen beslutade om det s.k. stoppet i syfte att klara utgiftstaket . Det innebar att tidigare anslagssparanden som finansierat verksamhet om inom utgiftsområde 14, politikområde Arbetslivspolitik, ställdes till regeringens disposition. I syfte att klara finansiering för dessa verksamheter omdisponerade regeringen resurser inom politikområdet. Det innebar att regeringen beslutade spara in dels för försöksverksamheten med arbetstidsförkortning, dels för respektive . Regeringen beslutade att skulle avsättas för försök med arbetstidsförkortning . Regeringen hade tidigare i budgetpropositionen föreslagit att skulle avsättas för försöket . Regeringen valde i detta sammanhang att prioritera uppdraget till att stödja en utveckling av arbetsgivarsamverkan när det gäller förebyggande och rehabiliterande åtgärder (se avsnitt 3.4.1), som tidigare finansierats av ett anslagssparande . Prognosen för anslaget 23:2 pekar på ett utgående anslagssparande om vid utgången av 2005, varav avser institutets förvaltningskostnader. Orsaken till det beräknat höga anslagssparandet för anslaget vid utgången av 2005 beror främst på de resurser som är ställda till regeringens disposition med anledning av det s.k. stoppet. Prognosen för förvaltningskostnaderna är högre än utfallet för dessa . Detta beror på att har fler projekt på gång . Prognosen för försöket med arbetstidsförkortning uppgår till . har förbrukats för verksamheten. finns, förutom i , också i , , , och . Regeringen beslutade att uppdra åt att lokalisera ytterligare 30 årsarbetstillfällen till samt att lokalisera 15 årsarbetstillfällen till . Etableringarna skall påbörjas och vara slutförda . Beslutet är ett led i regeringens arbete med att genomföra lokaliseringar av statliga verksamheter till de lokala arbetsmarknadsregioner som berörs mest av föränd- ringarna inom Försvarsmaktens grundorganisation. Omlokaliseringen av de totalt 45 årsarbetsplatserna kommer att innebära vissa omställningskostnader. Den uppskattning av kostnaderna för omställningen som kan göras för grundas på antaganden av hur många av befintlig personal som kommer att följa med till de två ovannämnda orterna. Regeringen avser att kompensera myndigheten för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. Anslaget undantas även från den generella reduktionen som företrädesvis genomförs på anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål . Om myndighetens kostnader ökar med anledning av flytten kommer regeringen senare att ta ställning till disposition av eventuellt anslagssparande samt till behov av en ökad anslagskredit. Vidare avser regeringen att noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation så att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. I detta avsnitt redovisas endast vissa nyckeltal med syfte att ge en bild av verksamhetens inre effektivitet och kvalitet. Den kunskap och kompetens som är ett resultat av forsknings- och utvecklingsverksamhet redovisas inom de olika politikområden som berörs (se avsnitt 4.3.1). Tabell 7.7 Vetenskapliga publikationer 2003 2004 Artiklar som är vetenskapligt granskade och som publicerats kallas peer-reviewed artiklar. Övriga publiceringar avser bland annat böcker, bidrag till konferenser, rapporter och artiklar. Antalet peer-reviewed artiklar minskade som antalet publiceringar ökade i övrigt (se tabell 7.7). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 var antalet internationella expertuppdrag 102 och antalet nationella expertuppdrag 199. arrangerade eller medverkade i flera stora konferenser och seminarier . Totalt deltog cirka 5 500 personer i ett 40-tal aktiviteter , vilket var ökning jämfört med . var det som representerade forskarsamhället i arbetsmarknadsutskottet under forskningsdag. Institutets forskare hade även ett omfattande handledningsuppdrag för doktorander, vid såväl som vid universitet och högskolor. bibliotek är ett nationellt expertbibliotek för bl.a. forskare och studerande inom arbetslivsområdet och därmed en viktig kunskapsresurs. , med 3 360 besök hade färre besök vid sin webbplats, liksom färre låntagare än 2003. ökade servicen via elektronisk post. Omfattningen av företagshälsovårdsutbildningen redovisas under avsnitt 4.3.1. totala sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid var (kvinnor 7,7 och män 2,2) . För gruppen var sjukfrånvaron . För gruppen uppgick den till och för gruppen till . Sjukfrånvaron var sammantaget något högre än , då den uppgick till . Mellan de två åren minskade sjukfrånvaron för män och ökade för kvinnor. Ökningen gällde framför allt sjukfrånvaro i . Institutet gjorde en uppföljning av framförallt långtidssjukfrånvaron. Institutet har som mål att utveckla det systematiska arbetsmiljöarbetet. Den totala kostnaden för verksamhet uppgick till jämfört med 367 miljoner . Verksamheten finansierades till från myndighetens anslag . Resterande andel utgjordes av extern finansiering 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 (statliga forskningsråd, SIDA, EU, regionala parter och övriga). Bidraget från övriga statliga finansiärer ökade 2004. minskade bidraget från EU - 2004. Övriga medel minskade . Budget för avgiftsbelagd verksamhet (intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten avser bl.a. publikationer, konferenser, seminarier och påbyggnadsutbildning inom företagshälsovården. har ökade ambitioner inom området , vilket framgår av tabell 7.8. insatser av forskning, utveckling och kunskapsförmedling inom arbetslivsområdet har , enligt regeringens bedömning, varit mycket värdefulla. verksamhet har bedrivits i enlighet med uppställda mål. har, enligt uppdrag, ställt om delar av sin verksamhet från traditionell basforskning till ökad kunskapsspridning. Målsättningen är också att myndigheten skall arbeta mer tematiskt. har fortsatt sitt utvecklingsarbete utifrån sin utvecklingsplan - 2008. Arbetet har en långsiktig inriktning som bl.a. har resulterat i en förskjutning av resurser från forskning och utveckling till kunskapsförmedling. Forskningen inom olika teman karaktäriseras av att sammanställa och analysera kunskapsläget i breda, mångvetenskapliga projekt. relativt lång förberedelse- och startfas som ingår i en livslängd på omkring . Tre teman har varit i gång : Skolans arbetsliv, Arbetsliv i storstad och Rörlighet på arbetets marknad. Nya teman var 2004 i startfasen: Ett arbetsliv för alla, Strategier, metoder och arbetssätt för fungerande arbetsmiljöarbete samt Vägar till ett friskare arbetsliv. Denna mer flexibla organisation innebär att i ökad omfattning kan bidra med ny kunskap och erfarenhet som tillgodoser arbetslivets behov dels om individens villkor i arbetslivet men även sambanden inom arbetslivsområdet. har fortsatt att utveckla nya kunskapsförmedlande insatser. inrättades en analysenhet med uppdrag att (3 6 månader) än det är vanligt inom forskning (3 ), baserat på forskningsunderlag, ta fram analyser och svar på frågor inom områdena hälsa, arbete och arbetslöshet som ställs av institutets olika intressenter. har förstärkts med nya tjänster som kommunikationschef samt IT- expert, för att utveckla institutets webbsida. forsknings- och utvecklingsinriktade (FoU) basverksamhet inom arbetsmiljö och arbetsrätt åtta breda kunskapsområdena har som ovanstående förändringar genomförts, med sitt arbete bidragit till nya värdefulla kunskapsrön inom sina respektive områden.