prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Regeringen har för avsikt att ge vissa lärosäten i uppdrag att presentera hur möjligheterna till vidareutbildning skall öka för barnskötare och andra med förskolepedagogisk kompetens så att de ges möjligheter att studera till en lärarexamen genom validering och förbättrat tillgodoräknande. I samma uppdrag ingår också att presentera hur motsvarande utbildningsmöjlighet kan ges till personer som vill studera till sjuksköterskeexamen och som har relevant bakgrund. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7.1.6Utbildning för utländska akademiker och har haft i uppdrag att erbjuda särskild teoretisk och praktisk utbildning för utländska akademiker, s.k. aspirantutbildning. Syftet med satsningen är att män och kvinnor med utländsk utbildning skall kunna komplettera denna för att få ett arbete som motsvarar deras kvalifikationer. Regeringen bedömer att det är viktigt att fortsätta satsningen på den särskilda utbildningen för utländska akademiker och att utnyttja den kompetens och erfarenhet som lärosätena byggt upp. Därför föreslog regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100) en fortsatt satsning på utbildning för utländska akademiker. Regeringen har givit och i uppdrag att anordna sådan utbildning. Dessa utbildningar kommer bl.a. att rikta sig till personer som vill komplettera en tidigare lärarutbildning för att få lärarbehörighet eller som vill byta yrke till lärare. Även utbildning med förvaltningsinriktning eller sådan utbildning som syftar till en mer generell komplettering av tidigare utbildning erbjuds. Denna utbildning, som är ettårig, fullföljs . Med detta som bakgrund föreslås att totalt anvisas under anslaget 16 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. för berörda lärosäten. I syfte att långsiktigt säkerställa kompetensen och att öka den etniska och kulturella mångfalden i statsförvaltningen föreslår regeringen att , och ges i uppdrag att bedriva Högre praktisk förvaltningsutbildning om 40 poäng i enlighet med förordningen (1995:889) om en särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor. Liknande utbildning har givits av där studenterna genomgår teoretisk utbildning samt praktik på myndighet. föreslås att resurser för sammanlagt 120 helårsstudenter fördelas med 60 helårsstudenter 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 till och 30 helårsstudenter vardera till och . Erfarenheter från nuvarande satsning vid bör tas tillvara vid utformningen av utbildningen. Som ett led i regeringens åtgärdspaket för att få ned arbetslösheten föreslås att anslaget 16 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. ökas med 2006 för ovan nämnda satsning. 16 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Huvuddelen av svensk offentligt finansierad forskning bedrivs vid universitet och högskolor. En viktig del i finansieringen är de direkt anvisade medlen till universitet och högskolor, vilka utgör basen för lärosätenas forskningsverksamhet. Lärosätenas intäkter för forskning 7.1.7En nätverksmyndighet för högskolan och forskarutbildning består till mer än hälften Regeringen gör i propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162) bedömningen att uppgifterna för Myndigheten för bör utökas till att omfatta även stöd till breddad rekrytering och pedagogisk utveckling. Myndighetens uppgifter bör enligt regeringens uppfattning vidgas fr.o.m. , som den nätverksorienterade inriktningen av arbetet bibehålls och förstärks. Myndighetens namn bör därvid ändras. Rådet för högre utbildning hos har haft till uppgift att stödja det pedagogiska utvecklingsarbetet vid universitet och högskolor, fördela medel för utvecklingsinsatser, följa upp insatserna och sprida information. Uppgiften att stödja pedagogisk utveckling bör övertas av Myndigheten för och rådet bör avvecklas. För myndighetens vidgade uppgifter föreslås att ytterligare anvisas under anslaget 16 25:82 Myndigheten för . I propositionen Ny värld ny högskola har regeringen föreslagit en förändrad utbildnings- och examensstruktur för den högre utbildningen. I arbetet med att genomföra dessa förändringar är det viktigt att lärosätena får möjligheter att bygga upp en kunskapsbas samt skapa samordning och erfarenhetsutbyte. Regeringen avser att ge Myndigheten för i uppdrag att stödja bildandet av nationella nätverk för ett genomförande av förändringar i utbildnings- och examensstrukturen. För att särskilt stödja lärosätenas arbete med en förändrad utbildnings- och examensstruktur har regeringen beräknat medel under anslaget av externa medel. Mot denna bakgrund har de direkta medlen stor betydelse för att ge lärosätena förutsättningar att fatta egna beslut om forskningens inriktning och möjliggöra långsiktig planering av verksamheten. Detta är angeläget mot bakgrund av bl.a. att lärosätena har ett arbetsgivaransvar och ett ansvar att ge forskarstuderande goda och trygga villkor. Lärosätena har också ett viktigt ansvar för tillgången på forskare . Det ansvaret gäller såväl forskarutbildningens inriktning, utformning och kvalitet, som den fortsatta meriteringen efter doktorsexamen. Antalet anställningar som forskarassistent och biträdande lektor behöver öka. Lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning skall också ge möjlighet att pröva nya vetenskapliga inriktningar samt underlätta profilering och samarbete med andra lärosäten för att främja en hög kvalitet inom forskningen. Mot denna bakgrund gör regeringen i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) bedömningen att resurserna för forskning och forskarutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete bör öka med totalt . Resurserna föreslås i denna budgetproposition öka med 2006 och beräknas öka med ytterligare respektive . Resursförstärkningen bör bl.a. bidra till att öka antalet anställningar som forskarassistent och biträdande lektor, stärka forskarutbildningen samt lärosätenas arbete med kommersialisering av forskningsresultat. Fördelningen av de ökade resurserna mellan anslagsposterna för vetenskapsområden och konstnärligt utvecklingsarbete samt posten övriga forskningsmedel, vilken disponeras av unga universitet och högskolor med vetenskapsområde, framgår under respektive lärosätes anslag. Till de fyra unga universiteten och högskolor med vetenskapsområde förs merparten av resurserna till de vetenskapsområden som dessa lärosäten tilldelats. Detta görs för att främja en koncentration av forskning och forskarutbildning till områden med hög vetenskaplig kompetens. I tabellen nedan framgår fördelningen totalt på olika vetenskapsområden m.m. av resursökningen 2006. Övriga forskningsmedel vid lärosäten med Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid Utbildningsbidrag för doktorander lämnas med för helt bidrag. Detta belopp har gällt . Med hänsyn till den allmänna löneutvecklingen bedömer regeringen att bidraget bör höjas. Regeringen avser att reglera detta genom en ändring i förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Internationellt samarbete för ökad forskarrörlighet Enligt Europeiska rådets mål, vilket ställdes upp vid toppmötet i , skall EU bli världens mest konkurrenskraftiga kunskapsekonomi till 2010. För att uppnå detta bedöms att det behövs bl.a. 700 000 nya forskare. måste därför vara attraktivt för såväl forskare inom EU som forskare från andra länder. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En åtgärd för att skapa attraktiva förhållanden för forskare inom EU är Kommissionens rekommendationer i syfte att främja tydliga spelregler mellan arbetsgivare och forskare. Dessa rekommendationer, som framtagits i samarbete med medlemsländerna, utfärdades av Kommissionen och består av två dokument: Code of Conduct of Recruitment of Researchers och Researchers Charter. För att dessutom underlätta inflödet till EU av forskare från tredje land föreslår Kommissionen i ett direktiv ett förenklat förfarande för dessa forskares inresa och vistelse. Forskarrörligheten är också viktig, och en mötesplats för arbetsgivare och forskare är webbportalen Researcher's Mobility Portal, där arbetsgivare kan annonsera och forskare lägga ut sina meritförteckningar. Från portalen finns länkar till de nationella centrum, som ansvarar för information om lokala förhållanden. Det svenska , som invigdes , är placerat på EU/, som blir ett sekretariat inom . Regeringens förslag: I högskolelagen (1992:1434) skall det införas en bestämmelse om att högskolorna i sin verksamhet skall främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Ärendet och dess beredning: Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för dåvarande att tillkalla en kommitté med uppdrag att kartlägga och analysera hur utbildningssystem på alla nivåer arbetar för ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Kommittén överlämnade sitt betänkande Att lära för hållbar utveckling (SOU 2004:104) . Betänkandet har därefter remissbehandlats. Huvudförslaget för högskolans område var ett tillägg i högskolelagen (1992:1434) om att högskolorna i sin verksamhet skall främja en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Därmed menas en utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en god miljö och hälsa, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Alla lärosäten och berörda myndigheter menar i sina remissvar att arbetet med hållbar utveckling är viktigt och angeläget. Av de lärosäten som kommenterat ändringen av högskolelagen är det endast som helt avvisar förslaget med motiveringen att lagändringen skulle strida mot principen om fri forskning. anser att lagändringen är nödvändig för att uppfylla målet att skall bli ett föregångsland inom utbildning för hållbar utveckling. anser att lagändringen bör kombineras med kraftfulla styrinstrument för att få avsedd effekt. i och i stödjer förslaget, men uttrycker oro över att ytterligare mål och krav ställs på myndigheterna. tycker att lagförslaget är oproportionerligt långt och föreslår förkortningar samt att bestämmelsen ges en annan placering än den föreslagna. avvisar förslaget och menar att hållbar utveckling kan inrymmas i begreppet god kvalitet som används i nuvarande lagtext och att det skulle bli en grannlaga uppgift att följa upp och utöva tillsyn utifrån den föreslagna lagändringen. Skälen för regeringens förslag: Omställningen till hållbar utveckling är en av vår tids stora utmaningar och ett övergripande mål för regeringens politik. En nationell strategi för hållbar utveckling utarbetades i en regeringsskrivelse och reviderades 2004 (skr. 2003/04:129). föreskrivs i 1 kap. 2 § tredje stycket regeringsformen att det allmänna skall främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. Liknande formuleringar återfinns i 1 kap. 1 § (1998:808). Begreppet hållbar utveckling blev allmänt känt genom arbetet inom den s.k. som FN tillsatte . definierade hållbar utveckling som en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. handlar om att värna och nyttja givna resurser på ett hållbart sätt. Men det handlar också om resurseffektivisering och om att långsiktigt investera och förvalta mänskliga, sociala och fysiska resurser. Att värna om naturresurser och människors hälsa är en avgörande förutsättning för utveckling och välstånd. Regeringen menar att utbildning och forskning har en viktig och framskjuten roll i arbetet med att skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Avancerad kunskap behövs som underlag för de strategiska val som måste göras i samhället och för en bedömning av de effekter som är förknippade med olika handlingsvägar. Det är därför viktigt att det finns ett forskningsperspektiv när insatser inom olika områden planeras. Tillgången på fri utbildning, fri forskning och en demokratisk samhällsordning är nödvändiga för att tillförsäkra en god miljö och hälsa, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Strävan efter att uppnå hållbar utveckling och forskningens frihet står således inte i ett motsatsförhållande till varandra. Att vetenskapens trovärdighet och forskningssed samt forskarens rätt att fritt välja, utveckla och publicera värnas är förutsättningar för att forskningen skall kunna bidra med att utveckla och stärka den hållbara utvecklingen. Utbildning ger personer kunskap om såväl problemen som möjliga lösningar. Högre utbildning kan förutom ämnesspecifika kunskaper även ge en vidgad allmänbildning och en ökad förmåga till reflektion över de egna värderingarna. Den högre utbildningen skall ge studenterna förmåga att såväl söka och värdera kunskap som göra självständiga och kritiska bedömningar. Möjligheten att skapa förutsättningar för en hållbar utveckling vilar i stor utsträckning på människors förmåga till kritiskt och självständigt tänkande samt respekt och förståelse för andra människors värden och behov. Regeringens bedömning är att det vid universiteten och högskolorna förekommer en omfattande verksamhet som på olika sätt utgör en god grund för att vidare utveckla arbetet med den hållbara utvecklingens olika dimensioner. Regeringen anser att landets lärosäten inom ramen för sina uppgifter högre utbildning, forskning och samverkan med det omgivande samhället skall verka för att hållbar utveckling blir en del av högskolans arbete. föreslår därför att det i 1 kap. 5 § högskolelagen införs en ändring så att det tydligt framgår att högskolorna i sin verksamhet skall främja en hållbar utveckling, dvs. en utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Varje lärosäte har att, utifrån sina förutsättningar och sin profil, närmare definiera hur hållbar utveckling kan bli en integrerad del av verksamheten. 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) Genom det nya första stycket införs en bestämmelse som tydliggör att universitet och högskolor i sin verksamhet skall främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Härigenom konkretiseras således på högskoleområdet det allmänna målsättningsstadgande som för hela det allmännas verksamhet finns i 1 kap. 2 § regeringsformen. Någon ändring av nuvarande bestämmelser i paragrafen görs inte. Av 1 kap. 1 § andra stycket högskolelagen framgår att den nya bestämmelsen omfattar såväl universitet som högskolor. Den omfattar också enskilda utbildningsanordnare som utfärdar sådana examina som regeringen med stöd av högskolelagen meddelat föreskrifter om. Enligt 2 och 3 §§ lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina gäller som krav för examenstillstånd att utbildningen uppfyller de krav som uppställs på utbildning i 1 kap. högskolelagen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet högskolenybörjare var oförändrat 2004 i förhållande till 2003. Den omfattande expansion som kännetecknar perioden 19972002 har följts av en konsolideringsperiod, motiverad av svårigheter för universitet och högskolor att rekrytera tillräckligt många studenter, särskilt till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Den procentuellt största ökningen av antalet helårsstudenter finns i gruppen övriga enskilda utbildningsanordnare och är en konsekvens av tidigare gjorda dimensioneringssatsningar på bl.a. sjuksköterskeutbildning. Som ett resultat av tidigare dimensioneringsökningar har antalet examina inom grundläggande högskoleutbildning fortsatt att öka från 43 800 examinerade /03 till 46 900 examinerade /04 en ökning . Antalet examina ligger över antalet examinerade, vilket är ett mått på antalet dubbla examina, vanligen en yrkesexamen och en generell examen. Över hälften av examina avser någon av de ca 50 yrkesexamina av vilka lärarexamen (inklusive motsvarande äldre yrkesexamina) är störst med 7 100 examinerade, följd av civilingenjörsexamen med 4 200, sjuksköterskeexamen med 3 750 och högskoleingenjörsexamen med 3 150 examinerade under /04. I forskarutbildningen fortsätter antalet examinerade att öka men ökningen är betydligt lägre än och antalet aktiva doktorander är i stort sett oförändrat 2004 i förhållande till 2003. 7.2.1Resultat inom grundutbildning och forskarutbildning Antalet helårsstudenter vid universitet och högskolor passerade 300 000-strecket 2004. Detta innebär en viss ökning i förhållande till 2003, trots att universiteten och högskolorna inte tilldelades några särskilda medel för 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 forskarutbildningen minskade något och kraftigt . Detta kommenteras utförligare i avsnittet Forskning och forskarutbildning. Antalet lärare vid universitet och högskolor ökar något , men inte riktigt i samma takt som antalet helårsstudenter. För lärare med forskarexamen är dock ökningen större. Det totala antalet anställda vid lärosätena minskar något. Andelen kvinnor fortsätter att öka i forskarutbildningen och bland lärarna, men är det stora skillnader mellan olika nivåer är kvinnor inom grundutbildningen, inom forskarutbildningen, av lärarna och av professorerna. För perioden 20012004 har regeringen för flertalet lärosäten fastställt mål för andelen kvinnor bland nyanställda professorer. Resultatet redovisas och kommenteras under avsnittet Jämställdhet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.4 Grundläggande högskoleutbildning 20022004 Antal helårsstudenter totalt (exkl. högskolor1 ( statliga) konstnärliga högskolor (statliga) Antal registrerade studenter i grundutbildning, per läsår Antal registrerade studenter i grundutbildning, per hösttermin Antal examinerade individer i Antal examina i grundutbildningen, Källa: NU-databas samt SCB. * Uppgifter , 2003 och 2004 som markerats med * avser läsåren 2001/02, 2002/03 respektive 2003/04. 1Exklusive konstnärliga högskolor. 2Avser , i och Stiftelsen . Tabell 7.5 Forskarutbildning 20022004 Antal nybörjare i forskarutbildningen Antal aktiva doktorander, ht Antal examina i forskarutbildningen1 Källa: NU-databas. 1 Här har licentiatexamen räknats som en halv examen i forskarutbildningen, liksom doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.6 Anställda vid universitet och högskolor 20022004 Anställda (heltidsekvivalenter) Professorer (heltidsekvivalenter) Lärare (heltidsekvivalenter) Lärare (individer) Källa: NU-databas. Tabell 7.7 Mål för antalet examina i grundläggande högskoleutbildning (7 747) (8 722) (9 762) (10 712) (36 943) (4 115) (4 252) (4 503) (16 560) Källa för utfall: NU-databas. 1I utfallssiffrorna för magisterexamen och civilingenjörsexamen anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt upp mål för antalet examina inom dessa utbildningar. 2Varav 6 925 med inriktning mot förskola och förskoleklass. För perioden 20012004 har regeringen inom grundläggande högskoleutbildning fastställt mål för antalet magisterexamina med ämnesdjup, antalet civilingenjörs- och arkitektexamina, antalet sjuksköterskeexamina samt antalet lärarexamina. Som framgår av ovanstående tabell är måluppfyllelsen god och för magisterexamen mycket god. För lärarexamen har målet delats upp i lärarexamen med inriktning mot och lärarexamen med inriktning mot senare år. I NU-databas redovisas dels dessa inriktningar dels antalet ospecificerade lärarexamina. I lärosätenas årsredovisningar görs en bedömning av fördelningen på inriktning mot tidigare respektive senare år. Enligt denna redovisning har drygt hälften av studenterna en examen med inriktning mot och knappt hälften en examen med inriktning mot senare år. Med den fördelningen blir måluppfyllelsen större för båda inriktningarna men inte tillräckligt mycket för att målet för antalet lärarexamina mot senare år skall nås. Regeringen har vidare som mål angett att minst en tredjedel av antalet lärarexamina bör ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Nästan hälften av de 20 lärosäten som fått målet anger att det är uppfyllt. Av dem som avlagt grundskollärarexamen med inriktning mot årskurserna 17 eller 49 var det en tredjedel som hade inriktningar med matematik eller naturorienterande ämnen. För lärarexamen med inriktning mot har regeringen angett att behovet av lärare i förskola och förskoleklass särskilt skall beaktas och för lärare med inriktning mot senare år att behovet av yrkeslärare särskilt skall beaktas. För båda dessa kategorier har antalet examinerade lärare minskat . Under kapitlet Insatser, avsnittet Lärarutbildning beskrivs behovet av lärare. Regeringen har som mål för högskoleingenjörsutbildningen angett att antalet avlagda examina inom denna utbildning tillsammans med antalet avlagda högskole-, kandidat- och magisterexamina med inriktning mot teknik skall öka 2004 i förhållande till 2003. Av 22 lärosäten med högskoleingenjörsutbildning var det 13 som inte klarade det målet, men sammantaget för alla högskolor ökade antalet examina på dessa utbildningar . Läkarutbildningen (5,) och tandläkarutbildningen () styrs inte med mål för antalet examina. För läkarutbildningen samt för tandläkarutbildningen vid och bestäms dimensioneringen i avtal mellan staten och berörda landsting Avtal om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården (), respektive Avtal om samarbete om grundutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården, det s.k. (). Avtalen reglerar ersättningen till landstingen. Enligt avtalen skall ersättningen grunda sig på en totaldimensionering av utbildningarna på 5 337 helårsstudenter respektive 525 helårsstudenter , vilket motsvarar 970 respektive 105 helårsstudenter per årskull i utbildningen. Tandläkarutbildningen vid och omfattas inte av . Regeringen har tidigare angett planeringsförutsättningar för antalet examina inom vissa utbildningar . I regleringsbrev för avseende anslag för universitet och högskolor har tidigare 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 planeringsförutsättningar med vissa justeringar givits som mål för antalet examina för vart och ett av berörda lärosäten. På grund av svårigheterna att rekrytera studenter till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar har ökningen av antalet studenter inom dessa områden varit långsammare än planerat. Detta medförde att den tidigare angivna planeringsförutsättningen för antalet civilingenjörsexamina bedömdes som orealistisk. Den planerade ökningen 20052008 av antalet civilingenjörs- och arkitektexamina med i förhållande till målet för perioden 20012004 minskades därför och fastställt mål innebär en ökning av examinationen med . För lärare med inriktning mot har målet för antalet examina 20052008 satts högre än tidigare planeringsförutsättningar. Målen för perioden 20052008 avseende antalet sjuksköterskeexamina och lärarexamina med inriktning mot senare år ligger på samma nivå som tidigare planeringsförutsättningar. Efter samråd med berörda lärosäten har dock vissa justeringar gjorts i fördelningen mellan olika lärosäten. För de lärosäten som har mål för antalet lärarexamina med inriktning mot har regeringen i budgetpropositionen angett avsikten att fastställa delmål för examina med inriktning mot verksamhet i förskola eller förskoleklass. I regleringsbrev för har sådana mål fastställts. bör totalt minst 6 925 examina eller närmare examina med inriktning mot ha en inriktning mot verksamhet i förskola eller förskoleklass. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.8 Mål för antalet forskarexamina (2 705) (3 217) (1 727) (2 812) (2 593) (2 625) (2 841) (2 890) (10 948) Källa för utfall: NU-databas. Anm.: I utfallssiffrorna för antalet forskarexamina anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt upp mål för antalet examina inom vetenskapsområdet. Doktorsexamen räknas som en examen om den inte föregåtts av licentiatexamen, medan doktorsexamen som föregåtts