prop · GU0315 · 2006-11-16 00:00:00 — Statskontoret pekar särskilt på sambanden mellan olika socialförsäkringar inklusive försörjningsstödet; en åtstram- ning i ett system kan leda till ökat utnyttjande av andra system. Arbets- marknadsstyrelsen (AMS) och påtalar att dagens möj- lighet för den arbetslöse att begränsa sitt sökområde geografiskt och yrkesmässigt rimmar dåligt med regeringens förslag med nedtrappning av ersättningsgraden i försäk- ringen. Den sökande bör undersöka alla möjligheter till arbete. Skälen för regeringens bedömning: Utformningen av arbetslöshets- försäkringen påverkar arbetsmarknaden. En generös arbetslöshetsförsäk- ring vid kortvarig arbetslöshet kan enligt regeringens mening öka flexi- biliteten på arbetsmarknaden. Människor som kan få ekonomisk ersätt- ning vid tillfälliga perioder av arbetslöshet blir trygga och vågar pröva nya arbeten. En alltför generös arbetslöshetsförsäkring riskerar däremot att motverka människors vilja att vid arbetslöshet hitta ett nytt arbete. Enligt dagens regelverk lämnas arbetslöshetsersättning som huvud- regel av den förlorade arbetsförtjänsten . De ekonomiska drivkrafterna att bryta arbetslösheten är därmed svaga. Enligt regeringens uppfattning skall arbete alltid löna sig mer än arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen bör därför reformeras. För att en reform skall ge så positiva effekter som möjligt på syssel- sättningen måste utformningen av flera faktorer i arbetslöshets- försäkringen ses över. Dit hör t.ex. villkoren för rätt till ersättning, ersätt- ningsperiodens längd, ersättningsgraden och beräkningsgrunden för er- sättningen. Syftet med de förslag som lämnas och deras avsedda effekter utvecklas, förutom i avsnitten 5.25.6, också i avsnitt 7.2. Kritiken rörande beredningen har behandlats i avsnitt 4. Regeringens förslag: Arbetsvillkoret skärps. En sökande skall under en ramtid av 12 månader före arbetslöshetens inträde ha för- värvsarbetat och utfört arbetet per kalendermånad. Alternativt skall den sökande ha förvärvsarbetat av 6 kalendermånader och utfört arbetet under var och en av dessa månader. För en sökande som för att uppfylla arbetsvillkoret kompletterar med tid då totalförsvarsplikt fullgjorts eller föräldrapenningförmån erhållits skall, för att det alternativa arbetsvillkoret skall anses uppfyllt, minst 330 av de avse förvärvsarbete under minst 4 kalendermånader som har utförts under var och en av dessa månader. Under var och en av de återstående högst 2 månaderna skall den sökande ha utfört förvärvsarbete, fullgjort totalförsvarsplikt eller fått föräldra- penningförmån under tid som motsvarar minst . Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , och Företagarna tillstyrker förslaget. stödjer de ambitioner som finns i förslaget att stärka arbetslinjen. Ersättningsvillkoren i en arbetslöshetsförsäkring skall vara beteendestyrande mot nytt arbete. Det måste alltid löna sig att arbeta även om man är tvungen att åka flera mil. Ersättningsperioden får inte vara för lång och den bortre gränsen måste vara tydligt angiven. LO avstyrker förslaget. LO menar att inkomstbortfallsförsäkringar med rimlig självrisk innebär att individen inte behöver ta första jobb som er- bjuds, utan istället kan söka efter ett arbete som passar yrkeskunskapen. När försäkringen försämras och inte längre ger inkomsttrygghet kan drivkrafter för arbete sjunka. LO anser att det föreslagna arbetsvillkoret slår mot deltidsarbetande. TCO påtalar också den negativa effekten för deltidsarbetande. Om en halvtidsarbetande varit borta från arbetet en- staka tillfällen t.ex. på grund av sjukdom eller vård av sjukt barn uppstår svårighet att uppfylla arbetsvillkoret. Det finns också flera kollektivavtal där heltid understiger . Den som arbetar med ett sådant avtal löper risk att inte nå upp till arbete i måna- den vid enstaka sjukdagar eller vård av sjukt barn. TCO anser också att de nämnda förslagen missgynnar kvinnor mer än män och därmed kan anses vara diskriminerande. nämner att av förbundets frilansare fick arbetslöshetsersättning . akademikers centralorganisation () anför att förslaget slår mot studenter som försöker etablera sig på arbetsmarknaden. Deltidsarbete är också mest vanligt bland kvinnor. anser också att t.ex. lärare som har ferietjänst borde få tillgodo- räkna sig den faktiska arbetstiden, . Lärarnas riks- förbund konstaterar att förslaget slår mot deltidsarbetande och tim- anställda. Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) framhåller att förslaget drabbar personer med låg tjänstgöringsgrad, särskilt i yrken med heltidsmått som understiger och i synnerhet om de varit frånvarande från arbetet enstaka dagar. Konstnärliga och Litte- rära () menar att många yrkes- verksamma på kulturområdet är beroende av a-kassesystemet och att det är en konsekvens av hur frilansarbetsmarknaden fungerar och av en underfinansierad kulturpolitik. För tillfälligt konstnärligt arbete finns en särskild omräkningstabell som innebär att gage kan omvandlas till arbetade timmar. I dessa fall innebär förändringen att det kommer att ställas krav på en högre lön för att överhuvudtaget uppfylla ett arbets- villkor, vilket riskerar slå ut stora grupper av frilansare från försäkringen. () anför att det skärpta arbets- villkoret av heltid till av heltid är helt orimligt ur ett studentperspektiv. En assistenttjänst vid högskolan som får vara högst av heltid för att kunna kombineras med utbildnings- bidrag skulle inte längre kvalificera till arbetslöshetsersättning. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) konstaterar att det skärpta arbetsvillkoret inte följs upp med ökat krav på arbetsutbudet enligt 9 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och inträdes- villkoret i kassan enligt 34 § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. finner att med de föreslagna lagändringarna upp- fyller preciserade krav som anges i berörda konventioner. expert- kommitté har i kommentarer till sina rapporter särskilt efterlyst informa- tion om de åtgärder och det skydd som erbjuds nya arbetssökande i synnerhet ungdomar. SKL menar att reglerna för arbetsvillkoret innebär för skarpa tröskeleffekter och förespråkar ett arbetsvillkor för inkomst- relaterad ersättning och ett annat lägre för ersättning med grundbelopp. Skälen för regeringens förslag: Ett av de centrala villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning är det s.k. arbetsvillkoret. Detta villkor innebär att en sökande, för att ha rätt till ersättning, under en ramtid av 12 månader före arbetslöshetens inträde har haft förvärvsarbete och utfört arbetet per kalender- månad. Det finns också ett alternativt arbetsvillkor som innebär att den sökande skall ha haft förvärvsarbete av 6 kalendermånader och utfört arbetet under var och en av dessa månader. Vid prövningen av arbetsvillkoret finns en möjlighet för sökanden att som förvärvsarbete tillgodoräkna sig viss annan tid då förvärvsarbete inte utförts. Det gäller bl.a. dels tid då den sökande fullgjort tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, dels tid då den sökande fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring. Detta tillgodoräknande får dock sammanlagt omfatta högst 2 kalendermånader. Om denna möjlighet till tillgodoräknande utnyttjas gäller speciella regler för den som åberopar det alternativa arbetsvillkoret. För att detta villkor skall anses uppfyllt krävs då att av de minst avser förvärvsarbete under minst 4 kalendermånader, som har utförts under var och en av dessa månader. Dess- utom skall den sökande under var och en av de återstående högst 2 månaderna ha utfört förvärvsarbete, fullgjort totalförsvarsplikt eller fått föräldrapenningförmån under tid som motsvarar minst . Arbetslöshetsförsäkringen skall ersätta inkomstbortfall från ett var- aktigt arbete. Det är regeringens uppfattning att 6 månaders arbete, på samma sätt som , skall räcka för att kvalificera till arbetslöshets- ersättning. Regeringen anser emellertid att dagens krav på arbete per kalendermånad inte är tillräckligt. Kravet bör därför höjas till minst per kalendermånad. Som en konsekvens av detta bör också vid det alternativa arbetsvillkoret kravet på minst 450 timmars förvärvsarbete av 6 kalendermånader höjas till minst och kravet på att arbetet skall ha utförts under var och en bör höjas till minst . Regeringen anser att det är angeläget att sökanden faktiskt utfört arbete motsvarande i de kalendermånader som ingår i arbetsvillkoret och i de fall sökanden varit frånvarande från arbetet, oavsett de skäl som kan finnas för det, får han eller hon arbeta minst en annan månad inom ramtiden. Prövning kan också göras enligt det alternativa arbetsvillkoret där mindre arbete en månad kan kompenseras av mer arbete andra månader. TCO:s invändning att förslagen i denna del kan vara diskriminerande mot kvinnor behandlas i avsnitt 7.2. När det gäller lärarna finns myndighetsföreskrifter där Prop. 2006/07:15 hänsyn tas till att antalet undervisningstimmar endast är en del av Regeringen ser ingen anledning att bedöma vissa former av heltidsarbete som särskilt inte som detta för lärarnas del kompenseras av ledighet under ferier. Slutligen bör två ändringar göras när det gäller den som kvalificerar sig för ersättning enligt det alternativa arbetsvillkoret och som för- värvsarbete tillgodoräknar sig fullgjord tjänstgöring inom ramen för totalförsvarsplikten eller uppburen föräldrapenningförmån. Då gäller att av de , som föreslås höjt , måste minst 300 av dessa timmar avse förvärvsarbete under minst 4 kalendermånader som har utförts , som föreslås höjt . Tidsgränsen bör nu höjas . Dessutom gäller för denna kategori sökanden att vederbörande under de resterande 2 månaderna skall ha förvärvsarbetat, fullgjort tjänstgöring inom ramen för totalförsvarsplikten eller fått föräldra- penningförmån under tid som motsvarar minst . Tidsgränsen bör nu höjas . Regeringens förslag: Den tid som vid prövningen av om arbets- villkoret uppfyllts inte skall räknas in i ramtiden, den s.k. över- hoppningsbara tiden i arbetslöshetsförsäkringen, begränsas som huvudregel till högst . Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: LO avvisar förslaget att den överhoppningsbara tiden förkortas till . Det bör finnas marginaler för den som tappar fotfästet på arbetsmarknaden t.ex. genom sjukdom eller föräldraledighet att kunna studera och komma åter till arbetsmarknaden. förslaget som innebär stora svårigheter särskilt för akademiker med lång utbildning, t.ex. forskare och missgynnar dem som satsar på en riktigt Det missgynnar också kvinnor som får barn under ut- SFS är djupt kritisk till förslaget. SFS ser en risk att personer som valt att studera senare i livet i större grad kommer att begränsas till att ta kortare utbildningar för att inte riskera förlora sin kommer mastersexamen att införas som examensgrad i högskolan och innebära att dagens fyraåriga utbild- ningar utökas till att bli femåriga samt att regeln kommer att skapa problem för dem som utöver grundutbildningen tar en licentiatgrad och därefter en doktorsgrad. Ändringen avskräcker också från familje- IAF anför att en förkortning av den överhoppningsbara tiden inte inne- bär någon större besparing men kan betyda mycket för dem som berörs. TCO framhåller att den överhoppningsbara tiden har särskilt stor betydelse för kvinnor. menar att även om de flesta lärarutbildningar är kortare än vill många studenter komplettera sina ämnen för att lättare bli anställningsbara. SO anser att förslaget har liten betydelse för staten, men stor betydelse för t.ex. personer med rehabili- Arbetares Arbetslöshetskassa anser att ändringen Prop. 2006/07:15 är onödig. Skälen för regeringens förslag: I föregående avsnitt har regeringen behandlat arbetsvillkoret. Detta bygger på begreppet ramtid som omfattar före arbetslöshetens inträde. Lagen innehåller ett antal bestämmelser om bestämmande av ramtid, vilka innebär att tid som sökanden varit förhindrad att arbeta på grund av ett antal i lagen sär- skilt angivna skäl inte skall beaktas när ramtiden fastställs. Följden av dessa bestämmelser är att ramtiden inte alltid utgör de som närmast har föregått arbetslöshetens inträde utan den kan både ligga längre tillbaka i tiden och vara uppdelad på flera kortare tids- intervaller. Det finns dock en begränsningsregel beträffande den tid som inte skall beaktas, den s.k. överhoppningsbara tiden. Den får nämligen inte omfatta i dagens system. När det gäller de invändningar som gjorts mot att begränsa tiden till högst erinrar regeringen om arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring. Det är enligt regeringens uppfattning av vikt att den sökandes anknyt- ning till arbetsmarknaden inte ligger alltför långt tillbaka i tiden. En in- komstrelaterad ersättning bör inte lämnas på arbete som efterföljts av alltför många års frånvaro från arbetsmarknaden. Den överhoppningsbara tiden bör därför begränsas till högst i stället för dagens . Det av tidigare beslutade undantaget från begränsnings- regeln för sökande som varit förhindrad att arbeta på grund av att han eller hon följt med sin maka eller make vid dennes arbete i utlandet under vissa förutsättningar, skall bestå oförändrat. Regeringens förslag: Möjligheten att kvalificera sig för arbetslös- hetsersättning genom studier, studerandevillkoret, avskaffas. Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: LO avvisar förslaget med motivering att det kan ge en negativ effekt på arbetslivet. Den som har studerat bör få ett råd- rum att finna lämpligt arbete efter studierna. TCO framhåller att cirka 38 000 personer fick ersättning på studerandevillkoret. Majoriteten är och de flesta är kvinnor. kommer om förslaget genomförs att vara hänvisade till socialbidrag eller ekonomiskt bistånd från sina föräldrar. En djupt olycklig start på arbetslivet anser TCO. bidrar till att ge nyutexaminerade det andrum som behövs för att kunna hitta rätt arbete där man kan få nytta av sin SO som avstyrker förslaget framhåller att villkoret funnits och ansetts vara en del av arbetsmarknadspolitiken. SFS avstyrker förslaget och anser att dagens studerandevillkor redan är ofördelaktigt för studenter. SFS anser att förslaget medför att en student, för att ha ett arbete direkt efter examen, tvingas ägna slutdelen av sin att söka arbete vilket går ut över uppsatsskrivningen och inverkar direkt negativt såväl på studentens hälsa som studieresultat. SFS menar att förslaget leder till att individer lämnas att fortsätta att studera med högre studielån som följd bara för att få ihop pengar till brödfödan, en modell som kritiserats av den nuvarande regeringen. SFS anser också att förslaget leder till en ytterligare homogenisering av studentgruppen så att bara de, vars familj kan försörja dem som inte får arbete direkt efter studierna, väljer att studera. IAF påminner om att slopande av studerandevillkoret kraftigt påverkar Alfa-kassans administration med risk för övertalighet av personal samt behovet av att omförhandla statens avtal med Alfa-kassan. IAF påminner om tidigare utredningsförslag att utbetalningen av aktivitetsstöd överförs till arbetslöshetskassorna. AMS efterlyser övergångsregler för dem som lämnat aktivitetsgarantin och börjat studera och vars ekonomiska situa- tion nu blir en helt annan. värdering (IFAU) förespråkar en grundersättning för dem som söker arbete eftersom det är produktivt för samhällsekonomin och bidrar till att hålla igång arbetsmarknaden. Om ett grundläggande villkor för grund- ersättning är att aktivt söka arbete behövs inget studerandevillkor. Upp- sala universitet delar IFAU:s uppfattning. SKL anser att regeringens aviserade jobbgaranti för arbetslösa ungdomar kan innebära ett minskat behov av studerandevillkoret, men om så inte blir fallet anser SKL att studerandevillkoret bör behållas. anför att om studerandevillkoret tas bort stagnerar frilansmarknaden. Om nyutexaminerade musiker och sångare fråntas den trygghet som erbjuds via a-kassan kommer förutsättningarna att ta vikariat och där- igenom få inträde på arbetsmarknaden att försvinna. Detta påverkar i sin tur möjligheterna att senare få en fast tjänst. Skälen för regeringens förslag: För att arbetslöshetsersättning skall lämnas skall den sökande som huvudregel ha förvärvsarbetat . kan dock under vissa förutsättningar även en sökande som inte förvärvsarbetat, men studerat, ha rätt till arbetslöshetsersättning. Exempelvis kan den som har avslutat en heltidsutbildning eller längre, som berättigar till studiestöd enligt studiestödslagen, och som därefter varit anmäld på arbetsförmedlingen som arbetssökande i minst ha rätt till grundbeloppet i försäkringen, utan att tidigare ha arbetat. Många remissinstanser värnar om studerandevillkoret och anser det vara ett viktigt komplement till arbetsvillkoret Det är regeringens uppfattning att det är personer som blivit arbetslösa efter att ha haft ett arbete och en stadigvarande inkomst, som skall kom- penseras genom arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen föreslår därför att möjligheterna att kvalificera sig till arbetslöshetsersättning genom studier tas bort. Regeringen delar inte heller IFAU:s uppfattning att ett grund- belopp inom arbetslöshetsförsäkringen borde lämnas till alla som aktivt söker arbete. Det är däremot angeläget att alla som kan och vill arbeta och aktivt söker arbete får stöd och hjälp av arbetsförmedlingen eller andra aktörer att finna arbete. En jobbgaranti för unga mellan planeras. Argumenten från SFS verkar starkt överdrivna. Regeringen utgår från att de flesta studenter redan avsätter åtminstone någon tid mot slutet av sina studier för att söka arbeten i linje med sin utbildning eller ett alternativ tills man finner önskat arbete utan att det behöver gå ut över Det är knappast troligt att avskaffandet av studerande- Prop. 2006/07:15 villkoret skulle vara det som avhåller en person från att satsa på studier. Har personen arbetat före studierna är studier upp till över- hoppningsbara. Arbete under ferier kan också göra att personen uppfyller ett arbetsvillkor. 5.5Ersättningsperiodens längd och ersättningsgraden Regeringens bedömning: Ersättningsperiodens längd bör vara sam- manlagt längst . För föräldrar till barn bör den dock vara sammanlagt längst . En jobb- och utvecklingsgaranti, som har till syfte att säkerställa att ingen förlorar kontakten med arbetslivet genom långvarigt utanförskap, bör införas. Den bör gälla efter . Regeringens förslag: Arbetslöshetsersättning skall lämnas med ett belopp som motsvarar följande procentsatser av den sökandes dags- förtjänst , från och med dag 1 till och med dag 200 av ersättnings- perioden, från och med dag 201 till och med dag 300 av ersätt- ningsperioden, och från och med dag 301 av ersättningsperioden. För föräldrar till barn skall dock sänkningen från ske först från och med dag 451 av ersättningsperioden. Den högsta dagpenning som lämnas skall inte vara högre av ersättningsperioden. Vid prövningen av med vilken procentsats ersättning skall lämnas skall en samordning ske med dagar då aktivitetsstöd lämnats. Detta skall dock bara gälla dagar efter lagens ikraftträdande. Utkastets bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Skälen för regeringens bedömning: Arbetslöshetsersättning lämnas enligt dagens regelverk under längst . löpt ut kan den dock förlängas med ytterligare längst , om sökanden inte uppfyller ett nytt arbetsvillkor och inte heller enligt arbets- förmedlingen bör erbjudas aktivitet i aktivitetsgarantin. Enligt regeringens uppfattning bör arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring förtydligas. Det är av stor vikt att den som är arbetslös så fort som möjligt återkommer i arbete. Regeringen har därför för avsikt att återkomma till frågan om en begränsning av ersättningsperioden till sammanlagt längst och för föräldrar till barn till sammanlagt längst Regeringen anser också att en jobb- och utvecklingsgaranti, som skall gälla efter , bör införas Den skall ha till syfte att säkerställa att ingen förlorar kontakten med arbetslivet genom långvarigt utanförskap. Regeringen kommer vidare att överväga en sam- ordning av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd i samband med beräkningen av ersättningsperioden. I det sammanhanget kommer regeringen också att överväga om regeln, att en arbetslös i en ersättningsperiod får begränsa sig till att söka lämpliga arbeten inom sitt yrke och i närområdet, bör finnas kvar eller inte. Utkastets förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens för- slag. I utkastet föreslås att sänkningen från från och med dag 451 av ersättningsperioden skall gälla för arbetslösa med under- hållsskyldighet mot barn. Remissinstanserna: LO avvisar förslaget om förändring i ersättnings- grad och ersättningsperiodens längd. LO menar att förslagen riskerar att skada såväl förtroendet för försäkringen och viljan att kvalificera sig som möjligheten att upprätthålla lägstalönerna. I vissa fall sjunker kompensa- tionsgraden till genast vid lagens ikraftträdande och en så låg ersättning motsvarar för stora grupper socialbidrag. Att underhålls- skyldigheten för barn får betydelse i arbetslöshetsförsäkringen anser LO vara mycket apart och urholkar försäkringens individuella karaktär. TCO är kritisk mot såväl den successiva sänkningen av ersättningsgraden, regeln vid underhållsskyldighet för barn som samordningen med aktivi- tetsstödet vad gäller kompensationsgraden och avvisar förslaget. påtalar att redan det nuvarande förhöjda taket i försäkringen gör att av SACO-medlemmarna inte nått upp till en kompensationsgrad av av inkomsten. Det nu aktuella för- slaget i kombination med den av regeringen aviserade högsta dag- penningen gör att inte ens en på tio av medlemmar får kom- pensation enligt de stipulerade procentsatserna. förespråkar en tidsbegränsad ersättning med en nedtrappning , men anser att regeringens förslag innebär en alltför drastisk avtrappning från en all- deles för låg högstanivå. anser vidare att särskilda regler för dem som har barn inte hör hemma i arbetslöshetsförsäkringen. SO är kritisk mot tidsaspekterna både när det gäller remissförfarandet och ikraft- trädandet. SO menar att för att uppfylla kraven på rättsäkerhet, lika- behandling, kvalitet och effektivitet bör ikraftträdandet ske tidigast . SO föreslår också att regeringen bör överväga att arbets- löshetskassorna tar över utbetalningen av aktivitetsstödet från För- säkringskassan. menar att myndigheten inte klarar att redan från göra beräkningen av aktivitetsstödet och samordningen av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Försäkrings- kassan säger sig inte heller ha sparat uppgifter om utbetalningar som kan komma att behövas för den nya samordningen. IAF förespråkar att utbetalningen av aktivitetsstödet läggs på arbets- löshetskassorna. IAF efterfrågar vidare en precisering i lagen angående underhållsskyldigheten för barn. AMS vill se ett förtydligande av hur och av vem det skall fastställas vem som är underhållsskyldig mot barn. IFAU anser att forskningen talar för en avtrappning av ersättning . IFAU anser att samordningen av procentsatsen mellan arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd kommer att påverka vilka som väljer att delta i de arbetsmarknadspolitiska programmen. IFAU:s bedömning är att en samordning med aktivitetsstödet är rimlig. anser att samordningen med aktivitetsstödet är angeläget men saknar en konsekvensanalys. Vad gäller nedtrappning av ersättningen för personer i pågående ersättningsperiod kan det ses som retroaktiv beskattning. SO anser att samordning av dagar med arbets- löshetsersättning och aktivitetsstöd leder till omfattande och komplicerad administration. SO anför vidare att de nya ersättningsnivåerna på påverkar ersättningen för dem med dagpenning under taket. Enligt statistik från består den grupp som får en sänkning till av kvinnor. SO menar att cirka 110 000 personer från och med årsskiftet får sin ersättning sänkt från .