prop · GT03150 · 2006-03-21 00:00:00 — Samma förening har även avstyrkt förslaget att låta tillsynsorganets uppdrag avse kontroll av den verkställande direktören. vid har efterfrågat en hänvisning i förslaget till lag om europakooperativ till lagen om ekono- miska föreningar beträffande den verkställande direktörens ställning. Skälen för regeringens förslag: Ett europakooperativ skall kunna vara organiserat antingen enligt ett s.k. dualistiskt system eller enligt ett s.k. monistiskt system. Det monistiska systemet innebär att det utöver föreningsstämman bara finns ett föreningsorgan, förvaltningsorganet. det dualistiska systemet finns det i stället utöver stämman två organ, nämligen ett ledningsorgan och ett tillsynsorgan. I det dualistiska syste- met skall föreningen förvaltas av ledningsorganet medan denna uppgift i det monistiska systemet ankommer på förvaltningsorganet. organet och förvaltningsorganet kan sålunda närmast liknas vid styrelsen i en svensk ekonomisk förening. Både när det gäller monistiskt och dualistiskt organiserade europa- kooperativ medger SCE-förordningen att medlemsstaterna föreskriver att en verkställande direktör skall ansvara för den löpande förvaltningen på samma villkor som gäller för kooperativ med säte på denna medlemsstats territorium (artiklarna 37.1 och 42.1). I svenska ekonomiska föreningar skall det finnas en verkställande direktör med ett sådant ansvar om anta- let anställda i föreningen under vart och ett av de två senaste räkenskaps- åren i medeltal har överstigit 200 (6 kap. 3 § första stycket förenings- Det svenska systemet, där föreningar av särskilt stor betydelse från ekonomisk och social synpunkt har en verkställande direktör, torde i allmänhet uppfattas som ändamålsenligt. För svenskt vidkommande är det därför naturligt att utnyttja möjligheten att kräva att det i europa- kooperativ, under samma förutsättningar som gäller för en svensk ekono- förening, utses en verkställande direktör med ansvar för Vi föreslår därför att en bestämmelse, motsva- rande den som finns i föreningslagen, tas in i den nya lagen om europa- kooperativ. En komplikation med en sådan reglering är att den innebär att det aldrig skulle kunna krävas att europakooperativ med säte i utser en verkställande direktör förrän tidigast efter det att två räkenskapsår har förflutit. Ett europakooperativ kan bildas av en eller flera juridiska perso- ner som var för sig skulle vara skyldig att ha en verkställande direktör enligt svenska bestämmelser. I sådana situationer torde ledningsupp- gifterna vara så omfattande och komplicerade att det är påkallat med en verkställande direktör. En lämplig avvägning är därför att ett sådant krav finns även i de fall då ett europakooperativ med säte i har bildats genom fusion eller ombildning och minst en av de deltagande juridiska personerna uppfyller de kriterier som har beskrivits i det föregående. En bestämmelse med denna innebörd bör alltså tas in i den nya lagen. Det innebär visserligen att europakooperativ som bildas på annat sätt än genom fusion eller ombildning och redan från början har mer än 200 anställda inte kommer att behöva ha någon verkställande direktör . Detsamma gäller emellertid även för nybil- dade svenska ekonomiska föreningar. I kreditmarknadsföreningar samt pengar, bör- ser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer och centrala värdepappersförvarare, som driver verksamheten i ekonomisk förening, skall det alltid finnas en verkställande direktör. Precis som för icke- finansiella ekonomiska föreningar är det naturligt att utnyttja möjligheten att ge en verkställande direktör ansvaret för den löpande förvaltningen i finansiella europakooperativ under samma förutsättningar som gäller för motsvarande svenska finansiella föreningar. Sålunda bör det alltid finnas en verkställande direktör i ett europakooperativ med säte i som driver sådan finansiell verksamhet. Ledningsreglerna för medlemsbanker skiljer sig något från de som gäller för nämnda finansiella föreningar genom att de utgår från huvudprincipen att styrelsen är det centrala organet, som svarar för för- valtningen av bankens angelägenheter. Styrelsen kan emellertid delegera förvaltningsuppgifter till en eller flera verkställande direktörer, och lagen om medlemsbanker utgår också från att en verkställande direktör skall leda verksamheten. De legala skillnaderna torde i det praktiska arbetet vara små. Även för europakooperativ med säte i som driver bankrörelse bör det därför alltid finnas en verkställande direktör. När det gäller understödsföreningar saknas bestämmelser om verk- ställande direktör i såväl lagen om understödsföreningar som lag om ekonomiska föreningar. Den verksamhet som drivs i en sådan förening är dock finansiell. Man skulle därför kunna hävda att det finns skäl att, för europakooperativ med säte i som driver sådan verk- samhet, ställa samma krav som på europakooperativ som driver annan finansiell verksamhet. Vad SCE-förordningen medger är emellertid att medlemsstaterna föreskriver att en verkställande direktör ansvarar för den löpande förvaltningen på samma villkor som gäller för kooperativ med säte i . I de lagar som reglerar understödsföreningar uppställs inte något krav på att det skall finnas en verkställande direktör och det finns därmed inte heller några villkor för en sådan direktörs förvaltning. Mot den bakgrunden bör det inte krävas att det skall finnas en verk- Prop. 2005/06:150 ställande direktör i ett svenskt europakooperativ som driver försäkrings- Med anledning av vad vid univer- sitet har anfört om behovet av en hänvisning i lagtexten beträffande den verkställande direktörens ställning, bör det framhållas att det av artikel 8 i SCE-förordningen följer att bestämmelserna i föreningslagen och lagen om medlemsbanker om den verkställande direktören kommer att vara tillämpliga på en verkställande direktör i ett europakooperativ. Det inne- bär bl.a. att en verkställande direktör i ett europakooperativ med säte i kommer att omfattas av bestämmelserna i föreningslagen och lagen om medlemsbanker om bl.a. bosättningskrav, obehörighetsgrunder, jäv och behörighet att företräda föreningen. När det gäller skadestånds- ansvar för en verkställande direktör kan vi konstatera som vi åter- kommer till i avsnitt 5.34 att föreningslagens regler om sådant ansvar, genom hänvisningen i artikel 8, kommer att bli gällande för europa- kooperativen och att någon särskild bestämmelse i det avseendet inte fordras. Av artikel 8 i SCE-förordningen följer, som nämnts ovan, att bestäm- melserna i föreningslagen och lagen om medlemsbanker om den verk- ställande direktören kommer att vara tillämpliga på en verkställande direktör i ett europakooperativ. I avsnitt 5.20 föreslås att bestämmelserna i föreningslagen och lagen om medlemsbanker om styrelsen skall tillämpas på förvaltningsorganet i monistiskt organiserade europakoope- rativ. Det gäller också reglerna om tillsynen över den verkställande direktören. Den verkställande direktören i ett monistiskt organiserat europakooperativ kommer därför att stå under tillsyn av förvaltnings- organet. Motsvarande tillsynsförhållande kommer emellertid inte att gälla utan vidare mellan tillsynsorganet och den verkställande direktören i dualistiskt organiserade europakooperativ. Föreningen i har avstyrkt promemorians förslag att låta tillsyns- organets tillsyn omfatta även den verkställande direktören. Enligt före- ningen kan ett sådant uppdrag leda till oklarhet ifråga om fördelningen av inflytande och ansvar mellan lednings- och tillsynsorganet. Bland annat med hänsyn till att arbetstagarinflytandet i dualistiskt organiserade europakooperativ kommer att utövas genom tillsynsorganet, anser vi dock att det finns starka skäl för att låta tillsynsorganets tillsyn omfatta också den verkställande direktören. En särskild regel om detta finns för övrigt vad avser dualistiskt organiserade europabolag (25 § lagen om europabolag; se även prop. 2003/04:112 s. 84). Mot denna bakgrund föreslår vi att en motsvarande regel införs såvitt gäller europakooperativ. Val av ledamöterna i ledningsorganet Regeringens bedömning: Det bör inte införas bestämmelser som av- viker från SCE-förordningens regel om att ledamöterna i lednings- organet utnämns av tillsynsorganet. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (se promemorian s. 183). Remissinstanserna: Föreningen i har Prop. 2005/06:150 ifrågasatt promemorians bedömning och förordat att stämman ges rätt att utnämna ledningsorganets ledamöter. Övriga remissinstanser har inte haft några invändningar mot promemorians bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Som har framgått tidigare skall det i ett europakooperativ som är organiserat enligt det dualistiska sys- temet finnas ett ledningsorgan och ett tillsynsorgan. I artikel 39.2 i SCE- förordningen anges att ledamöterna i tillsynsorganet skall utses av före- ningsstämman. Ledamöterna i ledningsorganet skall enligt huvudregeln utnämnas av tillsynsorganet (artikel 37.2). En medlemsstat får emellertid föreskriva, eller ge möjlighet att i stadgarna ange, att ledamöterna i led- ningsorganet skall utnämnas och entledigas av föreningsstämman på samma sätt som sker i de kooperativ som har sitt säte inom dess territo- rium. Möjligheten att meddela föreskrifter av detta slag gäller sålunda endast för de medlemsstater som har nationella bestämmelser om dualis- tiskt organiserade föreningar. I finns inte några sådana bestäm- melser. För svensk del saknas följaktligen förutsättningar att införa bestämmelser som avviker från SCE-förordningens regel om att ledamö- terna i ledningsorganet utnämns av tillsynsorganet. Samma bedömning har för europabolagens del gjorts i prop. 2003/04:112 s. 84 f. Tidsbegränsning av uppdrag som ledamot i vissa fall Regeringens förslag: Om en ledamot av tillsynsorganet utses till ledamot i ledningsorganet, skall uppdraget som ledamot i lednings- organet få sträcka sig längst . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 183). Remissinstanserna: Föreningen i har förordat att ledamotens uppdrag i tillsynsorganet skall upphöra automa- tiskt när denne har utsetts till ledamot i ledningsorganet. instanser har lämnat förslaget utan erinran. Skälen för regeringens förslag: I artikel 37.3 i SCE-förordningen föreskrivs att ingen får vara ledamot i europakooperativets led- ningsorgan och dess tillsynsorgan. Dock får enligt samma bestämmelse tillsynsorganet i händelse av vakans utse någon av sina ledamöter till ledamot i ledningsorganet, varvid dennes uppdrag som ledamot i tillsyns- organet tillfälligt upphävs. En medlemsstat får föreskriva att denna period skall vara tidsbegränsad. Föreningen i har ansett att ett uppdrag som ledamot i tillsynsorganet skall upphöra automatiskt om ledamoten har utsetts till ledamot i ledningsorganet. Som framgått ovan är detta också innebörden av SCE-förordningen. om saken i svensk lagstiftning behövs således inte. När det gäller frågan om tidsbegränsning av uppdrag som ledamot i ledningsorganet i nu aktuellt fall kan det konstateras att motsvarande fråga var föremål för bedömning i lagstiftningsärendet om europabolag 2003/04:112 s. 85). Där konstaterades att den ovan beskrivna situationen kan antas inträffa endast i undantagsfall och att de problem som är förenade med att en ledamot i tillsynsorganet tillfälligt lämnar sin Prop. 2005/06:150 befattning för att i stället ingå i ledningsorganet som regel får anses vara av begränsad omfattning. Trots detta ansågs det oförenligt med grun- derna för regleringen att låta ett sådant tillstånd bestå . I lagen om europabolag infördes därför en gräns (se 19 § lagen om europabolag). Det saknas anledning att göra en annan bedömning i fråga om europakooperativen. Möjligheten att införa natio- nella bestämmelser som begränsar den period då en ledamot av tillsyns- organet får vara ledamot i ledningsorganet bör därför utnyttjas även i nu aktuellt sammanhang. I likhet med vad som gäller för europabolagen föreslår vi att gränsen sätts . Antalet ledamöter i europakooperativets organ Regeringens förslag: För europakooperativ med säte i skall det uppställas krav på ett minsta antal ledamöter i förvaltnings-, led- nings- och tillsynsorganen. Förvaltnings- och ledningsorganen skall bestå av minst tre ledamöter medan det i tillsynsorganet skall finnas minst fem ledamöter. Förvaltnings- och ledningsorganen i europa- kooperativ som driver bankrörelse eller ger ut elektroniska pengar skall dock alltid bestå av minst fem ledamöter. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 184). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: I artiklarna 37.4, 39.4 och 42.2 i SCE-förordningen anges att antalet ledamöter i förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganen skall fastställas i europakooperativets stadgar. samtliga fall ger emellertid förordningen medlemsstaterna en möjlighet att i nationell lagstiftning fastställa ett lägsta och/eller högsta antal ledamöter i dessa organ. När det gäller tillsynsorganet är det även möjligt att bestämma att det skall bestå av ett visst antal ledamöter. Lednings- och förvaltningsorganen i ett europakooperativ motsvaras närmast av styrelsen i en svensk ekonomisk förening. som naturligt att ställa samma krav på dessa organs sammansättning som de som gäller för en ekonomisk förening. Av 6 kap. 1 § första stycket föreningslagen framgår att en ekonomisk förening skall ha en styrelse med minst tre ledamöter. Detsamma bör enligt vår mening lämpligen gälla för lednings- och förvaltningsorganen i ett europakooperativ med Det finns inte någon övre gräns för antalet styrelseleda- möter i svenska ekonomiska föreningar. Vi föreslår inte någon sådan gräns heller när det gäller motsvarande organ i ett europakooperativ. För medlemsbanker och pengar gäller att sådana företag skall ha en styrelse med minst fem ledamöter (6 kap. 1 § första stycket lagen om medlemsbanker och 2 kap. 9 § första stycket lagen om utgivning av elektroniska pengar). organen i ett europakooperativ som driver bankrörelse eller ger ut elektroniska pengar bör därför, i konsekvens med resonemanget ovan, ha minst fem ledamöter. Som har angetts förekommer inte den dualistiska organisa- Prop. 2005/06:150 tionsmodellen för ekonomiska föreningar i . ningen och lagen om europabolag har det emellertid införts bestämmelser om dualistiskt organiserade europabolag. Sådana europabolag skall ha ett tillsynsorgan bestående av minst fem ledamöter (23 § första stycket lagen om europabolag). Tillsynsorganet i dualistiskt organiserade europa- kooperativ skall fylla väsentligen samma funktion som dess motsvarighet i europabolagen. Ett motsvarande krav på minst fem ledamöter bör mot den bakgrunden lämpligen uppställas i svensk lag även när det gäller tillsynsorganet i europakooperativ med säte i . Regeringens förslag: Bestämmelserna i föreningslagen, lagen om medlemsbanker och lagen om understödsföreningar samt i andra för- fattningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på förvalt- ningsorganet eller dess ledamöter, såvida inte annat följer av författ- ningen i fråga eller av SCE-förordningen. Regeringens bedömning: Det bör inte införas några bestämmelser om att vissa kategorier av transaktioner alltid skall ingå i stadgarnas förteckning över transaktioner som kräver beslut av ett tillstånds- Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med rege- ringens förslag och bedömning (se promemorian s. 186). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians förslag och bedömning. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Av artikel 8 i SCE- förordningen följer, som har framgått, att svenska regler i före- ningslagen och annan på kooperativa föreningar tillämplig lagstiftning skall tillämpas på europakooperativ med säte i i frågor som inte regleras i SCE-förordningen. När det gäller de olika organ som skall finnas i ett europakooperativ, finns det anledning att klarlägga innebör- den av denna generella utfyllnadsbestämmelse. Det är nämligen inte självklart vilka regler i den svenska lagstiftningen som skall vara tillämpliga på respektive organ och dess ledamöter. detta bör därför tas in i den svenska lagen. När det gäller monistiskt organiserade europakooperativ är det därvid, såsom har konsta- terats, naturligt att jämställa förvaltningsorganet i ett europakooperativ med styrelsen i en svensk ekonomisk förening. Vi föreslår därför att det i den svenska lagen om europakooperativ tas in en bestämmelse av innebörd att bestämmelserna i föreningslagen om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på förvaltningsorganet i ett europakooperativ eller dess ledamöter (jfr 22 § lagen om europabolag). I likhet med vad som gäller enligt den motsvarande bestämmelsen i lagen om europa- bolag, bör den generella hänvisningen inte gälla i de fall då annat följer Vidare kan det förekomma särskilda bestämmelser om saken i andra författningar (se förslaget till lag om ändring i lagen [1987:1245] om styrelserepresentation för de privatanställda i prop. 2005/06:170 Arbetstagarinflytande i europakooperativ). europakooperativ bör därför undantag göras även för de fall då annat Prop. 2005/06:150 följer av författningen i fråga. Motsvarande bestämmelser bör tas in i lagen om medlemsbanker och lagen om understödsföreningar. Såsom konstaterades i lagstiftningsärendet om europabolag, medför en sådan generell hänvisning som har föreslagits ovan att det inte finns behov av att i den svenska lagstiftningen i detalj reglera vad som skall gälla för förvaltningsorganet och dess ledamöter (se prop. 2003/04:112 s. 87). I några avseenden anges emellertid i SCE-förordningen att med- lemsstaterna skall eller får utfärda särskilda regler om förvaltnings- organet. En sådan fråga gäller antalet ledamöter i organet. Den frågan har behandlats i avsnitt 5.19. I det följande tas en annan sådan fråga upp. Enligt artikel 48.1 i SCE-förordningen skall ett europakooperativs stadgar innehålla en förteckning över de kategorier av transaktioner för vilka det krävs ett uttryckligt beslut av förvaltningsorganet eller med- givande från föreningsstämman. Svensk rätt innehåller inte någon direkt motsvarande regel. Det krävs alltså inte att stadgarna i en svensk eko- nomisk förening skall ange vilka slags frågor som kräver styrelsens eller stämmans beslut. Inget hindrar i och för sig att en svensk ekonomisk förening tar in en uppräkning av det angivna slaget i stadgarna, så länge som uppräkningen är förenlig med tvingande lagregler om vem som beslutar i särskilda frågor. I artikel 48.3 anges att en medlemsstat får bestämma vilka kategorier av transaktioner samt vilket tillståndsgivande organ som under alla omständigheter skall finnas upptagna i den ovan nämnda förteckningen för de europakooperativ som är registrerade på medlemsstatens territo- rium. Ur svensk synvinkel framstår det emellertid som främmande att ställa upp några särskilda krav på vad stadgarna i ett europakooperativ skall innehålla i detta hänseende. bör således inte införa regler av detta slag. Vi återkommer i avsnitt 5.21 till hur bör hantera den mot- svarande valmöjlighet som artikel 48 ger med avseende på dualistiskt organiserade europakooperativ. Regeringens förslag: Bestämmelserna i föreningslagen och i andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på led- ningsorganet eller dess ledamöter, såvida inte annat följer av författ- ningen i fråga eller av SCE-förordningen. När det gäller tillsynsorganet och dess ledamöter skall vissa särskil- da bestämmelser i föreningslagen om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas, bl.a. de som avser bosättningskrav och obehörighetsgrunder för ledamöterna, jäv för ledamot, krav på medlemskap för ledamöterna, Tillsynsorganet skall, utöver vad som anges i SCE-förordningen, ut- öva tillsyn över den verkställande direktörens förvaltning samt inför den föreningsstämma där årsredovisningen skall behandlas yttra sig över redovisningen samt ledningsorganets och den verkställande direktörens förvaltning. Vidare skall tillsynsorganet kunna besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av transaktioner i europa- kooperativet. I fråga om europakooperativ som driver bank- eller försäkringsrö- relse skall, i stället för reglerna föreningslag, motsvarande associationsrättsliga regler i lagen om medlemsbanker eller lagen om understödsföreningar i kombination med föreningslag om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter. När det gäller europakooperativ som driver bankrörelse eller annan tillståndspliktig finansiell verksamhet skall vidare vissa verksamhetsspecifika regler avseende styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter. Dessa bestämmelser avser bl.a. ledningsprövning. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 188). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några in- vändningar mot promemorians förslag. har framhållit att gränserna för skadeståndsansvaret för tillsynsorganets leda- möter framstår som oklara. Föreningen i har avstyrkt förslagen att låta tillsynsorganet utöva tillsyn över verk- ställande direktörens förvaltning och att ge tillsynsorganet möjlighet att besluta att dess medgivande skall krävas för vissa kategorier av transaktioner. har framfört att det tydligt bör framgå av riks- bankslagen att en ledamot av fullmäktige eller direktion inte kan vara ledamot eller suppleant i tillsynsorganet för ett dualistiskt organiserat europakooperativ eller europabolag om detta står under tillsyn av . Skälen för regeringens förslag Föreningslagen innehåller, som har påpekats, inte några regler om föreningar som är organiserade enligt den dualistiska modellen. I artikel 37.5 i SCE-förordningen föreskrivs att en medlemsstat som saknar bestämmelser om ett dualistiskt system får vidta lämpliga åtgärder rörande europakooperativ. Det kan konstateras att förordningens reglering av de olika förenings- organen är av övergripande karaktär och att det finns åtskilliga frågor som inte behandlas i förordningen. När det gäller de dualistiskt organi- serade europakooperativen finns det i dessa frågor inte i motsats till vad som gäller för monistiskt organiserade europakooperativ några svenska regler att falla tillbaka på. Det finns därför behov av att utnyttja den möjlighet som förordningen ger att utfärda kompletterande svenska bestämmelser för dessa europakooperativ. Det kan för övrigt konstateras att det i lagen om europabolag har införts kompletterande bestämmelser vad gäller dualistiskt organiserade europabolag (jfr prop. 2003/04:112 s. 87 ff.). Ledningsorganet har i allt väsentligt samma funktion som styrelsen i en svensk ekonomisk förening. Det är mot den bakgrunden naturligt att svenska bestämmelser om styrelsen tillämpas på ledningsorganet när en viss fråga inte regleras i förordningen. Vi föreslår att en särskild före- skrift om detta tas in i den nya lagen om europakooperativ. Föreskriften kan lämpligen ges den innebörden att bestämmelserna i föreningslagen och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter, såvida inte annat följer av SCE- förordningen eller författningen i fråga. Detta överensstämmer med vad som har föreslagits i det föregående avsnittet beträffande förvaltnings- organet i ett monistiskt organiserat europakooperativ samt även med vad som gäller beträffande europabolag. En sådan generell hänvisning till nationell rätt är inte ändamålsenlig när det gäller tillsynsorganet, eftersom svensk föreningsrätt saknar egentlig motsvarighet till detta organ. Vad som här bör komma i fråga är i stället att komplettera förordningens regler i vissa särskilda avseenden. I det följande diskuteras i vilka avseenden sådana kompletteringar behövs.