prop · GT03149 · 2006-03-28 00:00:00 — skall vittnet upplysa om detta. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 1994:420. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1 dels att 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap. 9 §, av följande Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till ärende enligt lagen (2006:000) om kvalificerade skydds- identiteter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att verk- samheten hos den ansökande myn- digheten motverkas. Sekretess gäller även för uppgift som hänför sig till ärende enligt 15 § lagen (2003:1174) om vissa former av internationellt samarbete i brotts- utredningar, om ärendet rör en i annan stat beslutad skyddsidentitet som motsvarar en sådan skydds- identitet som avses i första stycket och det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den utredning som ärendet avser motverkas. Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 2004:509. 5 kap. 8 § 7 kap. 1 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 5 kap. 9 § 7 kap. 1 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård utan samtycke Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över utkastet till lagrådsremiss ombudsmän, , , Kammar- rätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , , , Brottsföre- byggande rådet, Datainspektionen, Försvarsmakten, , , , , Stats- kontoret, Kammarkollegiet, , , i , i , , Juridiska fa- kultetsnämnden vid , , , i och Kustbe- vakningen, , och Det har yttrat sig. och Svenska avdelningen av har avstått från att yttra sig. Förslag till lag om kvalificerade skyddsidentiteter Härmed föreskrivs följande. Vad som avses med en kvalificerad skyddsidentitet 1 § Genom ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet får en person till- delas en skyddsidentitet som består av andra personuppgifter än de verk- liga och som kommer till uttryck i handlingar som statliga myndigheter utfärdar eller i statliga register. Vem ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet får avse 2 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet får avse 1.en polisman med uppgift att delta i spanings- eller utredningsverk- samhet som gäller allvarlig brottslighet eller verksamhet för att före- bygga sådan brottslighet, 2.en annan tjänsteman som är anställd vid med upp- gift att delta i verksamhet som avses i 1, eller 3.en tjänsteman som är anställd vid Försvarsmakten med uppgift att, i verksamhet enligt lagen (2000:130) om försvarsunderrättelseverksamhet, delta i sådant inhämtande av underrättelser som sker med särskilda me- toder. Förutsättningarna för ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet 3 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet får meddelas endast om 1.tillgången till en kvalificerad skyddsidentitet är nödvändig för att beslutade eller förutsedda åtgärder inom sådan verksamhet som avses i 2 § inte skall röjas, 2.det finns en påtaglig risk för att ett sådant röjande som avses i 1 all- varligt skulle motverka verksamheten eller utsätta dem som berörs av verksamheten för allvarlig fara, och 3.skälen för beslutet uppväger det men som beslutet kan innebära för allmänna eller enskilda intressen. Vad ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet får innehålla 4 § I ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet får det förordnas 1.att skall utfärda körkort i den kvalificerade skyddsidenti- tetens namn, 2.att andra statliga myndigheter skall utfärda pass eller andra identi- tetshandlingar i den kvalificerade skyddsidentitetens namn, eller 3.att skall registrera den kvalificerade skyddsidentiteten inom folkbokföringen. Ett förordnande enligt första stycket 1 får meddelas endast för den som innehar motsvarande körkort. I samband med förordnandet får det be- slutas att eller någon annan körkortsmyndighet skall föra in uppgifter om körkortet i vägtrafikregistret. I samband med ett förordnande enligt första stycket 2 får det beslutas att den myndighet som utfärdar handlingen även skall föra in uppgifter om handlingen i det register där handlingar av det aktuella slaget regi- streras. Ett förordnande enligt första stycket 3 får meddelas endast om åtgärder enligt första stycket 1 eller 2 inte är tillräckliga. 5 § Beslut om kvalificerade skyddsidentiteter meddelas av den eller de myndigheter som regeringen bestämmer (beslutsmyndigheten). Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet skall, om den som skydds- identiteten skall avse är anställd vid beslutsmyndigheten, fattas av en särskild nämnd inom myndigheten. Vid tillämpningen av 9 och 10 §§ skall vad som sägs där om beslutsmyndigheten avse denna nämnd. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om nämnden, dess ledamö- ter och nämndens beslutförhet. 6 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet meddelas på ansökan av den myndighet där den som skyddsidentiteten skall avse är anställd (an- ställningsmyndigheten). Om den som skyddsidentiteten skall avse är anställd vid beslutsmyndigheten, skall ansökan göras av den enhet inom myndigheten där han eller hon är verksam (anställningsenheten). 7 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet skall verkställas på ett så- dant sätt att det inte framgår att det är fråga om en skyddsidentitet. 8 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet gäller för den tid som an- ges i beslutet. Denna tid får bestämmas till högst . Om villkoren i 2 och 3 §§ är uppfyllda, får, på ansökan av anställningsmyn- digheten eller, i förekommande fall, anställningsenheten, beslutet för- längas i taget. Ändrade förhållanden under beslutets giltighetstid 9 § Om villkoren i 2 och 3 §§ är uppfyllda, skall beslutsmyn- digheten förordna att beslutet om kvalificerad skyddsidentitet inte längre skall gälla. Om förutsättningarna för de förordnanden enligt 4 § som har meddelats i beslutet har ändrats, skall myndigheten förordna om de änd- ringar i beslutet som behövs. eller, i förekommande fall, anställningsen- heten skall genast anmäla till beslutsmyndigheten när det finns grund för att upphäva eller begränsa ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet. Åtgärder som skall vidtas när beslutet har upphört att gälla 10 § När ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet som innehåller ett för- ordnande enligt 4 § första stycket 1 eller 2 har upphört att gälla, skall körkort, pass eller andra identitetshandlingar som omfattas av förord- nandet, lämnas in till beslutsmyndigheten. När ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet som innehåller ett för- ordnande enligt 4 § första stycket 3 har upphört att gälla, skall Skatte- verket, efter anmälan från beslutsmyndigheten, avregistrera den kvali- ficerade skyddsidentiteten från folkbokföringen. Om det fortfarande finns en sådan risk som anges i 3 § 2, får beslutsmyndigheten bestämma att avregistreringen skall anstå till dess att risken har upphört. När upp- giften att det som har registrerats i folkbokföringen utgör en kvalificerad skyddsidentitet inte längre omfattas av sekretess enligt sekretesslagen (1980:100), skall , efter anmälan från beslutsmyndigheten, genom en anteckning i folkbokföringen göra skyddsidentiteten obrukbar. 11 § beslut får inte överklagas. Användandet av den kvalificerade skyddsidentiteten 12 § En kvalificerad skyddsidentitet får användas endast i den utsträck- ning som det är nödvändigt enligt 3 § 1 och 2. Denna lag träder i kraft . Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2 § eller 3 kap. 1 § sekre- tesslagen (1980:100) eller någon bestämmelse, till vilken hänvisas i något av dessa lagrum, inte får lämna en uppgift får inte höras som vittne om denna utan tillstånd från den myndighet i vars verk- samhet uppgiften har inhämtats. Förslag till lag om ändring i Härmed föreskrivs att 36 kap. 5 och 10 §§ samt 37 kap. 3 § rättegångs- balken skall ha följande lydelse. Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2 §, 3 kap. 1 § eller 5 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) eller någon bestämmelse, till vilken det hänvisas i något av dessa lagrum, inte får lämna en uppgift får inte höras som vittne om uppgiften utan att den myndighet, i vars verksamhet uppgiften har inhäm- tats, har gett sitt tillstånd. Advokater, läkare, tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, psykolo- ger, psykoterapeuter, familjerådgivare enligt socialtjänstlagen (2001:453) och deras biträden får höras som vittnen om något som i denna deras yr- kesutövning anförtrotts dem eller som de i samband därmed erfarit, en- dast om det är medgivet i lag eller den, till vars förmån tystnadsplikten gäller, samtycker till det. Den som till följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittne om dem en- dast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån sekretessen gäller samtycker till det. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om parten medger det. Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycket föreligger skyldighet att vittna för 1.andra än försvarare i mål angående brott som avses i 14 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen (1980:100) och 2.den som har uppgiftsskyldighet enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) i mål enligt 5 kap. 2 § eller 6 kap. 6, 13 eller 14 § samma lag eller enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Den som är präst inom ett trossamfund eller den som i ett sådant sam- fund har motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han eller hon har erfarit under bikt eller enskild själavård. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen får höras som vittne om för- hållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer. 1 Senaste lydelse 2001:455. Om någon enligt vad som sägs i denna paragraf inte får höras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller äga rum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning. Innan vittnesmål avläggs, skall rätten höra vittnet om hans fullständiga namn och, om det behövs, ålder, yrke och hemvist. Rätten skall också försöka klargöra om vittnet till part eller till saken står i något förhål- lande, som kan vara av vikt för bedömandet av tilltron till vittnets berät- telse, eller om det annars finns omständigheter av betydelse i detta hän- seende. Står vittne till part i sådant förhållande, som avses i 3 §, skall vittnet erinras om att han icke är skyldig att avlägga vittnesmål. Om det namn som vittnet uppger ingår i en kvalificerad skyddsiden- titet enligt lagen (2006:000) om kvalificerade skyddsidentiteter, skall vittnet upplysa om detta. Vid förhör enligt detta kapitel Vid förhör enligt detta kapitel 36 kap. 9 § 16 § samt 18 och styckena, 13 § första stycket, 16 § 19 §§ tillämpas. samt 18 och 19 §§ tillämpas. Vid förhör under sanningsförsäkran skall, förutom de lagrum som an- ges i första stycket, 36 kap. 5 och 6 §§, 8 § andra stycket samt 14 och 15 §§ tillämpas. I brottmål skall, förutom de lagrum som anges i första stycket, 36 kap. 24 och 25 §§ tillämpas i fråga om ersättning till målsägande, som kallats till förhör i anledning av åklagarens talan. Detta skall gälla även när nå- gon annan part än en målsägande eller en tilltalad kallats till sådant för- hör. Vid tillämpning av de lagrum som anges i förstatredje styckena skall vad som sägs om vittne gälla part eller målsägande som inte för talan och vad som sägs om ed gälla sanningsförsäkran. Denna lag träder i kraft . 2Senaste lydelse 1994:420. 3Senaste lydelse 1987:747. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1 dels att 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap. 9 §, av följande Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till ärende enligt lagen (2006:000) om kvalificerade skydds- identiteter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att verk- samheten hos den ansökande myn- digheten motverkas. Sekretess gäller även för uppgift som hänför sig till ärende enligt 15 § lagen (2003:1174) om vissa former av internationellt samarbete i brotts- utredningar, om ärendet rör en i annan stat beslutad skyddsidentitet som motsvarar en sådan skydds- identitet som avses i första stycket och det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att det motverkar verksamheten hos de myndigheter som deltar i utredningen. Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 2005:838. 3. denna lag enligt 5 kap. 8 § 7 kap. 1 § såvitt avser uppgift om händertagande eller beslut om vård utan samtycke Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 5 kap. 9 § 7 kap. 1 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård utan samtycke Denna lag träder i kraft . såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård utan samtycke Förslag till lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1 att 16 kap. 1 § i stället för dess lydelse enligt lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2005:839 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 7 kap. 1 § 7 kap. 40 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om vård utan samtycke 7 kap 48 § 7 kap 49 § 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket för- sta meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 2005:838. Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 5 kap. 8 § 5 kap. 9 § 7 kap. 1 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård utan samtycke 7 kap. 40 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om vård utan samtycke 7 kap 48 § 7 kap 49 § 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket för- sta meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , regeringsrådet och f.d. kammarrättspresidenten . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om kvalificerade skyddsidentiteter, 2.lag om ändring i , 3.lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 4.lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om kvalificerade skyddsidentiteter Paragrafen innehåller i realiteten en definition av kvalificerad skydds- identitet och borde i enlighet härmed lämpligen formuleras på följande sätt: Med kvalificerad skyddsidentitet förstås i denna lag en skyddsidentitet som består av andra personuppgifter än de verkliga och som har förts in i statliga register eller i andra av statliga myndigheter utfärdade hand- lingar. För att markera att uppräkningen i paragrafen är uttömmande bör på samma sätt som i 3 § ordet endast tillfogas mellan får och avse. Av språkliga skäl bör i punkt 2 motverka utbytas mot försvåra. I samma punkt kan ordet dem ge intryck av att det måste vara fråga om fler än en person. För att undvika en sådan tolkning föreslår Lagrådet att dem ersätts med någon. Folkbokföring innebär enligt 1 § folkbokföringslagen (1991:481) fast- ställande av en persons bosättning samt registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet får förekomma i folkbokföringsdatabasen. De åtgärder som skall vidta till följd av ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet avser endast registreringsåtgärder i folkbokföringsdatabasen. Som också påpe- kas i lagrådsremissen (s. 45), grundar sig registreringen i folkbokförings- databasen inte på folkbokföring utan på ett beslut om tilldelning av kvali- ficerad skyddsidentitet. Enligt Lagrådets mening bör det direkt av första stycket 3 framgå att den registrering som skall ske skall göras i folkbok- föringsdatabasen. En anknytning direkt till denna visar också tydligare att det här inte är fråga om folkbokföring i egentlig bemärkelse utan en- bart om en registreringsåtgärd. Lagrådet föreslår att punkten får följande lydelse: 3. att skall registrera den kvalificerade skyddsidentiteten i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av per- sonuppgifter i folkbokföringsverksamhet. Med hänsyn till karaktären och betydelsen av de beslut som skall fattas bör det enligt Lagrådets mening redan i lagen finnas uppgifter om be- slutsmyndighetens sammansättning. Lagrådet föreslår att det i vart fall anges i förevarande paragraf att ordföranden och vice ordföranden i be- slutsmyndigheten skall vara eller ha varit ordinarie domare. Enligt Lag- rådets mening är det dessutom önskvärt att antalet ledamöter anges och att uppgift lämnas om de övriga ledamöternas kvalifikationer (t.ex. en ledamot med erfarenhet av folkbokföring och en ledamot med erfarenhet av sådan verksamhet som anges i 2 § 1). Lagrådet föreslår att första stycket omformuleras på följande sätt: Om villkoren i 2 eller 3 § är uppfyllda, skall beslutsmyndig- heten förordna att beslutet om kvalificerad skyddsidentitet inte längre skall gälla. Om förutsättningarna för ett förordnande som meddelats en- ligt 4 § har ändrats, skall beslutsmyndigheten besluta om de ändringar som föranleds av detta. I andra stycket bör, för att terminologin skall vara densamma som i första stycket, begränsa ersättas med ändra. Andra stycket bör i enlighet med vad som föreslås beträffande 4 § första stycket 3 omformuleras. Av lagrådsremissen framgår att när något behov av sekretess för skyddsidentiteten inte längre finns skall i folkbokfö- ringsdatabasen antecknas att uppgifterna har hört till en skyddsidentitet (s. 44). Detta bör enligt Lagrådets mening framgå direkt av lagtexten. Lagrådet föreslår att stycket får följande lydelse: När ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet som innehåller ett förord- nande enligt 4 § första stycket 3 har upphört att gälla, skall , efter anmälan från beslutsmyndigheten, avregistrera den kvalificerade skyddsidentiteten. Om det fortfarande finns en sådan risk som anges i 3 § 2, får beslutsmyndigheten bestämma att avregistreringen skall anstå till dess att risken har upphört. När uppgiften att det som har registrerats i folkbokföringsdatabasen utgör en kvalificerad skyddsidentitet inte längre omfattas av sekretess enligt sekretesslagen (1980:100), skall Skattever- ket, efter anmälan från beslutsmyndigheten, i folkbokföringsdatabasen ange att registreringen avser en kvalificerad skyddsidentitet. Ordet nödvändigt på andra raden i denna paragraf hänför sig endast till 3 § 1. Med hänsyn till detta bör bestämmelsen omformuleras. Lagrådet föreslår att den får följande lydelse: En kvalificerad skyddsidentitet får användas endast i den utsträckning som det är nödvändigt enligt 3 § 1 och om det finns en sådan risk som anges i 3 § 2. Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen 5 kap. 9 § I andra stycket anges som ett villkor att ärendet rör en i annan stat beslu- tad skyddsidentitet. Denna formulering synes inte helt adekvat, och Lag- rådet föreslår att den ersätts med om ärendet rör en brottsutredning som genomförs av en tjänsteman med en i annan stat beslutad skyddsidentitet motsvarande den som avses i första stycket. Lagrådet anser vidare att ordet försvåra i detta sammanhang är att fö- redra framför motverka och att formuleringarna i första och andra styckena också bör närma sig varandra på så sätt att första stycket avslu- tas med orden utan att det försvårar verksamheten hos den ansökande myndigheten. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , Y. , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2005/06:149 Kvalificerad skydds- identitet