prop · GT0395 · 2006-03-14 00:00:00 — 2.I april 2002 överlämnade den särskilde utredaren betänkandet utredning om en utredning (SOU 2002:37). Den särskilde utredaren lämnade i betänkandet förslag avseende polisens internutredningsverksamhet, rätten till målsägandebiträde vid dödsfall och allvarlig skada vid polisingripande samt en utredning av roll och tillsynen över den rättsmedicinska Förslagen om polisens internutredningsverksamhet samt frågan om rätten till målsägandebiträde hanteras inom ramen för (Ju 2004:13). Den så kallade RMV/(Ju2005:10, dir. 2005:104) har, utöver sitt uppdrag att försöka samordna de verksamheter som bedrivs inom () och (), i uppdrag att genomföra en översyn av den rättsmedicinska verksamheten med utgångspunkt i förslag. RMV/skall avsluta sitt uppdrag . överlämnade sitt betänkande 2001 (SOU 2002:122) till justitieministern. I betänkandet föreslås att en nationell modell för ingripande mot folksamlingar, inkluderande taktik, utbildning och utrustning måste tas fram. Vidare föreslås att skall ta ett större ansvar för samordningen av planeringen inför stora internationella evenemang där flera polismyndigheter kommer att vara inblandade. Kommittén lade också fram ett förslag om maskeringsförbud. Lagen om förbud mot maskering i vissa fall trädde i kraft . Förbudet har arbetats om en del i förhållande till det förslag som kommittén lade fram. driver projektet , vilket hanterar kommitténs förslag på det området. Därtill utreder om de brister som kommittén pekade på vid händelserna i samband med Europeiska rådets möte i samt mötet i för ekonomiska och finansiella frågor (Ekofin) i förekommer i polisorganisationen i stort. Aviseringar i avsnitt 7.10 1.Regeringen följer noga utvecklingen vad avser de krav på domstolsprövning som EG- rätten och den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ställer. 2.Regeringen arbetar med att åstadkomma ett domstolsväsende som ännu bättre än svarar upp mot bland annat den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheternas krav på en rättegång inom rimlig tid. 1.Regeringen har förelagt förslag till ett moderniserat system för rättsprövning (prop. 2005/06:56). Förslaget beskrivs närmare i del I, avsnitt 4.6.3. 2.Den 1 juli 2004 inleddes vid en tvåårig försöksverksamhet med ett särskilt snabbförfarande för brottmål. Syftet med försöksverksamheten är att de flesta enklare brottmålen snabbare skall kunna prövas av domstol. Som ett led i snabbförfarandet gavs tingsrätt och åklagare genom en särskild lag, lagen (2004:505) om försöksverksamhet med snabbare handläggning av brottmål, möjlighet att få delge stämningar och andra handlingar i brottmål genom förenklad delgivning enligt 3 a § delgivningslagen (1970:428). Lagen är tidsbegränsad och gäller till och med . har utarbetat en promemoria med förslag om att lagen skall fortsätta att gälla till och med . Promemorian har remissbehandlats och förslaget bereds nu vidare inom . Vidare har haft regeringens uppdrag att undersöka vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra och påskynda skattemålshanteringen i länsrätterna och i kammarrätterna. Uppdraget redovisades i en rapport . I rapporten behandlas både åtgärder som domstolarna själva kan vidta inom befintligt regelverk och förslag till författningsändringar. Rapporten, som har remissbehandlats, bereds inom . Se även del I, avsnitt 4.6.3. Avisering i avsnitt 7.11 Regeringen har låtit utreda frågan om hur yttrandefriheten och meddelarfriheten på arbetsplatser som inte är offentliga kan stärkas. Frågan övervägs inom . Frågan har utretts i promemorian Yttrandefrihet för privatanställda (Ds 2001:9) som under remissbehandlingen mötte kritik och inte har lett till något lagförslag. Frågorna bereds alltjämt inom . Offentlighets- och sekretesskommittén har i sitt slutbetänkande Insyn och sekretess (SOU 2004:75) lämnat förslag om förstärkt meddelarskydd för bland andra anställda i kommunala företag. Regeringen avser att lämna ett sådant förslag till . Avisering i avsnitt 8 En interdepartemental arbetsgrupp för mänskliga rättigheter kommer att inrättas inom . Arbetsgruppen inrättades 2002. Dess uppdrag har varit att följa upp den första nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna och se till att den utvärderas, att utgöra ett forum för information och diskussion om det internationella arbetet med mänskliga rättigheter samt att vid behov medverka i samordning och planering inför förhandlingar i internationella fora. Arbetsgruppen har även haft uppdraget att utarbeta den andra nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna. Två underarbetsgrupper har avslutat sitt arbete. En behandlade frågor om utbildning om mänskliga rättigheter inom och den andra frågor om översyn av nya konventioner och reservationer till konventioner om mänskliga rättigheter. är två nya undergrupper verksamma. Den ena arbetar med att vidareutveckla en intern utbildningsstrategi för , den andra med myndighetsstyrning. Aviseringar i avsnitt 9.4 1.Regeringen avser att ge Riksåklagaren, , , och i uppdrag att förstärka sin utbildning om mänskliga rättigheter för sin personal. Särskild fokus i utbildningen skall läggas på informationssökning om mänskliga rättigheter. 2.Regeringen avser att ge i uppgift att ta fram utbildningar om mänskliga rättigheter för personer i ledande ställning vid statliga myndigheter. 3.Regeringen avser att låta genomföra olika seminarieserier om mänskliga rättigheter för de anställda i . 1.I regleringsbreven gavs särskilda uppdrag åt nämnda myndigheter att förstärka utbildningen av personalen i frågor om mänskliga rättigheter. Återrapportering från myndigheterna har skett i vanlig ordning. I regleringsbrevet fick Kriminalvården i uppdrag att redovisa på vilket sätt för verksamheten relevanta frågor om mänskliga rättigheter, särskilt skyddet mot diskriminering, tydliggörs i kriminalvårdens personalutbildning. 2.Statens kvalitets- och kompetensråd () fick i uppdrag i regleringsbrev 2002 att ta fram utbildningar för personer i ledande ställning vid statliga myndigheter. KKR har lämnat förslag till sådana utbildningar. integrerades KKR i den nya myndigheten för förvaltningsutveckling (Verva). överväger () hur den nya myndigheten kan bidra till arbetet med utbildning i mänskliga rättigheter för personer i ledande ställning vid statliga myndigheter. 3.Utbildning om mänskliga rättigheter har skett kontinuerligt för nya medarbetare i . genomfördes en veckas utbildning i folkrätt och mänskliga rättigheter för deltagare i aspirantutbildning och diplomatutbildning. Nästa kurs för aspirant- och diplomatutbildningarna är planerad . Vidare har ett flertal seminarier om mänskliga rättigheter genomförts på . Ytterligare kurser och seminarier om mänskliga rättigheter allmänt planeras att erbjudas personalen inom ramen för det ordinarie kursutbudet för alla anställda inom enligt den utbildningsstrategi som är under utarbetande. medarbetare har också möjlighet att delta i de externa föreläsningar om regeringens arbete med mänskliga rättigheter som emellanåt erbjuds utländska besökare. medarbetare erbjuds deltagande i MR-dagarna för fortbildning om mänskliga rättigheter i och i utrikespolitiken, och i kontaktskapande syften. Avisering i avsnitt 9.5 Regeringen kommer att följa de insatser som gör för att ytterligare utveckla sin utbildningsverksamhet om mänskliga rättigheter. Regeringen har i regleringsbrevet angett målsättningen att kunskapen om mänskliga rättigheter skall ligga på en hög nivå, och att skall redovisa hur bestämmelser och intentioner i om de mänskliga rättigheterna och har beaktats i utbildningsverksamheten. har återrapporterat att det i återkommande utbildning av ordinarie domare ges internationella utblickar om konventioner, deras ställning i svensk rätt samt om . genomför även studieresor till i för att öka domarkårens kontaktnät och kunskap om mänskliga rättigheter. utarbetar referat på svenska av viktigare domar från för nyhetsbrevet från . publiceras både på intranät och dess externa webbplats. Avisering i avsnitt 9.8 Regeringen avser att i ett inledande skede verka för att anställda och politiker i kommunerna och landstingen erbjuds utbildning om de mänskliga rättigheterna. Regeringen kommer att ta upp en diskussion med och om utbildningens närmare utformning och finansiering samt om hur förbunden kan bidra till genomförandet av utbildningen. Tre regionala konferenser om mänskliga rättigheter och nationella minoriteter i verksamhet genomfördes i samarbete med bland andra och . Målgruppen var anställda och förtroendevalda inom kommuner och landsting. Regeringen har utökat dialogen med kommunerna och har bland annat arrangerat och deltagit i möten och seminarier med olika kommunnätverk och kommunföreträdare. Några följder av denna dialog är att en särskild hemsida för kommuner har inrättats på och att en med mänskliga rättigheter kommer att tas fram för kommunerna. Regeringen avser att ytterligare intensifiera dialogen med kommunerna och landstingen om deras ansvar för de mänskliga rättigheterna under föreliggande handlingsplans giltighetsperiod. Den delegation för mänskliga rättigheter som inrättas planeras ges uppdraget att bland annat stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksamheten. Avisering i avsnitt 9.9 Regeringen kommer att ge organisationer m.fl. möjlighet att kunna erhålla bidrag till aktiviteter som främjar deltagande i de demokratiska processerna. genomfördes ett utvecklingsarbete för folkstyrelsen vid Tid för demokrati. Det övergripande syftet var att utveckla medborgarnas aktiva deltagande i de politiska processerna och i samhällslivet i övrigt. I detta låg även att stimulera till ett ökat valdeltagande val. En del av projektet innebar stöd för demokratiutveckling till organisationer och kommuner m.fl. Närmare 1 200 projektansökningar behandlades och 142 beviljades stöd. Enligt den utvärdering Demokrati tar tid som genomförts av har stödet varit mycket framgångsrikt. Nästan samtliga projekt har uppfyllt uppställda mål i det enskilda projektet och gentemot målen i Tid för demokrati. Inför Europaparlamentsvalet avsatte regeringen för en fortsatt demokratisatsning. Den innefattade bland annat en satsning i storstäderna bland grupper med ett lägre valdeltagande samt en ungdomssatsning med aktiviteter riktade till förstagångsväljare i åldern . I budgetpropositionen aviserade regeringen att skall anvisas för en särskild demokratisatsning års val. Demokratisatsningen, som fått namnet Delaktiga , är ett åtgärdsprogram som syftar till att bekämpa utanförskap och att öka människors delaktighet i det svenska samhället. Satsningen innefattar bland annat möjligheten för organisationer att erhålla bidrag för aktiviteter som syftar till att öka kunskapen om det svenska demokratiska systemet i allmänhet och valfrågor i synnerhet. Aviseringar i avsnitt 10.1 1.Regeringen avser att låta utarbeta en informationsstrategi för att sprida kunskap om de mänskliga rättigheterna. 2.Regeringen avser att låta inrätta en särskild hemsida om mänskliga rättigheter. 3.Regeringen avser att låta sprida handlingsplanen till kommuner, vissa statliga myndigheter och enskilda organisationer m.fl. 4.Regeringen avser att låta översätta en sammanfattning av innehållet i handlingsplanen till engelska och till de erkända minoritetsspråken. 5.Regeringen avser att låta göra en sammanfattning av innehållet i handlingsplanen tillgänglig på talkassett. 1.En intern informationsstrategi för har utarbetats i Arbetsgruppen för mänskliga rättigheter och antogs . Strategin kommer att vidareutvecklas i relevanta delar i den undergrupp till arbetsgruppen som arbetar med en intern utbildningsstrategi för RK. 2.Regeringens webbplats om mänskliga rättigheter inrättades . Webbplatsen är en central informationskanal för regeringen i sin helhet i dess arbete för de mänskliga rättigheterna. Den synliggör löpande relevant regeringsarbete och visar på dess kopplingar till de mänskliga rättigheterna. Den utgör vidare en kunskapsbank om mänskliga rättigheter nationellt och internationellt. Webbplatsen har ca 20 000 unika besökare (som stannar minst ). Webbplatsen har marknadsförts på Internet och i ett flertal tidningar samt genom utskick, deltagande vid mässor m.m. spreds Mänskliga rättigheter i en kartläggning (Ds 2001:10) och regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2001/02:83) enligt följande: -Mänskliga rättigheter i en kartläggning (Ds 2001:10) skickades till cirka 1 100 kommuner, universitet och högskolor, domstolar, enskilda organisationer m.fl. -En sammanfattning av kartläggningen översattes till engelska och skickades till bland annat utländska ambassader i liksom till svenska utlandsmyndigheter. -skickades handlingsplanen till samt till en rad myndigheter, domstolar, organisationer, kommuner, landsting m.fl. -En sammanfattning av handlingsplanen översattes till engelska och skickades till bland annat utländska ambassader i liksom till svenska utlandsmyndigheter. -Ett faktablad om innehållet i handlingsplanen har översatts till de erkända minoritetsspråken. -En lättläst version av handlingsplanen har tagits fram. -En sammanfattning av handlingsplanen finns tillgänglig på talkassett. Aviseringar i avsnitt 10.2 1.Regeringen avser att i samråd med Riksåklagaren, och låta samla, vid behov översätta till svenska och publicera viktigare dokument inom området mänskliga rättigheter som är av betydelse för respektive myndighetsområde. 2.Regeringen avser att i samråd med låta samla, vid behov översätta till svenska och publicera viktigare dokument inom området mänskliga rättigheter som är av betydelse för domstolsväsendet. 1.De dokument som efter samråd med berörda myndigheter har bedömts relevanta har översatts och delgivits. 2.Domstolsverket ger ut ett nyhetsbrev, Nytt från , där domstolens viktigare domar refereras på svenska. publiceras bland annat på externa webbplats. Avisering i avsnitt 11 Den interdepartementala arbetsgruppen för mänskliga rättigheter som avses inrättas kommer att få till uppgift att följa upp handlingsplanen och se till att den utvärderas. Arbetsgruppens mandat omfattade dessa uppgifter enligt Regeringskanslibeslut . Uppföljningsarbetet pågick och har även senare uppdaterats. Ett uppdrag att utvärdera handlingsplanen lämnades till och rapporterades . Avisering i avsnitt 6.3.1 och 7.2.2 (ansvaret har flyttats från ) Regeringen arbetar med att ta fram tilläggsdirektiv till den s.k. i syfte att utreda möjligheterna till en generell lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. Avsikten är att uppdraget också skall innefatta att se över uppgifter och ansvarsområden för , , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering samt att överväga en samordning eller sammanslagning av några av eller samtliga dessa ombudsmän. En parlamentariskt sammansatt kommitté tillsattes med uppgift att bland annat överväga en sammanhållen diskrimineringslagstiftning som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden (dir. 2002:11). Kommittén har redovisat sitt uppdrag. trädde lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering i kraft. Syftet med lagen är att motverka diskriminering som har samband med etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder samt kön som tillkom 2005. Lagen innebär att skyddet mot diskriminering utvidgas till ett flertal samhällsområden. Även ändringar i befintliga lagar mot diskriminering i arbetslivet och högskolan trädde i kraft. Aviseringar i avsnitt 7.2.4 (ansvaret har flyttats från ) 1.Regeringen har överlämnat skrivelsen En nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/01:59) till . 2.Regeringen uppdrog 1999 åt samtliga myndigheter som lyder direkt under regeringen att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland de anställda. 3.En särskild utredare har fått i uppdrag att beskriva och analysera fördelningen av makt och inflytande ur ett integrationspolitiskt perspektiv. 4.Det antirasistiska arbetet har förstärkts och har beräknats för detta arbete. 5.En försöksverksamhet med lokala och regionala diskrimineringsombud skall påbörjas . 6.En arbetsgrupp har utarbetat ett förslag till hur det fortsatta arbetet för att bistå personer som vill lämna rasistiska och liknande grupperingar kan bedrivas, utvecklas och finansieras. 1.I februari 2001 överlämnade regeringen skrivelsen 2000/2001:59 En nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering till . I skrivelsen redovisar regeringen det arbete som dittills bedrivits på området. I ett avslutande avsnitt presenteras en nationell handlingsplan för det vidare arbetet. I handlingsplanen identifierar regeringen nyckelområden för det fortsatta arbetet samt presenterar ett antal nya initiativ. 2.Statskontoret fick regeringens uppdrag att kartlägga och analysera de statliga myndigheternas arbete med handlingsplaner för att främja etnisk och kulturell mångfald. Statskontoret överlämnade sin rapport till regeringen . Enligt rapporten är mångfaldsarbete ännu inte en naturlig del av myndigheternas verksamhet och handlingsplanerna har inte i sig någon djupare effekt på deras verksamhet ur ett integrationspolitiskt perspektiv. fick Verket för förvaltningsutveckling (Verva) i uppdrag att leda ett tvåårigt regionalt utvecklingsprojekt om mångfald och antidiskriminering. Uppdragets syfte är att bland annat underlätta och utveckla myndigheters arbete inom dessa områden och därigenom bidra till regeringens mål om en ökad etnisk och kulturell mångfald i staten. I projektet deltar ett 40-tal myndigheter i fem län. Länsstyrelserna i dessa län skall ansvara för samordning av och erfarenhetsutbyte mellan deltagande myndigheter. överlämnade betänkandet Avidentifiera jobbansökningar en metod för mångfald till regeringen. Utredarens uppgift har varit att analysera vilken information som det kan vara möjligt för myndigheterna att bortse från i inledningsskedet av ett rekryteringsförfarande. Utredaren hade vidare i uppgift att analysera hur en sådan metod förhåller sig till offentlighetsprincipen samt vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. I uppdraget har också ingått att beakta den praktiska hanteringen med avidentifiering samt att göra en samlad bedömning av för- och nackdelar med avidentifierade ansökningshandlingar utifrån olika aspekter. Betänkandet kommer att remissbehandlas . 3.Ett flertal forskningsrapporter har publicerats. Integrationspolitiska maktutredningen upphörde formellt . Samma månad gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att bland annat föreslå åtgärder för att motverka strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet och för att öka möjligheterna till inflytande och makt för dem som främst riskerar att utsättas för sådan diskriminering. Utredaren skall slutredovisa uppdraget . 4.Integrationsverket har i samarbete med startat en rådgivande och stödjande verksamhet för de lokala myndigheterna och andra som behöver hjälp i sitt arbete med att motverka rasism och andra former av intolerans. Frivilligorganisationernas aktiviteter är betydelsefulla i kampen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. En ideell förening har bildats av frivilligorganisationer som bedriver verksamhet i ett . Verksamheten omfattar åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet, inklusive antisemitism, islamofobi och antiziganism, samt homofobi och diskriminering. Insatser i centrumet inriktas på att stärka samarbetet mellan frivilligorganisationer samt på kunskapsuppbyggnad, informationsspridning och opinionsbildning. 5.Lokala initiativ som syftar till att motverka diskriminering och rasism är av mycket stor betydelse. disponerar medel för stöd till lokal verksamhet mot diskriminering, s.k. lokala antidiskrimineringsbyråer. Förutsättningar för stöd regleras i förordning (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering. Sådana byråer finns etablerade i stora delar av . 6.Enligt en ny förordning (2002:1058) skall ge stöd till verksamheter som bistår personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar. Detta är en del av arbetet på lokal nivå för att bemöta tendenser till rasism och främlingsfientlighet. Verksamheterna skall bedrivas i nära samarbete med kommunerna. Avisering i avsnitt 7.2.6 (ansvaret har flyttats från ) Regeringen överväger att ge i uppdrag att undersöka om det finns behov av att införa ett särskilt skydd mot diskriminering av transpersoner och hur ett sådant skydd skall utformas. Frågan har ingått i uppdrag (dir. 2002:11). Kommittén har redovisat sitt uppdrag. Aviseringar i avsnitt 7.7 (ansvaret har flyttats från ) 1.Minoritetspolitiken bör fortsatt utvecklas i enlighet med intentionerna i den minoritetspolitiska propositionen (prop. 1998/99:143). 2.Regeringen har gett i i uppdrag att utreda konsekvenserna av en eventuell utvidgning av det geografiska området enligt lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar. Ambitionen är att lagen skall tillämpas även i några kommuner inom det sydsamiska området. 3.Regeringen avser att låta göra en översyn av minoritetsorganisationernas möjligheter till stöd. 4.Frågan om på vilket sätt samarbetet med romskt organisationsliv bäst bör utformas bereds inom . 1.Under den aktuella perioden har minoritetspolitiken fortsatt att utvecklas i enlighet med intentionerna i den minoritetspolitiska propositionen (prop.1998/99:143). Dialog och samråd har varit en viktig del i arbetet. träffas företrädare för de nationella minoriteterna och företrädare för regeringen för att diskutera aktuella frågor. Minoritetspolitiken samordnas av men skall genomsyra många olika politikområden. För detta arbete finns en arbetsgrupp med företrädare från flera departement. Olika åtgärder har vidtagits för att utveckla och stärka minoritetspolitiken. Bland annat har en särskild utredare fått regeringens uppdrag att se över möjligheten att utöka det finska förvaltningsområdet till att även omfatta Stockholms- och (dir. 2004:6). Utredaren redovisade ett delbetänkande och detta delbetänkande har remissbehandlats. Utredarens slutbetänkande presenterades . För att stimulera kommunerna att ta ett ökat ansvar i minoritetspolitiken har regionala konferenser om mänskliga rättigheter och nationella minoriteter i verksamhet genomförts. (Se även punkt 9.8.) Konferenserna hölls i , i och i . En slutsats från konferenserna är att det finns ett fortsatt intresse och behov bland kommunala politiker och tjänstemän av åtgärder från regeringen för att främja arbetet med minoritetspolitiska frågor på nivå. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) fick 2001 i uppdrag av regeringen att arbeta med frågan om diskriminering av romer. redovisades detta uppdrag i en rapport till regeringen. Rapporten innehöll ett antal förslag på åtgärder. Den har beretts inom och har redan lett till en rad åtgärder. Bland annat har DO fått ett fortsatt uppdrag att arbeta för att förebygga och motverka etnisk diskriminering av romer. lämnade sin andra periodiska rapport om genomförandet av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk till . Som en del i uppföljningsarbetet av de rekommendationer fick i samband med en rapport från om genomförande av ramkonvention om skydd för nationella minoriteter anordnades ett seminarium . Syftet med seminariet var att erbjuda ett tillfälle för företrädare för de nationella minoriteterna, , regeringen och andra offentliga aktörer att diskutera hur lever upp till de åtaganden som följer av ramkonventionen.