prop · GT03186 · 2006-03-21 00:00:00 — Även andra faktorer måste vägas in, såsom den skicklighet varmed arbetet har utförts samt bolagets storlek och resultat. Vi är därför inte beredda att föreslå en sådan regel. Ersättningsfrågor som ett obligatoriskt ärende på Regeringens bedömning: Införandet av en regel som gör behandling- en av ersättningsfrågor till ett obligatoriskt ärende på bolagsstämman är inte någon tillräcklig åtgärd. bedömning: Överensstämmer med reger- ingens bedömning (SOU 2004:47 s. 187 f. och s. 199 f.). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte uttalat sig speci- fikt om kommissionens bedömning. att det är tillräckligt att ersättningsfrågor redovisas på bolagsstämman under en särskild punkt. Bedömningen i promemorian: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte berört frågan. har vidhållit sin ovan antecknade bedömning. Liknande synpunkter har framförts från Svenska Fondhandlareförening- en och pensionsförsäkring, ömsesidigt. Stockholmsbörsen har påpekat att ersättningar ändå tas upp på bolagsstämman inför beslut och att ersättningsfrågor som en särskild punkt på dagordningen sannolikt skulle leda till tekniska utläggningar av mindre intresse för aktieägarna. Skälen för regeringens bedömning: Som har konstaterats är det viktigt att aktieägarna ges insyn i och inflytande över förekommande ersättningar till ledande befattningshavare i bolaget. Redan gällande regler garanterar viss insyn. En enskild aktieägare har rätt att i anslutning till bolagsstämman få information om förekommande ersättningsprogram i bolaget. Han eller hon har sålunda som regel rätt att få frågor om förhållanden som kan inverka på bedömningen av bolagets ekonomiska situation besvarade av styrelsen och den verkställande direktören (se 7 kap. 32 § aktiebolagslagen). Denna upplysningsplikt gäller också bolagets förhållande till ett annat företag i samma koncern. En aktieägare har även rätt att få ett visst ärende behandlat på bolags- stämman (se 7 kap. 16 § aktiebolagslagen). Han eller hon kan alltså initi- era en diskussion på bolagsstämman om ersättningar till ledande befatt- ningshavare. De nämnda bestämmelserna som överensstämmer med sina före- gångare aktiebolagslag har emellertid uppenbarligen inte varit tillräckliga för att få till stånd en diskussion om ersättningar till ledande befattningshavare där en sådan har varit befogad. De har inte heller kunnat förhindra tillkomsten av förtroendeskadliga ersättnings- program. Det behövs alltså kompletterande regler. En möjlighet skulle kunna vara att föreskriva att frågor om ersättningar till bolagsledningen skall vara en stående punkt på årsstämman. En sådan ordning skulle kunna förenas med utvidgade krav på redovisning av ersättningar. Även om stämman i denna modell inte får någon omedelbar möjlighet att påverka beslutade förmåner skulle modellen förmodligen ändå kunna leda till en större öppenhet vad gäller bolagsledningens ersättningar. Med den skisserade modellen skulle man sörja för att den kanske viktigaste aspekten på frågan om ersättningsprogrammen inom närings- livet en gedigen och korrekt information till aktieägarna om program- mens innebörd för bolaget tillgodoses. Liknande tankegångar återfinns också i rekommendation om lämplig ordning för bestämmande av ersättningar till företagsledningen. Att göra behandlingen av ersättningsfrågor till en obligatorisk punkt på bolagsstämman framstår emellertid inte som tillräckligt. Som Stock- holmsbörsen har varit inne på finns det en uppenbar risk för att ersätt- ningsfrågan skulle behandlas som en teknikalitet, utan att aktieägarnas insyn och inflytande egentligen blir så mycket större än . I avsnitt 5.4 föreslår vi i stället att bolagsstämman skall bestämma arvode och annan ersättning som avser styrelseuppdrag. Vad gäller ersättning i övrigt till ledande befattningshavare föreslår vi i avsnitt 5.6 att det vid årsstämman skall fattas beslut om riktlinjer för bolagets ersättningar till Härigenom tas också fördelarna med en regel- Prop. 2005/06:186 bundet återkommande stämmobehandling till vara. Regeringens förslag: Bolagsstämman skall besluta om arvoden och annan ersättning för styrelseuppdrag till var och en av styrelseleda- förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag (SOU 2004:47 s. 225 f.). slag skall bolagsstämman besluta om storleken av styrelsearvoden, med uppdelning på styrelsens ordförande, övriga ledamöter samt eventuell särskild ersättning för utskottsarbete. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot förslaget. Förslaget i promemorian: Överensstämmer i huvudsak med regering- Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några invändningar mot förslaget. Några remissinstanser, bl.a. Svenskt Närings- liv, har avstyrkt förslaget bl.a. under åberopande av att Svensk kod för bolagsstyrning behandlar frågan. ägares förening för regleringsfrågor på aktiemarknaden m.fl. har i och för sig godtagit lagstiftning men ansett att bolagsstämman, i enlighet med vad som föreskrivs i koden, bör besluta om ett belopp till ordföranden och ett belopp till övriga styrelsen. har anfört att bolagsstämmans beslut inte nödvändigtvis skall behöva ta sikte på namngivna personer. bör det inte krävas att ersättningen anges i ett bestämt belopp utan även andra principer bör kunna godtas, t.ex. bör bolagsstämman kunna besluta om en viss ersättning per sammanträde eller . Skälen för regeringens förslag: Frågan om vem som beslutar om arvoden till bolagets ledning berörs inte särskilt i aktiebolagslagen. anses dock allmänt att det är stämman som skall besluta om arvode och tantiem (dvs. ersättning som erhålls på grund av utförd prestation och som fastställs på grundval av verksamhetens resultat) till styrelseleda- möterna (, Bolagsstämma, s. 84 och , Skog, Aktiebolagslagen, En kommentar, Del I, 2006, 7:11.4). detta är att en styrelseledamot är jävig när det gäller ett avtal mellan honom eller henne och bolaget (8 kap. 23 § aktiebolagslagen). till styrelsens ledamöter torde alltså alltid behöva behandlas av bolags- Enligt årsredovisningslagstiftningen skall det sammanlagda beloppet för ersättningar till styrelseledamöter och verkställande direktör redovisas i årsredovisningen. har förordat att bolagsstämmans uppgift att besluta om styrelsens arvode, inklusive alla typer av aktie- och aktiekurs- relaterade ersättningar, bör lagfästas. Vi är av samma mening. Ett bolagsstämmobeslut om styrelsearvoden kan principiellt utformas på två sätt. Antingen kan stämman besluta om arvodet åt de enskilda ledamöterna eller kan stämman besluta om en klumpsumma, att fördelas Den senare modellen är enligt vanlig i praktiken (se SOU 2004:47 s. 225) och har förespråkats av flera remissinstanser. Enligt är det ytterst ovanligt att styrelseledamöterna styrelseordföranden undantagen får olika stora arvoden och aktieägarna bör följaktligen inte ha något intresse av fördel- ningen av arvodet mellan de enskilda styrelseledamöterna. Vi anser emellertid att det, ur aktieägarnas synvinkel, inte är endast det totala beloppet för ledamöternas arvoden m.m. som är av betydelse, utan även fördelningen mellan styrelseledamöterna (jfr , Bolags- stämma, s. 340 f.). Framför allt medför dock en uppdelning på individ- nivå att genomlysningen av ersättningarna stärks och att aktieägarnas bedömning av skäligheten i ersättningarna underlättas. Vi föreslår därför att det av bolagsstämmans beslut skall framgå hur ersättningen skall för- delas på var och en av ledamöterna. Några remissinstanser har menat att en sådan ordning förutsätter att bolagsstämmans beslut inte skall behöva ta sikte på namngivna personer. Ett skäl för det är att det ofta inte förrän efter bolagsstämman bestäms vilka uppdrag inom styrelsen som olika styrelseledamöter kommer att inneha och att uppdragen kan ändras . Det kan vidare före- komma att annan än bolagsstämman väljer en eller flera styrelseledamöt- er. Denna remisskritik har enligt vår mening skäl för sig. I enlighet med vad remissinstanserna har föreslagit bör bolagsstämmans beslut, i stället för att avse enskilda styrelseledamöter, kunna ta sikte på vissa funktioner såsom styrelseledamot eller ledamot i ett visst utskott eller en viss kommitté. Bolagsstämman bör också kunna bestämma att en icke namn- given ledamot med särskild kompetens skall ha en högre ersättning än övriga ledamöter och att en ledamot utsedd av annan än bolagsstämman skall ha en viss ersättning. Vi föreslår att lagtexten utformas så att detta blir möjligt. En annan fråga som några remissinstanser har väckt är huruvida ersätt- ningen till styrelseledamöterna måste anges till ett bestämt belopp. Vi anser att så inte bör vara fallet. Faktorer som arbetsinsats och närvaro är inte kända i förväg. För att uppnå nödvändig flexibilitet bör det t.ex. vara möjligt att fastställa en ersättning per sammanträde eller . Vi återkommer till frågan i författningskommentaren. De nya reglerna bör omfatta alla typer av arvoden och ersättningar som en styrelseledamot uppbär i sin egenskap av styrelseledamot, bl.a. sär- skild ersättning för arbete i styrelseutskott. Både praktiska och princip- iella skäl talar för att ersättning för arbete av annat slag, såsom konsult- arvode, inte bör omfattas av de nya reglerna. Enligt vad vi föreslår i avsnitt 5.6 skall sådana ersättningar dock omfattas av ett krav på beslut om riktlinjer. Det kan tilläggas att vissa ersättningsprogram omfattas av de särskilda reglerna om riktade emissioner m.m. i aktie- bolagslagen och i Leo-lagen (se avsnitt 4.2.1). Som Lagrådet har varit inne på bör de föreslagna bestämmelserna om arvoden och annan ersättning till styrelseledamöter lämpligen gälla också ersättning till ledamöter i tillsynsorganet i dualistiskt organiserade europabolag (om sådana bolag, se prop. 2003/04:112 s. 87 f.). 5.5Bör bolagsstämman bestämma ersättningen till andra ledande befattningshavare än styrelseledamöter? Regeringens bedömning: Förutom de i avsnitt 5.4 föreslagna regler- na bör det inte införas några lagregler om att bolagsstämman skall bestämma ersättningen till personer i bolagets ledning. förslag och bedömning: Överensstäm- mer med regeringens bedömning dock att kommissionen föreslår att stämman skall besluta om alla former av aktie- och aktiekursrelaterade ersättningsprogram (SOU 2004:47 s. 225 f.). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några invändningar mot kommissionens förslag. Såsom har redovisats i av- snitt 5.1 har dock vissa remissinstanser ifrågasatt om det är befogat med lagregler på området. har ansett att det bör klargöras vilka ersättningsprogram som avses. Aktiespararna har anfört att bolagsstämman bör besluta även om ersättningsprogram som riktar sig till anställda i allmänhet. Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot kommissionens bedömning att bolagsstämman inte skall besluta om andra ersättningar än de aktie- och aktiekursrelaterade. Bedömningen i promemorian: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Enligt Leo-bestämmelserna (se avsnitt 4.2.1) skall bolagsstämman besluta om bl.a. vissa emissioner som är riktade till bolagets ledning. Ett alternativ som har förts fram i debatt- en om ersättningar till bolagens ledande befattningshavare är att det i lag- en införs nya, mer allmänt tillämpliga krav på att bolagsstämman beslutar om ersättningarna. Detta kan ske på två sätt: antingen genom att stäm- man själv fattar beslutet eller genom att stämman godkänner ett av styrel- sen fattat beslut. En möjlig åtgärd är att utvidga tillämpningsområdet för Leo-bestäm- melserna så att de regler som finns där om bl.a. beslutsfattande och information till aktieägarna kommer att gälla även andra incitaments- program, såsom tilldelning av syntetiska optioner och personaloptioner. Sådana program kan bli mycket kostsamma för bolaget, även om de inte leder till någon utspädning av aktieägandet i teknisk mening. Det skulle dock vara mycket svårt att i lagen dra en gräns mellan de typer av ersätt- ningar som skall beslutas med kvalificerad majoritet och de som skall beslutas med enkel majoritet. En sådan ordning skulle vidare avvika från vad som gäller internationellt. Beslut om ersättningar till företagsledningen tillhör primärt styrelsens kompetensområde; endast beslut om arvoden till styrelsen samt förmåner som omfattas av Leo-bestämmelserna är förbehållna stämman. Gällande rätt ger emellertid aktieägarna en möjlighet att på bolagsstämman besluta om direktiv till styrelsen beträffande ersättningar till bolagsledningen. Sådana beslut är bindande för styrelsen (jfr rättsfall- et NJA 1960 s. 698). En ordning där bolagsstämman beslutar om samtliga löner och ersätt- ningar till de ledande befattningshavarna torde även om majoritetskrav- et i fråga om riktade emissioner m.m. till bolagets ledning i Leo-bestäm- Prop. 2005/06:186 melserna inte tillämpas leda till stora kostnader och föra med sig praktiska problem för bolagen. Om bolaget anställer en ny verkställande direktör skulle det, med en sådan ordning, krävas en extra bolagsstämma för att bestämma hans eller hennes lön. Detsamma skulle gälla vid en nyrekrytering. Det sagda ger vid handen att det knappast är ändamåls- enligt med bestämmelser om att bolagsstämman alltid skall bestämma den fasta lönen för de ledande befattningshavarna. Dessutom skulle en sådan kompetensfördelning kunna få andra svåröverskådliga följder. Det kan sålunda uppstå frågor om när och under vilka omständigheter bolaget är bundet av de avtal som bolaget har slutit med olika slag av befatt- ningshavare i bolaget. Bestämmelser om att bolagsstämman alltid skall besluta om rörliga ersättningar, t.ex. bonus beräknad på bolagets vinst, inger mindre betänk- ligheter. Rörliga ersättningar torde dock vara vanligt förekommande. Även beträffande sådana ersättningar gör sig därför de ovan nämnda nackdelarna gällande. Inte heller beträffande sådana ersättningar är det ändamålsenligt att förbehålla stämman beslutanderätten. En annan möjlighet är att föreskriva att styrelsens beslut om ersättning till ledande befattningshavare alltid i efterhand skall underställas bolags- stämman för godkännande. De ovan skisserade problemen uppstår emellertid även här. Sammantaget anser vi alltså att det inte bör införas ytterligare regler som innebär att bolagsstämman skall bestämma ersättningen till andra personer i bolagets ledning än styrelseledamöterna. 5.6Riktlinjer för ersättningar i övrigt till ledande befattningshavare 5.6.1En gedigen och korrekt information till aktieägarna Regeringens förslag: Bolagsstämman skall bestämma riktlinjer för lön och annan ersättning till ledande befattningshavare. Detta gäller dock inte ersättning för styrelseuppdrag (se avsnitt 5.4). förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag (SOU 2004:47 s. 225 f.). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några invändningar mot kommissionens förslag. Såsom har redovisats i avsnitt 5.1 har dock vissa remissinstanser ifrågasatt om det är befogat med lag- regler på området. En av dessa remissinstanser, , har tillagt att förslaget är olämpligt både från praktisk och från funktionell synpunkt. har anfört att regler om riktlinjer kan få en negativ inverkan på möjligheten att rekrytera och behålla personal samt tar bort fokus från de frågor som är långsiktigt viktiga för bolaget. har uttalat att ett beslut om riktlinjer riskerar att skänka legitimitet åt ersättningar som måhända i efterhand framstår som oacceptabla. Förslaget i promemorian: Överensstämmer i huvudsak med regering- Remissinstanserna: Många remissinstanser har inte haft några invändningar mot förslaget. Ett stort antal remissinstanser, bl.a. Företag- arna, , , Aktiemark- nadsbolagens förening, Stockholmsbörsen, Institutionella ägares fören- ing för regleringsfrågor på aktiemarknaden, och har dock avstyrkt förslaget eller riktat invändningar mot det. Förslagets omfattning och inriktning kan enligt starkt ifrågasättas. Även har avstyrkt förslaget och menat att det inkräktar på äganderätten och saknar förankring i företag- ens praktiska verksamhet. har vidare hävdat att ersätt- ningsfrågan, om förslaget genomförs, kommer att få en överdrivet fram- trädande plats på bolagsstämman och ta bort fokus från de långsiktigt viktiga frågorna samt att ersättningsfrågor är alltför komplexa för att behandlas på en bolagsstämma med hundratals och i vissa fall tusentals deltagare. Sistnämnda synpunkter har bl.a. och Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 5.1 anser vi att gällande regler inte i tillräcklig grad säkerställer att ersättningsfrågor blir ändamålsenligt behandlade. Ersättningar för styrelseuppdrag har behandlats i avsnitt 5.4. Ersättningsfrågorna bör enligt vår mening även i övrigt hanteras enligt en genomlyst och strukturerad process som ger bolagsstämman ett tydligt inflytande över de principer som skall gälla för bolagets ersättningar till de ledande befattningshavarna. Såsom konstaterats i föregående avsnitt torde bolagsstämman redan enligt gällande rätt ha möjlighet att ge styrelsen bindande direktiv om ersättningar till de ledande befattningshavarna. Direktiven kan ges form- en av riktlinjer som anger grunderna för ersättningarna. Sådana riktlinjer hindrar inte att styrelsen fattar sitt beslut om ersättning till exempelvis en ny verkställande direktör , under förutsättning att beslutet är förenligt med de av stämman lämnade riktlinjerna. Ett sätt att stärka bolagsstämmans inflytande är att införa bestämmelser om att bolagsstämman skall besluta om riktlinjer för ersättning- arna och att bolagets revisorer, i samband med den årliga revisionen, skall granska att riktlinjerna har följts. Denna modell ligger nära det norska förslaget (se avsnitt 4.4). En sådan modell har flera fördelar. Först och främst säkerställer den att bolagets beslut om ersättningarna bereds på ett ändamålsenligt sätt. Aktieägarnas faktiska insyn ökar. Detta gäller inte minst de små och medelstora ägarna, som i praktiken torde ha begräns- ade möjligheter att sätta sig in i förekommande ersättningsprogram. Modellen är visserligen inte utan nackdelar. Styrelsen kan ibland ha legitima skäl att avtala om ersättningar som strider mot de riktlinjer som bolagsstämman har beslutat om. Det kan, med den föreslagna ordningen, inte ske utan att riktlinjerna ändras genom ett nytt stämmobeslut, något som givetvis i det enskilda fallet kan uppfattas som besvärligt och omständligt. Eventuella sådana problem bör emellertid till stor del kunna förebyggas genom att riktlinjerna utformas med sådana situationer i åtanke. Som vi föreslår i avsnitt 5.6.3 kan styrelsen dessutom i vissa undantagsfall ha fått möjlighet att avvika från riktlinjerna. Övervägande skäl får därför anses tala för att det införs regler i aktie- bolagslagen som innebär att bolagsstämman skall besluta om rikt- linjer för bolagets löner och andra ersättningar till de ledande befatt- ningshavarna. Sådana regler ligger i linje med rekommendation om lämplig ordning för bestämmande av ersättningar till företagsledningen. Enligt Leo-bestämmelserna fordras det nio tiondelars majoritet för att besluta om emissioner som är riktade till vissa befattningshavare i bolag- et. Det kan anföras skäl för att detta borde gälla även beslut om andra förmåner. Risken finns ju annars att en majoritetsägare driver igenom överdrivet förmånliga ersättningar till honom eller henne närstående personer i företagsledningen. Som framgår av avsnitt 5.5 i frågan om huruvida Leo-bestämmelsernas tillämpningsområde bör utvidgas, torde emellertid ett så strängt majoritetskrav inte lämpa sig för frågor som rör arvoden, pensioner, bonusar o.d. Vanliga majoritetsregler bör därför gälla vid stämmans beslut om riktlinjer. Beredningen av riktlinjernas innehåll bör normalt skötas av styrelsen, som det bör åligga att vid den bolagsstämma där årsredovisningen behandlas lägga fram ett förslag till riktlinjer. Även aktieägarna bör dock ha möjlighet att lägga fram förslag till riktlinjer. En sådan s.k. initiativrätt finns (se 7 kap. 16 § aktiebolagslagen). Några kompletteran- de bestämmelser behövs alltså inte. En särskild fråga i detta sammanhang är i vilken mån bolagsstämman har möjlighet att besluta om riktlinjer som avviker från styrelsens förslag. Enligt promemorians lagförslag skall så vara fallet, men endast om det är uppenbart att detta leder till att kostnaden för bolagets ersättningar till de ledande befattningshavarna blir lägre än enligt förslaget. och har hävdat att för- slaget i denna del är missriktat och svårt att tillämpa. Vi menar att kritik- en har skäl för sig och lägger därför inte fram något motsvarande förslag. Det finns inte anledning att särskilt reglera bolagsstämmans möjlighet att avvika från framlagda förslag till riktlinjer. Även utan en särskild lag- bestämmelse har bolagsstämman denna möjlighet. Utrymmet för stäm- man att, på förslag från en aktieägare, besluta om riktlinjer som uppen- barligen är mer kostnadskrävande för bolaget än de riktlinjer som styr- elsen har föreslagit torde dock vara begränsat. Riktlinjerna bör alltid behandlas på den bolagsstämma där årsredovis- ningen skall behandlas, dvs. Av praktiska skäl kan det vara lämpligt att styrelsen skall kunna påkalla bolags- stämmans beslut också . Det bör alltså inte finnas något hinder mot att riktlinjer beslutas vid en annan ordinarie bolags- stämma eller vid en extra bolagsstämma. En remissinstans har framfört farhågor om att de riktlinjer som bolags- stämman beslutar om skulle kunna användas för att legitimera ersättning- ar som annars hade framstått som oacceptabla. Vårt förslag rubbar dock i princip inte styrelsens ansvar för sina uppgifter enligt lagen (jfr 8 kap. 4 § aktiebolagslagen; se vidare avsnitt 5.6.3). Tanken är att de riktlinjer som bolagsstämman beslutar skall fungera som en ram för ersättnings- nivån, vilket i sig ger styrelsen en betydande handlingsfrihet. Styrelsen kommer alltså även fortsättningsvis att ha ett ansvar för att ersättningar till de ledande befattningshavarna är rimliga och ändamålsenliga. Frågor om vilken information om riktlinjerna som skall lämnas i års- redovisningen behandlas nedan i avsnitt 6.1. Regeringens förslag: Riktlinjerna för ersättningen till de ledande befattningshavarna skall innehålla principerna för alla former av ersättningar som inte faller under de särskilda reglerna om riktade emissioner m.m. i aktiebolagslagen och i Leo-lagen. Särskilda krav på riktlinjernas innehåll ställs om de ger utrymme för ersättningar som inte är bestämda på förhand till sitt belopp. Till styrelsens förslag till riktlinjer skall fogas information om tidigare beslutade ersättningar som inte har förfallit till betalning. förslag: Överensstämmer med regering- ens förslag (SOU 2004:47 s. 225 f.). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte uttalat sig speci- fikt om kommissionens förslag. har ansett att det finns en risk för att riktlinjerna blir alltför löst hållna och att det kan vara svårt för en enskild aktieägare att förstå innebörden. Samfundet har vidare, liksom , påtalat att alltför hårt hållna principer kan försvåra rekryteringen av befattningshavare. Förslaget i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några invändningar mot förslaget. Några remissinstanser, bl.a. Svenskt Närings- liv och , har ansett att förslaget innebär ett alltför högt ställt krav på riktlinjernas innehåll i fråga om detaljer. Enligt Sve- riges advokatsamfund och Stockholmsbörsen bör riktlinjerna medge flexibilitet för att inte mer än nödvändigt låsa styrelsen i rekryterings- arbetet. Några remissinstanser, bl.a. och , har anfört att begreppet ersättning inte är entydigt och att det bör klargöras vad som avses.