prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Redovisning av skatteutgifter .............................................................................. Beskrivning av enskilda skatteutgifter ................................................................ Inkomst av tjänst och allmänna avdrag................................................ Intäkter i näringsverksamhet................................................................ Kostnader i näringsverksamhet............................................................ Intäkter i kapital.................................................................................... Kostnader i kapital ................................................................................ 2005/06:100 BILAGA 2 Kreditering på skattekonto ................................................................... Icke saldopåverkande skatteutgifter..................................................... Andel skatteutgifter och skattesanktioner av totala skatteintäkter inom olika Skatteutgifter fördelade på skatte-, utgifts- och politikområden.................. Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av skatteutgifter. Definitionen av en skatteutgift är att skatte- uttaget är lägre än en viss angiven norm. Ett exempel är mervärdesskattesatsen på livsmedel, som är nedsatt från . är i detta fall och skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan och multiplicerat med underlaget. Om en skatteutgift slopas leder det till ökade skatteintäkter och därmed till en budgetförstärkning för offentlig sektor på samma sätt som om en utgift på statsbudgetens utgiftssida slopas. Vid sidan av skatteutgifter finns det även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna . Ett exempel på en skattesanktion är den särskilda skatt som utgår på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Denna skatt tas endast ut för sådan el som produceras i kärnkraftverk och är därför att betrakta som en skattesanktion. Det primära syftet med den redovisning av skatteutgifter som lämnas i denna bilaga är att synliggöra de indirekta stöd som skatteutgifterna utgör på statsbudgetens inkomstsida för att därmed ge underlag till prioritering av olika stöd. Allmänt gäller att ett givet skatteuttag kan uppnås genom en lägre skattesats om den bas skatten tas ut på breddas. En sådan breddning av basen kan ske genom att minska antalet skatteutgifter. Redovisningen av skatteutgifterna syftar dock inte till att eliminera skatteutgifterna. Ett bibehållande av en skatteutgift kan vara mer samhällsekonomiskt lönsamt än ett slopande. har ett arbete bedrivits i syfte att tydliggöra skatteutgifternas betydelse i ett budgetperspektiv. I avsnitt 2 i denna bilaga beskrivs detta arbete närmare. För att kunna identifiera en skatteutgift måste det existerande skattesystemet sättas i relation till en jämförelse- norm. Avsnitt 3 innehåller därför en relativt utförlig beskrivning av de normer som har valts för de olika inkomstslagen. 2005/06:100 BILAGA 2 de beräkningsmetoder som används. I avsnitt 5 redogörs dels för vilka skatteutgifter som har tillkommit sedan föregående års redovisning, dels kommenteras de största skatteutgifterna inom de olika skatteområdena. Avsnitt 6 innehåller den tabell som redovisar samtliga, identifierade, skatteutgifter och skatte- sanktioner för inkomståren 20052007 fördelade på skatteområden. I avsnitt 7 ges beskrivningar av de enskilda skatteutgifterna. Slutligen ges, i ett appendix till denna bilaga, en förteckning över samtliga utgifts- och politikområden . 2Skatteutgifterna ur ett budgetperspektiv Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik i syfte att stärka dessa områden. Ur ett budgetperspektiv kan de därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. De bör därför behandlas i likhet med utgifterna och inkluderas i de resultat- redovisningar som regelbundet lämnas avseende olika politikområden. En sådan redovisning är en förutsättning för en mer rättvisande jämförelse av stöd som lämnas över statsbudgeten inom olika områden på såväl utgifts- som inkomst- sidan. Vid sidan av de skatteutgifter som kan anses vara medel inom specifika politikområden finns det skatteutgifter som har uppstått till följd av regler som i huvudsak har sin grund i mål inom skattesystemet. Sådana mål kan vara att ge intäkter, allmänna fördelningsmål, administrativa mål såsom enkelhet, legitimitet/rimlighet och att undvika oacceptabla konsekvenser för den enskilde. Sådana skatteutgifter är i första hand skattetekniskt motiverade. Även om de skattetekniskt motiverade skatteutgifterna medför ett stöd för de grupper eller verksamheter som berörs, så saknar de direkt koppling till olika politikområden. Ur ett budgetperspektiv kan de därför inte jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. Det finns ingen klar gräns mellan de skatte- utgifter som utgör medel inom specifika politik- områden och de som är skattetekniskt motive- rade. Ett antal skatteutgifter kan därför anses vara en blandning av dessa två grupper. 2005/06:100 BILAGA 2 Sammanfattningsvis kan skatteutgifterna därför delas in i tre grupper: 1.medel inom specifika politikområden (PO) 2.skattetekniskt motiverade (ST) 3.en blandning av 1. och 2. En fördjupad redovisning och uppföljning av skatteutgifterna, i syfte att bl.a. ytterligare förbättra underlaget för prioriteringar mellan olika områden i budgetarbetet, bör i första hand ta sikte på de skatteutgifter som är att jämställa med stöd på budgetens utgiftssida, dvs. de som utgör medel inom ett specifikt politikområde. I tabell 1 redovisas det samlade intäktsbortfall som de beräknade skatteutgifterna medför, relaterat till de intäkter de olika skatteslagen inbringar till den offentliga sektorn. Redovisningen görs dels för samtliga skatteutgifter, dels enbart för skatteutgifter som utgör medel inom specifika politikområden Beräkningarna bygger på prognoser . En detaljerad redovisning av samtliga, identifierade, skatteutgifter ges i avsnitt 5, tabell 2. De andelar som anges i tabell 1 bör tolkas med viss försiktighet då redovisningen av skatteutgifterna av olika skäl inte är fullständig. Ett skäl är att det i många fall saknas underlag för att beräkna skatteutgifterna. Ett annat är att någon fullständig genomgång av skattelagstift- ningen avseende skatteutgifter inte har gjorts. Tabellen ger dock en översiktlig bild av skatteutgifternas betydelse inom olika skatte- områden. Andel skatteutgifter och skattesanktioner av totala skatteintäkter inom olika skatteområden Direkt skatt på arbete Indirekt skatt på arbete Kreditering på skattekonto* Indirekt skatt på arbete * som andel av totala skatteintäkter för samtliga skatteområden Skatteutgifterna inom specifika politikområden uppgår till av totala skatteintäkter. Motsvarande andel för samtliga skatteutgifter är . till de olika skatteslagen återfinns de största andelarna skatteutgifter inom områdena punktskatter och skatt på kapital. Ett flertal av skatteutgifterna inom kapitalskatteområdet är skattetekniskt motiverade. Om de skattetekniskt motiverade skatteutgifterna exkluderas sjunker andelen inom området skatt på kapital från . De punktskatteutgifter som är knutna till specifika politikområden uppgår till . Nära hälften av dessa skatteutgifter ligger inom PO 38, Näringspolitik. Detta område syftar bl.a. till att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag. 3 Beskrivning av jämförelsenorm Den jämförelsenorm som har använts vid beräkningen av skatteutgifterna i denna bilaga utgår i huvudsak från principen om likformig beskattning, vilket också var en av grundpelarna skattereform. Principen om likformig beskattning innebär i detta sammanhang att beskattningen inom varje skatteslag skall vara enhetlig och utan undantag. Därför preciseras jämförelsenormen separat inom vart och ett av de olika skatteslagen inkomstskatt, indirekt beskattning av förvärvsinkomst, mervärdesskatt och punktskatt. I betänkandet Förmåner och sanktioner (SOU 1995:36) och ekonomiska vårproposition finns en uttömmande beskriv- ning av jämförelsenormer och beräknings- metoder vid skatteutgiftsberäkningarna. I detta avsnitt ges ett sammandrag av dessa inom varje skatteslag. Det pågår ständigt en översyn av de normer som redovisningen bygger på. Exempelvis genomfördes till bilaga en översyn inom punktskatteområdet. Arbetet syftade till att tydliggöra principerna för vilka skatter som ingår i redovisningen och även till att förtydliga och i viss mån revidera normerna. För inkomstbeskattningen finns en gemensam norm för vad som är en inkomst. Den innebär att den samlade inkomst som skall beskattas enhetligt motsvaras av summan av konsumtions- utgifterna och nettoförmögenhetens förändring . Beskattnings- periodens längd skall vara ett kalenderår eller ett 12 månader långt räkenskapsår. Det finns dock ingen gemensam norm för vilken skattenivå som skall gälla för de olika inkomstslagen tjänst, kapital och närings- verksamhet. Det förhållandet att skattenivån för de olika inkomstslagen skiljer sig åt påverkar således inte skatteutgiftsberäkningarna. Vidare gäller att olika grad av progressivitet i skatte- skalan är förenlig med under förutsättning att individer med identiska inkomster betalar lika mycket i skatt. Likaså är skattereduktioner förenliga med under förutsättning att de är generella och inte gynnar vissa grupper av skattskyldiga eller inkomster av 2005/06:100 BILAGA 2 vissa typer av aktiviteter. Därutöver har bl.a. följande preciseringar gjorts av för inkomstbeskattningen: Sparande skall ske med beskattade inkomster. Värdeförändringar skall beskattas (alternativt skall skatterestitution ges) när de uppkommer och inte vid realisationstillfället. Värdet av hushållsarbete och fritid skall inte ingå i skattebasen. Offentliga transfereringar skall utgöra skattepliktig inkomst. Den implicita avkastning i form av boendetjänster som egnahemsägaren eller bostadsrättsinnehavaren erhåller skall utgöra skattepliktig inkomst. Avskrivningar i näringsverksamhet skall hanteras efter ekonomisk livslängd. Endast ränteutgifter för lån till investeringar där avkastningen är skattepliktig skall vara avdragsgilla. 3.2Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster Enligt för indirekt beskattning av förvärvsinkomster skall socialavgifter och allmän löneavgift eller särskild löneskatt utgå på all ersättning för utfört arbete. är i detta fall en enhetlig skattesats för respektive skatt eller avgift. Sådana ersättningar som är förmånsgrundande för olika socialförsäkringar skall ingå i underlaget för socialavgifter och allmän löneavgift. Övriga ersättningar för utfört arbete skall ingå i underlaget för särskild löneskatt. Nivån på den särskilda löneskatten skall återspegla vad som i ekonomisk mening kan anses vara skatte- innehållet i socialavgifterna, den allmänna löneavgiften och den allmänna pensionsavgiften. för mervärdesskatt är att i princip all yrkesmässig omsättning av varor och tjänster skall beskattas med normalskattesatsen . Undantaget från skatteplikt när det gäller uthyrning av fast egendom redovisas dock 2005/06:100 BILAGA 2 inte som en skatteutgift. Skälet är att skatteplikt för sådana tjänster skulle innebära en icke neutral beskattning av boende i hyresrätt och egnahem. Vidare anses det förhållandet att omsättning av finansiella tjänster och försäkringstjänster inte omfattas av mervärdesskatteplikt utgöra en del av i skatteutgiftsredovisningarna. Destinationsprincipen skall tillämpas vid internationella transaktioner. Offentlig myndig- hetsutövning skall inte vara skattepliktig. Varor och tjänster som subventioneras med offentliga medel är inte skattepliktiga när den ingående mervärdesskatten är högre än den utgående mervärdesskatt som skulle utgå på det subventionerade priset. Redovisningen av skatteutgifter inom punkt- skatteområdet omfattar endast energi- och koldioxidskatterna inklusive den särskilda skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Energiskatten tar sikte på energianvändningen och är därför att all energiförbrukning skall belastas med samma skatt per kWh. En differentiering av skatteuttaget mellan el och övriga bränslen för uppvärmnings- och drivmedelsändamål är förenlig med . Skälet är att el och övriga bränslen är olika typer av energislag. För övriga bränslen är det förenligt med att differentiera mellan upp- värmning och drivmedel. Motivet är att energiskatten på drivmedel inte bara fyller övergripande fiskala syften utan också fångar upp vissa samhällsekonomiska kostnader av vägtrafiken såsom slitage på väg, bullerstörning och olyckor. För förbrukning av el motsvaras av normalskattesatsen på el. För förbrukning av bränslen som används till uppvärmningsändamål motsvaras av skattesatsen på eldningsolja. För bränsle som används som drivmedel utgörs av skattesatsen för bensin i miljöklass 1. för koldioxidskatten utgår från att skatten är avsedd att utgöra ett pris på utsläpp av koldioxid. Enligt skall skatten därför vara proportionell mot koldioxidutsläppen från respektive bränsle. Implicit speglar skattenivån en monetär värdering av den skada som en enhet utsläppt koldioxid medför. densamma oavsett var utsläppen kommer ifrån. Därför sätts för koldioxidskatten lika med normalskattesatsen oberoende av om bränslet används för uppvärmning eller som drivmedel. Energi- och koldioxidskatterna är endast avsedda att träffa bränsle som används som drivmedel eller för uppvärmning. Skattefriheten för bränsle som används som råvara betraktas därför inte som en skatteutgift. Beräkningen av skatteutgifterna baseras på en periodiserad redovisning, vilket innebär att skatteeffekterna avser det år den underliggande ekonomiska aktiviteten sker. Uppbördsförskjut- ningar beaktas således inte. Beräkningsmetoden av skatteutgifterna är statisk. Det innebär att ingen hänsyn tas till de effekter på de olika skattebasernas storlek som uppstår genom gällande skattereglers inverkan på individernas och företagens beteenden. Effekten av detta är att ett slopande av skatte- utgifterna inte ger en så stor intäktsförstärkning som kan tyckas framgå av denna redovisning. Det finns saldopåverkande och icke saldo- påverkande skatteutgifter. I det följande beskrivs skillnaden mellan dessa två. De saldopåverkande skatteutgifterna redovisas både netto- och bruttoberäknade. Den netto- beräknade skatteutgiften visar det faktiska skattebortfall som skatteutgiften medför. Om stödet istället hade getts på utgiftssidan skulle det motsvaras av en skattefri transferering. Exempel på sådana skattefria transfereringar på utgiftssidan är barnbidrag och bostadsbidrag. Skatteutgifterna redovisas även brutto för att kunna jämföras med skattepliktiga transfere- ringar på utgiftssidan. Exempel på sådana transfereringar är sjukpenning och föräldra- penning. Vid beräkningen av en bruttoberäknad skatteutgift justeras de nettoberäknade skatte- utgifterna upp med hänsyn till den marginalskatt som gäller för det aktuella skattesubjektet. Antag t.ex. en skatteutgift som ger ett skattebortfall netto i inkomstslaget tjänst på 100. Det är detta som är statens intäktsbortfall till följd av skatteutgiften. Om denna skatteutgift skall kunna jämföras med ett skattepliktigt stöd på utgiftssidan måste skatteutgiften räknas upp med den marginalskatt som gäller för inkomstslaget, vilket ger åtgärdens bruttoeffekt. Under antagandet att marginalskattesatsen uppgår till blir den bruttoberäknade skatteutgiften (=100/(1 - 0,40)), vilket kan jämföras med ett skattepliktigt stöd på utgiftssidan. På utgiftssidan finns det såväl skattefria som skattepliktiga transfereringar. Enligt den norm som gäller för inkomstbeskattningen skall offentliga transfereringar utgöra skattepliktig inkomst. Det innebär att skattefria transfere- ringar automatiskt definieras som skatteutgifter. Exempel på sådana, icke saldopåverkande, skatteutgifter är barnbidrag och bostadstillägg för pensionärer. Orsaken till skattefriheten är närmast administrativ. För att kunna jämföra skattefria och skattepliktiga transfereringar krävs en komplet- terande redovisning, där bidragen först höjs, för att sedan beskattas så att bidraget efter skatt är lika stort. En sådan skattebeläggning innebär visserligen ökade offentliga utgifter, men ökar skatteintäkterna. Budgetsaldot påverkas således inte. Därför kallas dessa skatte- fria transfereringar för icke saldopåverkande skatteutgifter. De icke saldopåverkande skatteutgifterna har inte fördelats på utgiftsområden eller politik- områden då de inte påverkar statsbudgetens saldo. För dessa skatteutgifter beräknas endast ett brutto, som visar hur mycket utgifterna för den ifrågavarande transfereringen skulle behöva öka om transfereringen var föremål för inkomstbeskattning. Redovisningen netto åter- finns på utgiftssidan under respektive utgiftsområde. 2005/06:100 BILAGA 2 I detta avsnitt anges dels vilka skatteutgifter som har tillkommit, dels kommenteras de största skatteutgifterna inom respektive skatteområde. I kommentarerna refereras genomgående till uppgifter om de bruttoberäknade skatte- utgifterna . Enmansföretag som anställer en person får till och med nedsatta löneskatter under längst 12 månader i följd. Nedsättningen gäller arbetsgivaravgiften och den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster, med undantag för ålderspensionsavgiften. Två nya särskilda investeringsstöd ges till ägare av småhus, flerbostadshus samt bostadsanknutna lokaler för konvertering från direktverkande elvärme och från oljeuppvärm- ning. Stöden tillgodoförs ägarna genom kreditering på skattekonto. Åtgärdena är tidsbegränsade och gäller till och med . Regeringens tvååriga sysselsättningspaket, med start , medför två nya skatteutgiftsposter. En ny typ av anställnings- stöd införs, benämnt Plusjobb, för kvalitets- höjande arbetsuppgifter inom offentligt finansierad verksamhet. Utbildningsvikariat införs som en ny arbetsmarknadspolitisk insats och innebär att arbetsgivare inom offentligt finansierad vård och omsorg erbjuds anställ- ningsstöd för en vikarie som anställs istället för en anställd som genomgår utbildning med lön. Dessutom kan arbetsgivaren erhålla stöd för utbildningskostnaden. Stöden till Plusjobb och utbildningsvikariat tillgodoförs arbetsgivaren genom kreditering på skattekonto. I årets redovisning av skatteutgifter finns fyra skatteutgifter med som inte har redovisats som skatteutgifter: utjämning av små- företagares inkomst, kapitalvinst på närings- fastigheter, bidrag till och , samt utbildning av personal inom vård och äldreomsorg. 2005/06:100 BILAGA 2 5.2Saldopåverkande skatteutgifter i upphov till beskattningsbara förmåner på De saldopåverkande skatteutgifter som redovisas här förväntas uppgå till brutto . Denna uppgift om den samlade omfattningen bör dock, av skäl som anförts i avsnitt 2, tolkas med försiktighet. Den största skatteutgiften inom tjänsteinkomstbeskattning är avdrag för resor till och från arbetet, som för beräknas uppgå till brutto. Den största skatteutgiften inom kapital- inkomstbeskattning förväntas vara nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel. Denna skatteförmån orsakas av att avkastnings- skatten på pensionsmedel uppgår till av en schablonmässigt beräknad avkastning istället för till . För beräknas denna skatteutgift uppgå till brutto. 5.2.2Indirekt beskattning av förvärvsinkomster Bland de skatteutgifter som rör socialavgifter är nedsättning med inriktning mot mindre företag och regional nedsättning för arbetsgivaravgifter den största. beräknas denna skatteutgift uppgå till brutto. En skattereduktion minskar den slutliga skatten genom avräkning mot statlig inkomstskatt, inkomstskatt, inkomst av näringsverksamhet och statlig fastighetsskatt. Skattereduktionerna beräknas sammanlagt uppgå till brutto inkomst- . Den största enskilda skatteutgiften är skattereduktion för fackföreningsavgiften som beräknas till brutto. Det finns ett antal stöd som efter beviljande tillgodoförs målgruppen genom kreditering av dennes skattekonto. Den sammanlagda skatte- utgiften för kreditering på skattekonto beräknas uppgå till brutto . Den största enskilda skatteutgiften uppgår till brutto och avser tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. Den största enskilda skattesanktionen uppgår till brutto och avser uttag av socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete. Den största skatteförmånen inom mervärdes- skatteområdet uppstår genom den reducerade skattesatsen för livsmedel. beräknas denna skatteutgift uppgå till brutto. Inom punktskatteområdet ger nedsatt skatt till /kWh för elförbrukning inom industrin 5.3Icke saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag De icke saldopåverkande skatteutgifter som redovisas här beräknas för uppgå till brutto. 6 Redovisning av skatteutgifter I tabell 2 i denna bilaga redovisas skatte- utgifterna uppdelade på skatteområden för inkomståren 20052007. Tabellen inleds med saldopåverkande skatteutgifter och avslutas med icke saldopåverkande skattutgifter. De saldopåverkande skattutgifterna har fördelats på utgiftsområden (UO) och politikområden (PO), vilket framgår av kolumnerna två och tre i tabellen. En definition av vad numreringen av de olika utgifts- och politikområdena står för, ges i 2005/06:100 BILAGA 2 ett appendix till denna bilaga. I redovisningen av skatteutgifter beaktas såväl beslutade som föreslagna regelförändringar. En * visar att skatteutgiften är nytillkommen, men att ännu inte har fattat beslut om den. Ett u i tabellen innebär att skatteutgiften har upphört eller kommer att upphöra ett visst år. Ett blankt fält, , visar att skatteutgiften inte existerade under ett eller för vilken skatteutgifterna redovisas. Slutligen, ett - i brutto- och nettokolumnerna betyder att utgiften inte är beräkningsbar. 2005/06:100 BILAGA 2 2005/06:100 BILAGA 2 Skatteutgifter fördelade på skatte-, utgifts- och politikområden Inkomst i tjänst och allmänna avdrag Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Underskott i aktiv verksamhet m.m. Avdrag för kostnader i tjänst Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och Avdrag för resor till och från arbetet Skattefria förmåner och ersättningar Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid personalavveckling m.m. Förmån av miljöanpassade bilar EU-parlamentarikers rese- och kostnadsersättning Ersättning för blod m.m. Inkomst från försäljning av vilt växande bär Ersättningar och förmåner till statligt anställda vid utlandsstationering Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg Ersättning till offer för nationalsocialistisk förföljelse Förmån av privat hälso- och sjukvård Kostnadsersättning till viss personal på Utjämning av småföretagares inkomst 2005/06:100 BILAGA 2 Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar Avsättning till personalstiftelse (pension) Anläggning av ny skog m.m. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Nedskrivning av lager och pågående arbeten Skogs-, skogsskadekonto och upphovsmannakonto -7,27 -5,09 Utdelning på aktier i onoterade bolag Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Värdeförändring på aktier m.m. Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Nedsatt avkastningsskatt på K-försäkringar Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt -66,33 -46,43 Framskjuten beskattning vid andelsbyte Skogs-, skogsskadekonto och upphovsmannakonto Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m. Nedsättning med inriktning mot mindre företag, egenavgifter Regional nedsättning av egenavgifter