prop · GT03105 · 2006-03-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:105 Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsumentpolitikens mål och inriktning Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att de nuvarande fem målen för konsumentpolitiken ersätts av ett nytt mål: -Trygga konsumenter som handlar hållbart. Det nya målet kompletteras med tre nya delmål: -Konsumentskyddet är på en hög nivå och tillgängligt för alla. -Medvetna och kunniga konsumenter hushållar med egna och gemensamma resurser. -Producenter och övriga näringsidkare tar sitt ansvar gentemot konsumenterna. Det nya övergripande målet och de nya delmålen ska gälla för arbetet såväl nationellt som inom EU och i andra internationella forum. En tydlig inriktning för den framtida konsumentpolitiken är att integrera arbetet för hållbar konsumtion liksom barns och ungas perspektiv i de olika sakområdena. Prioriterade frågor är en effektiv och väl fungerande marknadskontroll och tillsyn av efterlevnaden av lagstiftningen på konsumentområdet samt att uppnå ett högt konsumentskydd, särskilt på elmarknaden och inom området elektronisk Resurssvaga grupper uppmärksammas särskilt. Genom en kontinuerlig omvärldsbevakning, där bl.a. nya konsumentproblem identifieras och analyseras, förbättras förutsätt- ningarna för att snabba och adekvata åtgärder vidtas. hos konsumenter och andra aktörer på de olika marknaderna har en hög En viktig del i det konsumentpolitiska arbetet är att skapa förutsättningar för att konsumenterna har tillgång till saklig och opartisk Det som byggs upp i , med början , kommer att ha ett något mer renodlat uppdrag . Regeringen kommer fortlöpande att följa upp måluppfyllelsen av de nya konsumentpolitiska målen. En samlad utvärdering genomförs 2009. Trots fördelar för konsumenterna och stor samhällsnytta utvecklas den kommunala konsumentverksamheten svagt i många kommuner. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av den kommunala konsumentvägledningen och att ge förslag på hur en hög och likvärdig nivå kan uppnås i hela landet. I propositionen föreslås att försöksverksamheten enligt lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister utvidgas till att omfatta tvister på hela konsumentområdet. Förutsättningarna för lagens tillämpning ska vara att tvisten är av betydelse för rättstillämpningen eller att det annars finns ett allmänt konsumentintresse av att tvisten prövas. En förlängning av försöksverksamheten föreslås ske till utgången av 2011. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Det föreslås vidare att det införs en ny bestämmelse i marknadsföringslagen som närmare reglerar hur betalning och indrivning av utdömda marknadsstörningsavgifter ska gå till. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av 2.2Förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen Ärendet och dess beredning............................................................... Konsumentpolitik för .................................................ökad välfärd En komplex ........................................................marknad Utvecklingen ....av de svenska konsumenternas ekonomi Med olika förutsättningar för konsumtion Ekonomisk utsatthet bland barn Mäns och kvinnors ..........................konsumtionsmönster Konsumenter .............................................................i EU En växande ...................................................tjänstesektor Konsumentpolitik ..........................för hållbar utveckling Uppföljning av handlingsplanen .............................för 20012005 Nya mål för konsumentpolitiken..................................................... Ett övergripande .........................................................mål En stark samhällsekonomi ................................................ 7.2Bättre integrering av konsumentfrågorna i andra Ett starkare rättsligt konsumentskydd............................... 7.5En mer aktiv tillsyn och ökad möjlighet till tvistlösning..40 Råd och stöd nära konsumenterna .................................... Den kommunala konsumentverksamheten ..... Budget - och skuldrådgivarna .......................... En starkare konsumentrörelse........................................... medverkan i vissa tvister................... Överväganden och förslag ................................................ Försöksperiodens längd och ikraftträdande ...................... Elektroniska tjänster och kommunikation Tjänster med betydelse för privatekonomin ... Det civilrättsliga konsumentskyddet på Säkra varor och tjänster .................................................... Hållbara konsumtions- och produktionsmönster .............. 9.3.1En handlingsplan för hållbar konsumtion för 9.3.2Företagens sociala och miljömässiga ansvar ..95 Goda matvanor för en hållbar konsumtion Reklam till barn och unga............................................... 9.4.1Kommersiell press och könsdiskriminerande Plattformsarbetet på EU-nivå........................ Betalning av marknadsstörningsavgift enligt marknadsföringslagen (1995:450) ..................................................................................... 13.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister....................... 13.2Förslaget till lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450).......................................................................116 Sammanfattning av promemorian Den framtida konsumentpolitiken (Ds 2004:51)...............................................................................117 Förteckning över remissinstanserna Departementspromemorian (Ds 2004:51) Den framtida konsumentpolitiken - Ett underlag till en ny konsumentpolitisk strategi 2006................................ Sammanfattning av utredningsrapport om medverkan i vissa tvister ..................................................... Lagförslag i utredningsrapporten om medverkan i vissa tvister ..................................................... Förteckning över remissinstanserna Utredningsrapporten medverkan i vissa tvister....... Lagrådsremissens lagförslag om medverkan i vissa tvister........................................................................ Lagrådets yttrande över lagförslag om medverkan i vissa tvister ..................................................... Lagförslag i departementspromemorian om Kompletterande bestämmelser till EG-förordningen om Förteckning över remissinstanserna Departementspromemorian Kompletterande bestämmelser till EG-förordningen om Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister, 2.lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450), 3. vad regeringen föreslår om mål för konsumentpolitiken (avsnitt 6.1). 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister dels att 2 § skall ha följande lydelse, dels att ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna1 skall ha följande lydelse. I en tvist mellan en konsument och I en tvist mellan en konsument och en näringsidkare, som gäller en en näringsidkare får Konsument- finansiell tjänst, får Konsument- menten såsom ombud vid allmän menten såsom ombud vid allmän om tvisten är av betydelse för om tvisten är av betydelse för annars finns särskilda skäl för det. Denna lag träder i kraft den 1 Denna lag träder i kraft den 1 Lagen tillämpas även på ärenden Lagen tillämpas även på ärenden i beslutat om sitt biträde före beslutat om sitt biträde före Denna lag träder i kraft . 1 Lagens giltighetstid senast förlängd 2004:1314. 2.2Förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450) Härigenom föreskrivs att det i marknadsföringslagen (1995:450) skall införas en ny paragraf, 28 a §, av följande lydelse. betalas till Kammarkollegiet inom efter det att domen vunnit laga kraft eller den längre tid som anges i domen. Om avgiften inte betalas inom den tid som anges i första stycket, skall Kammarkollegiet lämna den obetalda avgiften för indrivning. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning har fastställt mål och inriktning för konsumentpolitiken mot bakgrund av propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135, bet. 2001/02:LU2, rskr. 2001/02:51). Den svenska inriktningen för EU-arbetet och miljöfrågorna inom konsumentpolitiken lämnades i separata skrivelser till , Mål och inriktning för det svenska arbetet med konsumentfrågor i EU (skr. 2001/02:148, bet. 2001/02:LU28, rskr. 2001/02:305) och Utvärdering av miljömålet i konsumentpolitiken (skr. 2002/03:31, bet. 2002/03:LU14, rskr. 2002/03:150). En översyn av konsumentpolitikens mål och inriktning redovisas i promemorian Den framtida konsumentpolitiken ett underlag till en ny konsumentpolitisk strategi 2006 (Ds 2004:51). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissyttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (Jo2003/2217). och Statens folkhälsoinstituts uppdrag att ta fram ett underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet redovisades . I underlaget analyseras frågor om ökande folkhälsoproblem relaterade till matvanor och fysisk inaktivitet och 79 olika åtgärder föreslås. Av dessa är elva åtgärder hänförliga till konsumentpolitikområdet. Förslaget skickades ut på en bred remiss , varvid det särskilt angavs att svar på de nämnda elva åtgärderna önskades för att kunna behandlas i denna proposition. Remissvaren finns tillgängliga i (Jo2005/364). har på regeringens uppdrag i två rapporter (PM 2003:12 och PM 2004:14) redovisat förutsättningarna för arbete med tjänstesäkerhet. I denna proposition redovisar regeringen sina förslag till mål samt bedömningar om vilken inriktning och vilka prioriteringar som bör gälla för konsumentpolitiken . Propositionen behandlar förslag och bedömningar från framför allt promemorian Den framtida konsumentpolitiken, men i viss utsträckning även från övriga ovan redovisade förslag. Utöver de promemorior som redovisats har regeringen även beaktat de bedömningar och förslag som redovisas i betänkandena Hållbara laster konsumtion för en ljusare framtid (SOU 2004:119) och Bilen, biffen, och bostaden, Hållbara laster smartare konsumtion (SOU 2005:51). De båda betänkandena har remissbehandlats och remiss- yttrandena finns tillgängliga i (Jo2004/2725 respektive Jo2005/1467). Remissen av slutbetänkandet har dock inte omfattat de förslag som rör skatt, tull och avgifter. Propositionen har utarbetats i samarbete med . Lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister Lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister (försökslagen) trädde i kraft . Lagen gäller efter förlängning till utgången av (prop. 2001/02:113, bet. 2001/02:LU21, rskr. 2001/02:275 samt prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:NU1, rskr. 2004/05:119). gav chefen för en utredare i uppdrag att biträda departementet med att göra en utvärdering av försökslagen. En utredningsrapport, KO:s medverkan vid vissa konsumenttvister (Jo2004/680), överlämnades till Jordbruksdepartemen- tet . Förslagen i rapporten behandlas i denna proposition. En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 3. Det lagförslag som lades fram i rapporten finns i bilaga 4. Utredningsrapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remiss- yttrandena finns tillgänglig i (Jo2004/680). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. Marknadsföringslagen (1995:450) påtalade i en skrivelse till regeringen behovet av bestämmelser som närmare reglerar hur betalning av marknadsstörningsavgift enligt marknadsföringslagen (1995:450) ska ske. Inom upprättades en departements- promemoria, Kompletterande bestämmelser till EG-förordningen om konsumentskyddssamarbete m.m. (Ds 2005:47). I promemorian lämnas förslag som i huvudsak rör kompletterande bestämmelser till den nämnda EG-förordningen, men också förslag som rör betalning av marknadsstörningsavgift. I denna proposition behandlas förslaget rörande betalning marknadsstörningsavgift. Övriga förslag och överväganden i promemorian bereds vidare i . Promemorians lagförslag i den del som behandlas i denna proposition finns i bilaga 8. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (Jo2005/2532). Lagändringen i marknadsföringslagen (1995:450) avseende inbetalning av marknadsstörningsavgift är inte av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande behöver inhämtas 4 Konsumentpolitik för ökad välfärd Konsumentpolitiken har en lång tradition i . var verksamheten inom de konsumentorgan som fanns då framför allt inriktade på att hjälpa hushållen att utnyttja sina resurser så väl som möjligt. Med ett stigande välstånd kom provning av och upplysning om varor att bli en allt viktigare del av verksamheten. Genom ett omfattande lagstiftningsarbete breddades och fördjupades konsumentskyddet, framför allt , och statliga institutioner såsom , och inrättades. antog de första riktlinjerna för konsumentpolitiken och målet angavs då vara att stödja konsumenterna och förbättra deras ställning på marknaden. systematiska arbete för att skapa ett starkt skydd för konsumenterna och stärka deras ställning gentemot näringsidkarna har gett goda resultat och den svenska konsumentpolitiken har ett gott rykte internationellt. Det finns därmed en bra bas att bygga vidare på i det fortsatta arbetet med att skapa en konsumentpolitik som på ett förebyggande sätt möter de problem som dagens konsumenter har. Vi kommer i kontakt med konsumtionsvaror, tjänster, reklam och olika miljöer där varor och tjänster säljs. I takt med att samhället har utvecklats till det konsumtionssamhälle som vi lever har konsumentpolitikens betydelse och innehåll förändrats. I har vi byggt upp ett välfärdssamhälle där alla människor ska kunna känna sig trygga. Vi vill kunna leva tryggt och hälsosamt i ett tillgängligt samhälle. Det svenska välfärdssamhället ska också vara ett samhälle där vi alla kan vara trygga också som konsumenter. Konsumenterna måste kunna lita på varors och tjänsters säkerhet, kvalitet och användbarhet. Trygghet förutsätter också tillit till den information som näringsidkare lämnar och trygghet i förvissningen om att de villkor som erbjuds inte är oskäliga och om att det är möjligt att få rättelse och få pengarna tillbaka om löften inte uppfylls. Konsumentpolitiken ska ge alla konsumentgrupper möjlighet att utnyttja utbudet och känna samma trygghet. En stark konsumentpolitik behövs också för att uppnå att alla konsumenter har likvärdig tillgång till varor och tjänster, information och kunskap samt råd och stöd. Stöd till utsatta grupper är därför en central uppgift för konsumentpolitiken. På detta sätt bidrar konsumentpolitiken till en jämnare fördelning av resurser både på individ- och samhällsnivå. Den kommunala konsumentverksamheten spelar i detta sammanhang en viktig roll. Utbudet av varor och tjänster förändras ständigt och marknaden blir alltmer komplex. Detta ställer högre krav på konsumentpolitiken. Konsumenterna ställs inför nya problem som kräver nya konsumentpolitiska lösningar. Ökad globalisering, ökad konkurrensutsättning av marknader, en snabb teknisk utveckling och ett starkt kommersiellt tryck är sådant som påverkar konsumenternas är internationaliseringen och liberaliseringen av världshandeln en förutsättning för ett varierat utbud och för en Prop. 2005/06:105 framgångsrik utveckling av svensk ekonomi. Med en stark ekonomi ökar konsumenternas reella valmöjligheter. har en lång tradition av öppenhet och internationellt utbyte. har globaliseringen fortsatt att öka, inte minst genom en växande internationell handel. har exporten och importen i världen vuxit ungefär dubbelt så snabbt som produktionen. Den globala specialiseringen leder till att en allt större andel av det som produceras går i internationell handel. Den internationella produktionen förskjuts mot i allmänhet och i synnerhet. stod för ungefär tre % av världens samlade export och ungefär två och en halv % av importen. har fortsatt att ha handelsöverskott. har investeringarna i varit mycket stora. Speciellt tydligt syns en trend där många stora företag från t.ex. , och förlägger en allt större andel av alltmer avancerad tillverkning i . Världens samlade investeringar förskjuts alltså i stor utsträckning till och även till , medan och får en relativt sett mindre andel av nyinvesteringarna. är dock EU den klart dominerande regionen för den internationella handeln och står sammantaget för av den totala exporten och importen i världen medan och andel av den globala handeln minskar. I vår närhet är det framför allt i länder i som nyinvesteringarna ökar. Ett annat område som växer i och i viss mån även i är den internationella handeln med tjänster. har av tradition haft en relativt sett stor andel i den internationella handeln och vår ekonomi bygger i hög grad på handel. Jämfört med 1994 har BNP stigit med . har både importen och exporten mer än fördubblats. De senaste årens exportframgångar har lett till betydande handelsöverskott. I förhållande till den totala ekonomiska tillväxten ökar importens och exportens betydelse för både varor och tjänster. konsumenter får del av globaliseringen genom ett ökat utbud och med en stärkt realinkomst ges större möjligheter att ta direkt del av en stigande global marknad. Även i kommer en allt större del av konsumtionsvarorna numera från och särskilt från . är dock EU-länderna våra klart största handelspartner. Av samlade export 2004 gick till andra EU- länder och av den svenska exporten gick till hela . På importsidan är dominansen från mer tydlig. Av vår samlade import 2004 kom från EU och från hela . har ökat handeln med EU sedan vi blev medlemmar. Den mest betydelsefulla handeln med EU gäller hel- och halvfabrikat av industriprodukter men också handeln med råvaror och livsmedel till och från länder i EU har ökat. Handeln via Internet ökar starkt. Enligt en undersökning från ökade Internethandeln i den svenska detaljhandeln och uppgick till eller av den totala försäljningen av kapitalvaror i den svenska varuhandeln. Även i andra handelssegment märks den ökande Internethandeln och enligt flera utredningar (bl.a. Är det billigare på nätet? Forskningsrapport , ) pressas priserna på framför allt varor som CD-skivor och böcker, där kvaliteten är lätt att jämföra och där fler och fler nya aktörer finns på marknaden. Den ökande internationaliseringen märks också i en trend mot fler internationella varuhuskedjor. Storskaligheten i samordnat utbud och försäljningskoncept är en av drivkrafterna till utvecklingen på detta område. En annan utveckling är att koncentrationen av kedjor i citygallerior eller köpcentrum i städernas utkanter märks tydligt. Utbudet i dessa köpcentra blir alltmer likriktat. Tydligast märks likriktningen i heltäckande nationella kedjor som H&M, och . Detaljhandeln koncentreras till de orter där den största delen av befolkningen bor. av all kapitalvaruförsäljning sker i de 42 kommuner som har av landets invånare (, Ett A-läge är alltid ett A-läge!, Forskningsrapport 101). Trenden mot ökad koncentration och likriktning har varit tydlig och konsumenternas utbud varierar därmed betydligt beroende på var man bor i landet. Den svenska dagligvarumarknaden är mycket koncentrerad och de tre stora aktörerna har upp emot av marknaden. Ökad konkurrens genom bl.a. etablering av nya lågpriskedjor har tvingat fram rationaliseringar och påverkat strukturen i dagligvaruhandeln. Utvecklingen har bl.a. lett till en centralisering av inköp, ökad andel egna märkesvaror (EMV) och större satsningar på lågpris. En annan trend på dagligvarumarknaden i är att stormarknadernas marknadsandel ökar. har den långsiktiga trenden varit att det blir allt färre och större butiker. Men tillskottet av nya mindre lågprisbutiker har lett till att den genomsnittliga säljytan bland nya butiker har minskat . Den pågående utvecklingen mot en ökad andel stormarknader och lågprisbutiker kan sägas vara en trend för den svenska butiksstrukturen att mer likna den som råder i flera andra europeiska länder. En förutsättning för att marknaden ska fungera är att företagen inte sätter konkurrensen ur spel. Konkurrensen kan sättas ur spel på flera sätt, t.ex. genom att företag samarbetar i karteller, att dominerande företag missbrukar sin makt och att regler försvårar för nya företag att etablera sig. Gemensamt för dessa problem är att konsumenternas valmöjligheter begränsas med risk för ökade priser och sämre utbud som konsekvens. Den svenska prisnivån har legat över genomsnittet i EU. Även om priserna för ett antal varor och tjänster har sjunkit, bl.a. på livsmedel, sedan vi blev medlemmar i finns behov av förbättrade konkurrensförhållanden på den svenska marknaden. Utvecklingen av vårt välfärdsamhälle bygger på en socialt och miljömässigt hållbar ekonomisk tillväxt. Detta konstaterande utvecklas i regeringens skrivelse Strategiska utmaningar - En vidare utveckling av svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2005/06:126). detta krävs bl.a. en fungerande marknadsekonomi som i sin tur förutsätter ett starkt konsumentkollektiv som vågar och kan ställa krav. Utan hållbar tillväxt minskar markant möjligheterna att fördela nya resurser. I teorin gäller att på en fungerande marknad är det konsumenterna som genom sina val bestämmer vilka företag som kommer att finnas. Om konsumenterna har makt och inflytande och känner sig trygga i att ställa krav, har de därmed en direkt påverkan på ekonomins utveckling och tillväxt. Konsumenternas efterfrågan kan påverka företagens produktion till produkter och metoder som återspeglar konsumenternas värderingar. För att teorin ska fungera i praktiken krävs dock att en rad förutsättningar är uppfyllda. Grunden för en fungerade konsumentdriven marknads- utveckling är att konsumenterna har valfrihet, att de kan välja bort de produkter och tjänster som inte uppfyller deras krav. Men det kräver också att konsumenterna har ekonomiska förutsättningar för att i verklig mening kunna göra aktiva val. Dessa ekonomiska förutsättningar har inte alla konsumenter . Därutöver krävs det att konsumenterna är medvetna om och har relevant information om både produkters kvalitet och egna rättigheter. För att konsumenterna ska lyckas driva marknads- utvecklingen i önskvärd riktning krävs därmed även utbildning. Betydelsen av information, utbildning och konsumentmedvetenhet ökar i takt med att marknaden blir alltmer komplex. Människor i alla åldrar ska känna sig trygga som konsumenter. fyller de äldsta personerna ur den generation som föddes på 1940- talet och som är en av de största i historia . Tyngdpunkten i befolkningsökningen kommer under den närmaste framtiden att ligga på de äldsta åldersgrupperna. beräknas av invånarna att vara , vilket kan jämföras med (Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning, SOU 2003:91). Äldre konsumenter har delvis andra behov. Exempelvis ändrar äldre sina matvanor när de pensioneras och när de blir ensamstående.