prop · GT031d23 · 2006-01-01 00:00:00 — För att miljökvalitetsmålet skall uppnås krävs insatser som grundats på hög vetenskaplig kompetens och forskningsresultat av god kvalitet inom områdena beredskap, miljöövervakning och miljöskydd, naturlig strålning, UV-strålning, EMF och radioaktivt avfall. SSI finansierar viss tillämpad strålskyddsforskning. har framfört behovet av strålskyddsrelaterad forskning för att nå miljökvalitetsmålet. För att trygga den nationella kompetensen på strålskyddsområdet behöver forskningen stärkas. Regeringen föreslår därför att SSI:s verksamhet förstärks för att kunna finansiera grundläggande och tillämpad forskning inom strålskyddsområdet. Miljökvalitetsmålet är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte skall ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Fem delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogram för sjöar, vattendrag och kustvatten enligt ramdirektivet för vatten, minskning av svenska vattenburna utsläpp av fosfor- och kväveföreningar samt minskning av utsläppen av ammoniak och kväveoxider till luft. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Enligt fortsätter både utsläppen till luft och vatten att minska. Ut- släppen av fosfor från de kommunala reningsverken har minskat kontinuerligt . var utsläppen lägre än 2000. Minskningen beror delvis på åtgärder inom sektorn, men även på att de behandlade vattenmängderna var lägre än p.g.a lägre nederbörd. Även fosforutsläppen från massa- och pappersindustrin minskade . Några nya uppskattningar av fosforutsläppen från jordbrukssektorn finns inte. Den senaste beräkningen tyder på att utsläppen från jordbruket minskade . Denna beräkning är dock osäker bl.a. på grund av bristande kunskaper om effekterna på fosforutsläppen av olika åtgärder inom jordbruket. av fosforutsläppen kommer via enskilda avlopp. Utsläppen av kväveföreningar från kommunala reningsverk och industri har enligt minskat betydligt tack vare förbättrad reningsteknik. Utsläppen av kväve från kommunala reningsverk och industri till havet söder om , har dock minskat marginellt 20002002. Minskningen av kväveutlakningen från jordbruket uppskattas motsvara 3 kväve . Be- räkningar avseende utsläppen från jordbrukssektorn till haven finns dock inte. Enligt beräknas sammanlagt ca ammoniak ha gått ut i luften från svenska källor . Siffran är oförändrad jämfört med och en minskning med jämfört med . Jordbruket, som står för av utsläppen, står för en minskning på och för en minskning med . har utsläppen från övriga sektorer, främst transporter och industri, ökat med 20012003 och mellan . Utsläppen av ammoniak från vägtrafiken har ökat bland annat p.g.a. en större andel bilar med katalytisk avgasrening. För pappers- och massaindustrin konstateras en fortsatt ökning av utsläpp. Utsläppen av kväveoxider i har minskat från till . Detta motsvarar en minskning med 35 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Merparten av utsläppen av kväveoxider härrör från fordon, främst person- och lastbilar samt arbetsmaskiner. Vid en jämförelse mellan perioderna 19901993 och 20002003, har utsläppen från personbilar minskat . För tunga lastbilar var minskningen och för arbetsmaskiner . Arbetet med att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten redovisas under Insatser, Verksamhetsområde 1. 3.6.7.2 Analys och slutsatser Enligt minskar inte effekterna av övergödningen i miljön trots att utsläppen gått ner. Åtgärdsarbetet måste enligt rådet prioriteras och insatser genomföras där de får störst effekt. Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet. Regeringen bedömer att det krävs omfattande insatser både nationellt, på EU-nivå och i viss mån på internationell nivå för att bidra till att målet nås. Regeringen föreslår i propositionen ett antal åtgärder inom strategin för effektivare energianvändning och transporter och strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp som inriktas mot att bl.a. nå delmålen under Ingen övergödning. Åtgärderna gäller bl.a. effektivare reningsteknik, ny miljökvalitetsnorm för nitrat i grundvatten och minskat kväveläckage i jordbruket. Genomförandet av ramdirektivet för vatten har en central roll för att nå de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Regeringen lämnade en skrivelse till om en nationell strategi för havsmiljön. I denna presenteras ett nytt sätt att arbeta med miljöproblemen i havet. Skrivelsen behandlas utförligare under miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Inom det svenska Miljö- och Landsbygdsprogrammet (LBU) lämnas ersättning bl.a. för odling av fånggrödor och vårbearbetning. An- slutningen till programmet har blivit högre än väntat. Beräkningar pekar på att enbart denna åtgärd medfört en minskning av kväveutlakningen från med ca . För att miljökvalitetsmålet skall kunna nås krävs att nästa landsbygdsprogram för perioden 20072013 fortsatt innehåller relevanta åtgärder avseende omfattning och inriktning. Regeringen har för avsikt att återkomma till med en skrivelse om en strategi för kommande landsbygdsprogram. 3.6.8Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet är att sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrika livsmiljöer skall bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion skall bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogram för och skydd av värdefulla natur- och kulturmiljöer, åtgärdsprogram för restaurering av vattendrag, vattenförsörjningsplaner, utsättning av djur och växter, åtgärdsprogram för hotade arter och fiskstammar samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. arbetar tillsammans med och för att lägga fram nationella åtgärdsprogram för genomförande av skydd och restaurering. Enligt har ca sju naturreservat med syfte att bevara limniska miljöer beslutats . Till exempel har bildat naturreservat av Bratteforsån i med flodpärlmussla, lax och havsöring. Skogsvårdsstyrelserna har avsatt 46 biotopskyddsområden på skogsmark av typerna Strand eller Svärmskogar och Mindre vattendrag och Småvatten. De svenska Natura 2000-listorna är fastställda av EU- kommissionen. För de limniska naturtyperna finns inga ytterligare krav på kompletteringar. undanröjdes 63 vandringshinder i vattendrag. Även vissa skador orsakade av främst tidig vattenkraftsutbyggnad och flottledsrensningar har åtgärdats. fick enligt meddelande om 14 beslutade vattenskyddsområden, varav ett berörde en ytvattentäkt Totalt finns ca 200 kommunala ytvattentäkter varav har vattenskyddsområde. Listan över arter och habitat som behöver åtgärdsprogram förnyas ständigt. Möjligheterna att färdigställa samtliga föreslagna program är därför enligt rådet små, men bedöms arbetet få stor betydelse för generationsmålet. har åtgärdsprogram för flodpärlmussla och hårklomossa fastställts. Arbetet med att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten redovisas under Insatser, Verksamhetsområde 1. 3.6.8.2 Analys och slutsatser Enligt behöver det regionala arbetet med vattenförsörjningsplaner och kommunernas fastställande av vattenskyddsområden för vattentäkter påskyndas. Det behövs enligt rådet vägledning om vad vattenförsörjningsplaner kan innehålla. Det behövs också åtgärder för att genomföra ramdirektivet för vatten. Det krävs även att de areella näringarnas ambitioner om hänsyn till natur- och kulturvärden efterlevs, att strandmiljöernas värde för biologisk mångfald och friluftsliv värnas och att kraftproducenterna tar hänsyn till de kvarvarande naturvärdena i utbyggda vattendrag. Åt- gärdsprogrammen för genomförande av skydd och restaurering kommer enligt rådet att ge underlag för att bedöma möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet. Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet och föreslår där ett antal åtgärder som inriktas mot att bl.a. nå delmålen under Levande sjöar och vattendrag. Åtgärderna gäller bl.a. skydd av värdefulla områden, förbättrad samordning av restaurerings- och bevarandearbete, utsättning av fisk och bevarande av hotade arter. , och nationella åtgärdsprogram för genomförande av skydd och restaurering blir en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet. Arbetet med att genomföra ramdirektivet för vatten bör samordnas med arbetet för att nå miljömålen. Den av SGU, och utvecklade är avsedd att ge vägledning bl.a. när det gäller vattenförsörjningsplanering. Regeringen föreslår att förstärka förvaltningsanslag i syfte att stärka arbetet för att nå miljökvalitetsmålet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 3.6.9Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet är att grundvattnet skall ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd av grundvattenförande geologiska formationer, förändringar i grundvattennivån, kvalitetskrav för grundvatten samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. Av de 1 225 grundvattentäkter som rapporterats in till SGU:s Databas för Grundvattenförekomster och Vattentäkter (DGV), saknar enligt vattenskyddsområde. av befintliga vattenskyddsområden är och i behov av revidering. SGU har identifierat de grundvattenområden i jord som bedöms vara viktiga för vattenförsörjningen. När det gäller minskningen av naturgrusanvändningen, en åtgärd som är viktig för att bevara de för grundvattenbildningen viktiga grusavlagringarna, visar enligt en sammanställning att minskningarna i stor utsträckning rör områden utan större grundvattentillgångar. konstaterar att länsstyrelserna överlag har uppmärksammat behovet av ett stärkt grundvattenskydd och att behovet av vattenhushållningsplaner uppmärksammats i en rad län. SGU har i samarbete med brunnsborrarorganisationerna tagit fram utbildningsmaterial och krav för certifiering av brunnsborrare. hade tio brunnsborrare certifierats. Saltvatteninträngning är fortfarande ett problem i delar av landet. Arbetet med att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten redovisas under Insatser, Verksamhetsområde 1. 3.6.9.2 Analys och slutsatser Enligt behöver arbetet med att inrätta vattenskyddsområden intensifieras. Det saknas i stor omfattning underlag för att kunna bedöma grundvattenförhållandena 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Omkring 1,2 miljoner människor, varav 300 000 barn, lever enligt i hushåll med egen brunn. Problem med vattenkvaliteten är vanliga och det är ofta svårt att genom behandling få ett godtagbart vatten med jämn kvalitet. Privata brunnar är försurade på flera håll i landet vilket kan leda till högre halter av tungmetaller i kranvattnet. I jordbruksbygder innehåller dricksvattnet på sina håll så höga nitrathalter att små barn inte bör dricka det. gav 2003 ut allmänna råd för enskild vattenförsörjning (SOSFS 2003:17), där flera av riktvärdena är avsedda att skydda barn. Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet och föreslår där ett antal åtgärder som inriktas mot att bl.a. nå delmålen under Grundvatten av god kvalitet. Åtgärderna gäller bl.a. stärkning av grundvattenfrågornas ställning i samhällsplaneringen, utveckling av ett delmål för enskild vattenförsörjning och införande av miljökvalitetsnormer för nitrat och bekämpningsmedel i grundvatten. Skyddet av grundvattenförekomster förstärks genom att nu genomför ramdirektivet för vatten, som bl.a. innehåller krav på att en viss vattenkvalitet uppnås samt krav på övervakning och åtgärdsprogram. Regeringen bedömer att fler skyddsområden för vattentäkter behöver inrättas. För detta krävs en utökad kartläggning för beslut om att bevara grundvattenförekomster som inte används för uttag som dricksvatten, men som kan bli intressanta . 3.6.10Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet är att och skall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och att den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Åtta delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd för kust- och skärgårdsområden, strategi för kulturarv och odlingslandskap, åtgärder för hotade arter, minskning av bifångster, anpassning av uttaget av fisk, begränsning av störningar från båttrafiken, minskade utsläpp från fartyg samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. Utvecklingen när det gäller övergödning och algblomning redovisas i huvudsak under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Processen med att inrätta nya naturreservat och översynen av befintliga reservat går enligt framåt. Ytterligare kust- och skärgårdsområden ingår i Natura 2000-nätverket och bevarandeplaner upprättas nu av länsstyrelserna för dessa områden. De regionala miljömålen ligger enligt som helhet i linje med de nationella målen. I vissa län är ambitionsnivån högre, som i och där stora framsteg görs i arbetet med att bilda naturreservat i marin miljö. För kust- och skärgårdsområdenas kulturvärden är skyddet dock långt ifrån tillräckligt. arbete med en strategi för hur kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap kan bevaras och brukas fortsätter enligt rådet och skall redovisas . Samtliga kustlän har också satt upp regionala mål om att ta fram en motsvarande strategi. I flera län planeras eller pågår särskilda satsningar för att öka kunskapen om skärgårdens kulturarv. Inventeringarna av gråsäl visar att det finns minst 13 000 djur i . Antalet knubbsälar på syd och har minskat till 7 000 djur. Tumlarna tycks inte öka i numerär. har ArtDatabanken publicerat en ny lista över rödlistade arter i . Flera organismgrupper har kunnat bedömas med avseende på status jämfört med tidigare rödlistor. Arter som hör hemma i havet har generellt haft en negativ utveckling. Rödlistan utgör ett av underlagen för det fortsatta arbetet med åtgärdsprogram och förvaltningsplaner. har infört fångstförbud för vissa särskilt skyddsvärda arter (skärkniv, havsnejonöga, småfläckig rödhaj, brugd, sillhaj, slätrocka, knaggrocka, majfisk, staksill, tretömmad skärlånga och blåfenad tonfisk). Förbudet som innebär att bifångster genast skall släppas tillbaka, gäller dock endast svenska fiskare. undersöktes enligt bifångster i snörpvadsfisket på . Bifångsterna var större i de fall fiske bedrivits i fjordsystem och med ljus. Det noterades även att delar av, eller hela fångster, släpptes innan den tagits ombord. För sill är dödligheten i fiskredskapen skattad till . Rådet anger även att en utvärdering visar att beståndsnedgången för torsk i är relaterat till ett ohållbart högt fisketryck. Skydd av fiskbestånd under lek och vandring är verkningsfulla åtgärder. kommer därför att föreslå nio nya fredningsområden på . Enligt har ett förslag till inventeringsmetodik för buller i natur-, kultur- och fritidsområden testats inom ett pilotprojekt i mellan flera myndigheter. Studien visar vilka kriterier som kan användas för att bedöma ljudmiljön i särskilt känsliga områden. Enligt har antalet oljeutsläpp stadigt minskat i svenskt närområde. observerades dock fler oljeutsläpp i svenska havsområden än året innan. inledde totalt 212 förundersökningar med anledning av upptäckta utsläpp, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Även antalet utdömda vattenföroreningsavgifter ökade, vilket enligt myndighetens bedömning är ett resultat av en utökad övervakning och en effekt av att förundersökningsledarfunktion nu blivit fullt operativ, men även en ökad medvetenhet hos allmänheten och myndigheterna. Arbetet med att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten redovisas under Insatser, Verksamhetsområde 1. 3.6.10.2 Analys och slutsatser Enligt krävs ytterligare åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet. I det framtida miljömålsarbetet är det enligt rådet viktigt att fokusera på det samlade bevarandearbetet och säkerställa att ändamålsenliga skyddsformer används. Stora insatser krävs för att av kust- och skärgårdsområden med höga kulturvärden skall ha ett långsiktigt skydd 2010. För vissa delmål krävs både inter- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 nationellt samarbete och ytterligare nationella åtgärder. Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet och föreslår där ett antal åtgärder som inriktas mot att bl.a. nå delmålen under Hav i balans samt levande kust och skärgård. Åtgärderna gäller bl.a. identifiering och skydd av skyddsvärda områden, fler naturreservat, införande av områden med fiskeförbud, noggrannare uppskattningar av bifångster och deras effekter, svenska insatser i det internationella arbetet samt utarbetande av handlingsplan för begränsning av buller och andra störningar från båttrafik. Regeringen föreslår vidare skärpning av vissa delmål. En helhetssyn och en bättre tvärsektoriell samordning av förvaltningen av de olika verksamheter som påverkar haven behövs. I skrivelsen En nationell strategi för havsmiljön (skr. 2004/05:1739) pekar regeringen ut den strategiska inriktningen för det svenska havsmiljöarbetet. Strategin kompletterar de åtgärder och strategier som regeringen redogör för i miljömålspropositionen vad gäller att uppnå de miljökvalitetsmål som har bäring på havsmiljön, i första hand Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning och Giftfri miljö. Antalet illegala oljeutsläpp har stadigt minskat till följd av en rad åtgärder, dels åtgärder inom sjöfarten och underlättande av möjligheterna för fartyg att lämna oljehaltigt avfall, i hamnar, dels en intensifierad övervakning av de värst drabbade farledsstråken. har förbättrat samordningen vid planeringen så att det ökade uttaget av flygtid i större utsträckning koordineras med fartygens patruller i syfte att kunna påbörja bekämpningsåtgärder respektive brottsutredningar. Ökningen av antalet observerade oljeutsläpp beror enligt bedömning på den ökade miljöövervakningen i kombination med införandet av ny teknik, förbättrade rapporteringsrutiner samt en ökad rapporteringsvilja från allmänheten. Fler av det verkliga antalet utsläpp upptäcks därmed, och mörkertalet minskar. Mot bakgrund av den relativt sett kraftiga ökningen av oljeutsläpp till sjöss anser regeringen att det finns anledning att noga följa och analysera utvecklingen både vad avser antal utsläpp och var utsläppen sker. Detta i syfte att, om så behövs, kunna sätta in olika åtgärder för att nå delmålet om försumbara utsläpp av olja 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 och kemikalier från fartyg. Regeringen avser mot denna bakgrund att ge i uppdrag att genomföra en sådan analys. Regeringen gör vidare bedömningen att det är av stor vikt att även fortsättningsvis bedriver en intensiv övervakning i syfte att nå delmålet. Om slutligt klassas som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA), vilket förväntas ske senast , bidrar det, tillsammans med beslut om de föreslagna skyddsåtgärderna, till att ytterligare minska risken för negativa effekter på miljö av fartygstrafiken. Regeringen föreslår att förstärka förvaltningsanslag i syfte att stärka arbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Miljökvalitetsmålet är att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Fem delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller utformning av en nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar, långsiktigt skydd för våtmarker, minskade miljöeffekter av skogsbilvägar över våtmarker, anläggning och återställning av våtmarker samt åtgärdsprogram för hotade arter. Enligt pågår arbete med den nationella strategin för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar tillsammans med , och . har beviljats anstånd med redovisningen av uppdraget till . slutfördes våtmarksinventeringen i . Därmed finns goda kunskaper om de större våtmarkernas värden i hela landet. Enligt har totalt myrmarker skyddats genom köp eller intrångsersättningar till en kostnad av och skogs- och myrmosaiker till en total kostnad av ca . Enligt rådet har samtliga län i sina regionala miljömål slagit fast en ambition att våtmarksområdena i myrskyddsplanen skall ha ett långsiktigt skydd . anger att endast 12 reservat bildades . Enligt har omkring 10 objekt avsatts som skyddade områden . är ca hälften av de 500 objekten i planen och av arealen skyddad. och länsstyrelserna har påbörjat revidering av Myrskyddsplanen och avsikten är att komplettera den med kulturhistoriska värden. Det saknas enligt nationell statistik som tydligt belyser om skogsbilvägar fortfarande byggs över våtmarker med höga natur- och kulturvärden eller på annat sätt byggs så att dessa våtmarker påverkas negativt. arbetar med att ta fram sådan statistik. Enligt rådet har samtliga län delmål eller åtgärder som motsvarar det nationella målet om skogsbilvägar. Hälften av länen har skärpta formuleringar omfattande även andra typer av exploatering. I odlingslandskapet har enligt rådet totalt våtmarker anlagts eller restaurerats, varav inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Arealen våta och fuktiga slåtterängar och betesmarker som restaurerats uppskattas till ca . Därutöver har ytterligare våtmarker restaurerats. har totalt våtmarker i odlingslandskapet restaurerats. Enligt har åtgärdsprogram för sju våtmarksarter inletts. Sex av dessa rör groddjur. kommer program för 25 arter att tas fram. 3.6.11.2 Analys och slutsatser Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet. Regeringen anger bl.a. att arbetet med miljökvalitetsmålet fortskrider i rätt riktning men att genomförandet går långsamt i förhållande till flera av de uppsatta delmålen. Regeringen delar miljömålsrådets bedömning att det är viktigt att den nationella strategin för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar belyser hur arbetet kan underlättas på lokal och regional nivå. Enligt rådet bör strategin och den reviderade Myrskyddsplanen ge ökade möjligheter att nå miljökvalitetsmålet. ser att ge länsstyrelserna i uppdrag att utarbeta en tidsplan för skyddet av myrskyddsobjekt inom respektive län i syfte att påskynda genomförandet. Regeringen föreslår i miljömålspropositionen att tidpunkten för delmålet om skogsbilvägar ändras till 2006. har getts i uppdrag att till miljömålsrådet redovisa omfattningen av skogsbilvägar som på ett negativt sätt påverkar våtmarker med höga naturvärden. Det fortsatta arbetet med den nationella strategin bör även belysa behovet av anläggning och restaurering av våtmarker. Regeringen anger i miljöpropositionen att det är nödvändigt att arbeta strategiskt med planering och information för att öka takten av i återställandet och för att uppnå den bästa möjliga placeringen i landskapet med hänsyn till förmågan att avskilja näringsämnen samt öka den biologiska mångfalden och bevara kulturhistoriska värden. Riktlinjer bör utarbetas inom ramen för den nationella strategin för t.ex. bristanalyser och metoder att identifiera områden och objekt som är lämpliga för restaureringsåtgärder. För att delmålet om våtmarker i odlingslandskapet skall kunna nås krävs att nästa landsbygdsprogram för perioden 20072013 fortsatt innehåller relevanta åtgärder avseende omfattning och inriktning för ersättning till anläggandet av våtmarker i odlingslandskapet.