prop · GT03116 · 2006-03-03 00:00:00 — 4 kap. 3 § (balansräkning), 5 kap. 1 § (grundbokföring och huvudbokföring), 5 kap. 4 § (sidoordnad bok- föring), 5 kap. 6 § (verifikation), 5 kap. 7 § (handling m.m. som en verifikation hänvisar till), 5 kap. 11 § (systemdokumen- tation och behandlingshistorik), 6 kap. 2 § (årsredovisning), 6 kap. 4 § (årsbokslut), 6 kap. 5 § (noter till balansräk- ning och resultaträkning), 6 kap. 10 § (förenklat årsbo- slut), samt 6 kap. 12 § (specifikation av balansräkningspost). b)avtal och andra handlingar av särskild betydelse för att belysa verksamhetens ekonomiska för- hållanden, samt c)sådana uppgifter i övrigt som är av betydelse för att det skall gå att följa och förstå de enskilda bokföringsposternas behandling i bokföringen. Trots bestämmelsen i första stycket skall en bokföringsskyl- dig fysisk person inte anses som bokslutsföretag om han eller hon med stöd av 4 kap. 4 § andra stycket har olika bokföringar och nettoomsättningen enligt varje enskild bokföring normalt inte uppgår till mer än tjugo prisbas- belopp. är av betydelse för att det skall gå att följa och förstå de enskilda bokföringsposternas behandling i bokföringen. Räkenskapsinformation som företaget självt upprättar enligt denna lag skall avfattas på svenska, danska, norska eller engelska. Om det finns särskilda skäl, får tillåta att ett företag, trots bestämmelserna i första stycket, upprättar räkenskapsin- formationen på annat språk. Ett företag som har fått ett sådant tillstånd skall dock, om en myndig- het begär det, på egen bekostnad översätta räkenskapsinformatio- nen till något av de språk som anges i första stycket. Tillstånd enligt andra stycket ges av när det gäller företag som står under inspektionens tillsyn. Av 2 kap. 5 §, 7 kap. 7 § och 9 kap. 1 § årsredovisningslagen (1995:1554) följer att en årsredo- visning, en koncernredovisning och en delårsrapport alltid skall avfattas på svenska. Följande juridiska personer är bokföringsskyldiga i den utsträckning som anges i andrafjärde styckena: 2.registrerade trossamfund och registrerade organisatoriska delar av sådana samfund enligt lagen (1998:1593) om trossamfund, 3.samfällighetsföreningar enligt 17 § lagen (1973:1150) om förvalt- ning av samfälligheter, 4.viltvårdsområdesföreningar enligt 1 § lagen (2000:592) om vilt- vårdsområden, 5.fiskevårdsområdesföreningar enligt 1 § lagen (1981:533) om fiske- vårdsområden. Juridiska personer som anges i första stycket är bokföringsskyl- diga, om värdet av tillgångarna, beräknat enligt 4 §, överstiger ett gränsbelopp som motsvarar trettio prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Juridiska personer som anges i första stycket är bokföringsskyl- diga, om värdet av tillgångarna, beräknat enligt 4 §, överstiger en och . 1.från och med tidpunkten för den juridiska personens bildande, om tillgångarna då överstiger det angivna gränsbeloppet, eller 2.från och med det kalenderår vid vars ingång värdet av tillgångarna överstiger gränsbeloppet. Bokföringsskyldigheten enligt andra stycket upphör, om tillgångarnas värde vid utgången av har varit lägre än det angivna gränsbeloppet. Om den juridiska personen bedriver näringsverksamhet eller är moder- företag i en koncern, är den bokföringsskyldig även om förutsättningarna enligt andra stycket inte är uppfyllda. 1.löpande bokföra alla affärshändelser enligt bestämmelserna i 5 kap. 15 §§, 2.se till att det finns verifikationer enligt 5 kap. 69 §§ för alla bokföringsposter samt systemdokumentation och behandlingshistorik enligt 5 kap. 11 §, 3. bevara all räkenskapsinfor- mation och sådan utrustning och sådana system som behövs för att presentera räkenskapsinformatio- nen i den form som anges i 7 kap. 1 § 1 eller 2. Ett bokslutsföretag skall dess- utom 3. bevara all räkenskapsinfor- mation och sådan utrustning och sådana system som behövs för att presentera räkenskapsinformatio- nen i den form som anges i 7 kap. 1 § 1 eller 2, 1 Senaste lydelse 2000:598. 1.upprätta en balansräkning en- ligt 3 §, och 2.avsluta den löpande bok- föringen enligt bestämmelserna i 6 kap. Bokslutsföretag skall utan dröjs- mål upprätta en balansräkning, när bokföringsskyldighet inträder eller när grunden för sådan skyldighet ändras. Vid upprättandet av balans- räkningen gäller 6 kap. 4 § andra stycket i tillämpliga delar. 4. upprätta en balansräkning en- Prop. 2005/06:116 ligt 3 §, och 5. avsluta den löpande bok- föringen enligt bestämmelserna i 6 kap. När bokföringsskyldighet inträ- der eller när grunden för sådan skyldighet ändras, skall företaget utan dröjsmål upprätta en öppningsbalansräkning. Vid upprättandet av öppnings- balansräkningen gäller 6 kap. 4 § andra stycket eller, om företaget är ett sådant företag som avses i 6 kap. 3 § andra stycket andra meningen, 6 kap. 10 § i tillämpliga delar. Affärshändelserna skall bokföras så att de kan presenteras i regist- reringsordning (grundbokföring) och i systematisk ordning (huvud- bokföring). Detta skall ske på ett sådant sätt att det är möjligt att kontrollera fullständigheten i bokföringsposterna och överblicka verk- samhetens förlopp, ställning och resultat. En affärshändelse som avser mottagandet av en gåva behöver inte bokföras, under förutsättning att 1.gåvans marknadsvärde är svårbestämbart men kan antas vara lågt, och 2.det är förenligt med god redovisningssed. Kontanta in- och utbetalningar skall bokföras senast påföljande arbets- Andra affärshändelser skall bokföras så snart det kan ske. Affärshändelserna får bokföras senare än som anges i första stycket, om det finns särskilda skäl och det är förenligt med god redovisningssed. Andra företag än bokslutsföre- Ett företag vars årliga netto- tag får dröja med att bokföra sker, under förutsättning att detta inte är skyldigt att upprätta års- är förenligt med god redovis- redovisning enligt 6 kap 1 § får dröja med att bokföra affärs- utgång skall dock samtliga då Vad som sägs i tredje stycket gäller också bokslutsföretag, om det endast förekommer ett mindre antal fakturor eller andra hand- lingar i verksamheten och ford- ringarna och skulderna enligt dessa inte uppgår till avsevärda belopp. Vid bokföringen skall konton över tillgångar, avsättningar och skulder specificeras i en sidoord- nad bokföring i den utsträckning det behövs för att ge en tillfreds- ställande kontroll och överblick. dock samtliga då obetalda ford- Prop. 2005/06:116 ringar och skulder bokföras. Vad som sägs i tredje stycket gäller också andra företag, om det endast förekommer ett mindre antal fakturor eller andra hand- lingar i verksamheten och ford- ringarna och skulderna enligt dessa inte uppgår till avsevärda belopp. Vid bokföringen skall konton över tillgångar, avsättningar, skul- der och eget kapital specificeras i en sidoordnad bokföring i den utsträckning det behövs för att ge en tillfredsställande kontroll och överblick. Företag som tillhör någon eller några av följande kategorier skall för varje räkenskapsår avsluta bokföringen med en årsredovisning och offentliggöra den enligt 2 §: 3.handelsbolag i vilka en eller flera juridiska personer är delägare, 4.företag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om årsre- dovisning i försäkringsföretag, 5.stiftelser som är bokföringsskyldiga enligt denna lag, dock inte stiftelser som får använda sina tillgångar uteslutande till förmån för med- lemmar av en viss eller vissa släkter och som är bokföringsskyldiga endast på grund av 2 kap. 3 § första stycket, 6. bokslutsföretag i vilka a)antalet anställda i verksam- heten under de senaste två räkens- kapsåren i medeltal har uppgått till mer än tio, eller b)nettovärdet av tillgångarna i verksamheten enligt en balans- räkning för räkenskapsåret uppgår till mer än , 6. företag som uppfyller mer än ett av följande villkor: a) medelantalet anställda i före- taget har under vart och ett av upp- gått till mer än 50, b) företagets redovisade balans- omslutning har för vart och ett av uppgått till mer än , c) företagets redovisade netto- omsättning har för vart och ett av uppgått till mer än 50 miljoner 7. företag som är moderföretag i en koncern om a)antalet anställda hos koncernföretagen i medeltal har uppgått till mer än tio, eller b)nettovärdet av koncernföreta- gens tillgångar, enligt balansräk- ningarna för koncernföretagens senaste räkenskapsår, på moderfö- retagets balansdag uppgår till mer än . 7. företag som är moderföretag i en koncern vilken uppfyller mer än ett av följande villkor: a)medelantalet anställda i kon- cernen har under vart och ett av uppgått till mer än 50, b)koncernföretagens redovisa- de balansomslutning har för vart och ett av de två senaste räkens- kapsåren uppgått till mer än , c)koncernföretagens redovisade nettoomsättning har för vart och ett av de två uppgått till mer än 50 miljo- ner kronor. Vid tillämpningen av första stycket 7 b och c skall fordringar och skulder mellan koncernföre- tag, liksom internvinster, elimine- ras. Detsamma gäller för intäkter och kostnader som hänför sig till transaktioner mellan koncernföre- tag, liksom förändring av intern- vinst. Andra bokslutsföretag än sådana som avses i 1 § skall, om de inte upprättar årsredovisning, för varje räkenskapsår avsluta den löpande bokföringen med ett årsbokslut enligt 4 §. Andra företag än sådana som avses i 1 § skall, om de inte upp- rättar årsredovisning, för varje räkenskapsår avsluta den löpande bokföringen med ett årsbokslut. Årsbokslutet skall upprättas enligt 49 §§. Företag i vilket den årliga nettoomsättningen normalt uppgår till högst och som inte är skyldigt att upprätta årsredovisning enligt 1 § får upprätta årsbokslutet i för- enklad form enligt 10 §. Ett årsbokslut skall bestå av en resultaträkning och en balans- räkning. Ett årsbokslut skall bestå av en resultaträkning och en balansräk- ning. Årsbokslutet skall upprättas i vanlig läsbar form. Beloppen i årsbokslutet skall anges i svenska kronor. När årsbokslutet upprättas, skall följande bestämmelser i årsredo- visningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 kap. 3 § om vad som avses med andelar, 1 kap. 46 §§ om koncern- och intresseföretagsdefinitioner, 2 kap. 2 § om överskådlighet och god redovisningssed, 2 kap. 4 § om andra grund- läggande redovisningsprinciper, 2 kap. 5 § om språk och form, 2 kap. 6 § om valuta, 2 kap. 7 § om undertecknande, 3 kap. 1 och 2 §§ om balans- och resultaträkningarnas innehåll, 3 kap. 3 och 4 §§ om uppställ- ningsformer, 3 kap. 9 § om avsättningar, 3 kap. 12 § och 13 § första stycket om nettoomsättning och extraordinära poster, 4 kap. 1 och 2 §§ om vad som är anläggningstillgångar och omsätt- ningstillgångar, 4 kap. 3 § om anskaffnings- värdet för anläggningstillgångar, 4 kap. 4 § om avskrivning av anläggningstillgångar, 4 kap. 5 § om nedskrivning av anläggningstillgångar, 4 kap. 9 § om värdering av omsättningstillgångar, 4 kap. 10 § om värdering av pågående arbeten, 4 kap. 11 § om varulagrets anskaffningsvärde, 4 kap. 12 § om redovisning till bestämd mängd och fast värde, 4 kap. 13 § om omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta, och 4 kap. 15 § om periodisering av vissa belopp vid upptagande av lån. När årsbokslutet upprättas, skall följande bestämmelser i årsredo- visningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 kap. 3 § om vad som avses med andelar, 1 kap. 46 §§ om koncern- och intresseföretagsdefinitioner, 2 kap. 2 § om överskådlighet och god redovisningssed, 2 kap. 4 § om andra grund- läggande redovisningsprinciper, 2 kap. 7 § om undertecknande, 3 kap. 1 och 2 §§ om balans- och resultaträkningarnas innehåll, 3 kap. 3 och 4 §§ om upp- ställningsformer, 3 kap. 9 § om avsättningar, 3 kap. 12 § och 13 § första stycket om nettoomsättning och extraordinära poster, 4 kap. 1 och 2 §§ om vad som är anläggningstillgångar och omsätt- ningstillgångar, 4 kap. 3 § om anskaffnings- värdet för anläggningstillgångar, 4 kap. 4 § om avskrivning av anläggningstillgångar, 4 kap. 5 § om nedskrivning av anläggningstillgångar, 4 kap. 9 § om värdering av omsättningstillgångar, 4 kap. 10 § om värdering av pågående arbeten, 4 kap. 11 § om varulagrets anskaffningsvärde, 4 kap. 12 § om redovisning till bestämd mängd och fast värde, 4 kap. 13 § om omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta, och 4 kap. 15 § om periodisering av vissa belopp vid upptagande av lån. Ett förenklat årsbokslut skall bestå av en resultaträkning och en balansräkning. Det skall upprättas enligt god redovisningssed och i vanlig läsbar form. I fråga om undertecknande av årsbokslutet gäller 2 kap. 7 § årsredovisningslagen (1995:1554) i tillämpliga delar. Ett företag får förstöra ett maskinläsbart medium som an- vänds för att bevara räkenskaps- information, om räkenskapsinfor- mationen på ett betryggande sätt överförs till dokument, mikroskrift eller annat maskinläsbart medium. Om räkenskapsinformationen består av uppgifter som företaget har tagit emot från någon annan, får det maskinläsbara mediet dock förstöras först från och med det fjärde året efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades. Ett företag får förstöra ett maskinläsbart medium som an- vänds för att bevara räkenskaps- information, om räkenskapsinfor- mationen på ett betryggande sätt överförs till dokument, mikroskrift eller annat maskinläsbart medium. Om räkenskapsinformationen består av uppgifter som företaget har tagit emot från någon annan och är av det slag som företaget normalt bevarar på maskinläsbart medium, får det maskinläsbara mediet dock förstöras först från och med det fjärde året efter ut- gången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Förslag till lag om ändring i revisionslagen Härigenom föreskrivs i fråga om revisionslagen (1999:1079) dels att 13 och 14 §§ skall upphöra att gälla, dels att 12, 15, 16 och 25 §§ skall ha följande lydelse. En revisor skall ha den insikt i och erfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyn till arten och omfattningen av företagets verksamhet fordras för att fullgöra uppdraget. Endast den som är auktoriserad eller godkänd revisor kan vara revisor i 1.ett handelsbolag som en eller flera juridiska personer är delägare i, 2.ett hypoteksinstitut som är skyldigt att upprätta årsredovisning enligt lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappers- bolag. 1 § första stycket minst en revisor vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen. För ett företag som omfattas av bestämmelserna i 13 eller 14 § får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer besluta att företaget i stället för en aukto- riserad revisor eller en godkänd revisor som avlagt revisorsexamen får utse en viss annan godkänd revisor. Ett sådant beslut gäller i högst . För ett företag som inte omfattas av bestämmelserna i 12 § andra stycket, 13 eller 14 § får läns- styrelsen, om särskilda omständig- heter kräver det, besluta att minst en revisor skall vara auktoriserad eller godkänd. För ett företag som omfattas av 12 § tredje stycket får regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer besluta att före- taget i stället för en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen får utse en viss annan godkänd revi- sor. Ett sådant beslut gäller i högst . För ett företag som inte omfattas av bestämmelserna i 12 § tredje stycket får , om sär- skilda omständigheter kräver det, besluta att minst en revisor skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen. 1 Senaste lydelse 2001:888. Efter anmälan skall utse revisor, 1. när någon revisor inte är utsedd, 2. när auktoriserad revisor eller 2. när auktoriserad revisor eller godkänd revisor inte är utsedd godkänd revisor inte är utsedd enligt 12 § andra stycket eller 13 enligt 12 § andra eller tredje stycket eller 15 § eller 16 §, 3.när revisorn är obehörig enligt 10, 11 eller 17 § och det inte finns någon behörig revisorssuppleant, eller 4.när beslut av företaget om antalet revisorer eller om revisorns behörighet har åsidosatts. Anmälan enligt första stycket kan göras av var och en. Företagsled- ningen är skyldig att göra anmälan, om inte rättelse utan dröjsmål sker genom den som utser revisor. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den som har utsetts till revisor i ett företag före ikraftträdandet och som enligt den nya lydelsen av 12 § inte längre ensam kan vara revisor i företaget får ändå kvarstå som revisor till utgången av . 2.12Förslag till lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt Härigenom föreskrivs att 2 kap. 20 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt skall ha följande lydelse. Bestämmelserna om revision och särskild granskning i 8 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller också för kooperativa hyresrättsföreningar. Förutom i de fall som avses i 8 kap. 6 § den lagen är kooperativa hyresrättsföreningar dock inte skyldiga att utse auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revisorsexamen. Bestämmelserna om revision och särskild granskning i 8 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller också för kooperativa hyresrättsföreningar. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den som har utsetts till revisor i en kooperativ hyresrättsförening före ikraftträdandet och som enligt den nya lydelsen av 8 kap. 5 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar inte längre ensam kan vara revisor iföreningen får ändå kvarstå som revisor till utgången av den första föreningsstämma som hålls efter utgången av . Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen Härigenom föreskrivs att 9 kap. 13 och 14 §§ aktiebolagslagen (2005:551) skall ha följande lydelse. Minst en av bolagsstämman utsedd revisor skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen, om 1. bolaget uppfyller mer än ett av följande villkor: a) medelantalet anställda i bo- laget har under vart och ett av de motsvarar 1 000 gånger det pris- två senaste räkenskapsåren upp- basbelopp enligt lagen (1962:381) gått till mer än 50, om allmän försäkring som gällde vid utgången av respektive räken- omslutning har för vart och ett av 2. antalet anställda hos bolaget uppgått till mer än 25 miljoner under de två senaste räken- skapsåren i medeltal har överstigit c) bolagets redovisade nettoom- sättning har för vart och ett av de två senaste räkenskapsåren upp- gått till mer än 50 miljoner 3. bolagets aktier, teckningsop- tioner eller skuldebrev är noterade optioner eller skuldebrev är note- vid en börs, en auktoriserad mark- rade vid en börs, en auktoriserad Bestämmelserna i 13 § gäller Bestämmelserna i 13 § gäller även för moderbolag i en koncern, även för moderbolag i en koncern, om koncernen uppfyller mer än ett av följande villkor: 1. medelantalet anställda i kon- tagens tillgångar enligt fastställda cernen har under vart och ett av koncernbalansräkningar för de två uppgått till mer än 50, 13 § 1, 2. antalet anställda vid koncern- 2. koncernföretagens redovisade företagen under de två senaste balansomslutning har för vart och ett av de två senaste räkenskaps- överstigit 200, eller 3. moderbolaget inte upprättar någon koncernredovisning och nettovärdet av koncernföretagens tillgångar, enligt fastställda balansräkningar för koncernföre- tagens två senaste räkenskapsår, på moderbolagets balansdag över- stiger det gränsbelopp som anges i 13 § 1. och ett av de två senaste räkens- kapsåren uppgått till mer än . Vid tillämpningen av första stycket 2 och 3 skall fordringar och skulder mellan koncernföre- tag, liksom internvinster, elimine- ras. Detsamma gäller för intäkter och kostnader som hänför sig till transaktioner mellan koncernföre- tag, liksom förändring av intern- vinst. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den som har utsetts till revisor i ett aktiebolag före ikraftträdandet och som enligt 9 kap. 13 eller 14 § inte längre ensam kan vara revisor i bolaget får ändå kvarstå som revisor under den resterande mandatperio- den. 3 Ärendet och dess beredning remitterade en promemoria med förslag till förenklingar i framförallt bokföringslagen (1999:1078) och årsredovisningslagen (1995:1554), Förenklade redovisningsregler, m.m. (dnr Ju2004/10672/L1). I promemorian föreslogs också nya regler om när ett företag skall utse en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen, när en revisor skall registreras i ett före- tagsregister, vilka uppgifter som skall registreras i handelsregistret och vilka språk som skall kunna användas i bokföringen. Därtill innehöll promemorian förslag till ändringar i inkomstskattelagen (1999:1229). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Ju2004/10672/L1). remitterade en promemoria med förslag på följdändringar med anledning av promemoria (dnr Fi2005/4324). I promemorian föreslogs ändringar i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappers- företag och i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Promemorians lag- förslag finns i bilaga 5. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Fi2005/4324). I denna proposition tar regeringen upp flertalet av de frågor som har behandlats i promemoriorna. Promemorians förslag till ändringar i inkomstskattelagen har beretts vidare inom . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de ändringar i skattelagstift- ningen som föreslås med anledning av de förslag som lämnas i denna proposition. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen, och de Gröna. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har lagtexten ändrats så att begreppet intäkter har ersatts med begreppet nettoomsättning (se av- snitt 7.1). I övrigt har det endast gjorts ändringar av redaktionell art. Allmänt om redovisning och revision Ett företag har vanligen flera olika intressenter, ägare, anställda, myndig- heter m.fl., som kan ha ett behov av att kunna följa och kontrollera hur verksamheten i företaget utvecklas. Detta behov tillgodoses bl.a. genom regler om löpande bokföring, årsbokslut, årsredovisning, koncernredo- visning, delårsrapport och revision. Regelverket utgår från att ett företag normalt löpande skall bokföra alla affärshändelser i verksamheten. Bestämmelser om löpande bokföring finns i bokföringslagen (1999:1078). Bestämmelserna syftar till att tillgo- dose de behov som det bokföringsskyldiga företagets borgenärer, ägare, medlemmar och anställda samt det allmänna kan ha av att företagets förhållanden följs upp (jfr prop. 1998/99:130 s. 196 f.). De är inriktade på att åstadkomma en bokföring som präglas av fullständighet, samband, åtkomst och bevarande. Kravet på att räkenskapsinformationen skall vara fullständig innebär att det skall finnas en verifikation för varje affärs- händelse och att alla verifikationer skall bokföras. Med begreppet sam- band avses att bokföringen skall säkerställa kopplingarna mellan olika länkar i bokföringssystemet. Det innebär t.ex. att senare sammanställ- ningar av affärshändelserna, såsom bokslutet, skall kunna härledas till de enskilda affärshändelserna. Kravet på åtkomlighet innebär att räkens- kapsinformationen skall förvaras i ordnat skick och på betryggande sätt. Därutöver skall räkenskapsinformationen bevaras på ett säkert och beständigt sätt. Den räkenskapsinformation som ingår i den löpande bokföringen sammanställs i årsbokslut och årsredovisningar samt, i vissa fall, kon- cernredovisningar och delårsrapporter. Ett årsbokslut som inte är någon offentlig handling sammanfattar de affärshändelser som har ägt rum .