prop · GT03170 · 2006-03-21 00:00:00 — Om de inte enas om något sådant, bör man kunna utgå ifrån att de flesta frågor som skall hanteras inom förfarandet för information och samråd faller även under någon nationell reglering för liknande förfaran- den. Direktivet innehåller föreskrifter som påverkar tillämpligheten av lagen om europeiska företagsråd och styrelserepresentationslagen. Tillämplig- heten av övrig nationell lagstiftning skall däremot inte påverkas. Den svenska arbetsrättsliga reglering som enligt allmänna principer för lagval skall tillämpas, skall alltså gälla oberoende av om verksamheten bedrivs som europakooperativ eller i någon annan associationsform. Samma förhållande skall naturligtvis gälla även för andra svenska lagar. För- troendemannalagen, anställningsskyddslagen, arbetsmiljölagen, arbets- tidslagen och övrig lagstiftning är alltså tillämpliga på samma sätt i europakooperativ som i företag som bedrivs i någon annan associations- form. Lagen om europeiska företagsråd Regeringens förslag: I lagen (1996:359) om europeiska företagsråd införs en ny bestämmelse enligt vilken lagen är tillämplig på gemen- skapsföretag eller kontrollerande företag för en företagsgrupp som blir europakooperativ, enbart om förhandlingsdelegationen beslutat avstå från inflytande enligt lagen om arbetstagarinflytande i europa- I lagen anges även att den skall vara tillämplig på företagsgrupper som efter det att ett europakooperativ registrerats blir dotterföretag till detta, såvitt inte deras arbetstagare får del av det inflytande som gäller för arbetstagarna i europakooperativsgruppen i övrigt. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringen. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Om ett europakooperativ är ett gemenskapsföretag eller ett kontrollerande företag för en grupp av gemenskapsföretag, så att lagen om europeiska företagsråd i och för sig skulle bli tillämplig på kooperativet, skall arbetartagarinflytande i form av information och samråd enbart omfattas av regleringen i en av de båda Direktivet, artikel 15.1, anger hur valet mellan den nya lagen och lagen om europeiska företagsråd skall göras i anslutning till att ett Lagen om europeiska företagsråd skall tillämpas i det nybildade europakooperativet endast om förhandlings- delegationen beslutat att avstå från arbetstagarinflytande genom att den fattat beslut om att antingen avstå från att inleda förhandlingar om ett avtal eller genom att avbryta pågående förhandlingar (se avsnitt 5.6.2). Annars skall den nu föreslagna lagen tillämpas i stället för lagen om Det föreslås därför att det införs en ny paragraf i lagen om europeiska Av denna bör framgå som huvudregel att lagen inte skall tillämpas på gemenskapsföretag eller kontrollerande företag för en före- tagsgrupp om dessa blir europakooperativ, men att lagen skall tillämpas om förhandlingsdelegationen beslutat avstå från inflytande enligt lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ. Det är inte helt klart vilken reglering för arbetstagarinflytande som skall gälla i grupper av företag, för vilka lagen om europeiska företagsråd gäller och som efter att europakooperativet har registrerats blir dotter- företag till detta. Direktivet behandlar inte denna situation. det i europakooperativet regleras genom referensbestämmelserna, kommer den nya företagsgruppen att beaktas i samband med att arbets- tagarrådet justerar sin sammansättning, se avsnitt 5.8.2. rimligt att en företagsgrupp med ett fungerande företagsråd får behålla inflytandet i denna form till dess att arbetstagarna i gruppen får del av inflytandet i europakooperativet genom en justering av arbetstagarrådets Om den nya företagsgruppen kommer att bli delaktig i europakooperativets ordning för inflytande, när detta regleras i avtal, beror uteslutande på vad parterna avtalat. Så länge den nya företags- gruppen inte omfattas av det avtal som gäller för europakooperativet i övrigt, föreslås att lagen om europeiska företagsråd skall fortsätta att Prop. 2005/06:170 gälla för företagsgruppen. Samma bedömning gjordes av motsvarande situation vid genomförandet av europabolagsdirektivet, se prop. 2003/2004:122 s. 92. 6.4.1När styrelserepresentationslagen skall vara tillämplig på europakooperativ Regeringens förslag: Lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda skall tillämpas på europakooperativ som faller utanför tillämpningsområdet för den föreslagna lagen om arbetstagar- inflytande i europakooperativ. Promemorians förslag: Stämmer i sak överens med regeringens. Promemorians förslag var dock lagtekniskt utformat så att det upplyste om under vilka förutsättningar ett europakooperativ inte skulle falla in under styrelserepresentationslagens tillämpningsområde. Remissinstanserna: har anfört att förslaget till lagtext bör utformas på ett annat sätt. Skälen för regeringens förslag: Nationell lag eller praxis om arbets- tagarnas medverkan i partsammansatta organ skall enligt direktivet, artikel 15.2, inte gälla i europakooperativ för vilka artiklarna 37 är tillämpliga. I sådana fall skall enbart de särskilda reglerna för arbets- tagarinflytande i europakooperativ vara tillämpliga. Styrelserepresenta- tionslagen skall alltså inte vara tillämplig på europakooperativ på vilka den nya lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ föreslås bli tillämplig. Nationella regler för medverkan (styrelserepresentation) skall däremot vara tillämpliga på europakooperativ som inte omfattas av regleringen i direktivets artiklar 37. Nationella regler för medverkan skall även gälla för europakooperativets dotterföretag, förutsatt att inte även dessa är europakooperativ. Att nationella regler för medverkan (styrelserepresentation) skall gälla i de båda senare fallen följer av direk- tivet, artikel 8.2, och att inte de särskilda reglerna för arbetstagar- inflytande i europakooperativ skall tillämpas framgår av artikel 15.3 b. En bestämmelse i överensstämmelse med direktivets reglering av när nationella regler för medverkan skall vara tillämpliga på europa- kooperativ, bör införas i styrelserepresentationslagen. uppfattning att lagtexten bör utformas så att det direkt av bestämmelsen framgår under vilka förutsätt- ningar lagen om styrelserepresentation skall tillämpas. Definition av begreppet koncern Regeringens förslag: För de europakooperativ som skall omfattas av regleringen i styrelserepresentationslagen skall den koncerndefinition som finns i lagen om europeiska företagsråd gälla. Promemorians förslag: Stämmer i huvudsak överens med re- geringens. Promemorians förslag till lagtext var dock formulerat något annorlunda. Remissinstanserna: har anfört att förslaget till lagtext bör anpassas till den terminologi som an- vänds i lagen om europeiska företagsråd. Skälen för regeringens förslag: För arbetstagare i svenska företag som inte är europakooperativ men som ingår i europakooperativs- koncernen skall alltså styrelserepresentationslagen gälla om styrelse- representationslagens förutsättningar i övrigt är uppfyllda. Den omstän- digheten att styrelserepresentationslagen inte skall vara tillämplig på samtliga europakooperativ innebär dock att de europakooperativ som inte skall omfattas av regleringen i lagen inte skall beaktas vid bestämmandet av vad som är en koncern i den lagens mening. Europakooperativ är en särskild associationsform, vilken regleras i första hand av förordningen. När styrelserepresentationslagens regler skall tillämpas på sådana kooperativ bör, för att de fullt ut skall kunna beaktas för eventuell koncernrepresentation, klargöras vad som i sådana fall avses med koncern. I förordningen om europakooperativ finns inte någon koncerndefinition, jämför avsnitt 5.3.1. Eftersom direktivet i arti- kel 2 c avseende vad som skall anses som ett dotterföretag till ett europa- kooperativ hänvisar till koncerndefinitionen i direktivet om europeiska företagsråd, föreslås att en hänvisning till koncerndefinitionen i lagen om europeiska företagsråd införs i styrelserepresentationslagen. har anfört att lagförslaget bör utgå ifrån den terminologi som används i lagen om europeiska företagsråd. Re- geringen delar denna uppfattning och föreslår därför en sådan utformning av lagtexten. 6.4.3Byte av sätesland när enbart nationell rätt reglerar arbetstagarinflytandet Regeringens förslag: Om ett europakooperativ flyttar sitt säte till och arbetstagarnas rätt till inflytande inte omfattas av lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall minst samma rätt till arbetstagarinflytande gälla som innan europakooperativet flyttade sitt säte. Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 8.2 sista stycket i direktivet skall om sätet för ett europakooperativ, där arbetstagarna har rätt till medverkan, flyttas från en medlemsstat till en annan minst samma rätt till arbetstagarinflytande gälla även i fortsättningen. vara avsedd för de fall då enbart nationell rätt för arbetstagarinflytande gäller i europakooperativet. Ett skäl för detta antagande är att det i övrigt är sådana fall som hanteras i artikel 8.2. Ett ytterligare skäl för detta antagande är att när direktivets speciella reglering av arbetstagar- inflytande blir aktuell skyddas arbetstagarnas rätt till medverkan på annat sätt. När referensbestämmelserna reglerar arbetstagarinflytandet sker detta genom att det är förhållandena när kooperativet bildas som är av- görande för vilken rätt arbetstagarna skall få, se avsnitt 5.12. När avtal reglerar arbetstagarinflytandet hanteras motsvarande fråga genom avtalet. Att arbetstagarna skall ha minst samma rätt till medverkan efter byte av sätesland i fall där nationella regler reglerar medverkan är förvisso i linje med principen att förvärvade rättigheter skall bevaras. Hur frågan skall lösas i nationell rätt framstår dock som tämligen komplicerat. Frågan om hur artikel 8.2 sista stycket kan och bör genomföras är en fråga som varit föremål för diskussioner i den av kommissionen inrättade arbetsgruppen (se avsnitt 4.4). I samband med dessa diskussioner har framkommit att rätt till medverkan i de fall då europakooperativ skall regleras av nationella regler för medverkan kan förekomma i vart fall då europakooperativ har sitt säte i , eller . Det har framförts synpunkter om att metoden för att välja ledamöter eventuellt bör baseras på reglerna i den stat där arbetstagarna utför arbete och att förhandlingar eventuellt kan genomföras i frågan om vad som är samma rätt till arbetstagarinflytande. Någon lösning i fråga om hur den aktuella regeln skall kunna tillämpas i praktiken har dock inte gått att finna. När svensk rätt reglerar förhållandena före byte av säte regleras arbetstagarnas rätt till medverkan genom styrelserepresentationslagen. Enligt den lagen är det enbart arbetstagare i som har någon rätt till inflytande. Såvitt känt ger inte nationell rätt i övriga europeiska stater (bortsett från norsk lag) någon rätt till arbetstagare utanför statens ter- ritorium. Man kan fråga sig om samma rätt till arbetstagarinflytande kan anses gälla efter flytt av säte, om arbetstagarna i det tidigare säteslandet blir av med sina rättigheter medan arbetstagarna i det nya säteslandet ges rätt till inflytande i motsvarande omfattning. Med utgångspunkt i att det är nationell rätt som skall reglera de små kooperativen och att nästan samtliga rättsordningar som kan bli aktuella enbart ger rätt till med- verkan för arbetstagare i säteslandet, förefaller det inte orimligt att ha denna utgångspunkt. Om arbetstagarna efter byte av säte i dessa fall skulle ha rätt till med- verkan både i det tidigare och i det nya säteslandet skulle detta medföra att ett gränsöverskridande inflytandet skall införas efter sätesbyte i små kooperativ även om så inte är fallet utan sätesbyte. Om detta varit av- sikten borde fallet med byte av sätesland ha tagits upp i artikel 8.3 som ett fall där bestämmelserna i artikel 37 skall tillämpas från en tidpunkt efter registreringen. Så har emellertid inte skett. Vid införande av samma rätt efter byte av sätesland uppkommer även frågan om det är en rent matematisk överföring av andelen ledamöter i styrelsen eller motsvarande organ som avses eller om även andra aspekter som t.ex. kvaliteten hos medverkan skall beaktas. Om någon reglering med anledning av artikel 8.2 sista stycket skall införas i svensk rätt är det rimligen förhållandet när är det nya säteslandet som skall regleras. Detta innebär dels att styrelserepresenta- tionslagens regler skall gälla på samma sätt i europakooperativet som i Prop. 2005/06:170 svenska ekonomiska föreningar (artikel 8.2 första strecksatsen) dels att denna lag i dylika fall skall ge arbetstagarna minst samma rätt till med- verkan som gällde innan sätet flyttades. Detta framstår som motsägelse- fullt, i vart fall om den nationella lagen i det nya säteslandet inte ger arbetstagarna minst samma rätt som i det tidigare säteslandet. När det gäller svenska förhållanden kan man antagligen på god grund påstå att styrelserepresentationslagens regler med sina jämförelsevis låga trösk- lar för inrättande av styrelserepresentation, höga kvalitet på inflytande och förhållandevis höga inflytande även proportionellt i små företag har goda förutsättningar att kunna tillförsäkra svenska arbetstagare minst samma rätt till inflytande som före byte av sätesland tillkom arbetstagare i något tidigare sätesland. Det kan inte uteslutas att styrelserepresenta- tionslagens regler i något fall inte ger minst samma rätt till arbetstagar- inflytande som gällde i kooperativet innan detta bytte sätesland. För att genomföra direktivet i detta avseende, föreslås därför en bestämmelse i styrelserepresentationslagen som ger arbetstagarna minst samma rätt till inflytande som den rätt som fanns i kooperativet före sätesbytet. 7Lagen om arbetstagarinflytande i europa- bolag Regeringens förslag: Ledamöter till förhandlingsdelegationen skall väljas eller utses från det att de deltagande bolagen vidtagit nödvändiga åtgärder för att en delegation skall kunna inrättas. Om tidsfristen för att välja eller utse ledamöter överskrids på grund av omständigheter som arbetstagarna ansvarar för skall handlings- perioden anses börja löpa när tidsfristen överskrids. Promemorians förslag: Stämmer delvis överens med regeringens. Promemorians förslag var dock formulerat så att förhandlingsperioden inte kunde börja löpa om ingen ledamot utsågs. Remissinstanserna: Arbetsdomstolen (AD), Kooperationens (), (), Koo- perativa institutet och Föreningen har anfört att lagen bör göra det möjligt att registrera ett europabolag även om ingen ledamot utses till förhandlingsdelegationen, men att förslaget till lagtext bör juste- ras för att uppnå detta resultat. i (LO), Akademikers () och () har motsatt sig att lagen gör det möjligt att registrera ett europabolag i de fallen som för få ledamöter eller ingen ledamot utses till förhandlingsdelegationen. Skälen för regeringens förslag: För att ett europabolag skall få registreras måste det vara klart vilket arbetstagarinflytande som skall gälla i bolaget [Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av 2001 om stadga för europabolag,18 artikel 12.2]. Detta kan fastställas på Prop. 2005/06:170 tre olika sätt. 1)Ett avtal om arbetstagarinflytande kan ingås mellan förhandlings- delegationen och de deltagande bolagen (Rådets direktiv /86/EG av om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande,19 artikel 4). 2)Förhandlingsdelegationen kan fatta beslut om att avstå från arbets- tagarinflytande i enlighet med direktivet och i stället låta enbart natio- nella regler för information om samråd bli tillämpliga (europabolags- direktivet, artikel 3.6). I vissa fall kan även nationella regler om euro- peiska företagsråd bli tillämpliga (europabolagsdirektivet, artikel 13.1 andra stycket). 3)Om förhandlingsperioden löper ut utan att förhandlingsdelegationen och de deltagande bolagen ingått något avtal om arbetstagarinflytande, och förhandlingsdelegationen inte avstått från inflytande (enligt punkt 2 ovan), skall arbetstagarinflytande enligt referensbestämmelserna gälla (europabolagsdirektivet, artikel 7). Förhandlingsperioden inleds så snart förhandlings- delegationen har inrättats (europabolagsdirektivet, artikel 5). Följden av att förhandlingsdelegationen inte inrättas, blir alltså att ingen av de tre alternativa förutsättningarna för registrering av europabolaget kan upp- nås. I direktivet finns ingen reglering om hur man löser problemet om detta skulle inträffa. Ingenting sägs om en inkomplett förhandlings- delegation trots allt kan anses inrättad eller hur man skall förfara om det av någon anledning inte alls skulle inrättas någon. Vid genomförandet av europabolagsdirektivet gjorde regeringen följande bedömning (se prop. 2003/04:122 s. 41): Det förefaller inte troligt att avsikten varit att ge arbetstagarna vetorätt i frågan om ett europabolag skall bildas. Olikartad kompletterande reglering i EES-staterna kan dock rubba förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, så att det under olika förhållanden blir möjligt att etablera europabolag utan att arbetstagarna ges rimliga förutsättningar att med- verka vid bestämmandet av vilket inflytande de skall ha i bolaget. Grunderna för hur en eventuell kompletterande reglering om hur man skall förfara om arbetstagarna genom ren obstruktion underlåter att inrätta en förhandlingsdelegation eller om det av något annat skäl inte går att inrätta en förhandlingsdelegation, bör i första hand bestämmas gemensamt på EU-nivå. Kommissionens arbetsgrupp har inte enats om något förslag till lösning. Re- geringen anser därför att kommissionens översyn av förfarandena för att tillämpa direktivet bör avvaktas. Om det uppkommer behov att nationellt vidta åtgärder får över- vägas . Bland de stater som genomfört europabolagsdirektivet har vissa stater infört nationella regler som medför att arbetstagarna inte får vetorätt i frågan om ett europabolag skall bildas. Vissa stater har i likhet med valt att tills vidare inte införa sådana regler. Nationella regler i detta avseende har införts bland annat i , och Tysk- land. I samband med förhandlingar om ett tionde bolagsrättsligt direktiv, och rådets direktiv /56/EG av om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar20 18EGT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157). 19EGT L 294, 10.11.2001, s. 22 (Celex 32001L0086). 20 EUT L 310, 25.11.2005, s.1 (Celex 32005L0056). (fusionsdirektivet) har framkommit att flera medlemsstater och kommis- Prop. 2005/06:170 sionen anser att nationell rätt bör reglera frågan hur registrering skall kunna bli möjlig om arbetstagarna inte utser några ledamöter till för- handlingsdelegationen. Fusionsdirektivet innehåller därför i ingressen, punkt 13, ett uttalande som är avsett för den aktuella situationen. Där sägs att medlemsstaterna för att inte i onödan försena fusioner i enlighet med artikel 3.2 b i europabolagsdirektivet kan se till att de förhandlingar som skall ske inleds skyndsamt. Fusionsdirektivet hänvisar avseende hur medverkan för arbetstagarna skall införas i huvudsak till europabolags- direktivets regler i samma avseende. LO, och anser att brister i direktivet bör lösas på EU-nivå och inte nationellt. LO och TCO anför att den omständigheten att kom- missionen nu tycker att frågan skall lösas genom nationell rätt inte ändrar deras grundläggande inställning i denna fråga. De anför vidare att principfrågan kunde ha ställt sig annorlunda om den nationella utfyll- naden syftat till att säkra direktivets skydd för arbetstagarinflytande och inte som att säkra att associationerna i fråga kommer till stånd. Av samma skäl som regeringen redan anfört, se avsnitt 5.4.2, anser den att fråga bör regleras av nationell rätt. Det föreslås därför att en tidsfrist införs under vilken arbetstagarna är skyldiga att välja eller utse ledamöter till förhandlingsdelegationen. I detta avseende förefaller det lämpligt att föreslå samma tidsfrist som befunnits lämplig i och och som även föreslagits för motsvarande situation i regleringen för europakooperativ, nämligen . Lagtexten bör även i det nu aktuella fallet utformas så att det klart framgår att förhandlingsperioden börjar löpa även om ingen ledamot utses förutsatt att arbetstagarna ansvarar för att så inte skett. Regeringens förslag: Den nya lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ liksom de övriga föreslagna lagändringarna skall träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erin- Skälen för regeringens förslag: Genom regleringen i rådets förord- ning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) skapas en ny associationsform. Förordningen skall tillämpas . Från och med detta datum får det inom EES-staternas territorium bildas europeiska kooperativa föreningar, europakooperativ. Regler som genomför rådets direktiv /72/EG av om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagar- inflytande skall enligt direktivets artikel 16 gälla . Den föreslagna lagen om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ, och övriga föreslagna lagändringar, bör därför träda i kraft Prop. 2005/06:170 detta datum. Förslaget avser genomförande av rådets direktiv /72/EG av om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa före- ningar med avseende på arbetstagarinflytande. Förslaget innebär att särskilda former för arbetstagarinflytande skall gälla i de fall företag väljer att driva sin verksamhet i associationsformen europakooperativ. Kostnaderna för att inrätta och bedriva detta inflytande skall finansieras av de berörda företagen och kan inte förväntas påverka samhället i övrigt. Speciella informationsinsatser kan komma att behövas men torde då tillhandahållas av bransch- eller arbetsgivarorganisationer. Kontrollen av efterlevnaden av reglerna kommer huvudsakligen att skötas av berörda arbetstagare och företagens ledningar. Sanktion för brott mot reglerna är skadestånd, vilket överensstämmer med principerna i svensk arbetsrätt. Förslaget kan i mycket begränsad omfattning förväntas beröra små företag. Om ett småföretag skall ingå i ett europakooperativ behöver detta känna till den föreslagna regleringen och lämna föreskriven infor- mation till arbetstagarna. Detta kan medföra behov av experthjälp. Några kapitalkrävande investeringar eller omfattande uppgiftsskyldigheter kommer inte att bli aktuella. Inte heller påverkas småföretagens produk- tionsmöjligheter. Kostnaderna måste bedömas, om det alls blir några, som ytterligt små och antas inte påverka småföretagens likviditet. Den administrativa hanteringen kan inte heller bedömas bli påverkad i någon betydande omfattning. Någon konkurrenssnedvridning kan inte väntas bli följden av förslaget. Eventuella tvister som kan uppkomma vid tillämpningen av den före- slagna lagen skall handläggas vid Arbetsdomstolen, men kan inte för- väntas få någon betydande inverkan på domstolens arbetsbelastning. Förslaget kan inte antas få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män, för den brottsförebyggande verksamheten eller för miljön. Inte heller kan förslaget antas få några regionalpolitiska konsekvenser. 10.1Förslaget till lag om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ Lagens innehåll och tillämpningsområde I paragrafen anges lagens huvudsakliga innehåll och på vilka europa- kooperativ bestämmelserna skall tillämpas. Den motsvarar artikel 1.1, 8.1 och 8.3 i direktivet. Den behandlas i 5.2.1. I första stycket anges på vilka europakooperativ under bildande lagen skall tillämpas och att lagen skall fortsätta att tillämpas på dessa koo- perativ när de har etablerats.