prop · GT03206 · 2006-05-24 00:00:00 — Vidare har Ungdomsstyrel- sen fördelat särskilt bidrag till 22 organisationer. Sammanlagt fördelade ca . Därtill fördelade Ungdoms- styrelsen den större delen av de ca av överskottet från som myndigheten fördelar som stöd till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Kvarvarande belopp kommer att fördelas löpande till olika projektstöd . En av de centrala utgångspunkterna i regeringens ungdomspolitik är att ungdomar skall tas tillvara som en resurs. Att ungdomar, som själva be- rörs av ungdomspolitiken, får möjlighet att tycka till om vad politiken bör innehålla, var därför en viktig del i regeringens förberedande arbete med den ungdomspolitiska propositionen (prop. 2004/05:2) Makt att bestämma rätt till välfärd. Ungdomsministern har därför vid fyra till- fällen under beredningen av propositionen bjudit in ungdomsorganisatio- nerna till dialogforum i syfte att diskutera frågor av särskilt intresse i ar- betet med propositionen. Vidare har ungdomsministern i samarbete med för ungdomsorganisationer genomfört ett dialogforum med ungdomar om den europeiska ungdomspakten . tillsatte regeringen för mänskliga rättigheter i (Ju 2006:27). Delegationen skall bland annat samordna riktad mot ungdomar och som belyser mänskliga rättigheter och diskriminerings- frågor i . Delegationen kommer att ha ett nära samarbete med för ungdomsorganisationer samt med Ungdoms- styrelsen i detta avseende. Storstadspolitiken syftar bl.a. till att främja en god utveckling i stor- städernas mest utsatta stadsdelar, att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen, skapa förutsättningar för tillväxt i stor- stadsregionerna och att tillväxten skall komma alla till del. Som ett led i arbetet har staten tecknat lokala utvecklingsavtal med sju storstadskom- muner för insatser som skapar förutsättningar för en positiv utveckling i 24 av de mest utsatta stadsdelarna. Språkutveckling har i arbetet med storstadspolitiken tagit en stor andel av de tilldelade medlen. Ett viktigt inslag har varit den omfattande sats- ningen på förskole- och skolpersonalens kompetensutveckling, som bl.a. syftar till att förankra arbetet med språkutveckling och metodutveckling i den ordinarie verksamheten. Öppna förskolor med inriktning på flerspråkighet har etablerats i många stadsdelar och har visat sig ha stor betydelse som mötesplats för områdets familjer. Erfarenheterna av regeringens insatser inom ramen för storstadspoli- tiken skall tas tillvara av Myndigheten för skolutveckling och . Myndigheterna skall inom ramen för sina respektive uppdrag bidra till att de insatser som varit framgångsrika tas tillvara och utvecklas i ordinarie strukturer och arbetssätt. Staten har investerat i de lokala utvecklingsavtalen med storstadskommunerna. Investeringen har gjorts utifrån ett långsiktigt utvecklingsperspektiv och det fortsatta arbetet skall nu införlivas i ordinarie struktur. Berörda kommuner har inlett sitt införlivningsarbete. En arbetsgrupp har tillsatts inom för att stödja i dess arbete med att utveckla den nationella storstadspolitiken och ta tillvara delegationens erfarenheter och kunskaper. Barns ansökningar av färdtjänst och riksfärdtjänst (SOU 2003:87) har funnit att ett flertal kommuner har bestämmelser som i hög grad inskränker funktionshindrade barns rätt till färdtjänst samt att det finns kommuner som åtminstone i vissa fall, hanterar barns ansökningar om tillstånd till färdtjänst på ett annat sätt än lagen om färdtjänst åsyftar. Uppgifterna tyder på att sådana ansökningar i några fall mer eller mindre schablonmässigt avslås med hänvisning till barnets ålder eller föräldraansvaret och utan att något egentligt ställ- Skr. 2005/06:206 ningstagande görs till om barnet har ett sådant funktionshinder som be- rättigar till färdtjänst. Regeringen har i propositionen (prop. 2005/06:160) Moderna transporter lämnat ett förslag till ett förtyd- ligande av lagen (1997:736) om färdtjänst för att lagen skall fungera så som ursprungligen var avsett, dvs. att prövningen av tillstånd till färd- tjänst grundas uteslutande på sökandens funktionshinder och de begräns- ningar detta medför när det gäller att kunna förflytta sig på egen hand eller att utnyttja allmänna kommunikationsmedel. Annorlunda uttryckt innebär detta att om ett barn utan funktionshinder i motsvarande ålder och situation skulle ha kunnat förflytta sig på egen hand, är en hänvis- ning till föräldraansvaret inte skäl för att avslå en ansökning om färd- tjänst. 4.6.2Barn och unga som kunskapskällor om sin egen situation Regelbundna attityd- och värderingsstudier har fått i uppdrag att förbereda en undersökning om ungdomars attityder och värderingar. Syftet med undersökningen är att ta fram information om hur ungdomar upplever sin tillgång till välfärd och makt. Även förändringar av ungdomars uppfattning av vad som utgör viktiga aspekter av välfärd och makt bör belysas. skall redovisa sitt uppdrag till Utbildnings- och kultur- departementet. Bemötande av barn och unga med funktionshinder utbildningsstöd (Sisus) hade 2005 regeringens uppdrag att verka för ökad kompetens om bemötande av personer med funktionshinder. Sisus sammanställde en ung- domsantologi, Strutsens vingar, där ungdomar berättar om hur det är att vara ung och leva med ett funktionshinder. delades antologin ut till alla sjundeklassare i landet. Materialet innehåller också en studiehandledning till lärare om hur antologin kan användas i under- visning. Som en fortsättning på Sisus arbete har den nya myndigheten för handikappolitisk samordning, Handisam, som inrättades , fått i uppdrag av regeringen att ta fram och sprida ett diskussions- material kring hur yngre barn bemöter barn och ungdomar med funk- tionshinder. Materialet skall rikta sig till barn i de lägre årskurserna i och utgångspunkten bör vara funktionshindrade barns och ungdomars egna erfarenheter. Uppdraget skall slutredovisas senast i samband med årsredovisningen . Barns och ungas tillgång till information samt delaktighet Skr. Projektet genomfördes och . Regeringen har avsatt totalt för projektet. Syftet med projektet har varit att tillsammans med flickor och pojkar diskutera den kommersialisering och sexualisering som de konfronteras med i sin var- dag och hur det påverkar deras bild av sig själva och varandra. Projektet har vidare syftat till att få till stånd en dialog med media, reklambransch, annonsörer m.fl. om deras roll och ansvar när det gäller påverkan på flickor och pojkar. arrangerades 25 FLICKA-dagar i lika många städer. Cirka 50 000 flickor och pojkar har deltagit för att disku- tera självkänsla, jämställdhet, ideal och identitet. Ett hundratal frivillig- organisationer har dessutom engagerats runt om i landet. Projektet av- slutades . har fått i uppdrag att genomföra en utvärdering av effekterna av projektet . Uppdraget skall slutredovisas . Barn och ungas mediesituation är en statlig kommitté som arbetar med att minska risken för skadlig mediepåverkan på barn och unga. Rådet skall vara regeringens expertorgan när det gäller medieutvecklingen och dess konsekvenser för barn och unga. Uppdraget omfattar alla rörliga bildmedier, t.ex. TV, Internet och datorspel. driver tillsammans med Myndigheten för skolutveckling ett EU-finansierat projekt som går under namnet Det unga Internet. Projektet är en kampanj om säkrare användning av Internet bland barn och unga. skall kampanjen sprida kunskap genom att arrangera ett antal seminarier i olika delar av landet. Seminarierna riktar sig främst till lärare, förskollärare, skolpersonal, fritidsledare och andra som arbetar med barn och ungdomar. Rådet har även involverat barn och unga i projektet. Till Det unga Internet finns 17 kontaktskolor runtom i landet som konsulteras vid produktion av material eller vid speciella förstudier. Ungdomar mellan medverkar också regelbundet vid seminarierna och utgör en expertpanel, som informerar och diskuterar om ungas användning av Internet. I uppdrag ingår bl.a. att följa forskningen om mediepå- verkan samt sprida och ge vägledning. har därför publicerat Ungar och Medier 2005, en rapport om barns och ungas an- vändning och upplevelser av medier. I den representativa studien har 2000 barn och unga mellan 9 och 15 utfrågats om sin medievardag. Rapporten och pornografi i medierna publicerades också och bygger på en opinionsundersökning om svenska folkets atti- tyder till våld och pornografi i medierna. Aktionsgruppen för barnkultur (dir. 2004:117) tillsattes för att bl.a. kartlägga situationen för den offentligfinansierade barnkultu- ren i hela landet och ge förslag på hur området kan stärkas. Kommittén har utgått ifrån de kulturpolitiska målen (prop. 1996/97:3) samt barnkon- ventionen och undersökt kulturlivet för barn och unga upp till såväl på den lokala som regionala och statliga nivån. Kartläggningen Det ser lite olika ut En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen visar att många barn saknar tillgång till kultur med hög kvalitet och att detta bl.a. beror på var de växer upp, vilken skola eller förskola de går i eller på hur väl det lokala och regionala kulturlivet har utformat sin samverkan och organisation. Därutöver visar kartläggningen även en stor brist på statistiska underlag vilket försvårar uppföljning av gjorda in- satser. Aktionsgruppen överlämnade betänkandet (SOU 2006:45) Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen till regeringen. Förskolan och skolan skall ge barn och unga möjlighet att tillägna sig ett kulturellt kapital för att motverka skillnader som finns i tillgänglighet att både utöva och konsumera kulturella aktiviteter för sitt lärande. Estetiska uttrycksformer är inte något som skall ske bredvid lärandet utan bör in- tegreras och vara en del av vardagsarbetet i förskolor och skolor. Rege- ringens satsning på kultur i skolan inriktades på att kultur förstärker och stimulerar till lärandeprocesser och ger barn och elever tillfällen att utveckla nya sidor. Utbildnings- och kulturdeparte- mentet har gjort en dokumentation Kultur i skolan av satsningen som sändes ut till alla skolor och kommuner. Genom att presentera de verksamheter som fått medel vill regeringen inspirera till fortsatta aktiviteter i kommunerna kring hur man kan förankra kreativa arbetssätt. Regeringen har vidare gett Myndigheten för skolutveckling ett nytt uppdrag att genomföra insatser bl.a. med utgångspunkt i erfarenheterna från Kultur i skolan för att tillvarata estetikens och kreativitetens möjlig- het att bidra till utvecklingen av förskola och skola. Detta skall ske inom ramen för myndighetens arbete med de i regleringsbrevet prioriterade områdena. Uppdraget skall genomföras i samverkan med hög- skola, , och Ak- tionsgruppen för barnkultur. Erfarenheter från arbetet skall redovisas . Arvsfondsprojekt för barns och ungas kulturengagemang och skapande har Allmänna Arvsfonden i uppdrag att fördela till projekt som riktar sig till och involverar barn och ungdomar. Projekten skall syfta till att utveckla barns och ung- domars kulturengagemang och eget skapande. I regeringens proposition (prop. 2005/06:2) Bästa språket en samlad svensk språkpolitik bedömer regeringen att det nuvarande litteraturstödet bör utvidgas till att inrymma en ny utgivning av serien Alla Tiders Klassiker för bruk i grund- och gymnasieskolan. kommer en nyutgivning av moderna klassiker att påbörjas. Statens kul- turråd skall inom sitt läsfrämjandeuppdrag ta initiativ till en utgivning av moderna klassiker från olika språkområden och världsdelar i svensk översättning. har gjort en inventering av skolornas be- hov av, önskemål om och tillgång till världslitteratur. kommer cirka 50 verk att ges ut. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att sprida kunskap och information om Alla Tiders Klassiker i skolans arbete med att skapa läslust och att främja elevernas språkutveckling. har fått i uppdrag att ta initiativ till och stödja en utgivning av moderna klassiker från olika språkområden och världsdelar i svensk översättning. Regeringen har också gett i uppdrag att återkomman- de samla in uppgifter och publicera information om barn- och ungdoms- böcker på andra språk än svenska. Filmens roll som kulturyttring för barn och unga Filmen har en allt viktigare roll som kulturyttring för barn och ungdomar. Regeringen ger stöd till ungdomars eget skapande både i skolan och genom 19 regionala resurscentrum som har som syfte att främja lokal och regional filmverksamhet. Skolbioverksamheten har ökat och bedrivs av 213 kommuner i samarbete med de regionala resurs- centrumen. Staten, filmbranschen och TV-företagen träffade 2005 ett nytt avtal, filmavtal, som gäller 2010, i vilket parterna enades om att särskilda medel även fortsättnings- vis skall avsättas för förhandsstöd till barn- och ungdomsfilm och att dessa medel skall förstärkas. Regeringen har vidare lämnat en filmpoli- tisk proposition (prop. 2005/06:3) till , i vilken regeringen bl.a. konstaterar att stödet till film i skolan har varit framgångsrikt och att det därför bör kvarstå och ligga inom ramen för den statliga filmpolitiken Scenkonst för barn och ungdom prioriteras hos både institutioner och fria grupper, men sett över landet ser förhållandena mycket olika ut. mantaget har den unga publiken ökat och även antalet föreställningar. Som exempel kan nämnas att av nationella tur- néer hade unga som målgrupp, nyöppnade scen för barnteater Lilla Lejonkulan samt att Operan har startat ett skolpilotprojekt för elever från till gymnasiet. De fria teatergrupperna riktade av sina föreställningar till barn och ungdom. Regeringen har tilldelat Ung scen/öst vid i det nationella uppdraget för åren 20062008 inom området barn- och ungdomsteater. Som ett led i att göra kulturarvet tillgängligt för alla medborgare inleddes reformen för fri entré till museerna . Flertalet statliga museer omfattas fullt ut av reformen , och rent allmänt kan sägas att antalet besökare ökat inom alla kategorier men att bl.a. andelen barn har ökat särskilt kraftigt. Det fria inträdet tycks ha lockat barnfamiljer till museerna i högre utsträckning . Museerna har ökat sina satsningar för barn och ungdomar genomgående och de utvecklas kontinuerligt. Hälften av alla visningar anordnades för skolor och förskolor och nådde därmed 570 000 unga besökare. De regionala museerna och skolan har etablerat långsiktiga samverkans- former genom den fleråriga museipedagogiska satsningen som omfattade och som har permanentats. För att höja kvaliteten inom amatörkulturen och stimulera barns och ungas intresse för konst och kultur har ett statligt stöd för verksamhet med länskonstnärer införts. Länskonstnärerna skall sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur samt skapa fler möjligheter för barn och ungdomar att möta ett professionellt kulturliv och utveckla ett eget skapande bl.a. i skolan. Aktionsgruppen för barnkultur lyfter i sin kart- läggning Det ser lite olika ut fram länskonstnärerna som centrala aktö- rer för en effektiv lokal och regional samordning. 4.7Barnets rätt till samhällets stöd och skydd Ett antal artiklar i syftar till att ge barn ett särskilt skydd mot övergrepp och utnyttjanden av olika slag, bl.a. artikel 19, 20, 22, 25, 32, 37, 39 och 40. Artiklarna handlar om barnets rätt till skydd i situationer där barnet är särskilt utsatt och sårbart. Artiklarna tar bl.a. sikte på att skydda barnet mot övergrepp i familjen, mot ekonomiskt eller sexuellt utnyttjande, mot handel med barn och mot väpnade konflikter. När det gäller barn som befinner sig inom den sociala barn- och ung- domsvården, rättsprocessen och asylprocessen har samhället skyldigheter i olika avseenden för att skydda barnet och det ställs särskilda krav på institutioner, tillsyn m.m., liksom åtgärder för att främja rehabilitering och social återanpassning. Insatser för att stärka skyddet för barn i utsatta situationer Genom proposition (prop. 2002/03:53) Stärkt skydd för barn i utsatta situationer genomfördes ett antal åtgärder för att stärka skyddet för barn i utsatta situationer. Bland annat utvidgades anmälningsskyldigheten till att omfatta personal inom kriminalvården och sam- tidigt som hänvisningar till anmälningsskyldigheten infördes i de lagar som reglerar verksamheter som regelbundet kommer i kontakt med barn. En gemensam skyldighet för polisen, hälso- och sjukvården, förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen att på initiativ samverka kring barn och ungdomar som far illa eller riskerar att fara illa infördes i respektive lagar. Barnperspektivet i lagen (1990:52) med särskilda be- stämmelser om vård av unga stärktes genom en bestämmelse om att vad som är bäst för den unge skall vara avgörande vid alla beslut enligt lagen, att den unges inställning skall klargöras och att hänsyn skall tas till den unges vilja med beaktande av hans eller hennes ålder och mognad. följer genom ett uppdrag i regleringsbrevet upp effekterna av lagändringarna enligt proposi- tionen. Uppdraget skall redovisas . Insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården innebär ofta stora ingrepp i barns, ungdomars och deras familjers liv. Samhället tar i dessa sammanhang på sig ett stort ansvar varför det måste ställas höga krav på insatsernas säkerhet och kvalitet liksom på rättsäkerhet i såväl handlägg- ning som dokumentation. Det finns stora variationer mellan kommunerna när det gäller kvaliteten i arbete. Länsstyrelsernas tillsyn när det gäller barn och unga har tillförts nya resurser inom ramen för sys- selsättningssatsningen . har länsstyrelserna fått ett omfattande uppdrag i regleringsbrevet att stärka tillsynen över barn- och ungdomsvården. Det handlar bl.a. om tillsyn av enskilda och offentliga verksamheter där barn och unga får stöd av med tonvikt på kvalitet och säkerhet och granskning av kommunernas hantering av inkomna anmälningar, deras dokumentation och handläggning av utredningar och arbetet med familjehemärenden. Det handlar också om att påverka kommuner att aktivt planera för de resurser som behövs för att barn och unga skall få den vård, omsorg och tillsyn som de behöver och bevaka att barn och unga inte hamnar mellan stolarna när förvaltningar inom kommunen, olika kommuner eller huvudmän tvistar om vem som har ansvaret. Den sociala barn- och ungdomsvårdskommittén har det skett stora förändringar inom den sociala barn- och ungdomsvården. Med utgångspunkt från återkommande rapporter om brister och utvecklingsbehov inom området tillkallades 2003 en parlamentarisk kommitté för att ta fram ett förslag till nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Kommittén pre- senterade sitt betänkande (SOU 2005:81) Källan till en chans . Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu i . Utredningen om registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende Den särskilda utredare som tillkallats för att ytterligare stärka skyddet av flickor och pojkar som vårdas i hem för vård eller boende (HVB) presenterade sitt betänkande (SOU 2005:65) . Utredningen föreslår att bestämmelser om obligatorisk registerkontroll skall införas av den som man avser anställa vid HVB som tar emot barn eller unga. För- slagen bereds inom . Barns behov i centrum Barn som är föremål för insatser skall ha lika chanser i livet som andra barn. Därför driver tillsammans med sju kommuner projektet i Centrum (BBiC) Pro- jektet syftar till att stärka barns ställning i den sociala barnavården, vilket också står i samklang med . Barnets grundläggande behov skall vara utgångspunkten i det sociala arbetet och barnets behov skall fångas upp och bedömas utifrån sju behovsområden: hälsa, utbild- ning, känslo- och beteendemässig utveckling, identitet, familj och sociala relationer, socialt uppträdande och klara sig själv. Målet är att utveckla ett enhetligt system för barnavårdsutredningar och uppföljning av såväl placeringar som öppenvårdsinsatser som alla kommuner i landet skall få tillgång till. Projektet har utvärderats. Spridningen till andra in- tresserade kommuner än försökskommunerna påbörjas med utbildningar . Barn med hemvist i som söker hjälp hos svenska utlandsmyndigheter Det förekommer att barn som har sin hemvist i placeras utom- lands av sina vårdnadshavare för utbildning eller fostran och att vissa av dessa barn söker sig till svenska ambassader och konsulat för att få hjälp med att återvända till , s.k. strandsatta barn. Regeringen gav i uppdrag att ta fram information om an- svar för dessa barn. presenterade ett meddelandeblad, Handläggning inom av ärenden då barn med hemvist i söker hjälp hos svenska utlandsmyndigheter, med information om hur dessa ärenden skall handläggas inom . I regleringsbrevet har länsstyrelserna fått i uppdrag att för- stärka tillsynen av handläggning av dessa ärenden. Be- rörda länsstyrelser bör i dialog komma fram till hur uppdraget bör genomföras. Insatser, iakttagelser och resultat av tillsynen skall redovisas . överlämnade regeringen en proposition (prop. 2005/06:144) till med förslag om att pass för direkt resa till skall utfärdas för den som är om barnets vårdnadshavare lämnat medgivande. Pass skall dock få utfärdas även utan sådant medgivande om ett barn befinner sig i en situation där det finns risk för att dess hälsa eller utveckling skadas eller det annars finns särskilda skäl. Vidare föreslås att pass för barn för direkt resa till som utfärdats utan vårdnadshavares medgivande, inte skall kunna återkallas av vårdnads- havaren. Slutligen föreslås att nämnd som fullgör uppgifter inom , på begäran av en passmyndighet, skall yttra sig i passärenden som gäller fråga om att utan vårdnadshavares medgivande utfärda pass för den som är . Ett yttrande skall avges skyndsamt om ett passärende gäller fråga om att utan vårdnadshavares medgivande utfärda pass för barn för direkt resa till . redovisade ett förslag till system för döds- falls- och skadeutredningar med syfte att öka kunskaperna samt förbättra och utveckla arbetet med utsatta barn i de fall där barn har dött p.g.a. mord, dråp eller misshandel eller har lidit allvarlig skada till följd av misshandel. Förslaget bereds inom . Strategi för samverkan i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa I regleringsbreven har , och Myndigheten för skolutveckling var för sig fått i uppdrag att med anled- ning av det förslag till Strategi för samverkan som presenterat redovisa vilka åtgärder myndigheten har vid- tagit för att förbättra samarbete på lokal och central nivå mellan polis, socialtjänst, hälso- och sjukvård samt skola i fall då barn far illa eller riskerar att fara illa. Samarbetet beträffande barn som bevittnat våld av eller mot en närstående vuxen skall särskilt uppmärksammas. 4.7.2Barn som har bevittnat eller utsatts för brott Ökat stöd till barn som bevittnat våld Regeringen har i proposition (prop. 2005/06:166) Barn som bevittnat våld föreslagit åtgärder som syftar till att stärka stödet och rättigheterna för barn som bevittnat våld. Regeringen föreslår bl.a. att det i social- tjänstlagen slås fast att barn som bevittnar våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott. Lagändringen syftar till att lyfta fram det behov av stöd och hjälp som dessa barn kan ha för att för- tydliga ansvar för att tillgodose barnens behov. Det lämnas också förslag om att barn som bevittnar ett brott som är ägnat att skada barnets trygghet och tillit i förhållande till en närstående person skall ha rätt till brottsskadeersättning från staten. I propositionen föreslås även att målsäganden i fler situationer än skall få information om vilka bestämmelser som gäller för meddelande av besöksförbud, vilket även kan komma barn till godo. In- formationen skall enligt förslaget bl.a. lämnas när en frihetsberövad gär- ningsman skall friges eller har blivit beviljad någon form av utevistelse. har i uppdrag att (2004 2007) utvärdera tillämpningen av besöksförbudslagstiftningen. Inom ramen för uppdraget ingår även bl.a. att belysa hur barnens skydd och säkerhet beaktas vid tillämpningen och i vilken utsträckning besöksför-