prop · GT031d6 · 2006-01-01 00:00:00 — Det är en positiv utveckling att projekt inriktade på hatbrott har beviljats finansiering, även om summan är blygsam. Regeringen vill dock betona vikten av att myndigheten även i fortsättningen vidtar åtgärder i syfte att projekt inriktade på offer för rasistiska eller främlingsfientliga förtecken kan beviljas finansiering. har bedrivit ett omfattande och aktivt informationsarbete. Myndighetens skriftliga informationsmaterial sprids genom ett alltmer utvecklat samarbete med polis, åklagare, domstolar och de ideella brottsofferorganisationerna. Skriftligt material finns nu på nio främmande språk. Därutöver har myndigheten deltagit i olika former av utbildningar tillsammans med andra aktörer ur rättsväsendet. har även arrangerat utbildningar, seminarier och temadagar för att sprida brottsofferkunskap till framför allt myndigheter inom rättsväsendet, men även till andra myndigheter och organisationer. För att säkerställa en god kännedom om möjligheterna att ansöka om brottsskadeersättning och bidrag från brottsofferfonden är det viktigt att det finns tillgänglig och relevant information om detta. Därför är det angeläget att det finns sådan information hos de myndigheter som kommer i kontakt med brottsoffer. Här har alla myndigheter inom rättsväsendet ett ansvar att se till att det finns fungerande rutiner för att sprida denna information. Regeringen ser positivt på de insatser som gjorts och vill betona vikten av att myndigheterna strävar efter förbättrade rutiner kring denna informationsspridning. har tillsammans med slutfört och redovisat regeringens uppdrag att etablera vittnesstödsverksamhet vid landets tings- och hovrätter. Re- geringen gav ett förnyat uppdrag till de båda myndigheterna att även fortsättningsvis verka för att vittnesstödsverksamhet skall finnas vid de allmänna domstolarna (dnr 2004/1181/). Det är viktigt att myndigheterna i rättsväsendet samverkar kring gemensamma frågor och problem i brottsofferarbetet. finns en modern och i huvudsak ändamålsenlig lagstiftning som tillgodoser brottsoffrens intressen i olika led i rättsprocessen och rättskedjan. Nyckeln till att förbättra ytterligare för brottsoffer ligger inte alltid i att förändra den gällande lagstiftningen. Många förbättringar kan göras inom ramen för befintligt regelverk genom att myndigheterna i ännu större utsträckning samverkar kring brottsofferfrågor. Här kan mycket fortfarande göras och regeringen kommer att följa myndigheternas arbete med detta. antogs ett EG-direktiv om ersättning till brottsoffer av rådet (Rådets direktiv /80/EG). Innebörden av direktivet är bl.a. att alla medlemsstater skall införa ett system för statlig ersättning till brottsoffer. Vidare skall visst samarbete ske mellan myndigheter i de olika staterna för att underlätta förfarandet för den som söker ersättning efter att ha drabbats av brott i en annan medlemsstat än den där han eller hon normalt vistas. har vid en internationell jämförelse tämligen generösa regler i brottsskadelagen (1978:413) och har arbetat aktivt för att stödet till brottsoffer skall förstärkas på europeisk nivå. Direktivet utgör en viktig del i det angelägna arbetet med att förbättra situationen för den som drabbats av brott. Med anledning av direktivet kan vissa lagändringar förväntas ske, främst vad gäller ersättning till brottsoffer i gränsöverskridande fall. bedömning är att verksamhetsmålet har uppnåtts. Antalet polismyndighetsärenden har ökat , 140 000, till drygt 1,7 miljoner ärenden. Kostnaden för polisens arbete har på detta område minskat till vilket motsvarar av den totala kostnaden. Resursinsatsen har också minskat med eller 18 årsarbetskrafter. Detta innebär att produktiviteten har ökat. Ökningen av polismyndighetsärenden beror till stor del på att antalet utfärdade pass ökade. Antalet handräckningar har ökat med drygt 4 000 men ligger ändå klart lägre . Ut- vecklingen av antalet ärenden varierar mellan polismyndigheterna. Genomströmningstiden har fortsatt att minska om än blygsamt. Den skulle ha minskat än mer om exempelvis polisen i inte hade avslutat ett antal gamla delgivningsärenden och därmed tillfälligt fått en hög genomströmningstid. Flera myndigheter har för att skynda på handläggningen av ärenden och öka tillgängligheten förstärkt resurserna i receptionen, förändrat öppettiderna och utbildat personalen. De senaste årens utveckling inom verksamhetsgrenen har fortsatt. Servicen och tillgängligheten har utvecklats genom Internet och polisens kontaktcenter (PKC). Inom ramen för arbetet med polisens kontaktcenter har det även skapats ett gemensamt telefonnummer för polisen 114 14 vilket tagits i drift . Arbetet har inneburit att polisen gjort betydande investeringar i tekniska stödsystem. Det har också ställt krav på polismyndigheternas samverkansförmåga. har i samband med översynen av polisens resultatredovisning tagit fram nya resultatmått som på ett bättre sätt än tidigare kommer att spegla graden av måluppfyllelse på området. Den nya resultatredovisningen införs successivt fr.o.m. . Regeringens bedömning är att polisens resultat är bra. Regeringen konstaterar med tillfredsstäl- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 lelse att polisen även har fortsatt sina utvecklingsinsatser inom verksamhetsgrenen Övrig verksamhet. Ett gemensamt telefonnummer för polisen är en mycket viktig åtgärd i polisens strävan att öka servicen och tillgängligheten för medborgarna. Regeringen vill dock poängtera det angelägna i att polisen med oförminskad kraft fortsätter att ta tillvara informationsteknikens utvecklingspotential för att erbjuda medborgare och företag ökade möjligheter till självservice i framför allt enklare ärenden. Ansvaret för den fortsatta utvecklingen på det här området ligger inom ramen för ordinarie uppgifter. Målet för är att främja en etiskt försvarbar och säker användning av gentekniken så att människors och djurs hälsa samt miljön skyddas. Målet skall nås genom rådgivande verksamhet, genom att följa utvecklingen på genteknikområdet samt genom att bevaka etiska frågor inom gentekniken. Nämnden skall lämna en beskrivning av hur verksamheten bedrivits och redovisningen skall ske under rubrikerna Människors hälsa, Djurs hälsa samt Miljöskydd. har tillsammans med medarrangörer anordnat konferensen med gener. Konferensen belyste bioteknikens möjligheter för framställning av genvacciner avsedda för vaccinering av människor och djur. Nämnden har även, tillsammans med medarrangörer, anordnat konferensen analyser, DNA-register och biobanker. Vidare har nämnden deltagit i ytterligare ett antal konferenser. Nämnden har tillsammans med medarrangörer anordnat konferensen med gener (se ovan). I övrigt har nämnden yttrat sig över remisser samt följt teknikutvecklingen inom området, särskilt vad gäller genteknikens betydelse för lantbrukets utveckling och epigenetiska störningar vid kloning av djur. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har lämnat yttranden över betänkanden och utredningar samt över marknadsansökningar gällande genetiskt modifierade grödor. Vidare har nämnden följt utvecklingen inom teknikområdet, särskilt vad gäller biosanering med hjälp av domesticerade bakterier och användbarheten av växtförädlingsmetoden Targeting Induced Local Lesion in Genome. Nämnden har bl.a. redovisat hur forskning och utveckling i har påverkats av regler på genteknikområdet. Utvecklingen inom genteknikområdet går snabbt. Genom att utnyttja genteknik kan mänskligt lidande, t.ex. i samband med sjukdom, lindras. Det finns en risk för att gentekniken missbrukas eller att användningen av gentekniken för med sig andra negativa konsekvenser, t.ex. inom miljöområdet. Det är mot den bakgrunden viktigt att utvecklingen inom gentekniken noga följs. skall främja en etiskt försvarbar och säker användning av genteknik så att människors och djurs hälsa samt miljön skyddas. Det är av förklarliga skäl svårt att mäta om ett sådant mål har uppnåtts. Regeringens bedömning är dock att genom sin allsidiga verksamhet inom området på ett förtjänstfullt sätt har verkat för att uppnå detta mål. Jämställdhetsanalys för politikområdet rättsväsendet (JämKas) Regeringen har beslutat att jämställdhetsarbetet skall integreras i regeringens politik. En handlingsplan för jämställdhetsintegrering har utarbetats med en fördjupad analys av jämställdhetsperspektivet inom samtliga politikområden. Planen omfattar en sexårsperiod och avser åren 20042009. Jämställdhetsintegrering innebär att ett jämställdhetsperspektiv skall finnas på alla nivåer inom samtliga politikområden och i alla steg i beslutsprocessen. Inom har en arbetsgrupp påbörjat arbetet med kartläggning och analys av politikområdet Rättsväsendet. I analysarbetet har arbetsgruppen bl.a. pekat på flera viktiga faktorer. T.ex. är ledningens stöd och engagemang betydelsefulla här eftersom dess styrsignaler har betydelse för hur jämställdhetsarbetet skall uppfattas i organisationen. Rättsväsendets myndigheter är starkt regelstyrda men påverkas också av värderingar, dels sådana som bärs av systemen, dels medarbetarnas egna. Därför måste styrande värderingar tydliggöras och kompetensutveckling inriktas mot dessa. Det är angeläget att myndigheterna inom rättsväsendet beaktar jämställdhetsdimensionen i allt arbete och inom alla verksamhetsområden. Regeringen avser att återkomma i frågan i regleringsbreven . Antalet kvinnor inom polisen ökade med 229 och uppgick till 8 237, vilket motsvarar av det totala antalet anställda. Antalet kvinnliga poliser uppgick till 3 427, vilket är en ökning med 268 jämfört med . Andelen kvinnliga poliser ökade jämfört med och är nu . Andelen kvinnor i ledningskompetens ökade jämfört med och uppgick till (11,2003). Aktiviteter som ledarskapsprogram, chefsförsörjningsprogram, stabs- och bredvidtjänstgöring antas ha ökat kvinnornas intresse för dessa befattningar. Flera projekt och aktiviteter bedrevs inom polisen för att öka jämställdheten, bl.a. i syfte att få fler kvinnor i ledande befattning. Exempelvis deltog en polismyndighet i projektet Top som bedrevs av (JämO). En annan polismyndighet har tagit fram en jämställdhetsutställning som har cirkulerat på olika arbetsplatser. Ett ökat intresse och ökad medvetenhet om jämställdhet har noterats vid myndigheten. I syfte att få fler kvinnor att söka till polisutbildningen riktades särskilda rekryteringskampanjer till kvinnor. Exempelvis annonserade polisen i tidningar och genomförde informationsträffar runt om i . Andelen antagna kvinnor till polisutbildningen uppgick till under 2004, vilket var en minskning jämfört med . Det finns kvinnliga och manliga nätverk som arbetar med att öka jämställdheten och att motverka sexuella trakasserier inom polisen. driver ett EU- projekt som skall pågå till början av 2006. Projektet omfattar utbytestjänstgöring för kvinnliga poliser mellan nordiska och baltiska länder och forskningsprojekt om kvinnliga polisers arbetsvillkor. är avslutat och utvärderingen tyder på svårigheter att förändra attityder och vikten av förankring och stöd från chefer på olika nivåer. Nätverken fortsätter arbetet med att öka jämställdheten och att motverka sexuella trakasserier. Det är positivt att såväl antalet som andelen kvinnor inom polisen ökat. Regeringen noterar dock att andelen kvinnor som antogs till polisutbildningen har minskat något jämfört med föregående år. Regeringen förutsätter att polisen vidtar åtgärder för att vända denna utveckling. Antalet kvinnor i ledningskompetens har ökat vilket naturligtvis är glädjande. De olika utvecklingsprojekten har gett goda resultat och regeringen ser positivt på att detta arbete fortsätter. var Riksåklagarens mål inom ramen för jämställdhetsarbetet att anställda skall kunna förena föräldraskap och arbete. Ett delmål var att främja föräldraledighetsuttaget för män. Det har därför gjorts informationsinsatser och har uttaget av ledighet ökat stadigt bland manliga åklagare (och anställd 2000 2004). Motsvarande siffror för kvinnor är . Åklagaryrket var länge ett yrke där de flesta anställda var män. Den utvecklingen har vänt och är en majoritet av de nyanställda åklagarna kvinnor. Av alla åklagare var kvinnor. Andelen kvinnliga chefer var , samma andel som 2003. arbetar aktivt vid varje chefsanställning för att jämställdheten skall öka. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 problemen i det sammanhanget är enligt myndigheten att kvinnor av bl.a. familjeskäl inte söker chefstjänster. har kommit relativt långt i jämställdhetsarbetet, som kännetecknas av god planering och långsiktighet. Det är givetvis positivt. är dock andelen kvinnliga chefer för lågt i förhållande till andelen anställda kvinnor. Det är därför angeläget att intensifierar sina insatser för att öka andelen kvinnliga chefer. var andelen kvinnliga chefer vid , vilket var en ökning jämfört med . Andelen kvinnliga åklagare var vilket motsvarar en ökning från föregående år. Inom poliskåren var andelen kvinnor . Även där hade andelen kvinnor ökat något. Inom administratörsgruppen var andelen kvinnor Jämställdhetsfrågorna behandlas i den centrala arbetsmiljökommittén och dess beredningsgrupp. En enkät avsedd att utgöra underlag för en ny policy på området genomfördes . Detta arbete har resulterat i att en ny jämställdhetsplan för har fastställts . Nätverket för kvinnliga poliser inom har genomfört en konferens . En kvinnlig polis från varje avdelning har även deltagit i den årliga konferens som anordnas av Nationella Nätverket för Kvinnliga Poliser. Från varje avdelning har en kvinnlig polis deltagit i nätverkets ledarskapsprogram för kvinnliga poliser. Den låga personalrörligheten inom myndigheten, , innebär fortfarande en svårighet i arbetet för en jämnare könsfördelning inom myndigheten. bedriver ett aktivt jämställdhetsarbete vilket bl.a. har resulterat i en ökad andel kvinnor i åklagargruppen. Det är angeläget att arbete för att uppnå en jämnare könsfördelning inom alla kompetenskategorier fortsätter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 som tidigare ett behov av att öka andelen kvinnor i chefs- och polisgruppen liksom män i administratörsgruppen. Jämställdhetsarbetet har främst varit inriktat på att öka kunskapen och medvetenheten inom domstolsväsendet om jämställdhetsfrågor för att på så sätt påverka strukturerna inom domstolsväsendet. har ett nätverk bestående av samtliga kvinnliga domstolschefer bildats. Nätverket har som syfte bl.a. att få fler kvinnliga domare att söka chefsanställningar. har analyserat domstolarnas och hyresnämndernas jämställdhetsplaner för att hitta goda exempel och för att kunna identifiera behov av fortsatta insatser. De ändringar i förordningen (1988:318) med instruktion för som genomfördes har inneburit att behovet av en jämnare könsfördelning bland domarpersonalen har lyfts fram i fler tillsättningsärenden. har påbörjat en utbildning för domare som inte är chefer, benämnd Ledare där hälften av kursdeltagarna är kvinnor och hälften män. Utbildningen syftar till att få fler kvinnliga domare att söka chefsanställningar och till att öka deltagarnas medvetenhet om bl.a. jämställdhetsfrågor. utnämndes tre kvinnliga chefsdomare och sex manliga. Av sistnämnda utgjorde dock två anställningar förflyttningar på grund av organisationsförändringar. Av domstolscheferna är män. Det innebär att andelen kvinnliga domstolschefer har ökat jämfört med föregående år. Bland övriga chefsdomare är liksom föregående år män. För gruppen ordinarie domare är förhållandet män och kvinnor, en ökning av andelen kvinnor med en procentenhet sedan föregående år. Inom kategorin övrig personal, som till största delen utgörs av domstolssekreterare, är förhållandet det omvända. Andelen kvinnor är inom denna kategori . har vidtagit åtgärder som syftar till att göra arbetet mer attraktivt för både kvinnor och män. har dock visat sig svårt att påverka könsfördelningen i gruppen domstolssekreterare beroende på den låga personalomsättningen. Av de nya chefsdomare som utnämndes var kvinnor. När det gäller den totala andelen kvinnliga chefsdomare innebär dock detta endast en marginell förbättring. Den ojämna könsfördelningen när det gäller personalsammansättningen inom domstolsväsendet, särskilt för chefer, gör att jämställdhetsfrågorna måste ha fortsatt hög prioritet i det utvecklingsarbete som pågår inom domstolarna. Inte minst är detta viktigt för att upprätthålla och stärka allmänhetens förtroende för rättsskipningen. En ökad medvetenhet om jämställdhetsfrågorna är vidare en förutsättning för att domstolarna även i fortsättningen skall kunna locka till sig de för yrket bäst lämpade och skickligaste juristerna. Det arbete som bedrivs inom domstolsväsendet för att få fler kvinnliga domare att söka chefsanställningar ger i kombination med den generationsväxling som kommer att äga rum goda förutsättningar för att ytterligare öka andelen kvinnliga chefsdomare. Jämställdhetsarbetet inom domstolsväsendet handlar emellertid inte bara om en jämnare könsfördelning bland personalen. Det innebär även ett ökat krav på kunskaper om jämställdhetsfrågor i allmänhet. Det är viktigt bl.a. för att säkerställa ett korrekt bemötande av utsatta kvinnor, såsom offer för olika former av sexualbrott. Fördelningen mellan könen bland kriminalvårdens anställda 2004 var kvinnor och män. Fördelningen är oförändrad jämfört med föregående år. har en utjämning mellan könen skett. Variationen mellan olika yrkeskategorier är stor. Andelen kvinnliga chefer uppgår till . Kriminalvårdens långsiktiga mål på jämställdhetsområdet är att myndigheten skall underlätta för medarbetarna att förena förvärvsarbete med familj, genom bl.a. flexibilitet i arbetstidsfrågan. Regeringen ser positivt på det arbete som bedrivs för att främja en jämnare könsfördelning avseende kriminalvårdens personal. Könsfördelningen vid myndigheten är ojämn. Av totala antalet årsarbetskrafter som uppgick till 61 är 24 män och 35 kvinnor. Av dem som nyanställts är betydligt fler kvinnor. Jämställdhetsarbetet bedrivs inom ramen för myndighetens löpande arbete med ledning och utveckling av personal. Jämställdhetsarbetet är en naturlig del av det personaladministrativa arbetet. En viktig del av åtgärderna är information om jämställdhet och jämställdhetsarbete till ledning och personal. En personalhandläggare har anställts bland annat för att stärka arbetet med jämställdhetsfrågorna. BRÅ:s mål för den framtida kompetensförsörjningen är att uppnå en jämnare ålders och könsfördelning Regeringen ser positivt på att myndigheten vidtar åtgärder för att stärka arbetet med jämställdhetsfrågorna. Det är angeläget att myndigheten verkar för en jämnare könsfördelning. Inom arbetar kvinnor och män. Verket har främst arbetat med att uppnå en jämnare fördelning av män och kvinnor på ledningsnivå. Verket har rekryterat en kvinnlig avdelningschef och en kvinnlig biträdande avdelningschef. Av nio avdelningschefer är två kvinnor och sju män och bland de biträdande avdelningscheferna är fem kvinnor och två män. har jämställdhetsarbete bedrivits på samtliga avdelningar inom . Målet med det är att ett genusperspektiv skall genomsyra verksamheten såväl internt inom myndigheten som i relationerna med omvärlden. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen ser positivt på arbete med frågor om jämställdhet i hela verksamheten. Det är angeläget att arbetet för att åstadkomma en jämnare könsfördelning inom alla kompetenskategorier fortsätter. Andelen kvinnliga anställda vid var . Myndighetens mål att jämna ut den sneda könsfördelningen har inte uppnåtts. Även fortsättningsvis kommer myndigheten att ta hänsyn till könsperspektivet vid nyrekryteringar. Enligt Brottsoffermyndigheten finns inget som tyder på könsrelaterade löneskillnader vid myndigheten. Regeringen ser positivt på att fortsätter sina strävanden mot en jämnare könsfördelning vid myndigheten. Integration, diskriminering och mångfald Andelen personer som antogs till polisutbildningen och som hade annan etnisk eller kulturell bakgrund än svensk, dvs. själv född utomlands eller minst en förälder född utomlands, uppgick till , vilket, är samma nivå som föregående år. Polisen arbetade aktivt för att på olika sätt främja den etniska och kulturella mångfalden inom organisationen., bl.a. genom föreläsningar och utbildningar för de anställda. Några myndigheter genomförde särskilda utbildningar för chefer. Mångfaldsaspekten har genomsyrat myndigheternas rekryteringsarbete och beaktades bl.a. genom att polisen i platsannonser angav att den gärna såg sökande med annan etnisk och kulturell bakgrund än svensk. Flera myndigheter etablerade kontakter med invandrarföreningar och några myndigheter ordnade öppet hus. i deltog i projektet ryckningen, vilket är en förberedande utbild- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ning till polisutbildningen och riktar sig till ungdomar med invandrarbakgrund. I polismästardistrikt bedrevs ett projekt där den som har utomnordisk bakgrund kan få en civil projektanställning i syfte att bli behörig att söka till polisutbildningen. Polismyndigheterna vidtog flera åtgärder för att förhindra att anställda diskriminerades på grund av sin sexuella läggning. Samtliga myndighetsledningar genomgick utbildning inom ramen för projekt . Inom polisen bedrivs ett aktivt arbete för att öka andelen anställda med annan etnisk eller kulturell bakgrund än svensk. Utgångspunkten för arbetet är myndighetens mångfaldsplan och kompetensstrategi i diskrimineringsfrågor. För polisiär framgång finns det ett behov av olika kompetenser i verksamheten. Nya kompetenser ger nya perspektiv i polisarbetet som kan leda till förändringar av organisationens värderingar och förhållningssätt. Regeringen vill understryka att det är angeläget att insatserna på detta område fortsätter och intensifieras. Det är en förutsättning också för att förhindra och motverka att diskriminering förekommer i verksamheten, och för att antalet anställda inom polisen med utländsk bakgrund långsiktigt skall kunna öka. För polisens legitimitet är det av vikt att polisens sammansättning speglar befolkningen i samhället. Regeringen vill också framhålla vikten av att anställda med utländsk bakgrund, i likhet med övriga anställda, erbjuds utvecklingsmöjligheter i sitt arbete. Det är t.ex. angeläget att andelen personer med utländsk bakgrund ökar i ledningskompetensen. Enligt regeringens bedömning bör det finnas utrymme för polisen att vidta ytterligare åtgärder för att uppmuntra och inspirera personer med utländsk bakgrund att söka sig till polisyrket. bedriver ett aktivt arbete med diskriminerings- och mångfaldsfrågorna. Utgångspunkten för arbetet är myndighetens mångfaldsplan och policy mot kränkande särbehandling samt kompetensstrategin i diskrimineringsfrågor. Planerna utgår från att ökad kunskap förhindrar och motverkar diskriminering. Alla chefer och arbetsmiljöombud skall genomgå utbildning och alla anställda skall ges information om mångfald och diskrimineringsfrågor. Utöver insatser för att öka kunskapen kring diskrimineringsfrågorna är det viktigt att medvetandegöra de attityder som finns i samhället och inom organisationen. arbete med dessa frågor skall fortsätta 2005. För att även skall ha ett stort förtroende hos allmänheten bör enligt myndigheten dess personal genom bakgrund och erfarenheter så långt som möjligt representera alla grupper i samhället. Myndigheten arbetar för att fler personer med utländsk bakgrund skall kunna anställas. För att öka kunskapen om och skapa intresse för åklagaryrket genomför myndigheten besök vid gymnasieskolor bl.a. i områden där det bor många människor med utländsk bakgrund. De åtgärder som genomfört är steg i rätt riktning. Det är dock angeläget att myndigheten fortsätter vidta åtgärder för att öka den etniska mångfalden samt för att öka medvetenheten om diskrimineringsfrågor inom myndigheten. Detta är ytterst en förtroendefråga såväl för som för rättsväsendet i stort. Inom behandlas mångfaldsfrågorna i den centrala arbetsmiljökommittén och dess beredningsgrupp. Myndigheten har fastställt en mångfaldsplan. Planen innehåller även en handlingsplan mot kränkande särbehandling.