prop · GU031d16 · 2006-10-16 00:00:00 — Av den utbetalda summan utgör grundersättning till de 173 kommuner som ingått överenskommelser om flyktingmottagande. Totalt togs 8 675 personer emot , en minskning med 534 personer jämfört med . Den statliga schablonersättningen till kommunerna, som baseras på antalet mottagna flyktingar uppgick till . Ersättning lämnas också för vissa kostnader m.m. Inom ramen för kommunersättnings anslaget disponerade för ersättning för extraordinära kostnader som de andra ersättningarna inte täcker. En mindre del beviljas för direktmottagning av kvotflyktingar och som ekonomisk kompensation i samband med organiserat mottagande av flyktingar som flyttade från vissa kommuner i en storstadsregion. Den tillfälliga lagstiftningen om ny prövning av avvisnings- och utvisningsbeslut innebär att ca så många flyktingar och skyddsbehövande i övrigt beräknas tas emot i landets kommuner jämfört . Ett tillfälligt stöd lämnas till kommunerna i form av en extra ersättning med för varje person som tas emot . En förutsättning är att kommunerna ökar sitt mottagande och att detta sker enligt en särskild tidplan. Utöver det tillfälliga stödet disponerar också för särskilda kostnader som kommunerna kan ha för att snabbt kunna ordna boende för personer från Migrationsverkets anläggningsboende. Syftet är att mottagningen skall ske skyndsamt. Vidare har förvaltningsanslag ökats tillfälligt med 6,5 miljoner för att kunna förstärka verkets personalstyrka. En tillfällig projektorganisation har inrättats för att möta det ökade behovet av kommunplatser . Den centrala överenskommelsen som tecknades 2001 om utveckling av introduktionen mellan , , , Myndigheten för skolutveckling, samt Kommuner och Landsting (SKL) är en utgångspunkt för nationell samverkan för en bättre introduktion för nyanlända. Till följd av den centrala överenskommelsen har också antalet lokala och regionala överenskommelser om att förbättra introduktionen ökat. Överenskommelser finns i 17 län och ungefär 100 kommuner. har också samordnat ett utvecklingsarbete för att stärka och utveckla samverkan på regional och lokal nivå för att åstadkomma en snabbare och effektivare introduktion för nyanlända invandrare. har också fått i uppdrag att utforma rekommendationer för omfattning och form av samhällsinformation till nyanlända. fördelar statligt stöd till antidiskrimineringsverksamheter i enlighet med förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering. har utvärderat verksamheterna . fördelar statligt bidrag enligt särskilda riktlinjer till (), som är en ideell rikstäckande paraplyorganisation för ett antal frivilligorganisationer. CMR har utvärderats av . Stöd till organisationer som främjar integration fördelar stöd enligt förordningen (2000:216) om statsbidrag till organisationer som främjar integration. har ca fördelats till riksorganisationer bildade på etnisk grund och i projektstöd till organisationer som främjar integration. Vid fördelning av projektmedel har prioriterat insatser för att förebygga och motverka främlingsfientlighet och rasism samt för jämställdhet mellan könen. prioriteras insatser för att underlätta nyanlända invandrares etablering. Efter synpunkter från har sett över rutinerna för handläggning och beslut i bidragsärenden. har också påbörjat en ekonomisk granskning av alla riksorganisationer som fått organisations- och verksamhetsstöd . medverkar i besluten om fördelning av projektmedel ur . Fonden redovisas under utgiftsområde 8 politikområde 12 Migrationspolitik. DO:s uppgifter anges i lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering och lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Totalt inkom 888 diskriminerings anmälningar till DO , vilket motsvarar en ökning med 94 ärenden () i förhållande och med 125 ärenden () jämfört med . Störst har ökningen varit på områdena restaurangbranschen, arbetsmarknad och sjukvård. 859 ärenden avgjordes , vilket var på samma nivå som . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 DO utövar tillsyn över att kraven på aktiva åtgärder enligt lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning och lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan efterföljs. Den branschvisa tillsynen som DO inledde 2003 och 2004 fortsatte även . DO har fokuserat sin tillsyn på större arbetsgivare för att få ett större genomslag. De branscher DO granskat är: managementkonsulter, konsumtions- och dagligvaruhandeln, advokatbyråer, fackförbund och central organisationer, medieföretag, arbetsgivar organisationer, revisionsföretag, universitet och högskolor, företag som anslutit sig till Global Compact eller Globalt Ansvar samt statliga myndigheter. Överläggning, information och utbildning DO har identifierat olika målgrupper för att informera och utbilda om diskriminerings frågor. DO har fördjupat arbetet med att öka kunskapen om etnisk och religiös diskriminering hos arbetsgivare, fackliga företrädare, kommunala förvaltningar, skolor, rättsväsendet, arbetsförmedlare, och näringsidkare. Insatserna har koncentrerats på att stimulera myndigheterna och organisationerna till eget arbete och förse dem med användbart innehåll för egna utbildnings- och informationsinsatser. DO har genomfört särskilda informations- och utbildningsinsatser avseende krogdiskrimineringen. DO har vidareutvecklat och organiserat sitt arbete med att ge råd och stöd till antidiskrimineringsbyråerna. Andra insatser inom verksamhetsområdet Insatser mot s.k. hedersrelaterat våld och förtryck sker en satsning med för att bistå flickor och pojkar samt unga kvinnor och män som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck från sina nära anhöriga. Huvuddelen av medlen har fördelats till länsstyrelserna för förebyggande åtgärder, 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 bl.a. utbildning och attitydpåverkande insatser. Centrala myndigheter som , , , , , Myndig heten för skolutveckling och för statsbidrag till trossamfund har fått i uppdrag att förbättra kunskaperna och öka medvetenheten om problemet hos dem som kommer i kontakt med utsatta ungdomar. T.o.m. hade tagits i anspråk. I uppdraget till länsstyrelserna i de tre storstadslänen ingår att lämna stöd till att skyddat boende inrättas eller utvecklas. ökades länsstyrelsernas anslag med ytterligare för stöd till insatser till ungdomar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. Av dessa medel avser sammanlagt stöd till projekt på nationell eller länsövergripande nivå som skall fördelas av i . har fått i uppdrag att göra en nationell kartläggning av förekomsten av hedersrelaterat hot och våld riktat mot ungdomar från nära anhöriga. Hela satsningen mot hedersrelaterat våld skall utvärderas av UCER) vid . En slutrapport skall vara klar . En nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 20062009 (skr. 2005/06:95) överlämnades till . Det finns ett tydligt fokus på åtgärder mot diskriminering i handlingsplanen. överlämnade sitt slutbetänkande En sammanhållen diskrimineringslagstiftning (SOU 2006:22). Betänkandet innehåller kommitténs förslag om en sammanhållen lagstiftning mot diskriminering och en ny sammanslagen ombudsmannamyndighet. Betänkandet har remissbehandlats och förslagen bereds i . Enligt förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för integrationspolitiken har alla myndigheter ett ansvar för att integrationspolitiken införlivas i verksamheten. Myndigheterna skall fortlöpande beakta samhällets etniska och kulturella mångfald både när de utformar sin verksamhet och när de bedriver den. Myndigheterna skall också verka för lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund samt i sin verksamhet särskilt motverka alla former av etnisk diskriminering. Enligt förordningen skall myndigheterna också vid behov samråda med om hur insatser enligt förordningen skall utformas samt delta i överläggningar med DO när ombudsmannen finner det lämpligt. Utöver det generella kravet har ett sextiotal centrala myndigheter särskilda uppdrag och återrapporteringskrav med integrationspolitisk inriktning i regleringsbreven . Vidare har ett antal regionala myndigheter fått uppdrag och återrapporteringskrav med integrationspolitisk inriktning. Samlad uppföljning av integrationspolitikens resultat I budgetpropositionen redovisade den tidigare regeringen ett samlat system för uppföljning av insatser och resultat i förhållande till 24 integrationspolitiska mål på elva områden. I avsnittet nedan redovisas genomförda insatser för att uppnå dessa mål. 3.5.2Områdesvis redovisning av insatser I detta avsnitt beskrivs kortfattat viktigare insatser för att uppnå den tidigare regeringens 24 mål för integrationspolitiken inom elva områden. För utförligare redovisningar av insatser hänvisas till budgetpropositionens avsnitt för respektive politikområde. Insatser för integration på arbetsmarknaden () uppdrag att med hjälp av olika insatser och program underlätta för utrikes födda kvinnor och män att få arbete har sin utgångspunkt i den generella arbetsmarknadspolitiken. Vissa säråtgärder har också genomförts, framför allt insatser under invandrades första tid i . Så har t.ex. särskilda medel använts för arbetsplatsintroduktion. Vidare har personalförstärkningar på arbetsförmedlingarna i storstadsregionerna genomförts i syfte att stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Arbetspraktik i form av prova-på-platser har anordnats för arbetssökande utan erfarenhet av svenskt arbetsliv eller med begränsad sådan erfarenhet samt arbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens för att tydliggöra individens meriter i matchningshänseende. Insatserna har funnits i arbetsförmedlingens programutbud respektive . En försöksverksamhet inleddes i tre län där arbetsförmedlingen ges ett sammanhållande ansvar för introduktions insatser till nyanlända i syfte att stödja en snabb etablering på arbetsmarknaden. För att stärka invandrade akademikers möjligheter till arbete har olika satsningar på bl.a. utbildning för lärare och kompletterande utbildning för jurister genomförts. () har fått i uppdrag att följa upp arbetsförmedlingens insatser och program för att främja integrationen på den svenska arbetsmarknaden. Insatser för integration på utbildningsområdet En lag mot diskriminering och annan kränkande behandling av elever i skolan trädde i kraft . Lagen som omfattar utbildning och annan verksamhet som avses i skollagen förbjuder direkt och indirekt diskriminering och annan kränkande behandling samt fastställer skolans ansvar för aktiva åtgärder på området. Lagen innebär också förbättrade möjligheter till skadestånd vid diskriminering eller annan kränkande behandling i skolan. Myndigheten för skolutveckling har i sitt utvecklingsarbete fokuserat på skolor i segregerade områden och barns språkutveckling. skall tydligare redovisa uppgifter uppdelade efter bl.a. etnisk och kulturell bakgrund och social bakgrund samt öka kunskapen om hur etnicitet och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 social bakgrund förhåller sig till resurstilldelning och måluppfyllelse i skolan. och högskolor har upprättat handlingsplaner för breddad rekrytering och skall redovisa resultat av arbetet i samband med årsredovisningen . Insatser för mångfald och mot diskriminering inom statlig arbetsgivarpolitik Som ett led i att stärka och utveckla arbetet för mångfald och antidiskriminering vid myndigheterna har ett stort antal myndigheter fått i uppdrag att delta i ett regionalt utvecklingsprojekt om mångfald och antidiskriminering. Verket för förvaltningsutveckling leder och samordnar verksamheten. Statskontoret har fått i uppdrag att utvärdera projektet. Resultaten av myndigheternas arbete för att öka den etniska och kulturella mångfalden följs upp dels i samband med uppföljningen av kompetensförsörjningen, dels genom återkommande redovisningar av statistik avseende andelen statsanställda med utländsk bakgrund. På bedrivs /05 en högre praktisk förvaltningsutbildning. Syftet med utbildningen är att säkerställa att statsförvaltningen har tillgång till medarbetare med kunskap i olika språk samt erfarenheter och kunskaper om olika kulturer och religioner. Även och skall bedriva sådan utbildning. Andra insatser mot diskriminering En ny förordning med krav på att ett trettiotal statliga myndigheter skall använda antidiskrimineringsvillkor i upphandlingskontrakt trädde i kraft . Förordningen gäller för diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion, kön, sexuell läggning och funktionshinder. AMS har fått i uppdrag att tillförsäkra att personalen utvecklar och vidmakthåller goda kunskaper om de mänskliga rättigheterna, bl.a. avseende skyddet mot diskriminering. Insatser för nyanlända invandrare sysselsättning och utbildning Syftet med undervisning i svenska för invandrare (sfi) har renodlats till kunskaper i svenska språket och alfabetisering. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att utveckla ämneskompetensen hos lärare inom sfi. Myndigheten för skolutveckling har i uppdrag att arbeta fram en nationell strategi för utbildning av nyanlända elever i och gymnasieskolan samt därmed motsvarande skolformer. Därutöver har i uppdrag att utarbeta förslag på nationella mål och riktlinjer för utbildningen av nyanlända barn och ungdomar i och gymnasieskolan samt därmed motsvarande skolformer. Verket för högskoleservice har som mål att förkorta handläggningstiden avseende bedömning av utländska gymnasiebetyg. Valideringsdelegationen har fått i uppdrag att i samråd med och Verket för högskoleservice se över effektiviteten och ansvarsfördelningen vid validering av utländska högskoleutbildningar i syfte att underlätta validering av utländsk utbildning och yrkeserfarenhet. Insatser för integration i rättsväsendet , , , , och har i uppdrag att sträva efter en ökad etnisk mångfald bland personalen. Myndigheterna skall också arbeta mot förekomsten av diskriminering i verksamheten, bland annat genom utbildning av personalen. har i uppdrag att säkerställa att åklagarnas brottsbekämpning effektiviseras när det gäller brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska, islamofobiska eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering. skall redovisa myndighetens brottsförebyggande arbete och insatser för kvalitetshöjning av brottsutredningen avseende dessa brott. Brottsofferfonden har fått i uppdrag att prioritera bl.a. verksamheter och projekt som riktar sig till offer för brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska, islamofobiska eller homofobiska inslag. har fått ansvar för statistikföring avseende hatbrott. Insatser för integration i boende Inom ramen för storstadsarbetet har insatser skett i utsatta bostadsområden. från detta arbete förs nu vidare in i ordinarie strukturer. Den tidigare regeringen har beslutat om ett åtgärdsprogram i syfte att bekämpa utanförskap och öka valdeltagandet. Tolv kommuner beviljades bidrag för insatser som syftar till att öka kunskapen om det svenska demokratiska systemet i allmänhet och valfrågor i synnerhet inför valet . Den tidigare regeringen har avsatt sammantaget ca för att bl.a. främja ett högt valdeltagande. Insatserna har avsett en demokratisatsning, vissa insatser för att främja de mänskliga rättigheterna samt vissa insatser för att stärka romernas inflytande i samhället. Insatser för integration och hälsa På initiativ av och har en överenskommelse träffats mellan flera centrala aktörer om en nationell samsyn kring hälsa under nyanländas första tid i . tog ett initiativ till ett samverkansprojekt för att belysa sambanden mellan diskriminering och hälsa. I uppdraget som redovisades har beaktat olika etniska gruppers villkor och förutsättningar. Insatser för integration i socialförsäkringssystemet har i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa utvecklingen mot det särskilda integrationspolitiska målet att skillnaderna i sjukfrånvaro mellan utrikes födda och födda i skall minska. Uppdraget skall redovisas . Insatser för integration på kulturområdet Det särskilda är en satsning på att stärka och ytterligare främja etnisk och kulturell mångfald i samhället och särskilt kulturlivet. Alla statliga kulturinstitutioner har fått i uppdrag att integrera ett mångfaldsperspektiv i hela verksamheten och att därvid lägga särskild tonvikt på insatser för att främja etnisk och kulturell mångfald. 3.7Resultat av de samlade insatserna för integration I detta avsnitt redovisas resultaten av de samlade insatserna för integration inom alla politikområden. Resultaten redovisas i förhållande till de 24 integrationspolitiska mål som den tidigare regeringen presenterade i budgetpropositionen . Redovisningen baseras på det samlade uppföljningssystemet för integrationspolitiken. 16 myndigheter har haft i uppdrag att följa upp målen med hjälp av 69 indikatorer. Då uppföljningssystemet varit under uppbyggnad finns statistik endast för vissa av indikatorerna. har i uppdrag att ansvara för en samlad övergripande analys av utvecklingen och resultaten. skall också analysera orsaker till utvecklingen och bistå myndigheterna med kunskap om och metodik. Samtliga indikatorer i uppföljningssystemet redovisas för kvinnor och män. Där det är relevant, analyseras barns och ungdomars levnadsvillkor särskilt. Uppföljning av särskilda mål Sysselsättning och arbete i nivå med egen kompetens Mål: Sysselsättningen bland utrikes födda skall öka och närma sig den för hela befolkningen. Det finns fyra indikatorer som skall användas för att mäta målet (sysselsättning, arbete i nivå med kompetens, arbetslöshet och försörjningsstöd). Sysselsättningen har minskat för inrikes och utrikes födda, såväl för män som för kvinnor. infördes en ny EU-anpassad AKU-statistik, vilket medför att resultaten inte är helt jämförbara med de tidigare undersökningarna. Hur mycket av förändringarna som är beroende av statistikomläggningen är svårt att uppskatta. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.2 Andel sysselsatta bland inrikes respektive utrikes födda mellan 20-64 år Källa: SCB. Tabell 3.3 Andel arbetslösa bland inrikes respektive utrikes födda mellan 20-64 år Källa: SCB. Tabell 3.3 visar att en klart större andel utrikes födda är arbetslösa i jämförelse med inrikes födda och att arbetslösheten ökat i alla grupper. Skillnaderna i arbetslöshet mellan inrikes födda män och kvinnor och utrikes födda män och kvinnor har ökat . Omläggningen av AKU-statistiken påverkar resultaten . Mål: Andelen utrikes födda med högskoleutbildning som har ett arbete i nivå med den egna kompetensen skall öka. av inrikes födda akademiker och av utrikes födda akademiker hade ett kvalificerat arbete (och i Rapport 2003). Någon uppföljning av denna studie är ännu inte genomförd varför slutsatser om utvecklingen är svåra att dra. Utrikes födda akademiker har dock svårt att göra karriär. En undersökning visar att utrikes födda akademiker som kom till åren bara hade förbättrat sin ställning lite . Utvecklingen var sämst för de kvinnliga akademiker som började i ett lågstatusyrke. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Risken för att bli inlåst i ett lågstatusyrke är ungefär densamma för utrikes födda oavsett födelseland (i Rapport 2005). Utbildning i grund- och gymnasieskolan Mål: Andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg skall successivt öka. Mål: Andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program skall successivt öka. Tabell 3.4 Andel elever med svensk respektive utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg Andelen elever som lämnat med fullständiga betyg har förändrats marginellt med undantag av flickor med utländsk bakgrund där trenden är neråtgående. Flickor med utländsk bakgrund har i genomsnitt högre meritvärde än pojkar med svensk bakgrund vilket indikerar att spridningen av studieresultat är stor inom gruppen flickor med utländsk bakgrund. Skillnaderna mellan elever med svensk respektive utländsk bakgrund avseende fullständiga betyg är stora medan skillnaderna mellan könen i respektive grupp är mindre. Tabell 3.5 Andel elever med svensk respektive utländsk bakgrund som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg Andelen elever som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg studier har ökat såväl bland kvinnor och män med svensk bakgrund som bland kvinnor och män med utländsk bakgrund. Ökningen har varit störst bland män med utländsk bakgrund. Skillnaderna mellan elever med svensk och utländsk bakgrund är dock fortfarande stora, särskilt markant är skillnaden mellan männen. Etnisk och kulturell mångfald inom staten Mål: Den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda i statsförvaltningen skall öka på alla nivåer. Det finns två indikatorer som används för att mäta målet avseende anställda inom statsförvaltningen och anställda på olika nivåer. Tabell 3.6 Andel anställda med utländsk bakgrund inom statsförvaltningen jämfört med deras andel i förvärvsarbetande åldrar i befolkningen Andelen statsanställda med utländsk bakgrund har ökat marginellt men andelen förvärvsarbetande med utländsk bakgrund ökar snabbare. Det återstår därför en betydande skillnad mellan andelen statsanställda med utländsk bakgrund och med andelen med utländsk bakgrund i förvärvsarbetande åldrar i befolkningen. Bland de nyanställda (antingen helt nya i statlig tjänst eller som bytt arbetsgivare inom staten sedan föregående år) hade utländsk bakgrund 2005. Tabell 3.7 Andel statsanställda med utländsk bakgrund inom lednings, kärnrespektive stödkompetens Andelen män med utländsk bakgrund ökar i samtliga kompetenskategorier och 2005. En viss minskning kan dock noteras för ledningskompetens . Att andelen kvinnor med utländsk bakgrund minskar inom ledningskompetens kan förklaras av att antalet kvinnor sammanlagt inom ledningskompetens ökat snabbare än antalet kvinnor med utländsk bakgrund. Mål: Andelen anställda inom rättsväsendet med utländsk bakgrund skall öka. Mål: Inom rättsväsendet skall finnas kunskaper för att förebygga och motverka att diskriminering förekommer. Tabell 3.8 Andel anställda med utländsk bakgrund i olika yrkesgrupper inom polisorganisationen Källa: Polisens årsredovisning 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.9 Andel anställda med utländsk bakgrund i olika yrkesgrupper inom åklagarorganisationen Tabell 3.10 Andel anställda med utländsk bakgrund i olika yrkesgrupper inom domstolsväsendet Källa: Årsredovisning för domstolar Det finns fem indikatorer som skall användas för att mäta målen (anställda inom rättsväsendet samt olika utbildnings indikatorer). Statistik över andelen anställda med utländsk bakgrund redovisas här. Antal anställda inom respektive verksamhetsområde som genomgått utbildningar i diskriminerings- och mångfaldsfrågor kommer att redovisas i budgetpropositionen . Bland notarier, som utgör den huvudsakliga rekryteringsbasen för domar- och åklagaryrket, är andelen med utländsk bakgrund högre än bland de yrkesverksamma domarna och åklagarna. Av nybörjarna på juristlinjen hade utländsk bakgrund. Det finns därmed goda förutsättningar att öka andelen anställda med utländsk bakgrund i juristyrken inom rättsväsendet. Mål: Hälsan hos personer med utländsk bakgrund skall förbättras. Det finns fyra indikatorer för att mäta målet. Alla indikatorerna mäter upplevt hälsotillstånd. I tabell 3.11 och 3.12 redovisas statistiken för hur kvinnor och män uppfattar sin hälsa. Någon motsvarande statistik för barn finns inte . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.11 Andel personer mellan med svensk respektive utländsk bakgrund som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som gott Källa: SCB ()