prop · GT031d4 · 2006-01-01 00:00:00 — En personalökning beräknas ske vid universitet och högskolor med anledning av regeringens satsningar på forskning enligt den forskningspolitiska propositionen (prop. 2004/05:80) samt med anledning av regeringens förslag i denna budgetproposition avseende en 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 ökning av antalet högskoleplatser. Bedömningen är att personalen vid universitet och högskolor med anledning av forskningssatsningen kommer att öka med 75 personer 2005, 375 personer 2006, 375 personer 2007 samt 1 100 personer 2008. införs ett särskilt tilläggsbidrag till studerande i studiestödet. För administration av detta tillägg tillförs () , vilket motsvarar 1520 personer. Även för studiestöd tillförs resurser för en person av samma anledning. Regeringen avser att lämna en proposition med förslag till en samlad svensk språkpolitik, där det bland annat föreslås att språkvården bör organiseras i myndighetsform. En organisationskommitté kommer att tillsättas med uppgift att förbereda organisationen. Regeringen har beslutat att Riksutställningar samt delar av skall omlokaliseras till . För Riksutställningars del skall omlokaliseringen påbörjas och vara avslutad , medan omlokalisering skall påbörjas och vara avslutad . Från skall 25 befattningar flyttas till . Vidare kommer 20 befattningar att omlokaliseras till . Flytten skall inledas 2006 och vara slutförd . Omlokaliseringen innebär inte några förändringar i antalet personer på respektive myndighet. Övriga förslag i förevarande proposition bedöms inte leda till några personalkonsekvenser. : (+42) Med anledning av regeringens beslut att omlokalisera till väntas de personalpolitiska konsekvenserna på myndigheten bli omfattande . Det kan dock förutspås att antalet personer anställda vid kommer att minska innan all ersättningsrekrytering genomförts. I samband med miljömålsarbetet föreslås satsningar som får konsekvenser på och . För motsvarar ökningen fem anställningar. Kapaciteten vid de djurförsöksetiska nämnderna förstärks med sju anställningar. De personalpolitiska konsekvenserna för redovisas i samband med redovisningen för högskolan under Utbildnings- och avsnitt. : (+ 2) övertar ansvaret för den verksamhet som bedrivs vid inom 2002 års energipolitiska program. Övertagandet innebär att ca åtta befattningar flyttas från till och att en omfördelning av medel motsvarande görs mellan dessa två myndigheter. Därutöver tillförs genom omfördelning av medel inom utgiftsområde 21 Energi för tillkommande myndighetsuppgifter motsvarande ca två anställningar. En sammanslagning av och skall genomföras per . Sammanslagningen bedöms inte innebära några personalförändringar. Omlokaliseringsbeslutet bedöms inte leda till några personalförändringar hos och . : (+ 35) ekonomiska vårproposition angav regeringen att Rikskvinnocentrum i skall ombildas till ett Nationellt . Detta bedöms innebära att ytterligare 25 personer till kommer att anställas. I denna budgetproposition föreslås att Handelsflottans kultur- och fritidsråds (HKF) verksamhet överförs till . En administrativ samordning med bör leda till att de årliga kostnaderna för administration minskar utan att det påverkar verksamheten. Förslaget kan komma att påverka den totala personalstyrkan vid . JämO kommer att tillföras . Tillskottet innebär att antalet anställda vid myndigheten kommer att öka med ca 10 personer. och de tio skogsvårdsstyrelserna bör enligt regeringens bedömning bli en myndighet. Genomförandet av omorganisationen torde medföra vissa personalförändringar. Hur dessa kommer att se ut är dock inte möjligt att närmare beskriva. En sammanfattning av regeringens sysselsättningspaket, som redovisas i volym 1, avsnitt 4.4, ges nedan avseende den statliga sektorn. Dessa satsningar ingår inte i redovisningarna ovan. Tabell 3.4 Redovisning sysselsättningspaket (registrera, restaurera, åtgärda fel och fusk Satsning för ökad kontroll Satsning för ökad kontroll Satsning på att förstärka Satsning för att bekämpa narkotika, alkohol och Regeringen har delegerat stora delar av arbetsgivarpolitiken till myndigheternas chefer. Delegeringen innebär en betydelsefull frihet för myndigheterna att självständigt utforma organisation, arbetsprocesser, lönebildning och kompetensförsörjning med hänsyn till verksamhetens krav. För att regeringen skall kunna följa utvecklingen och vid behov vidta åtgärder redovisar myndigheterna sin kompetensförsörjning till regeringen. Med kompetensförsörjning avses arbetet med att säkerställa att erforderlig kompetens finns för att nå verksamhetens mål på ett effektivt sätt. I det följande redovisas en uppföljning av kompetensförsörjningen i staten utifrån myndigheternas redovisningar, övriga rapporter samt relevant statistik. Regeringens bedömning av kompetensförsörjningen redovisas i avsnitt 6. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 4.1 Antal anställda i staten Antalet statsanställda i stort sett oförändrat Antalet anställda i den statliga sektorn har varit närmast oförändrat . har det dock skett en svag ökning som till stor del kan förklaras med en fortsatt expansion inom högskoleväsendet. har antalet anställda i denna sektor ökat med över 4 000 personer. Antalet anställda har också ökat inom rättsväsendet, även om de är färre än . har dock nedgången i antalet anställda i statlig sektor varit betydande. Ett område som minskat drastiskt är infrastrukturområdet, vilket till stor del beror på att verksamhet har bolagiserats och därmed inte längre räknas till den statliga sektorn, t.ex. Posten, och (se diagram 4.1). Diagram 4.1 Antal anställda i olika statliga verksamheter, uppgick antalet anställda inom statlig sektor till 224 600 personer.1 I förhållande till 2003 har antalet statsanställda ökat med knappt 300 personer, vilket är en mycket liten förändring jämfört . , högskolor och forskning står även detta år för den största ökningen, medan Försvars- 1 Inklusive personer med betings-, dag- och timanställning, vilka uppgick till ca 15 000 . Anställda vid försäkringskassorna 2004 ingår inte. Från bildar försäkringskassorna och den statliga myndigheten . Om försäkringskassorna inkluderas uppgick antalet till ca 239 750 anställda 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 makten svarade för den mest betydande nedgången. Totalt utgör de statsanställda av det totala antalet sysselsatta på arbetsmarknaden. Anställda inom kommuner och landsting utgör tillsammans . Lokalisering, heltid och deltid av de statligt anställda arbetar i . finns i (exklusive ). Om man i stället ser till andelen statsanställda i förhållande till samtliga anställda i olika regioner var andelen störst i med statligt anställda. Cirka 30 000 statsanställda arbetar deltid. Det är fler kvinnor som arbetar deltid, , medan det bland männen är . Av tabell 4.1 framgår andelen uppsagda fördelade på kvinnor och män . Tabell 4.1 Andel uppsagda respektive total andel i staten fördelade på kvinnor och män, 19952004 Anm. Här ingår även personer som är registrerade i tidiga åtgärder före uppsägningstillfället. 4.2 Antal uppsägningar i staten har drygt 74 000 statsanställda sagts upp. uppgick antalet till 2 015 personer, varav ungefär en tredjedel kom från universitets- och högskolesektorn (se diagram 4.2). Denna sektor sysselsätter ca en fjärdedel av alla statsanställda vilket gör den till den största sett till antalet. Den största minskningen stod kultursektorn för. Diagram 4.2 Antal uppsägningar fördelade per sektor, AFF AOU EK FÖ KULT LRS MTJ RÄTTS UHF UPP sektorsindelning: AFF: och infrastruktur; AOU: Arbetsliv, omsorg och utbildning; EK: Ekonomi; FÖ: Försvarsmakten; KULT: Kultur; LRS: Länsstyrelser, regeringskansli och stabsmyndigheter; MTJ: Miljö, teknik och jordbruk; RÄTTS: Rättsmyndigheter; UHF: Universitet, högskolor och forskning; UPP: Uppdragsmyndigheter Anm. Här ingår även personer som är registrerade i tidiga åtgärder före uppsägningstillfället. Att andelen uppsagda kvinnor varierat över tiden hänger samman med orsakerna till att övertalighet uppkommer. skedde omfattande besparingar och teknikförändringar som i hög grad drabbade kvinnliga administratörer. har de uppsagda i högre grad bestått av övertaliga från Försvarsmakten och infrastrukturmyndigheterna, där andelen män är högre. Statsanställda hävdar sig väl Den öppna arbetslösheten bland de uppsagda i staten sjunker relativt snabbt och ligger på av de uppsagda och . Enligt kan de goda resultat som uppnås delvis hänföras till att de statsanställda hävdar sig väl på arbetsmarknaden. Av de uppsagda som fick nya arbeten (fasta och tidsbegränsade ) gick -till den statliga sektorn (2003, 2002), -till den kommunala sektorn (2003 och 2002), -till den privata sektorn (2003, 2002). Av dem som fått nytt arbete går fler kvinnor än män till den offentliga sektorn, vilket framgår av tabell 4.2. Tabell 4.2 Uppsagda i staten som fick nya arbeten 2004 Knappt hälften av dem med nytt arbete får högre lön, medan den är oförändrad för ungefär en fjärdedel. Hälften uppger sig ha fått ett bättre och mer utvecklande arbete, medan anser att arbetsuppgifterna är sämre och mindre utvecklande. 4.3Övergripande insatser avseende kompetensförsörjningen Myndigheterna redovisar sin kompetensförsörjning till regeringen i årsredovisningen. Av redovisningen skall framgå myndighetens mål, vidtagna åtgärder och måluppfyllelse på området. Av årsredovisningarna framgår att det på flera myndigheter bedrivs ett aktivt arbete för att attrahera, rekrytera, utveckla och behålla kompetenta medarbetare. Bland de redovisade insatserna finns exempel på arbete med kompetensutveckling, kompetensanalyser samt medarbetar- och utvecklingssamtal. I vissa fall används olika modeller för t.ex. inventering av efterfrågad och befintlig kompetens. Flera myndigheter uppger att de vidtar åtgärder för att utveckla ledarskapet, t.ex. genom utbildningar, mentorskap eller annat stöd. Andra insatser som nämns är arbete med individuella utvecklingsplaner. På uppdrag av regeringen har () kartlagt och analyserat kompetensförsörjningen i staten (dnr Fi2005/3781). Studien bygger på en webbenkät till samtliga myndigheter samt intervjuer med 15 myndighetsrepresentanter. Av studien framgår bl.a. inriktningen på arbetet, risk- och framgångsfaktorer samt utmaningar. KKR:s övergripande tolkning är att många myndigheter uppfattar sitt arbete med kom- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 petensförsörjningen som positivt. Som exempel på goda förutsättningar i detta arbete nämner KKR bl.a. att en stor andel av myndigheterna anser sig ha lätt att rekrytera och behålla personal samt att de uppfattas som en attraktiv arbetsgivare. Dessutom anges att prioriteringen av kompetensförsörjningsfrågorna ökar. Som exempel på svagare sidor nämns avsaknad av genomarbetade kompetensidéer, bristande kunskapshantering och otillräcklig uppföljning av kompetensförsörjningen. KKR bedömer dock att det finns en växande medvetenhet om behovet av kompetensförsörjningsinsatser samt en ökad kunskap om hur man kan arbeta med dessa frågor. Sammantaget bedömer av de som svarat på enkäten att arbetet med kompetensförsörjningen fungerar ganska eller mycket bra. Även om den huvudsakliga beskrivningen av arbetet med kompetensförsörjningen är positiv, sammanfattar KKR också några hinder och svårigheter såsom otydliga mål och styrning av kompetensförsörjningen. Bland de utmaningar som myndigheterna anger kan nämnas den förändrade åldersstrukturen och generationsväxlingen samt behovet av tydliga strategier för bl.a. kompetensöverföring. Bland de utvecklingsområden som uppmärksammas finns t.ex. chefsfrågor, behov av systematik och metodutveckling samt metoder för uppföljning och utvärdering. 4.4 Åldersstruktur i staten En strategisk fråga för statsförvaltningen är att hantera kommande års pensionsavgångar. beräknas ca 24 400 personer i statsförvaltningen att uppnå pensionsåldern. Fler äldre och färre yngre i staten Staten har tillsammans med landstingen den i genomsnitt äldsta personalstyrkan. var genomsnittsåldern för både statsanställda kvinnor och män, vilket är samma genomsnittsålder som föregående år. Det kan jämföras med för samtliga sysselsatta. När det gäller åldersstrukturen avviker staten från hela arbetsmarknaden i två avseenden (se diagram 4.3). För det första finns det fler äldre i staten. var i staten , medan motsvarande för hela arbets- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 För det andra är andelen statsanställda i de yngsta åldersgrupperna () mycket lägre än på arbetsmarknaden i sin helhet. Diagram 4.3 Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt, 2004 Åldersstrukturen i staten återspeglar relativt kraftiga nyrekryteringar och efterföljande perioder av åtstramningar och färre nyanställningar. Till detta kommer att kraven på utbildning är högre inom staten än inom den övriga arbetsmarknaden, vilket förklarar den låga andelen anställda . Andelen statsanställda med en högskoleutbildning eller längre var 2004, vilket är mer än dubbelt så stor andel som på den svenska arbetsmarknaden i sin helhet. Nybeviljade ålderspensioner ökar något beviljades drygt 3 000 statsanställda ålderspension, vilket är något fler än (se tabell 4.3). Tabell 4.3 Antal individer med nybeviljad ålderspension, 19982004 Fler tar ut ålderspension efter att de har fyllt Jämfört har andelen statsanställda som tar ut ålderspension från pensionsåldern eller senare ökat. Enligt statistik från utgjorde denna grupp 2004. Motsvarande andel 1998 var . Framför allt har antalet individer som arbe- tar längre och tar ut ålderspension efter den månaden de fyllt ökat. Genomsnittsåldern för statsanställda kvinnor som beviljas ålderspension har ökat något medan den för männen har minskat marginellt. var den för kvinnorna och för männen. En förklaring till skillnaden mellan kvinnor och män i detta avseende kan vara att yrkesgrupper med lägre pensionsålder, t.ex. inom försvaret, huvudsakligen består av män. Antalet statsanställda med nybeviljad definitiv sjukpension har minskat (se tabell 4.4). Antalet med nybeviljad tillfällig sjukpension har dock ökat, framför allt tillfälliga sjukpensioner med omfattningen . Mer än två tredjedelar av dem med tillfällig sjukpension 2004 hade lägre omfattningsgrad än . Tabell 4.4 Antal individer med nybeviljad tillfällig respektive definitiv sjukpension, 19982004 av dem som beviljades tillfällig eller definitiv sjukpension på heltid i staten var kvinnor 2004. För tillfällig sjukpension på deltid var andelen kvinnor . Genomsnittsålder för personer med nybeviljad sjukpension 2004 var för kvinnor och för män. Delpension för att kunna arbeta längre För att öka möjligheterna för äldre att arbeta till ordinarie pensionsålder trädde ett nytt avtal om delpension i kraft . Avtalet innebär att arbetsgivaren kan bevilja en minskning av arbetstiden till som mest hälften av ordinarie arbetstid för anställda . beviljades sammanlagt 3 764 personer i statsförvaltningen delpension (se tabell 4.5). Det är av den åldersgrupp, dvs. , som kan komma ifråga. Tabell 4.5 Beviljade delpensioner, 20032004 Som framgår av tabell 4.5 är det fler män än kvinnor som har beviljats delpension. Det kan också konstateras att flertalet av männen har en omfattningsgrad på , medan den för kvinnorna i första hand är eller lägre. Det stora flertalet av delpensionärerna, , beviljades förmånen . Medvetenhet finns om generationsväxlingen De senaste årens redovisningar av kompetensförsörjningen visar på en hög medvetenhet om åldersstrukturen och kommande generationsväxling hos myndigheterna. av de som deltagit i KKR:s enkätundersökning uppger att myndigheten strävar efter att skapa en åldersbalans och generationssamverkan p.g.a. generationsväxlingen. Myndigheternas arbete syftar i flera fall till att öka antalet yngre anställda. Ett antal myndigheter uppger att de sett över åldersstrukturen och arbetar för att underlätta kompetensöverföring. Mentorprogram och traineeutbildningar för att säkra chefsförsörjningen förekommer också. Vid görs en bedömning ett till innan en medarbetare skall gå i pension, av vilka aktiviteter som måste genomföras för att behålla viktiga kunskaper. Det kan t.ex. bli fråga om att tidigarelägga en rekrytering för att den nya medarbetaren skall kunna gå parallellt, seminarier och programlagd kunskapsöverföring till andra medarbetare. uppger att de bl.a. planerar att undersöka vad som gör och kan göra attraktivt för personer i yngre medelåldern. Andra insatser för att klara generationsskiftet med bibehållen kvalitet i verksamheten är att erbjuda delpension samt uppmuntra seniora medarbetare att fortsätta arbeta. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 4.5 Jämställdhet och könsfördelning i staten Regeringen har angett att det personalpolitiska arbetet i staten skall intensifieras för att öka jämställdheten. Staten skall vara ett föredöme för övriga arbetsgivare vad gäller jämställdhet. Andelen kvinnor skall öka på ledande befattningar. Andelen kvinnor i staten ökar stadigt Andelen kvinnor i staten har ökat stadigt . var av de statsanställda kvinnor och var män. Motsvarande uppgifter var kvinnor och män. Sammantaget innebär detta att staten har den jämnaste könsfördelningen bland sektorerna på arbetsmarknaden. Inom kommun- och landstingssektorn är fyra av fem kvinnor, medan motsatt förhållande råder inom bygg- och tillverkningsindustrierna där fyra av fem är män. Skillnaderna kvarstår mellan olika befattningar Inom staten varierar dock könsfördelningen kraftigt mellan olika typer av befattningar. Bland myndighetscheferna var andelen kvinnor (se tabell 4.6). På stora myndigheter med minst 1 000 anställda (30 stycken) var andelen lägre, . Jämfört har dock andelen kvinnor bland myndighetscheferna ökat. nyutnämnde regeringen totalt 38 myndighetschefer varav 15 var kvinnor, dvs. Tabell 4.6 Myndighetschefer fördelade på kvinnor och män 1Inklusive motsvarande befattning, t.ex. Rikspolischefen, , etc. samt nio vikarierande myndighetschefer. 2Inklusive en vikarierande landshövding. 3Inklusive överintendenter, varav en tillförordnad. 4Regeringen utser rektorer efter förslag från högskolestyrelsen. Andelen kvinnor med chefsuppgifter på olika nivåer i staten är också lägre än andelen män med motsvarande uppgifter. Som framgår av diagram 4.4 har dock kvinnornas andel ökat från 2004. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Diagram 4.4 Fördelning av kvinnor och män inom ledningskompetens, 19982004 vissa domstolar om en anpassning av sessionsplaneringen för att underlätta för föräldrar att passa tider för hämtning vid förskola och fritidshem. Ett delmål har tagit sikte på att främja föräldraledighetsuttaget för män. i deltar tillsammans med ett antal andra verksamheter från offentlig och privat sektor i projektet Top. Projektet bedrivs av i syfte att få fler kvinnor i ledande befattning. 4.6 Etnisk och kulturell mångfald i staten Inom myndigheternas kärnrespektive stödkompetens finns också skillnader, men även här har könsfördelningen jämnats ut något över tiden. Inom myndigheternas kärnverksamhet var andelen kvinnor 2004, vilket kan jämföras året innan. Inom myndigheternas stödverksamhet var andelen män . Motsvarande uppgift var . och inom olika sektorer Fördelningen mellan kvinnor och män skiljer sig också åt mellan olika sektorer inom staten. Inom sektorerna ekonomi respektive arbetsliv, omsorg och utbildning var av de anställda kvinnor. Inom Försvarsmakten och sektorn affärsverk och infrastruktur var andelen kvinnor lägre, . Arbete för jämnare könsfördelning Jämställdhet och strävan efter en jämnare könsfördelning har varit ett återkommande tema i flertalet av myndigheternas redovisningar av kompetensförsörjningen. I KKR:s studie framförs att myndigheterna själva är nöjda med sitt jämställdhetsarbete. Myndigheternas arbete avser i flera fall mål om en jämn könsfördelning, insatser för att underlätta att kombinera familjeliv och arbetsliv, lönekartläggning och arbete med olika policys. I KKR:s enkätundersökning uppger t.ex. av de som svarat att de arbetar aktivt med chefsförsörjningen på alla nivåer med beaktande av jämställdhetsaspekten. har inom ramen för sitt jämställdhetsarbete haft som mål att den anställde skall kunna förena föräldraskap och arbete. Bland annat har diskussioner förts med Regeringen har vid ett flertal tillfällen betonat vikten av mångfald i arbetslivet och statens särskilda ansvar att vara ett föredöme som arbetsgivare. Målet är att den etniska och kulturella mångfalden skall öka på alla nivåer. Andelen anställda med utländsk bakgrund ökar Andelen anställda med utländsk bakgrund i staten har ökat (se tabell 4.7).2 uppgick andelen statsanställda med utländsk bakgrund till , vilket kan jämföras 2000. Motsvarande uppgift var . För hela befolkningen i åldrarna 2004, var dock andelen avsevärt högre, . Tabell 4.7 Andel med utländsk bakgrund bland statsanställda, samtliga förvärvsarbetande och i hela befolkningen, 20002004 1 Avser personer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska och frivilliga medlemmar i . Anställda med tim-, dag eller veckoavlönad anställning ingår ej. År 20022004 ingår anställda hos de allmänna försäkringskassorna samt personer med en arbetstidsomfattning understigande . Effekten av att införa dessa grupper i redovisningen är marginell. 2 Med utländsk bakgrund avses 1) individer födda utomlands, 2) individer med två föräldrar födda utomlands och 3) individer med ett okänt 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Det finns något fler kvinnor med utländsk bakgrund i statsförvaltningen än vad det finns män, jämfört . Andelen statsanställda som var utrikes födda uppgick till 2004, vilket kan jämföras 1980. Av studie framgår att tre av tio var födda i , fyra av tio i (exklusive ) och tre av tio utanför . Den sistnämnda gruppen har ökat mest över tiden. Störst andel inom kärnkompetens Som framgår av tabell 4.8 är andelen statsanställda med utländsk bakgrund högre inom kategorin kärnkompetens än inom lednings- och stödkompetens. Tabell 4.8 Andel anställda med utländsk bakgrund fördelade på kompetenskategorier, 20032004 En bidragande orsak till den låga andelen inom kategorin ledningskompetens är, enligt , att antalet anställda med utländsk bakgrund är flest inom sektorn universitet, högskolor och forskning (se tabell 4.9). Karaktäristiskt för myndigheter inom denna sektor är att andelen anställda som klassas som ledningskompetens är låg. Som en konsekvens blir också antalet anställda med utländsk bakgrund inom denna kompetenskategori låg. Universitet, högskolor och forskning är den enskilt största sektorn i staten och sysselsätter en fjärdedel av alla statsanställda. Strukturen i den här delen av statsförvaltningen påverkar därmed i hög utsträckning genomsnittet för hela staten. Högre andel inom högskolor och universitet Andelen anställda med utländsk bakgrund varierar kraftigt mellan statsförvaltningens olika sektorer (se tabell 4.9). I likhet med föregående år fanns en högre andel inom sektorerna universitet, högskolor och forskning (18,), kultur () respektive arbetsliv, omsorg och utbildning (11,). Inom Försvarsmakten och sektorn affärsverk och infrastruktur var andelen betydligt lägre (3,). Tabell 4.9 Andel anställda med utländsk bakgrund inom olika sektorer och kompetenskategorier, 2004 Arbetsliv, omsorg och utbildning Länsstyrelser, regeringskansli och Miljö, teknik och jordbruk Universitet, högskolor och Enligt kan skillnaderna till viss del förklaras av sektorsspecifika förhållanden. Inom sektorn universitet, högskolor och forskning finns t.ex. en tradition av internationellt samarbete inom forskningsverksamheten. Ett annat exempel är kravet på svenskt medborgarskap som framför allt finns för vissa anställningar inom försvaret och rättsväsendet, bl.a. som polis. Uppskattningsvis krävs svenskt medborgarskap för av alla statliga anställningar. Ungefär en tredjedel av de statsanställda med utländsk bakgrund var utländska medborgare. Insatser för att främja mångfald pågår På flera myndigheter pågår ett arbete med att öka den etniska och kulturella mångfalden.