prop · GT03155 · 2006-03-22 00:00:00 — Andelen elever på individuella program utgör av det totala antalet flickor och pojkar i gymnasieskolan. är flickors och pojkars studieval i hög grad könsbundna. Flickorna fortsätter att vidga sina val medan pojkarna väljer mer traditio- nellt. Pojkarnas intresse för flickdominerade gymnasieprogram ökar dock. När det gäller den kommunala vuxenutbildningen är det övervägande kvinnor som söker sig dit. Av de som söker utgör kvinnor och män . Det beror bland annat på att kvinnor generellt är mer studiebenägna och mer benägna att studera teoretiska ämnen, vilket är det som företrädesvis erbjuds inom den kommunala vuxenutbildningen. De kommuner som har lyckats rekrytera en högre andel män än riksge- nomsnittet har vanligen gjort det genom att erbjuda utbildningar på om- råden som t.ex. data, teknik, skogs- och jordbruk. Traditionella och könsbundna studieval präglar således även den kommunala vuxenutbild- ningen. Flera utvärderingar visar att jämställdhet är en lågt priorite- rad fråga i alltför många förskolor, skolor och kommuner. Jämställdhets- arbetet skall emellertid utgöra en del i värdegrunds- och demokratiarbetet i verksamheterna och kommunerna. Inom den högre utbildningen finns en stark ökning av flickornas in- tresse för traditionellt manliga utbildningar. Könens prestationsmönster samt deltagande i högre utbildning har förändrats. Trots att flickorna se- dan länge presterat väl i matematik och naturvetenskap är de fortfarande underrepresenterade i förhållande till sina prestationer inom högre ut- bildningar och yrken som rör dessa ämnesområden. Under har kvinnors andel av lärarkåren ökat starkt. Andelen kvinnor som arbetar på de lägre årskurserna är . I de högre årskurserna, där männen tidigare dominerade, åter- finns nu flest kvinnor som lärare. Antalet kvinnor på skolledarbefattningar i grund- och gymnasieskolan har ökat dramatiskt. Inom detta yrkesområde, som tra- ditionellt dominerats av män, utgör kvinnor en majoritet. var av rektorerna män. ökade andelen kvinnor bland rektorerna mycket snabbt från . Det förklaras delvis av att förskolorna fördes in i statistiken som skolor och att det för varje skolenhet tillsattes en rektor. utgjorde kvinnor av skolledarna inom och män- nen inom gymnasieskolan. Andelen män som arbetar i förskolan är mycket låg. uppgick antalet till enbart , att jämföra . utgör andelen män i förskolan stabilt , men en liten ökning av antalet män har noterats. Den högre utbildningen har historiskt sett varit mansdominerad. För några decennier sedan hade kvinnor lägre utbildningsnivå i jämförelse med män. Så är det inte längre och därmed har ett allvarligt hinder för jämställdheten övervunnits. har kvinnor gått om män i utbildningsnivå och utgör kvinnor en majoritet bland studenterna på universitet och högskolor. Skillnaderna i utbildningsnivå mellan könen är större i gles- och landsbygder än i tätorter. Kvinnor har även en betydligt högre genomsnittlig genomströmning genom grundutbildningarna på högskolan än män och kvinnor tar nästan två tredjedelar av alla examina. I stort sett lika många kvinnor som män antas till forskarutbildning och kvinnor svarade 2004 för av samtliga doktorsexamina. Studenternas studieval är fortfarande i hög grad könsbundna. Detta är särskilt tydligt inom lärar- och vårdutbildningar och inom vissa tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. En fjärdedel av alla kurser har en jämn könsfördelning, dvs. en könsfördelning där andelen män respektive kvinnor ligger i intervallet . Förändringarna är små mellan åren, men det går att skönja en positiv trend. Elevernas resultat i ungdomsskolan och val av gymnasieutbildning har återverkningar på övergången till högskolan. Pojkar är underrepresenterade på de studie- förberedande programmen i gymnasiet. Andelen kvinnor i grundutbildningen har ökat, men könsfördelningen Prop. 2005/06:155 på ledande platser inom universitet och högskolor har inte förändrats i Bland professorerna är kvinnor och män. En jämnare könsfördelning i professorskåren förutsätter förändringar i rekryteringsbasen. Att formulera rekryteringsmål för köns- fördelningen bland nytillsatta professorer bedöms ha haft positiv effekt. Genusforskningen har sina rötter i en feministisk samhällskritik och i kvinnoforskningen som utvecklades för att komplettera den brist på kun- skaper om kvinnors liv och villkor som av tradition utmärkte de veten- skapliga institutionerna. Genusforskningen har utvecklats starkt under . Den har växt i omfattning, genomgått förändringar och delvis institutionaliserats. Genusforskningen har allt tydligare blivit en självständig disciplin och har integrerats i andra ämnen. Den är väl utvecklad och mångfacetterad. Det är en förhållandevis liten andel av befolkningen som är företagare, vilket gäller för både kvinnor och män. Av kvinnorna i arbetskraften var företagare och av männen . Företagande är vanligare bland utrikes födda personer än bland inrikes födda och det gäller för både kvinnor och män. Att företagande är vanli- gare bland utrikes födda förklaras delvis med svårigheterna med att komma in på arbetsmarknaden. har visat att samban- det är högt mellan arbetslöshet och eget företagande, sambandet är dock högre bland män än bland kvinnor. Antalet företag som startades av kvinnor har ökat med . steg andelen kvinnor bland nyföretagarna från till . Kvinnor som är fö- retagare är högre utbildade än männen som är företagare. Det är vanli- gare att kvinnor startar företag i storstadsregionerna än i glesbygd. har dubbelt så högt företagande per kvinna som andra län. ökade andelen med näringsinkomst bland såväl kvinnor som män, men andelen är nästan dubbelt så hög bland män som bland kvinnor. Ser vi till inkomsterna finner vi att kvinnors medel- inkomst som andel av mäns har ökat . Men vi ser också att näringsinkomsten generellt är låg och lägre för kvinnor än för män. Företagandet är lika könssegregerat som arbetsmarknaden i övrigt. Fö- retagandet brukar delas in i tre sektorer: handelsföretag, tjänsteföretag och tillverkande företag. Samtliga sektorer domineras av män. Det vanli- gaste för både kvinnor och män är att driva företag inom tjänstesektorn. Här återfinns av företagarna som är kvinnor och av männen. Den minsta sektorn är tillverkning där av kvinnorna som är företagare finns och av männen. Det finns inga skillnader mellan kvinnor och män vad gäller ambitio- nerna med företagandet. Lika många kvinnor som män vill se sina före- tag växa både i omsättning och i antal anställda. Skälen till att kvinnor driver och startar företag i mindre omfattning än män förefaller hänga samman med den generella bristen på jämställdhet i samhället, där bland annat fördelningen av det betalda och obetalda ar- betet, kvinnors lägre löner och förmögenheter samt en syn på företagaren som man är faktorer av betydelse. 3.1.6Obetalt hem- och omsorgsarbete I hushållen sker olika former av obetalt arbete. Det rör sig om hushålls- arbete som att städa, tvätta, diska och laga mat. En annan arbetsuppgift är inköp och underhållsarbete. Obetalt arbete kan utföras både i det egna hushållet och i andra anhörigas hushåll. I det obetalda arbetet ingår om- sorgen om barn, en partner eller gamla föräldrar. SCB:s tidsanvändningsundersökning visar att män arbetar till största delen betalt medan kvinnors arbete är mer jämnt fördelat mellan betalt förvärvsarbete och obetalt hemarbete. Sammantaget utför kvinnor av det obetalda hemarbetet och män . Kvinnor äg- nar dubbelt så mycket tid som män åt hushållsarbete, vilket är den mest tidskrävande delen av det obetalda hemarbetet. Den enda typ av obetalt hemarbete som till största delen utförs av män är underhållsarbete. minskade skillnaderna mellan kvinnor och män när det gäller fördelningen av det betalda och det obetalda arbetet. Den minskade skillnaden bestod i att kvinnor minskade sitt obetalda arbete och män minskade sitt betalda arbete och därmed skedde ingen omför- delning av det obetalda arbetet från kvinnor till män. Tidsanvändningen ser olika ut under olika faser av livet, beroende på familjesituation. Va- riation i tidsanvändningen i olika livsfaser är emellertid avsevärt större för kvinnor än den är för män. Tyngst belastade av obetalt hemarbete är kvinnor med små barn. Såväl tillgången till offentligt finansierad barnomsorg av god kvalitet som tillgången till äldreomsorg påverkar det obetalda arbetet. I synnerhet påverkar det kvinnors obetalda arbete och kvinnors möjligheter till betalt arbete. Ett stort och asymmetriskt fördelat ansvar för det obetalda arbetet beskär kvinnors möjligheter att delta på arbetsmarknaden på samma vill- kor som män. sjönk födelsetalen i , men steg åter i början av 2000- talet. Det var främst kvinnor med låg utbildning och svag anknytning till arbetsmarknaden som avstod från eller sköt upp barnafödandet. Fast ar- bete och egen inkomst är grundläggande för viljan att sätta barn till världen. Tillgången på barnomsorg är en av flera förklaringar till att fö- delsetalen i de nordiska länderna inte sjunkit lika lågt som i t.ex. Syd- . har andelen barn i barnomsorg ökat kraftigt. var av alla barn mellan ett och inskrivna i förskoleverk- var av alla barn i åldern in- skrivna i barnomsorg. För föräldrar med obekväma eller oregelbundna arbetstider är till- gången på offentlig barnomsorg begränsad i jämförelse med tillgången för andra grupper. Det kan få konsekvenser för föräldrars möjligheter att kombinera föräldraskap och arbetsliv, vilket i sin tur påverkar barnets välfärd och levnadsförhållanden. Förvärvsarbete på obekväm eller oregelbunden arbetstid har ökat kraftigt , framförallt bland LO-anslutna. Omsorg om barn med funktionshinder Enligt Handikappomsorg bor de flesta barn och ungdomar med funktionshinder tillsammans med båda sina för- äldrar. De barn som lever med bara en förälder bor i högre utsträckning hos sina mammor jämfört med barn utan funktionshinder. Det vårdbidrag som betalas ut av som ersättning till föräldrar som har barn med funktionshinder, uppbärs till av kvinnor. En läges- rapport från visade att det är vanligare med deltids- arbete, främst hos mödrarna, i familjer som har barn med svåra funk- tionshinder än i andra barnfamiljer. Mäns uttag av föräldrapenningen har ökat långsamt sedan föräldraförsäk- ringens införande 1974. Den kraftigaste ökningen skedde under 1990- talet, då mäns andel av uttagna föräldrapenningdagar gick från 1990, till . infördes förändringar i föräldraförsäkringen för att stimulera till ett jämnare uttag av föräldra- penning mellan mammor och pappor. Män tar en större del av den tillfälliga föräldrapenningen. Där har mäns andel pendlat mellan . var mäns andel och kvinnors av den tillfälliga för- äldrapenningen. Förutom stora skillnader som tas ut av mammor respek- tive av pappor, finns det också skillnader vad gäller varaktighet och när i tiden föräldraledigheten förläggs. Beräkningar från den senaste Lång- tidsutredningen visar att kvinnor i genomsnitt stannar hemma ungefär efter barnets födelse. Män tar ut sin föräldraledighet i betydligt kortare perioder och mer utspritt under barnets uppväxttid. Vidare tar kvinnor i större utsträckning än män ut föräldraledighet utan att ta ut föräldrapen- ning. På så sätt blir kvinnornas föräldraledighet längre än vad uttaget av föräldrapenning visar. Antalet äldre i befolkningen har ökat och särskilt gäller det antalet mycket gamla. När det gäller personer , den åldersgrupp som i störst utsträckning har behov av vård och omsorg, utgjorde denna åldersgrupp av befolkningen. vara relativt i ytterligare 10 till , men därefter beräknas andelen öka. beräknas av befolkningen att vara . De allra flesta omsorgstagarna () är . Av dessa var kvinnor och män. Fler kvinnor än män får äldre- omsorg bl.a. beroende på att kvinnor igenomsnitt lever än män. I gruppen är antalet kvinnor nära dubbelt så stort som antalet män. Många kvinnor gifter sig dessutom med män som är äldre än de själva, vilket bidrar till att fler kvinnor än män i hög ålder blir ensam- stående. Majoriteten av kvinnorna bor därför ensamma i slutet av livet, medan majoriteten av männen är sammanboende livet ut. När det gäller gifta äldre kvinnor och män så får hjälpbehövande kvinnor offentligt fi- nansierad hjälp i högre utsträckning än hjälpbehövande män Detta för- hållande gäller även då hänsyn tagits till ålder och grad av ohälsa, vilket indikerar att det ställs olika krav på anhöriga kvinnor och män. (SOU 2003:88, Gemensamt finansierad utjämning i kommunsektorn). Om dagens omsorgsmönster, där den offentliga omsorgen riktas till de allra äldsta och de mest omsorgsbehövande blir bestående under kom- mande årtionden, medför ökningen av antalet äldre också en ökning av anhörigas obetalda omsorgsarbete. Detta arbete är mycket ojämnt fördelat mellan kvinnor och män. Enligt beräkningar som togs fram av Jämställdhetspolitiska utred- ningen utförs av allt omsorgsarbete för äldre och funktions- hindrade av kvinnor och av män. Enligt utredningen fick dub- belt som många hemmaboende äldre personer omsorg av en närstående än av . Denna omsorg utfördes till av kvinnor. Det är anhöriga kvinnor, främst äldre makar och medelålders döttrar, som ökat sitt obetalda omsorgsarbete om gamla. Insatserna från anhöriga män har inte ökat i motsvarande grad. Bland sammanboende äldre kvinnor och män skiljer sig omsorgsgi- vandet åt. Utredningens analys av en intervjustudie genomförd av Social- styrelsen 2000 visar att partnern är den viktigaste omsorgsgivaren för både äldre kvinnor och män. Men det är vanligare att en hustru ensam hjälper sin man än tvärtom. Tre fjärdedelar av de gifta männen får all sin hjälp av hustrun, men bara hälften av de gifta kvinnorna får hjälpen från sin man. De hjälpbehövande gifta kvinnorna får oftare hjälp också från , från döttrar och andra anhöriga. 3.1.7Mäns våld mot kvinnor Mäns våld mot kvinnor är ett allvarligt och omfattande problem i vårt samhälle. I FN:s Platform for action från skri- ver man i inledningsparagrafen att våld mot kvinnor, fysiskt, sexuellt och psykologiskt, förekommer i alla samhällen, i alla samhällsklasser och kulturer. Vidare skriver man att våld mot kvinnor kan vara både en orsak till och en konsekvens av fattigdom. Det finns olika sätt att mäta kvinnors våldsutsatthet. Mätningarnas resultat är bl.a. beroende av hur frågorna om våld är formulerade, hur man i undersökningen valt att definiera våldsbegreppet och om man valt att mäta våldsutsattheten under en kortare eller längre tidsperiod. genomför () undersökningar om levnadsförhållanden bland kvinnor och män i åldern (). undersökningen ställs frågor om fysisk våldsutsatthet och om hot under uppgav av kvinnorna att de utsatts för fysiskt våld. Denna siffra var då man även in- kluderade hot om våld1. Att frågor om våldsutsatthet är känsliga i sig samt att ULF-undersökningen genomförs i respondentens eget hem, kan enligt SCB leda till en kraftig underskattning av omfattningen gällande Även (Brå) för statistik över våldsbrott mot Denna statistik baseras på de brott som anmäls. Enligt Brå är mörkertalet stort och man uppskattar att endast cirka 2025 procent av alla våldsbrott mot kvinnor anmäls. handeln mot kvinnor utförd av en bekant gärningsperson har ökat med 60 000 hot-, ofredande- och våldsbrott mot kvinnor, enligt Brå. anmälda fall av misshandel av kvinnor var drygt 22 700 och av grov kvinnofridskränkning ca 2 060. Polisanmälningar av sexualbrott har ökat kraftigt, ökningen är . des de högsta siffrorna någonsin, då anmäldes drygt 11 100 sexualbrott, varav våldtäkt utgjorde drygt 2 600 fall. Dessa siffror inkluderar även sexuella övergrepp på pojkar och ett fåtal män, eftersom BRÅ inte delar upp sin statistik över sexualbrott efter offrets kön. benägenheten antas ha ökat menar BRÅ att det är en rimlig slutsats att det faktiska våldet mot kvinnor i nära relationer har I en studie om dödligt våld mot kvinnor i nära re- lationer konstaterar dock Brå en minskning med en tredjedel sedan 1970- Problemets omfattning bekräftas av färska statistiska undersökningar i (1996), (1998), (Jaspard m.fl. 2003), (Walby & 2004) och (2004), liksom av den första svenska omfångsunder- sökningen om mäns våld mot kvinnor Slagen dam. Mäns våld mot kvin- nor i jämställda - en omfångsundersökning, vilken genomfördes som en del av kvinnofridsuppdragen 2001. Enligt Slagen dam har 46 procent av kvinnor mellan utsatts för våld av en man efter sin 15-årsdag. Av dessa har var fjärde kvinna, , upplevt fysiskt våld, var tredje kvinna, , har utsatts för sexuellt våld och nästan var femte kvinna, , har erfarenheter av att bli hotade av Våldet finns i alla samhällsskikt, och det förekommer på olika arenor och i olika relationer. Denna våldsfrekvens går igen i liknande undersökningar; i visar exempelvis motsvarande undersökning genomförd 2004 att av kvinnorna utsatts för våld och i Fin- land 1998 var siffran . Slagen dam mäter den sammantagna våldsutsattheten bland kvinnor i . både i och utanför hemmet, våld från män som kvinnorna har eller har 1 Vem förövaren är efterfrågas dock inte i , så siffrorna är inte direkt jämförbara med resultaten i Slagen dam (se nedan), men siffran gällande våld från en man under senaste året var i Slagen dam totalt fysiskt våld, sexuellt våld och hade blivit hotade av en man . haft en sexuell relation med, samt män som är arbetskamrater, vänner, bekanta, släktingar och okända män. Parallellt med denna ökning har frågan kommit att prioriteras mer än i regeringens politik. har frågan om mäns våld mot kvinnor fått en mer framskjuten plats i jäm- ställdhetspolitiken. Även barns utsatthet i familjer där män utövar våld mot kvinnor har alltmer uppmärksammats. lyfts våld mot kvinnor som en egen mer fristående jämställdhetsfråga i en jäm- ställdhetspolitisk proposition, nämligen propositionen Olika på lika vill- kor (prop. 1990/91:113). Här presenteras också våld mot kvinnor som ett uttryck för en obalans i maktförhållandet mellan könen. hade våld mot kvinnor behandlats som tillhörande områ- den som hälsa och sociala frågor eller familjefrågor, men behandlades den som en egen fråga i ett eget kapitel. I nästföljande jämställdhetspoli- tiska proposition Delad makt delat ansvar, som är den nu gällande, for- mulerades ett jämställdhetspolitiskt mål om våldsfrå- gan. I Kvinnofridspropositionen föreslogs en stor mängd åtgärder för att be- kämpa mäns våld mot kvinnor: ny och skärpt lagstiftning, förebyggande åtgärder och bättre bemötande av utsatta kvinnor. En ny bestämmelse infördes i om grov fridskränkning respektive grov kvinno- fridskränkning. Köp och försök till köp av sexuella tjänster förbjöds och våldtäktsbrottet utvidgades. Socialtjänstlagen fick en ny bestämmelse om att socialnämnden bör verka för att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet får stöd och hjälp för att förändra sin situation. I ett särskilt beslut gav regeringen uppdrag åt en rad myn- digheter att antingen enskilt eller i samverkan öka ansträngningarna samt utarbeta åtgärdsprogram för att motverka våld mot kvinnor. En stark opinion har vuxit fram och frågan har fått stor medial uppmärksamhet och en allt mer framträdande plats i såväl re- geringens politik som regeringens målsättningar för att uppnå jämställd- het. En rad utredningar har presenterats, lagstiftningen har ändrats på åtskilliga punkter och alla berörda myndigheter har fått i uppdrag att ut- öka och skärpa sitt arbete på området. Ett annat särskiljande drag har va- rit att sexualiserat våld var det jämställdhetspolitiska målområde där det funnits en organiserad och särskilt aktiv kvinnorörelse. Kvinnofridsreformen, som kom till stånd genom propositionen Kvinno- frid, är ett omfattande åtgärdsprogram för att bekämpa olika former av mäns våld mot kvinnor. Åtgärderna formulerades från tre centrala ut- gångspunkter: ny och stärkt i lagstiftning, förebyggande åtgärder och bättre bemötande av utsatta kvinnor. satsade regeringen på Kvinnofridsreformen. Underlaget för propositio- nen Kvinnofrid utgörs främst av huvudbe- tänkande Kvinnofrid (SOU 1995:60), men även betänkandet Köns- handeln (SOU 1995:15) av prostitutionsutredning och en över- syn av reglerna om sexuella trakasserier i form av rapporten trakasserier och arbetsgivarens ansvar (dnr A97/3077/JÄM). Ändringar i lagstiftning genom Kvinnofridsreformen Kvinnofridsreformen innebar ett antal förändringar i lagstiftningen. En ny bestämmelse infördes i om grov fridskränkning respek- tive grov kvinnofridskränkning (SOU 1995:15), något som redogörs för mer utförligt längre fram i detta kapitel. I ett senare tillägg förtydligades lagstiftarens intentioner (prop. 1998/99: 145). Köp och försök till köp av sexuella tjänster förbjöds, med påföljden böter eller fängelse . Regeringens skäl för en krimi- nalisering är att prostitutionen medför allvarliga skador både för de en- skilda och för samhället. De prostituerade har i allmänhet en mycket svår social situation och omkring dem förekommer i regel en omfattande kri- minalitet. Regeringen avvisade prostitutionsutredningens förslag att kri- minalisera både köparen och säljaren med hänvisning till att det inte är rimligt att också kriminalisera den som, åtminstone i flertalet fall, är den svagare parten som utnyttjas av andra. Att de som säljer sexuella tjänster inte riskerar någon påföljd är också viktigt för att motivera dem att söka hjälp för att komma bort från prostitutionen, enligt regeringen. Våldtäktsbrottet utvidgades till att omfatta, förutom samlag, annat sexuellt umgänge om gärningen med hänsyn till kränkningens art och omständigheterna i övrigt är jämförlig med påtvingat samlag. Under- låtenhet att avslöja vissa sexualbrott straffbelades. Socialtjänstlagen fick en ny bestämmelse om att socialnämnden bör verka för att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet får stöd och hjälp för att förändra sin situation (jfr prop. 1997/98:55). Begreppet kvinnlig omskärelse ersattes av köns- stympning i lagen, som straffet skärptes. Även förberedelse och stämpling till brott liksom underlåtenhet att avslöja könsstympning av flickor och kvinnor blev straffbart. Jämställdhetslagen (1991:433) skärptes avseende sexuella trakasserier. Varje arbetsgivare blev skyldig att vidta aktiva åtgärder för att förebygga och förhindra att någon arbet- stagare utsätts för sexuella trakasserier. Om arbetsgivaren får kännedom om att en arbetstagare har blivit utsatt för sexuella trakasserier men un- derlåter att vidta åtgärder, skall arbetsgivaren betala skadestånd. I Kvinnofridsreformen ingick även förebyggande åtgärder. Regeringen gav berörda myndigheter olika typer av uppdrag i syfte att konkretisera deras ansvar och skyldigheter att vidta åtgärder. Uppdragen var långsik- tiga och syftade till att förändra myndigheternas ordinarie verksamhet. Myndigheterna var Riks- åklagaren och alla åklagarmyndigheter, och alla po- lismyndigheter, , , , , länsstyrelserna och i vissa delar . En del av uppdragen gavs gemensamt till myndigheterna, bland annat att öka ansträngningarna för att förebygga våldsbrott mot kvinnor och att utarbeta åtgärdsprogram för det egna arbetet. Det betonades starkt att samverkan mellan myndigheter och organisationer är viktigt. fika uppdragen för olika myndigheter gällde bl.a. förbättringar av stati- stiken vad gäller våldsbrott mot kvinnor, att genomföra en särskild brottsofferundersökning (undersökningen redovisas i Slagen ), att inventera polisens rutiner och metoder, att främja kompetensuppbyggnad och metodutveckling inom socialtjänst och hälso- och sjukvård, att kart- lägga och utvärdera behandlingsmetoder för förövare, att inrätta en na- tionell rapportör för handel med kvinnor samt att ge information om svenska regler vad gäller våld mot närstående till dem som söker uppe- hållstillstånd i . Bättre bemötande av utsatta kvinnor