prop · GU031d16 · 2006-10-16 00:00:00 — Beträffande de kvantitativa målsättningarna för de olika insatsområdena i programmet redovisas en stor måluppfyllelse för Kompetensutveckling för sysselsatta. har enligt egna uppgifter påverkats positivt av insatserna. För insatsområdena Ökad anställbarhet och företagaranda och Integration, mångfald och jämställdhet påvisar utvärderingen en låg måluppfyllelse, framför allt med avseende på målet att andelen personer i arbete efter deltagande i projekten skall uppgå till och i något fall till . I utvärderingen har en jämförelse gjorts med arbetsmarknadspolitiska program. Den visar att vissa av åtgärderna inom de två insatsområdena har uppnått högre andelar i arbete, medan andra åtgärder inte resulterat i nämnvärt bättre möjligheter att komma i arbete, än jämförbara alternativa arbetsmarknadspolitiska program. Insatsområdet Lokal utveckling har initierat samarbeten på lokal nivå, men projekten har i mycket liten utsträckning vidareutvecklats inom andra 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 delar av mål 3. Beträffande de kvalitativa målsättningarna för programmet pekar utvärderingen på att dessa i stort sett har uppnåtts. Den individualiserade utformningen av insatserna har varit bland det mest framgångsrika i programmet då en tydlig majoritet av deltagarna är positiva och insatserna har upplevts som meningsfulla. Utvärderarna bedömer att projekten i hög grad har bidragit till deltagares känsla av egenmakt och självtillit. Strukturell påverkan av mål 3 och de nya metoder som där utvecklats har förekommit på främst lokal nivå, medan genomslaget i övrigt har varit begränsat. Spridning av resultaten i form av konferenser och dylikt har haft ett medialt genomslag, men har enligt utvärderarna små möjligheter att påverka på strukturnivå. En sista rapport i slututvärderingen av Equal avlämnades av Ledningskonsulterna i , vilken inriktades på resultaten av spridning och påverkan och på programmets mervärden. Utvärderarna bedömer att Equal har givit resultat som kan komma att minska diskrimineringen på arbetsmarknaden. Arbetet med spridning och påverkan har dock i högre grad bestått i att föra ut metoder än att utarbeta förslag till förändringar i system och strukturer. Resultaten av Equal har kommit till användning på främst lokal och regional nivå medan spridning till t.ex. nationella myndigheter har skett i liten utsträckning. Beträffande Equalprogrammets generella principer konstaterar utvärderarna att principerna om jämställdhet och s.k. empowerment har inneburit mervärden. Däremot har det funnits problem i arbetet med principen om mångfald. Partnerskapsformen, dvs. utvecklingspartnerskapen, inom Equal har inneburit en mobilisering av kompetenser och resurser i en omfattning som skiljer sig från andra typer av program. Det transnationella samarbetet har skapat mervärden, men av mindre kvalificerad art än avsett. Den tidigare regeringen uppdrog åt Svenska att fortsatt redovisa erfarenheter av mål 3 och Equal som myndigheten bedömer kan bidra till att utveckla den nationella politiken och verksamheten. Svenska har i en rapport redovisat viktiga erfarenheter av och framgångsfaktorer i de två programmen. Myndigheten har enligt rapporten vidare beslutat om en gemensam strategi för spridning och påverkan för de två programmen. Även en större forskningsinsats inom mål 3 planeras, lik- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 som olika former av dokumentation. Exempel på genomförda insatser för spridning och påverkan är en rad konferenser, varav en nationell konferens, och inrättandet av en projektbank på myndighetens hemsida. Verksamheter för uppföljning och kontroll av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Verksamhetsområde III Verksamhetstillsyn, kontroll och uppföljning Målen, som sattes av den tidigare regeringen, är att: -Tillsynen och kontrollen av det arbetsmarknadspolitiska regelverket skall förbättras. -Öka kunskaperna om de samlade effekterna av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Arbetsmarknadspolitiken innebär en stor samhällsekonomisk utgift. Det är väsentligt att verksamheten utförs på ett effektivt sätt och att verksamheten följs upp. IFAU har till uppgift att främja, stödja och genomföra utvärderingsstudier av arbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder, arbetsmarknadens funktionssätt samt utbildningsväsendets effekter på arbetsmarknaden. I myndighetens uppdrag ingår att genomföra effektutvärderingar, processutvärderingar, implementeringsstudier och uppföljningar. publicerade IFAU 18 rapporter, främst effektutvärderingar. Myndigheten hade 73 pågående projekt, varav 47 bedrevs i egen regi och 26 bedrevs med finansiellt stöd från IFAU vid andra organisationer. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) har granskat hur AMV hanterar sin roll inom arbetslöshetsförsäkringen. I rapporten av ärenden som gäller arbetslöshetsförsäkringen (2006:10) sammanfattar IAF sju av sina rapporter som berör olika aspekter av AMV:s handläggning av arbetslöshetsförsäkringen. Några av de slutsatser som IAF drar i sina rapporter är bl.a.: - Det finns stora brister och avsevärda skillnader i hur väl arbetsförmedlingen svarar mot de krav som statsmakterna beslutat om. IAF anser mot denna bakgrund att det finns ett stort behov av en översyn och precisering av arbetsförmedlingens uppdrag inom arbets- löshetsförsäkringen (Budgetunderlag för 20072009 för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen). -Det finns stora skillnader mellan olika arbetsförmedlingar vad gäller anvisningsgrad och hur anvisningar följs upp (Rapport 2006:5 Anvisning till ledig plats). -IAF konstaterar att det finns brister hos arbetsförmedlingen i utarbetandet av handlingsplanerna, detta gäller bl.a. hur sökaktiviteten hos de arbetssökande följs upp (Rapport 2006:7 Den individuella handlingsplanens roll för kontrollfunktionen inom arbetslöshetsförsäkringen ). -IAF efterfrågar tydliga föreskrifter och regler hos arbetsförmedlingen för när en avanmälan av en arbetslös resp. byte av sökandekategori skall ske (Rapport 2006:9 Sökanden som arbetsförmedlingen inte anser står till arbetsmarknadens förfogande). Regeringen bedömer att verksamheten måste utvecklas och anpassas bättre till arbetsmarknadens behov. Arbetsförmedlingarnas bidrag till matchningen på arbetsmarknaden måste bli tydligare och effektivare. Arbetsförmedlarna måste fungera som coacher till de arbetssökande och de personliga kontakterna mellan arbetsförmedlingen och arbetssökande måste utökas och fördjupas. Ett större och mer diversifierat utbud av förmedlingstjänster underlättar också matchningen. Regeringen avser att återkomma med förslag som påskyndar en utveckling mot kompletterande arbetsförmedlingar. Den offentliga arbetsförmedlingen bör kompletteras med flera olika typer av arbetsförmedlingar, branschvisa arbetsförmedlingar, bemanningsföretag och specialförmedlingar. Därmed kan den sökande snabbare matchas ihop med arbete. På arbetsmarknaden finns många andra informationskanaler än den offentliga arbetsförmedlingen. Att underlätta matchningen mellan arbetssökande och lediga jobb är den viktigaste uppgiften för arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadspolitiken måste anpassas till de förändringar som sker på arbetsmarknaden. En modern matchning genom arbetsförmedlingen måste vara anpassad till den arbetsmarknad som råder men den måste också kunna bidra till att påverka den, t.ex. genom att bidra till att personer som har svårt att få ett jobb ges ökade möjligheter att konkurrera. Arbetsförmedlingarna skall bättre kunna svara upp mot de arbetssökandes behov genom mer individuell service, t.ex. genom att varje arbetssökande får en personlig coach. Den svenska ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Efterfrågan på arbetskraft ökar och därmed kommer programvolymerna inom arbetsmarknadspolitiken att minskas. Programverksamheten ses över och anpassas bättre för att säkerställa en effektiv matchning mellan arbetssökande och lediga jobb. AMV har en komplicerad organisationsstruktur som består av flera myndighetsnivåer och som leds av styrelser både inom AMS och i länsarbetsnämnderna. Dessa styrelser består i praktiken av politiker och representanter för arbetsmarknadens parter. Regeringen avser därför att införa en enhetligare myndighetsorganisation som ges en mer självständig professionell ledning. Därmed minskar det politiska inflytandet i den operativa och löpande verksamheten. har lämnat revisionsberättelser utan invändning för AMV, Svenska , IFAU och IAF, dvs. har därmed bedömt att myndigheternas årsredovisningar för i allt väsentligt är rättvisande. har genomfört ett antal granskningar inom det arbetsmarknadspolitiska området. publicerades rapporten betsmarknadsverkets insatser för att minska deltidsarbetslösheten (RiR 2006:1). har granskat om insatserna mot deltidsarbetslöshet bidragit till minskat ofrivilligt deltidsarbete och en bättre fungerande arbetsmarknad. anser att regeringen varit otydlig i styrningen av () och brustit i rapporteringen till . publicerades rapporten och de kommunala ungdomsprogrammen (RiR 2006:14). har granskat arbetsförmedlingens insatser för ungdomar med utgångspunkt i de kommunala ungdomsprogrammen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ningen visar att det finns flera brister i arbetsförmedlingens verksamhet. De kommunala programmen får ofta ersätta de insatser som skulle ha skett på arbetsförmedlingen. Flera arbetsförmedlingar stöder inte ungdomarnas arbetssökande i programmen. kom också rapporten för nyanlända invandrare (RiR 2006:19). har granskat statliga insatser i introduktionen av nyanlända invandrare med utgångspunkt i det ansvar regeringen, AMS, och har för genomförandet av integrationspolitiken. Ansvaret för introduktionen är delat mellan stat och kommun. Kommunen samordnar introduktionsprogram medan staten finansierar, stöder och följer upp verksamhet. Granskningen menar bland annat att regeringen har varit otydlig med att definiera myndigheternas ansvar och åtaganden i introduktionen, och att AMS och i flera fall inte har styrt, kvalitetssäkrat och följt upp sina åtaganden och former för samverkan med kommuner. publicerades rapporten Den offentliga arbetsförmedlingen (RiR 2006:22). har granskat den offentliga arbetsförmedlingens effektivitet, produktivitet samt dess roll i matchningsprocessen. Även åtgärder som har vidtagits för att förbättra effektiviteten har granskats. menar att det finns stora brister i hur arbetsförmedlingen fungerar, bl.a. att arbetsförmedlingens betydelse i matchningsprocessen har minskat, produktiviteten har utvecklats svagt och strategiska insatser, t.ex. arbetsgivarkontakter, har inte prioriterats samt att det finns brister i AMV:s målstruktur. menar att det är svårt att utläsa om och regeringens prioriteringar får genomslag i arbetsförmedlingens arbete. samlade bedömning är att bristerna är så omfattande att regeringen bör genomföra en övergripande översyn av arbetsförmedlingen. Allas vilja till arbete måste tas till vara. Det finns många människor som kan och vill arbeta men som saknar arbete. Stora delar av den vuxna befolkningen i arbetsför ålder står utanför arbetsmarknaden eller arbetar mindre än de skulle vilja. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Sammanlagt rör det sig om över en miljon människor. För att bryta utanförskapet är det viktigt att arbetsviljan hos alla som vill och kan arbeta tas till vara. Dessutom innebär den demografiska utvecklingen, där allt fler tillhör den äldre åldersgruppen och allt färre tillhör den arbetsföra befolkningen, att försörjningsbördan bland den arbetsföra befolkningen ökar. Ekvationen underlättas inte av att många står utanför arbetskraften . Därför måste fler i arbetsför ålder arbeta, och i genomsnitt också arbeta mer. Det är inte enbart de öppet arbetslösa som utgör potentiell arbetskraft. Det finns många människor som både vill och kan arbeta, men som av olika skäl inte sökt arbete enligt de kriterier som definierar öppen arbetslöshet. SCB talar om outnyttjad arbetskraft där arbetslösa, undersysselsatta och latent arbetssökande ingår i begreppet. () talar om utvidgad arbetskraft, i vilket öppet arbetslösa och latent arbetssökande enligt arbetskraftsundersökningarna () ingår. Det finns därmed också många dimensioner på arbetslöshet. AMS redovisar obalanstal, för att mäta öppet arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska program. Obalanstalet kan jämföras med ett synonymt begrepp total arbetslöshet, som innefattar öppet arbetslösa enligt och personer i arbetsmarknadspolitiska program enligt AMS. I internationell statistik ingår heltidsstuderande som söker arbete enligt , s.k. harmoniserad arbetslöshet eller standardiserad arbetslöshet. Det är viktigt att beskriva utvecklingen på arbetsmarknaden i flera olika dimensioner. Regeringen avser att se över lämpliga indikatorer i detta sammanhang. Den öppna arbetslösheten enligt uppgick till 269 000 personer (5,) . Under samma månad befann sig 133 000 personer i arbetsmarknadspolitiska program enligt AMS. Den totala arbetslösheten uppgick därför till 402 000 personer. Den harmoniserade arbetslösheten var enligt . I måttet ingår 37 000 heltidsstuderande som sökte arbete. Därutöver var det ytterligare 89 000 personer som var latent arbetssökande. (I SCB:s statistik redovisas latent arbetssökande för augusti som 126 000 personer, eftersom 37 000 heltidsstuderande ingår). Dessutom arbetade 250 000 personer mindre än de skulle kunna och vilja, så kallade undersysselsatta. Även bland de sjukskrivna finns stora grupper som anger att de skulle vilja arbeta mer om vissa villkor på arbetsplatsen var uppfyllda. Personer i sjuk- och aktivitetsersättning (SA, f.d. förtidspension) är också en grupp som kan utredas om de är en möjlig arbetskraftsreserv. Ungdomars utanförskap har ökat särskilt mycket. har antalet ungdomar med aktivitetsersättning ökat från 6 000 till 16 000 personer. Kärnan i regeringens ekonomiska politik och därmed också i arbetsmarknadspolitiken är att skapa förutsättningar för att fler människor slussas in tidigare på arbetsmarknaden, fler i arbetsför ålder arbetar och att allt färre lämnar den . Regeringen kommer att föra en aktiv förnyelsepolitik som ger alla delar av landet möjlighet att växa och utvecklas av egen kraft. Människors möjlighet att ta egna initiativ och förändra sina liv med egna ansträngningar skall öka. Ar- betslinjen måste återupprättas. Det skall bli mer lönsamt att arbeta och enklare att anställa. Trösklarna in till arbetsmarknaden måste sänkas och en ökad arbetsinsats och/eller ett större ansvarstagande skall belönas. Det måste bli lättare att hitta rätt anställning och den som drabbas av arbetslöshet skall erbjudas stöd i syfte att snabbt komma tillbaka till arbete. En politik för fler jobb måste i grunden bygga på att samhället kan producera mer varor och tjänster. Företagsklimatet måste förbättras inte minst för små- och medelstora företag. Kommittén med uppdrag att föreslå ett nytt regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EES och (KAKI) (N2004:09) lämnar sitt slutbetänkande . Arbetsmarknadsutbildningen och den förberedande utbildningen är dyra åtgärder men samhällsekonomiskt lönsamma om de används effektivt. Den tidigare regeringen har tillsatt en utredning för att se över arbetsmarknadsutbildningen och den förberedande utbildningen. Översynen syftar bland annat till att effektivisera och anpassa utbildningarna för att motverka brist på kvalificerad arbetskraft. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att ge utredningen tilläggsdirektiv. Dessa skall göra det tydligare att arbetsmarknadsutbildningen skall koncentreras till bristyrkesutbildning och prioriteras till särskilt utsatta grupper. Utredningen skall också få i uppdrag att redovisa sina resultat i delrapporter. Arbetsmarknadspolitiken måste effektiviseras och arbetslinjen tydliggöras så att ökade resurser kan säkerställas för matchningen mellan arbetssökande och lediga jobb. Den måste utformas så att den mer tydligt fungerar som ett smörjmedel på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiken skall bidra till att människor så snabbt som möjligt kan gå från ett arbete till ett annat, eller från arbetslöshet till ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Regeringen avser därför att reformera AMV från grunden. En förutsättning för att arbetsmarknadspolitiken skall fungera bättre är att verksamheten styrs av klara och mätbara mål. AMV har en komplicerad organisationsstruktur som består av flera myndighetsnivåer och leds av styrelser både inom AMS och i länsarbetsnämnderna. Dessa styrelser består i praktiken av politiker och representanter för arbetsmarknadens parter. Regeringen avser att införa en enhetlig myndighetsorganisation som ges en mer professionell ledning. Länsarbetsnämnderna läggs ner till förmån för en bättre anpassning till olika regioners behov. Myndigheten skall också få större möjligheter att, utifrån sin professionella kompetens bedöma hur resurserna utifrån läget på arbetsmarknaden skall fördelas mellan olika insatser, så att de bäst bidrar till en effektiv matchning mellan arbetssökande och lediga arbeten. Fokus skall vara på att göra det lättare för arbetslösa att aktivt söka arbete. Den viktigaste uppgiften för arbetsförmedlingen skall vara att matcha arbetssökande med lediga jobb i stället för att förmedla arbetsmarknadspolitiska program. En förutsättning är emellertid att det finns en dynamisk arbetsmarknad i grunden och att antalet jobb ökar. Regeringens breda jobbprogram är en bärande del i den ekonomiska politiken. Prioriteringen av de arbetsmarknadspolitiska resurserna skall vara tydligt inriktad på matchningen mellan arbetssökande och lediga jobb, ökad konkurrens och förbättrad kontroll. Arbetsförmedlingen har fått lägga ned mycket tid och resurser på att administrera olika arbetsmarknadspolitiska program. Detta har lett till att arbetsförmedlarna haft mindre tid till att förmedla arbete. Det är viktigt att säkerställa att förmedlingarna kan ägna sig åt sin primära uppgift, matchningen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Omläggningen till en ny arbetsmarknadspolitik med ett tydligare fokus på jobb och effektiva insatser för dem som står allra längst från arbetsmarknaden innebär stora förändringar av både omfattningen och sammansättningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen. Antalet personer i program kommer att reduceras kraftigt och flera insatser bör avskaffas från ett förenklings- och effektivitetsperspektiv. Det gäller friår, plusjobb, utbildningsvikariat, akademikerjobb, datortek, interpraktikstipendier och arbetsmarknadsutbildning som inte är upphandlad inom det reguljära utbildningsväsendet samt allmänt och förstärkt anställningsstöd. Övergångsregler kommer dock att gälla som innebär att merparten av dem som deltar i programmen vid avvecklingstidpunkten får fullfölja anvisad programtid. Det formella avskaffandet av åtgärderna kommer att ske /2007. Arbetsmarknadsutbildningen skall inriktas på att förstärka den arbetslöses kompetens och koncentreras till områden där det är brist på arbetskraft. aviseras i denna budgetproposition att nystartsjobb införs från . Ungdomar som har varit arbetslösa än 6 månader omfattas också av nystartsjobben. För dem gäller skatterabatten i högst . För personer som är ges skatterabatten under dubbelt så som personen varit frånvarande från arbetslivet. Situationen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund är mycket bekymmersam. Nystartsjobben syftar till att hjälpa en del av dem som står utanför att komma in på arbetsmarknaden. Detta är dock inte tillräckligt. Regeringen avser därför att återkomma med åtgärder för att ytterligare påskynda arbetsmarknadsinträdet för personer med utländsk bakgrund, t.ex. lärlingsintroduktion. Regeringen avser även att införa en jobb- och utvecklingsgaranti för långtidsarbetslösa. Syftet med garantin är att med hjälp av individuellt utformade åtgärder så snabbt som möjligt få in deltagarna på den reguljära arbetsmarknaden. Aktiviteterna bör kunna anordnas av en mångfald auktoriserade anordnare. Deltagarna får en ersättning som uppgår till av den förlorade arbetsförtjänsten, dock högst per dag och lägst grundbeloppet. Den som inte vill delta förlorar rätten till ersättning. Regeringen avser att återkomma om den 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 närmare utformningen av jobb- och utvecklingsgarantin. Regeringen avser vidare att vidta flera åtgärder för att minska den höga ungdomsarbetslösheten och göra det lättare för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. En jobbgaranti för ungdomar bör kunna införas . I jobbgarantin kan utbildning och praktik ingå. Jobbgarantin ersätter dagens kommunala ungdomsprogram och ungdomsgarantin. Privata arbetsförmedlingar, branschvisa förmedlingar och bemanningsföretag kan komplettera den offentliga arbetsförmedlingen. En ökad diversifiering i förmedlingsverksamheten kommer att gynna den arbetssökande. Den sökande möter fler förmedlare som inriktar sig på individens kompetens eller en yrkesgrupp. Därmed kan den sökande snabbare få matchningsstöd. I och med detta kan också den offentliga arbetsförmedlingen avlastas. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är en frihetsfråga. Om det finns en ersättning vid tillfälliga perioder av arbetslöshet blir människor tryggare och vågar pröva nya arbeten. Arbetslöshetsförsäkringen påverkar också hur arbetsmarknaden fungerar. En generös försäkring för kortvarig arbetslöshet som har en tydlig koppling till att man arbetat fungerar som smörjmedel för ökad flexibilitet på arbetsmarknaden. Om ersättningsperioden blir långvarig riskerar däremot en alltför generös försäkring att medverka till att den tid det tar för arbetslösa att hitta ett nytt jobb blir onödigt lång. Regeringen avser att reformera arbetslöshetsförsäkringen så att arbete alltid lönar sig mer än arbetslöshet och att flaskhalsar på arbetsmarknaden undanröjs. Regeringen menar att det skyddsnät som arbetslöshetsförsäkringen utgör skall vara heltäckande och gälla alla arbetstagare. står många utanför trots att de har arbete och bidrar via skattesystemet till finansieringen. Vidare anser regeringen att det krävs en strikt tillämpning av regelverket och en effektiv kontroll av att den enskilde står till arbetsmarknadens förfogande. Med en korrekt och likartad tillämpning kommer rättssäkerheten och likabehandlingen för den enskilde att förbättras och fusket och felaktiga betalningar i försäkringen minska. Integrationspolitiken måste avsevärt förbättras. Allt för många har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. De bästa vägarna för integration är arbete och språkkunskaper. De nystartsjobb som regeringen avser att införa , bl.a. för dem som beviljats uppehållstillstånd bör underlätta för nyanlända invandrare att hitta ett arbete. Möjligheten att komma tillbaka till arbetslivet efter sjukdom måste öka genom aktiva, snabba och samordnade rehabiliteringsinsatser. Samarbetet mellan olika huvudmän måste förbättras och den finansiella samordningen göras mer flexibel och kunna anpassas efter lokala förhållanden. Lönebidrag underlättar anställning för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Många människor som har svårt att få en reguljär anställning på grund av sitt funktionshinder, får chansen att delta i arbetslivet genom att en arbetsgivare erhåller lönebidrag. Regeringen avser också pröva förutsättningarna att vidga lönebidragen så att arbetssökande personer som startar och driver eget företag skall kunna få det. Regeringens bedömning: bör ombildas till en enhetlig myndighetsorganisation genom att och länsarbetsnämnderna avvecklas som egna myndigheter /2008. Regeringen avser att återkomma till i frågan om . Avsikten är att i samband med detta ge AMS i uppdrag att förbereda inrättandet av en sammanhållen myndighet. Skälen för regeringens bedömning: För att effektivisera arbetsmarknadspolitiken är det nödvändigt att inrätta en enhetlig myndighetsorganisation. Myndigheten bör ges en mer professionell ledning. Länsarbetsnämnderna och AMS läggs ned.