prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — I de fall kritik lämnades avsåg den i de flesta fallen anordnarens kvalitetssäkring av utbildningen, ledningsgruppens funktion samt urvals- och antagningsprocedurerna. Genom de enkätundersökningar som genomförs bland de studerande kan utläsas att de studerandes positiva omdömen om utbildningarnas kvalitet kontinuerligt har ökat . har 5 076 studerande examinerats, varav 1 832 från IT-relaterade utbildningar, 814 från ekonomi samt 736 från teknik och tillverkning . Kompletterande utbildningar finns spridda över hela landet. omfattade verksamheten 217 kompletterande utbildningar. Av dessa erhöll 89 statsbidrag och berättigade till studiestöd, 62 berättigade till studiestöd och 13 erhöll statsbidrag. Övriga står enbart under statlig tillsyn. Antalet utbildningar som berättigar till studiestöd och erhöll statsbidrag ökade , medan de övriga kategorierna minskade med mellan . Det sammanlagda antalet studerande på utbildningarna var närmare 5 700 vilket är en minskning . Flest antal utbildningar har genomförts inom områdena Konst (51), Hantverk (50) samt , teater och musik (45). Flest deltagare återfinns inom Konst (1 138) samt Ekonomi, kommunikation och media (1 057). Av de utbildningar som erhöll statsbidrag och berättigade till studiestöd hade området Konst flest studerande, i genomsnitt 657. Även bland de utbildningar som endast berättigade till studiestöd svarade området Konst för det största antalet studerande, 363. Av de utbildningar som enbart står under statlig tillsyn har området 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Hälsa, friskvård, hudvård och miljö flest studerande, 950. I utbildningarna var andelen kvinnor , en ökning sedan föregående år och andelen män . Medelåldern på de studerande var liksom året innan . Det statliga bidraget uppgick till . De erfarenheter Myndigheten för skolutveckling har gjort samt Statens skolverks inspektioner visar att många men inte alla kommuner arbetar med att utveckla ett systematiskt kvalitetsarbete. har visat på generella brister i kommunernas kvalitetsarbete inom vuxenutbildningen. Ett systematiskt helhetsgrepp saknas och bottnar detta i en otydlig lednings- och styrningsorganisation. Myndigheten för skolutveckling pekar på att det senare gäller på både nivå och verksamhetsnivå. Ofta brister det i analyser av de egna resultaten vilket innebär att det saknas kopplingar mellan resultat, bedömningar och insatser. I många fall är kvalitetsarbetet begränsat till vissa delar av verksamheten medan redovisningar saknas helt för t.ex. verksamheter inom svenskundervisning för invandrare och vuxenutbildning för utvecklingsstörda. påpekar i sina rapporter att den lokala politiska styrningen av vuxenutbildningen har varit diffus med avsaknad av mål. Verksamheterna kännetecknas även av brister i den lokala uppföljningen. För att anpassa den nationella uppföljningen har regeringen gett i uppdrag att lämna förslag på hur den nationella uppföljningen kan utformas med utgångspunkt i den reformering och förnyelse vuxenutbildningen genomgår. I en analys av kvalitetsredovisningar genomförd av Myndigheten för skolutveckling framgår att vuxenutbildning i allmänhet endast behandlas mycket övergripande. Myndighetens bedömning är att det krävs ett omfattande utvecklingsarbete för att kvalitetsredovisningarna skall kunna bli ett fungerande verktyg i utvecklingen av vuxenutbildningen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 framhåller i en rapport att kommuner ofta förbiser att vid upphandling av vuxenutbildning förvissa sig om att deltagare med behov av särskilt stöd får sin rätt garanterad. Det finns också brister i hur kommunerna följer upp och utvärderar sådan upphandlad verksamhet. Enligt institutet tenderar kommunerna att inte välja ett inkluderande arbetssätt när det gäller studerande med funktionshinder, tvärtom verkar tendensen vara den motsatta, dvs. den skapar segregering och isolerar särskilda grupper. Nationellt centrum för flexibelt lärande har tillsammans med och utarbetat riktlinjer och kvalitetskriterier för lärcentra i syfte att utveckla det flexibla lärandet. Av dessa framgår att viktiga framgångsfaktorer för utvecklingen av lärcentra är en ändamålsenlig organisation, långsiktighet, tydliga mål, tydlig ledning och styrning samt en långsiktig ekonomisk planering. Slutsatsen i rapporten är att alla lärcentra inte behöver omfattas av exakt samma gemensamma nämnare/kriterier, utan att de i stället är beroende av vilka förutsättningar som gäller i respektive kommun. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning är central förvaltningsmyndighet för kvalificerad yrkesutbildning. Myndigheten inrättades och är förlagd till . Myndigheten har gjort fyra nyrekryteringar, varav två kvinnor och två män. Två tjänstlediga har lämnat sina anställningar. Antalet anställda är 11 kvinnor och 9 män. Genomsnittsåldern för myndighetens personal är vilket nära ansluter till vad som gäller sektorn i sin helhet. Ingen anställd är f.n. under . Sjukfrånvaron har varit drygt en procent. Vid myndigheten finns sex anställda () med rötter i annan etnisk bakgrund än den svenska. När det gäller kompetensutvecklingen har olika områden prioriterats inom vilka kurser, konferenser, seminarier och studiebesök anordnats. Planering finns utarbetad för medarbetarnas fortsatta kompetensutveckling. Vid samtliga arbetsplatser på myndigheten har ergonomisk undersökning utförts och utifrån dess resultat har olika åtgärder vidtagits. En arbetsgrupp för psykosocialt arbetmiljöarbete har tillsatts. En arbetsmiljöundersökning som genomfördes kommer att följas upp 2005. Nationellt centrum för flexibelt lärande () Nationellt centrums för flexibelt lärande () bildades . Då verksamhetens tyngdpunkt har förskjutits från utbildning till utveckling har även kravet på personalens kompetensprofil förändrats. 2004 blev ett mödosamt år för myndigheten. För att få ekonomin i balans minskades personalen med 66 personer (). Personalstyrkan består efter uppsägningarna av 98 personer och inga fler uppsägningar är aktuella. Ingen personal har tillsvidareanställts . Av s anställda var majoriteten kvinnor (kvinnor och män). I ledande befattningar var dock majoriteten män (kvinnor och män). Av de anställda tillhörde och var . av de anställda hade sitt ursprung i andra länder än . På grund av det ekonomiska läget inställdes externa utbildningar . antogs en ny personalpolicy vid . Inom ramen för jämlikhetspolicyn ska utbildning genomföras för alla anställda i syfte att främja etnisk och kulturell mångfald. Valideringsdelegationen inrättades och dess kansli är förlagt till Nationellt centrum för flexibelt lärande () i . skall mot ersättning tillhandahålla ekonomiadministration, personaladministration och kontorsservice. har under det första verksamhetsåret rekryterat personal med kompetens dels inom utbildningsområdet, dels inom arbetsmarknadsområdet. Rekryteringen skedde genom ett öppet ansökningsförfarande och man beaktade mångfaldsfrågor vid rekryteringen. Tre personer anställdes redan från början för hela den period som delegationen skall finnas, dvs. 2004 2007, medan fyra ursprungligen anställdes på mer begränsade förordnanden då man inte vid etablering kunde bedöma vilken kompetensprofil som var mest lämplig för verksamheten för hela perioden. utökades antalet anställda för hela perioden till fem anställda. Av de sju personer som bemannade kansliet var tre kvinnor och fyra män med medelåldern respektive . Förutom den personal som varit direkt knutna till kansliet har även åtta experter (varav sju kvinnor och en man) anställts med tidsbegränsade anställningar. Antalet årsarbetskrafter uppgick till 10,2. Personalen vid kansliet har inte haft någon sjukfrånvaro . fördelade regeringen för uppsökande verksamhet till följande organisationer: Handikappförbundens samarbetsorgan, , (), Akademikers , (), i (LO), , och . De åtta organisationerna redovisade till Utbildnings- och genomförd verksamhet (dnr U2004/578/SV). Av dessa redovisningar framgår bl.a. att tilldelade medel använts till uppsökande verksamhet i lokala och regionala projekt samt till utbildning av förtroendevalda i aktuella samhällsfrågor. Särskilda insatser för vissa grupper tillfördes 2002 medel för specialpedagogiskt stöd till skolhuvudmännen för det offentliga skolväsendet för vuxna. Institutet har redovisat att vuxenutbildningsuppdraget varit och är ett prioriterat utvecklingsområde. Trots att kunskaperna om institutet och kommunernas 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 egna ansvar har ökat finns det fortfarande en stor okunskap i kommunerna om vuxna med funktionshinder och specialpedagogiska konsekvenser. Nationellt centrum för flexibelt lärande bedriver utvecklingsarbete av läromedel för döva med teckenspråk som första språk. Arbetet bedrivs i samverkan med och även med andra organisationer som har verksamhet som riktar sig till döva. inleddes 7 nya utvecklingsprojekt och 6 projekt avslutades och resulterade i färdiga produkter. Myndigheten bedrev aktiv information om utvecklingsarbetet och de produkter det resulterat i vid ett antal konferenser, seminarier och mässor. Nationellt centrum för flexibelt lärande har disponerat för ändamålet. Folkhögskolor och studieförbund som erbjöd utbildning för funktionshindrade och invandrare med språksvårigheter erhöll 2004 bidrag om sammanlagt som avsatts av från det allmänna statsbidraget. Fr.o.m. /04 har och utbildningsstöd (Sisus) en tydligare uppdelning av respektive anslag. finansierar pedagogiska merkostnader, i första hand ökad lärartäthet men även ökade syo-, kurators- och psykologinsatser. Sisus fördelar medel till assistans och tolk samt till anpassning av teknisk utrustning och läromedel. av anslaget finansierade folkhögskolornas behov av kompletterande assistansinsatser och resten avser anpassning av teknisk utrustning m.m. Det sökta beloppet i ansökningarna från folkhögskolorna har varit högre än vad och Sisus kunnat betala ut. kunde Sisus ge stöd till 10 959 deltagare med funktionshinder genom bidraget till särskilda insatser. Deltagare med psykiska och medicinska funktionshinder är den största gruppen deltagare med funktionshinder vid folkhögskolorna, följt av deltagare med rörelsehinder, utvecklingsstörning och dyslexi. Antalet deltagarveckor har ökat till 142 184. deltog 880 personer i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) vilket var drygt 200 fler än 2003. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet personer som deltagit i utbildningen har minskat men har trenden vänt och deltagandet har ökat kraftigt. Av deltagarna var kvinnor och män. Studiestöd för utbildningen utgick till 284 deltagare. redovisade en utvärdering av TUFF. Utvärderingen har överlämnats till Utredningen av teckenspråkets ställning (dir. 2003:169), som skall lämna sitt betänkande . beräknades för stöd till teckenspråks- och teckentolksutbildning. () vid genomförde flera olika rekryteringsinsatser och antalet sökande till utbildningarna har ökat. har sju folkhögskolor bedrivit undervisning inom detta område. Antalet årsstudieplatser har enligt TÖI ökat från 317 till 345. Totalt 38 tolkar för döva, dövblinda och vuxendöva slutförde sin utbildning jämfört med 57 . Totalt 63 deltagare gick ut den tvååriga teckenspråkslinjen vilket är en minskning jämfört med då 107 deltagare avslutade utbildningen. Resultatet är dock jämförbart med resultatet 2002 då 62 deltagare gick ut utbildningen. Att antalet deltagare som avslutar sin utbildning varierar så kraftigt beror enligt TÖI bl.a. på att tidpunkterna för antagning varierar. TÖI fördelar också bidrag till utbildningar för tolkar i invandrar- och minoritetsspråk, s.k. kontakttolkar. har 9 folkhögskolor och 10 studieförbundsavdelningar erbjudit utbildning i över 80 språk. Antalet utbildningsanordnare har minskat något till förmån för ökad kvalitet. Kurserna samlade drygt 3 174 deltagare , vilket är en svag minskning sedan föregående år. TÖI har förlängt kurserna vilket medfört att antalet deltagare minskat i statistiken. Det ändå höga deltagarantalet beror på att samma personer kan medräknas om de deltagit i mer än en kurs. Kurserna i juridisk tolkning inklusive asyltolkning får av statsbidraget. Utredningen om kontakttolkar (U 2004:05) har i en redovisning, Lägesrapport angående tillgång på och behov av rättstolkar och vissa förslag rörande kontakttolkutbildningen , lämnat förslag på hur fler kvalificerade kontakttolkar kan utbildas inför införandet av en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. har fått i uppdrag att genomföra en särskild utbildningssatsning för att öka antalet kvalificerade kontakttolkar i enlighet med lägesrapporten. Utredningens betänkande, Tolkutbildning nya former för nya krav (SOU 2005:37), lämnades till regeringen och är nu föremål för remissbehandling. Bidrag till vissa verksamheter främjar och utvecklar hemslöjden i . Kurser bedrivs i hela landet av länshemslöjdsföreningar, deras lokalföreningar och hemslöjdskonsulenter i samarbete. har 76 kurser med cirka 690 deltagare genomförts inom textila ämnen, trä och hård slöjd. Det statliga bidraget för kursverksamheten har uppgått till . Vid i kommun bedrivs en riksrekryterande, påbyggnadsutbildning med cirka 30 platser. Den är inriktad på TV/filmscenografi och attributmakeri. Verksamheten har erhållit ett statligt bidrag på . övergår verksamheten till . Av om analysen av vuxnas lärande, i vilken 17 länder deltog, framgår att andelen deltagare i vuxenutbildning i de olika länderna varierar kraftigt. tillsammans med och hade högst andel deltagare. Vidare framgår att stora variationer föreligger vad gäller deltagande överlag beroende på utbildningsnivå och ålder. Högutbildade deltar i större utsträckning än lågutbildade och yngre i högre grad än äldre. I flera länder tycks vuxenutbildning främst röra sig om kompetensutveckling i arbetet. Deltagandet i denna beror i hög grad på företagets storlek, ju större företag desto mer kompetensutveckling. Erfarenheterna från de deltagande länderna visar att respektive länders regeringar kan spela 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 en viktig roll i fråga om att skapa strukturella och finansiella förutsättningar för vuxnas lärande. Rapporten konstaterar att det finns behov av att erbjuda finansiering och ekonomiska incitament för lågutbildade och svaga grupper. Det är viktigt att hitta lösningar som når de grupper där ekonomin är ett avgörande hinder för att investera och medverka i lärande. Vidare konstateras i rapporten att det råder brist på samverkan mellan olika aktörer. Genom att inrätta institutioner för vuxnas lärande, för bl.a. målformuleringar och strategier, med dessa aktörer skulle denna brist på samordning kunna motverkas. den horisontella samverkan pågår ett arbete med utformningen av en interdepartemental arbetsgrupp för vuxnas lärande. Målgrupper, innehåll och tendenser I den kommunala vuxenutbildningen är, som redovisats ovan, andelen män totalt sett fortfarande mycket låg och har inte förändrats nämnvärt. En tänkbar orsak till detta kan vara att verksamheterna fortfarande grundas på en utbudsstyrning, dvs. inriktningen av och innehållet i de utbildningar som genomförs är beroende av kommunens egen utförarorganisation och kompetensen i denna. Utvecklingen visar också att i samband med minskande totalvolymer i gymnasial vuxenutbildning minskar den andel mest som är förlagd på entreprenad. Dessa utbildningar är huvudsakligen yrkesinriktade. Detta kan tyda på att innehållet i och inriktningen av verksamheten inte fullt ut grundas på en analys av t.ex. 6.4.1Vuxnas lärande och sysselsättning männens utbildningsbehov och att utrymmet Kommunernas vuxenutbildning utveckling och samverkan Insatserna för vuxnas lärande samt utvecklingen av vuxenutbildningen har breddats från ett enbart kompensatoriskt uppdrag till ett flertal utgångspunkter. Uppdraget spänner från den enskildes behov och förutsättningar till arbetsmarknadens behov för att stimulera ekonomisk tillväxt, sysselsättning och utveckling. De uppnådda resultaten visar på att för att detta skall nås krävs bl.a. att kommunerna och andra berörda aktörer fortsätter att utveckla en infrastruktur för vuxnas lärande. I en sådan infrastruktur är en strategisk samverkan mellan verksamheter tillhörande olika politikområden av stor vikt. Erfarenheterna från utvecklingen av vuxenutbildningen har visat att en sådan samverkan är viktig på såväl lokal som regional nivå, inte minst för att uppnå optimal resursanvändning och som en förutsättning för en god måluppfyllelse inom ett flertal politikområden. Regeringens bedömning är att på nationell nivå bör, med utgångspunkt i målen för vuxnas lärande, initiativ tas för att skapa förutsättningar för en horisontell samverkan över politikområden med utgångspunkt i de mål och strategier regering och riksdag har lagt fast för området vuxnas lärande. som de nationella kursplanerna med yrkesinriktning utgör inte används. En annan aspekt på den sneda könsfördelningen kan vara hur utbildningen organiseras och genomförs. En av utmaningarna för kommunerna är att bedriva utbildningen i former som innebär att man som enskild kan kombinera arbetsliv och fritid med studier när som helst . Flexibla former och därmed tillgänglighet måste i än högre grad känneteckna utbildningarna liksom att innehållet är anpassat efter den enskildes behov och förutsättningar. Regeringens inställning är att den utveckling som ägde rum under i det avseendet inte får gå förlorad. Arbetsplatsförlagt lärande och lärlingsliknade modeller där utbildningen genomförs i nära samverkan med arbetslivet bör bli allt viktigare. För att stimulera en fortsatt utveckling i riktning mot former som kan möta alla vuxna är insatserna från berörda myndigheters sida viktigare . Resultaten visar på att den genomförda verksamheten i vuxenutbildning med statlig finansiering något överstiger den planerade volymen. Ökningen av antalet årsstudieplatser med tyder på en ökad efterfrågan på formell vuxenutbildning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildning har kommunerna genomfört en större verksamhet än planerat. Detta sammantaget tyder på att behovet av vuxenutbildning även fortsättningsvis är betydande och att vuxenutbildningen är ett viktigt instrument för att möta såväl den enskildes som arbetslivets behov av kompetens. Regeringen ser dock mycket allvarligt på de signaler ansvariga myndigheter ger beträffande brister i likvärdig tillgång sett över landet. Den nationella uppföljningen och styrningen av kommunernas vuxenutbildning får en avgörande betydelse i det sammanhanget men även hur kommunerna formulerar mål samt följer upp och utvärderar vuxenutbildningen. Det lokala kvalitetsarbetet fyller således en viktig funktion. För att skapa bättre förutsättningar för uppföljning på den nationella nivån har regeringen gett i uppdrag att lämna förslag på en anpassning av det nationella uppföljningssystemet avseende det offentliga skolväsendet för vuxna till vuxenutbildningens vidgade uppdrag. Det är angeläget att den enskilda kommunen vidmakthåller en fortsatt hög ambitionsnivå när det gäller vuxenutbildningen, såväl vad gäller volym som utveckling och kvalitet, samt att målen för vuxnas lärande nås. De rapporter berörda myndigheter lämnar ger vid handen att alla kommuner inte hunnit lika långt i arbetet med att förnya och utveckla sin vuxenutbildning. rapporterar att många kommuner inte gör några direkta insatser för att rekrytera funktionshindrade till vuxenutbildningen. Några kommuner hävdar att man inte har råd att satsa på studerande med funktionshinder. Regeringens bedömning är därför att det riktade statsbidraget för utbildning av vuxna bör behållas . Statens styrning av vuxenutbildningen kommer att ses över. remissbehandlas departementspromemorian Vuxenutbildningslag (Ds 2005:33), vilken bl.a. förtydligar det kommunala ansvaret för det offentliga skolväsendet för vuxna. Den grundläggande vuxenutbildningen är en rättighet för den enskilde och en skyldighet för kommunerna. finns det kommuner som har en mycket hög andel kortutbildade arbetslösa invånare med invandrarbakgrund. För att säkerställa en tillräcklig volym i dessa fall bör statsbidraget för utbildning av vuxna i undantagsfall kunna lämnas till grundläggande Med denna utgångspunkt kommer regeringen att ändra gällande bestämmelser om det riktade statsbidraget för utbildning av vuxna. Behovet av kvalificerat yrkeskunnande inom industri, service, hantverk och olika skapande verksamheter pekar på att fortsatta satsningar på det reguljära utbildningssystemets former för kortare yrkesutbildningar är angelägna. De kortare yrkesinriktade utbildningarna liksom den kvalificerade yrkesutbildningen fortsätter att vara efterfrågade från såväl arbetsliv som de studerande. Utbildningarna har med sina olika profiler, inriktning och fördjupningsgrad en viktig uppgift att fylla för att tillgodose behoven av ny eller fördjupad yrkeskompetens inom många yrkesområden. Utbudet av olika utbildningsformer och inriktningar ger också den enskilde möjligheter att finna de alternativ som passar henne eller honom bäst. Detta är inte minst betydelsefullt när det gäller att bekämpa ohälsan, där det kan vara ett avgörande och positivt steg att satsa på nya vägar med lämplig utbildning som redskap. Väl avvägda insatser, avstämda mot de kompetensbehov och den efterfrågan som arbetslivet kan dokumentera, möjliggör tillväxt i branscher och på områden där det råder brist på arbetskraft och stimulerar också nyföretagande. För de lokala och regionala arbetsmarknaderna spelar de kommunala påbyggnadsutbildningarna en viktig roll. Kommunerna skall sträva efter att anordna påbyggnadsutbildningar som svarar mot ett lokalt och regionalt behov. Antalet påbyggnadsutbildningar har emellertid minskat /04, såväl sett till antalet utbildningar som till antalet deltagare. Orsakerna till detta är flera. Den aviserade avvecklingen av reglerna om interkommunal ersättning för påbyggnadsutbildningar i förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning, har sannolikt medfört att kommunerna börjat avveckla vissa påbyggnadsutbildningar. Detta bedöms gälla framför allt sådana utbildningar som har haft en svagare förankring i det lokala arbetslivet, sådana som huvudsakligen finansierats via ersättningar från andra kommuner och sådana kring vilka ett interkommunalt samarbete inte har utvecklats. Dessa förändringar, liksom utvecklingen av tidigare påbyggnadsutbildningar till kvalificerade yrkesutbildningar, väntas dock bidra till att de utbildningar som fortsättningsvis anordnas får en närmare anknytning till arbetslivets behov. Ett ökat samarbete mellan kommuner, regioner och arbetslivets företrädare bör enligt regeringens uppfattning bidra till att sådana utbildningar som efterfrågas av invånare och arbetsliv utvecklas. Tillgången på arbetskraft med rätt kompetens är en förutsättning för att utveckling och tillväxt inom näringsliv och annan verksamhet inte skall hämmas. Med anledning av de förändringar som gjorts bedömer regeringen att det finns en risk för att de kommunalt finansierade påbyggnadsutbildningarna fortsätter att minska i volym. Regeringen gör därför den bedömningen att det riktade statsbidraget även skall kunna användas för genomförande av kommunala påbyggnadsutbildningar. Angelägna utbildningsbehov som inte lämpligen kan tillgodoses genom andra former av utbildning bör under vissa förutsättningar kunna tillgodoses genom påbyggnadsutbildning som är statligt finansierad. Det gäller i synnerhet yrkesområden för vilka det är av nationellt intresse att bibehålla utbildningsmöjligheter i viss omfattning, men där det dels endast finns förutsättningar för ett begränsat utbud, dels är fråga om utbildningar som är för korta för eller av andra skäl är olämpliga att inordnas i andra befintliga utbildningsformer. Ett antal sådana påbyggnadsutbildningar har från övergått till statligt kostnadsansvar.