prop · GT03206 · 2006-05-24 00:00:00 — Utredning om ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att analysera ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekven- ser för den psykiska hälsan (dir. 2005:61). Syftet är att få en samlad bild av vilka faktorer i ungdomars livsvillkor som kan antas ligga bakom ök- ningen av stress och stressrelaterade symptom. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Arvsfondssatsning för att motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa har Allmänna arvsfonden uppmärksammat och prioriterat projekt inriktade på flickors och pojkars psykiska hälsa. beslutade regeringen dessutom att ur Allmänna arvsfonden avsätta till en särskild satsning för att motverka och före- bygga ungdomars (i åldern ) psykiska ohälsa. Avsikten är att totalt (20052008) skall av- sättas för detta ändamål. Insatser för barn och ungdomar med funktionshinder För barn och unga med funktionshinder har såväl diagnostik som kun- skap om hur man lindrar symtom förbättrats. Nya grupper med behov av habilitering har tillkommit, t.ex. barn med neuropsykiatriska funktions- Det förefaller som kunskapsutvecklingen inte alltid har sin mot- svarighet när det gäller tillgången till adekvata insatser för dessa grupper. har betydande insatser gjorts på lokal, regional och nationell nivå för att komma till rätta med problemen. För vissa sällsynta diagno- ser finns nationella kunskapscenter som skall bistå landstingen med sina Eftersom diagnoserna är så pass sällsynta är det ofta svårt att bygga upp och behålla kompetens regionalt och lokalt kring vilka stöd som kan och bör ges. Det finns några få statligt finansierade kunskapscenter och ytterligare några landstingsdrivna. För familjer med barn som har sällsynta diagnoser är verksamheten vid ett värdefullt komplement till hemlandstingens habiliterings- Regeringen har utökat det statliga stödet till verksamheten med och . Det innebär att får totalt i stats- bidrag . har, med utgångspunkt i en tidigare kartläggning, haft i uppdrag att stödja landstingen i deras arbete för att förbättra tillgången till habilitering och rehabilitering för barn och ungdomar med funktions- hinder. arbetar också, inom ramen för sitt sektorsansvar, med att utveckla en modell för verksamhetsuppföljning inom olika reha- biliteringsverksamheter. Modellen skall kunna användas på lokal, regio- nal och nationell nivå. Regeringen har aktivt deltagit i process med att utar- beta ett förslag till förordning som syftar till att påskynda utvecklingen av nya läkemedel avsedda för behandling av barn. av de läkemedel som används för behandling av barn i har inte testats eller godkänts för användning på barn utan är utprövade på vuxna. Hälsan och därmed livskvaliteten för barn riskerar därför att bli lidande. Förslaget till förordning syftar till att påskynda utvecklingen av nya läkemedel avsedda för behandling av barn, att säkerställa att dessa håller hög kvalitet, är föremål för etisk forskning och på ett lämpligt sätt godkänns för användning på barn. Förebyggande arbete mot könsstympning av flickor har i uppdrag att vidareutveckla det förebyggande arbetet mot könsstympning av flickor och kvinnor i och att följa upp och utvärdera arbetet med den nationella handlingsplanen mot kvinnlig könsstympning som beslutades av regeringen . har tilldelats för uppdragets genom- förande och slutrapportering skall ske . har ett utbildningsmaterial för personal inom skola, socialtjänst och hälso- och sjukvård tagits fram. Avsikten är att ge berörd personal möjlighet att förvärva och fördjupa sina kunskaper om köns- stympning. Detta kan i sin tur leda till förbättrade metoder vad gäller omhändertagande och bemötande av kvinnor som könsstympats eller flickor som riskerar att könsstympas. Relevant lagstiftning beskrivs och det förebyggande arbetet poängteras. Ett informationsmaterial har skrivits för allmänheten på flera språk. En ökad barnkompetens inom hälso- och sjukvården En barnkompetens i ständig utveckling är avgörande för att barns och ungas möten med hälso- och sjukvården skall bli så trygg och odrama- tiska som möjligt. Detta innebär att den vårdpersonal som möter barn och unga som patienter eller anhöriga har erforderlig kunskap och medvetenhet kring dessa frågor. Därutöver är det avgörande att barnkompetensen hos vårdens beslutsfattare är så hög att flickors och pojkars särskilda behov beaktas när man utformar och organiserar hälso- Skr. 2005/06:206 och sjukvården. Ovanstående är en grundförutsättning för att kunna möta kraven om en god vård tillgänglig för alla. finns en bred kunskap om barns och ungas behov i mötet med vården. Flertalet huvudmän och en rad andra aktörer arbetar aktivt för att anpassa hälso- och sjukvården för både föräldrar och deras barn, där man har utarbetat arbetsmetoder, rutiner och miljöer med syfte att tillvarata barns behov. Som ett led i regeringens strävan att ytterligare stärka barnkompeten- sen och utbyta erfarenheter tog i samarbete med och Kommuner och Landsting initiativ till en nationell konferens om hur barns och ungas särskilda be- hov inom vården bäst skall tillgodoses. 4.5Barnets rätt till utbildning erkänner i artiklarna 28 och 29 varje barns rätt till obligatorisk och kostnadsfri grundutbildning som bl.a. skall syfta till att utveckla barnets fulla möjligheter i fråga om personlighet, anlag och fysisk och psykisk förmåga. Utbildningen skall vidare syfta till att ut- veckla respekt för de mänskliga rättigheterna, samt för barnets föräldrar, kulturella identitet, språk och värden samt förbereda barnet för ett an- svarsfullt liv i ett fritt samhälle i en anda av bl.a. förståelse, tolerans och jämlikhet mellan könen. Barn- och ungdomsutbildning består av förskoleverksamhet, skolbarns- omsorg, förskoleklass, grundskola, obligatorisk särskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Utöver detta bedrivs utbildning i sameskolan och i specialskolan. Utbildningspolitiken måste skapa förutsättningar för alla att delta i ett livslångt lärande. Grunden för det livslånga lärandet läggs i en förskola och grundskola som ger goda grundkunskaper och en lust att lära. Därför har regeringen prioriterat insatser tidigt i utbildningssystemet med en väl utbyggd förskola av hög kvalitet samt en ökad lärartäthet i . En gymnasieutbildning är nödvändig för att få fotfäste på arbets- marknaden och för vidare studier. Gymnasieskolan förnyas och kvalite- ten förstärks för att ge alla reella möjligheter att fullfölja gymnasie- skolan. Kommunerna och enskilda huvudmän är ansvariga för att de krav och mål som beslutats i bland annat skollagen (1985:1100) och läroplanerna uppfylls. Regeringens politik syftar till att stödja kommunerna så att politikområdets mål kan uppfyllas. var av alla 15 åriga barn i inskrivna i för- skola eller familjedaghem. som förskolan byggs ut minskar Förskolan är det första organiserade steget i det livslånga lärandet. möjliggör förskola och familjedaghem för föräldrar att förena arbete eller studier med föräldraskap. Antalet barn i förskolan har ökat både när det gäller antal och andel inskrivna barn. En del av ökningen går att hänföra till de re- former som har genomförts inom området som rätt för barn till föräldra- lediga och arbetslösa föräldrar till plats i förskolan. Landets kommuner har mött det ökade barnantalet med nya resurser till verksamheten. An- talet barn per anställd och den genomsnittliga gruppstorleken är oföränd- rad. Förskolans pedagogiska utveckling med en egen läroplan har tydlig- gjort att förskolan också är till för barnens egen skull. Det synsättet för- stärks ytterligare av att förskolan, enligt regeringens bedömning, bör bli en egen skolform enligt förslaget i propositionen (prop. 2004/05:11) Kvalitet i förskolan. Detta innebär dock inte att förskolan är en del av skolan. Tvärtom ligger förskolans pedagogiska särart fast med en kom- bination av omsorg och lärande med leken som grund. Förskolan skall ha en bred verksamhet som utgår från en helhetssyn på barns utveckling och lärande. Verksamheten skall utgå från varje barns behov. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särkilt stöd i sin utveckling skall ges den omsorg som deras speciella behov kräver. Den öppna förskolan tar emot barn och föräldrar som är hemma , t.ex. under föräldraledigheten, och fyller därmed andra behov än den ordinarie förskolan. statistik visar att antalet öppna för- skolor har minskat . Regeringen har genomfört en ändring i förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg till kommuner som tillämpar maxtaxa, så att statsbidraget även kan tilldelas öppna förskolor. har haft i uppdrag att göra en nationell uppföljning av den öppna förskolan och Myndigheten för skolutveckling har haft i uppdrag att sprida kunskap om den öppna förskolans pedagogiska verksamhet och dess betydelse för barn och vuxna. Båda uppdragen redovisades . Regeringen kommer noga att följa den öppna förskolans utveckling. Skolbarnsomsorg är ett samlingsbegrepp för fritidshem, familjedaghem och öppen fritidsverksamhet. I likhet med förskoleverksamhet är skol- barnsomsorgen en avgörande förutsättning för att föräldrarna skall kunna förena föräldraskap med arbete och studier. var av 69-åringarna och av 1012- åringarna i inskrivna i fritidshem. Fritidshemmen utgör ett vik- tigt komplement till skolan och har också en central uppgift i att erbjuda en meningsfull och innehållsrik fritid samt att stimulera barnens utveck- ling och lärande. Fritidshemmen är en pedagogisk verksamhet som skall följa skollagen. läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet, Lpo 94, skall tillämpas inom fritidshemmet. minskade antalet inskrivna barn i fritidshem. Andelen in- skrivna barn fortsatte dock att öka. Utvecklingen inom fritidshemsverksamheten med allt större barngrupper och minskad personaltäthet anser regeringen vara oroande. Vid en jämförelse med 1990 har gruppstorleken ökat med mer än 12 barn. /02 infördes ett statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Uppföljningar visar att det endast är en liten del av statsbidraget som har använts till fritidshemmen. Regeringen har betonat fritidshemmens viktiga roll och framhållit att det särskilda statsbidraget för personalförstärkningar i skola och fritidshem även är till för att öka personaltätheten inom fritidshemmen. Inte heller maxtaxans bidrag till kvalitetssäkrande åtgärder har använts till fritidshemmen i någon större grad. Fritidshemsverksamheten enligt skollagen avser skolpliktiga barn till och med ålder. För barn som tillhör personkretsen enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade finns också som ett komplement möjlighet till skolbarnsomsorg i form av korttidstill- syn för skolungdom . hade drygt 4 400 barn denna insats. Maxtaxan i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg infördes . Maxtaxan är frivillig för kommunerna att införa och tillämpar alla kommuner maxtaxan. Staten kompenserar kommunerna för minskade avgiftsintäkter. Därutöver får kommunerna också medel till kvalitetssäkrande åtgärder. Maxtaxan har inneburit avsevärt sänkta avgifter för barnfamiljerna och även minskat avgiftsskillnaderna mellan kommuner. På så sätt har till- gängligheten ökat och barnfamiljernas ekonomi förbättras. införande har även resulterat i att avgifterna inte är tidsrelaterade till barnens närvarotid i samma utsträckning som förut. ringens uppdrag att , 20022007, följa upp reformen maxtaxa och allmän förskola m.m. Statsbidraget till kvalitetssäkrande åtgärder Statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder som är kopplat till maxtaxan inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg uppgår till 500 miljoner kronor och syftar till att säkra kvaliteten i verksamheterna. Uppföljningen av statsbidrag visar att fördelades till förskoleverksamhet och till fritidshem. Av medel till förskoleverksamhet användes till personalförstärkningar och användes till kompetenshöjning. Av medel till fritidshem användes till personalförstärkningar och till kompetenshöjande åtgärder. /05 gick av alla sexåringar i förskoleklass. Dess- utom gick en procent av alla femåringar samt drygt en procent av sjuåringarna i förskoleklass. Andelen elever i förskole- klassen med annat modersmål än svenska var 2004/05. De- ras andel varierar dock mellan olika kommungrupper. Andelen barn som får modersmålsundervisning var . Förskoleklassen är en frivillig skolform inom det offentliga skolväsen- det, och skall vara en brygga mellan förskola och skola. Kommunen skall från och med höstterminen det år barnet fyller erbjuda plats i för- skoleklass. Förskoleklassen, fritidshemmet och har, som nämnts, en gemensam läroplan, Lpo 94. Förskoleklassen utgör således det första steget i att genomföra och uppfylla denna läroplans mål. I lägesbedömning av förskoleklassen /05 konstateras att personaltätheten har minskat till 7,4 årsarbetare per 100 elever, vilket är en minskning . Skillnaderna mellan kommuner och mellan kommunala och enskilda anordnare är dock stora. På många håll i landet förekommer ett intensivt arbete med att utveckla förskoleklassen. Regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att genomföra informationsinsatser om förskoleklassen. Upp- draget har avrapporterats . Utbildningen i skall enligt skollagen syfta till att ge eleverna de kunskaper och färdigheter och den skolning i övrigt som de behöver för att delta i samhällslivet. utgör också basen för fortsatt utbildning i gymnasieskolan. Kommunen har en skyldighet att anordna utbildning i och den obligatoriska särskolan för alla elever som har skolplikt och som inte skall gå specialskolan. En elev har dock rätt att fullfölja sin skolplikt i sameskolan och vid en godkänd fristående skola. Av skollagen framgår att stöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. I läroplanen beskrivs de grundläggande demokratiska värde- ringarna, skolans uppdrag samt mål och riktlinjer för områden som t.ex. kunskaper samt normer och värden. Andelen elever som har betyget Godkänd i alla ämnen var i årskurs 9 /04. Andelen elever som är behöriga till gymnasieskolan var /04 . En större andel flickor än pojkar och en större an- del elever med svensk bakgrund än de med utländsk bakgrund är be- höriga till gymnasieskolan. Gymnasieskolan är en del av det offentliga skolväsendet, avsedd att på- börjas av ungdomar efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvaran- de fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller . Det är en frivillig skolform som omfattar 17 nationella program samt specialutformade och individuella program. Gymnasieskolan skall ge grundläggande kunskaper för yrkes- och samhällsliv samt för vidare studier. Från genomförs en förändring av gymnasie- skolan. Som ett av flera mått på måluppfyllelse kan elevernas betyg användas. Den genomsnittliga betygspoängen, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevernas slutbetyg gör det möjligt att jämföra elevernas betygsresultat. Den genomsnittliga betygspoängen /05 var 14,1 poäng, kvinnorna fick 14,7 poäng och männen fick 13,4 poäng. För elever med utländsk bakgrund var motsvarande siffror 13,7 för kvinnor och 12,6 för män. För samtliga av de nationella proven i svenska/svenska som andra- språk och för provet i matematik A gäller att det är stora skillnader i resultat för elever på olika program, med bäst resultat för elever på de studieförberedande programmen. Obligatorisk särskola och gymnasiesärskola Särskolan består av den obligatoriska särskolan (grundsärskola och träningsskola) och gymnasiesärskola med nationella, specialutformade och individuella program. Särskoleutbildningen syftar till att ge barn och ungdomar med utvecklingsstörning en till varje elevs förutsättningar an- passad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i och gymnasieskolan. För den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan gäller samma läroplaner som för respek- tive gymnasieskolan. Därtill har den obligatoriska särskolan och gymna- siesärskolan kursplaner som är anpassade till respektive skolform samt till de olika behov som skolan skall kunna tillgodose för var och en av särskolans elever. I särskolan var under /05 det totala antalet inskrivna elever 21 856, vilket är en ökning med ca en procent sedan föregående läsår. Av de 14 715 eleverna i den obligatoriska särskolan är integr- erade i och går i träningsskolan. Övriga elever går i grundsärskolan. I gymnasiesärskolan finns av de 7 141 eleverna på ett program med yrkesinriktning, i yrkesträning och i verksamhetsträning. I den obligatoriska särskolan är flickor medan motsvarande siffra i gymnasiesärskolan är . lämnade regeringen skrivelsen (skr. 2005/06:151) Kvalitet och samverkan om utbildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning till . I propositionen (prop. 2004/05:11) Kvalitet i förskolan redovisas rege- ringens förslag och bedömningar för att öka förskolans kvalitet och stödja utvecklingen. Förskolan bör bli en egen skolform som har gemen- samma övergripande mål med övriga skolformer. Förskolans uppdrag, i enlighet med läroplanen, bör dock vara oförändrat. Verksamheten bör även fortsättningsvis erbjuda alla barn som deltar, oavsett kön och social bakgrund, en rolig, trygg och lärorik miljö som utmanar och lockar till lek och utforskande, där omsorg, fostran och lärande bildar en helhet. Regeringen avser att återkomma med en proposition med förslag om ny skollag under nästa mandatperiod. Samverkan mellan hem och förskola behöver stärkas. Av förskolepro- positionen framgår att regeringen anser att personal och föräldrar bör genomföra utvecklingssamtal minst en gång varje halvår. Inflytanderåd bör inrättas där föräldrar kan komma till tals och få möjlighet till in- flytande. För att stärka barns språk- och identitetsutveckling har för- skolans mångkulturella uppdrag förtydligats i läroplanen. Barn med annat modersmål än svenska skall få stöd att utveckla såväl det svenska språket som sitt modersmål. Jämställdhet är också ett viktigt område att prioritera i förskolan. Föräldrars rätt att välja verksamhetsform skall stärkas. Förskolan bör som en egen skolform inte kunna ersättas med en annan verksamhets- form mot föräldrarnas vilja. Familjedaghem bör regleras i skollagen som annan pedagogisk verksamhet och kommunen bör sträva efter att till- godose föräldrars önskemål om familjedaghem. Även förstärkningar för den öppna förskolan aviseras. Slutligen är det särskilda statsbidraget till personalförstärkning i förskolan, som skall lämnas till kommunerna , en del av satsningen på ökad kvalitet i för- skolan. Allmänna råd om kvalitet i förskolan har på uppdrag av regeringen utarbetat allmänna råd angåen- de kvaliteten i förskolan vars syfte är att stödja kvalitetsarbetet i för- skolan och förtydliga verksamheten utifrån nationella krav och mål. Råden riktar sig till kommunen och den personal som arbetar i förskolan. De skall utgöra grund för bedömning av verksamhetens kvalitet, vara stöd för beslutsfattare, personal och föräldrar samt underlätta uppfölj- nings-, utvärderings- och kvalitetsarbetet. Verket har identifierat faktorer och områden som är centrala för god kvalitet i förskolan som skall kunna användas för att bedöma verksamhetens kvalitet från likvärdighetssyn- punkt. Myndigheten för skolutveckling vidareutvecklar och sprider kunskap om kvalitetsarbete som Allmänna råd för kvalitet i förskolan, föreskrifter samt kvalitetsindikatorer för kvalitetsredovisning. Mer personal skall möjliggöra mindre barngrupper Skillnaderna i kvalitet varierar mellan kommunerna. Mer personal är en avgörande faktor för att förbättra förskolans kvalitet. Med mer personal kan barngruppernas storlek minska och mer tid ägnas bland annat åt barn i behov av särskilt stöd. För att möjliggöra detta har ett särskilt stats- bidrag införts för att öka antalet anställda med 6 000 förskollärare, barn- skötare och annan personal i förskolan. Bedömningen är att bidraget kan leda till att antalet barn per årsarbetare minskar från i genomsnitt 5,4 barn till i genomsnitt 5 barn per årsarbetare . Bidraget som riktas till kommunerna omfattar samt . Därefter skall bidraget in- ordnas i anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Samtliga kommu- ner har mottagit bidrag för . har fått till uppgift att administrera och följa upp bidraget. Personalförstärkning i skola och fritidshem För att ge alla barn och ungdomar likvärdiga möjligheter måste alla skolor vara bra skolor och eleverna få det stöd de behöver för att nå ut- bildningsmålen. Satsningen på fler lärare och andra specialister har hit- tills varit mycket framgångsrik. Kommunerna har ökat sin personal med sammanlagt 14 000 heltidstjänster om man tar hänsyn till att elevantalet minskat. Av dessa är cirka 10 000 direkt finansierade med det särskilda statsbidraget för personalförstärkningar. Uppföljningar visar att sats- ningarna varit störst i särskolan och och mindre i gymnasie- skolan. Satsningen går 2006 in på sitt femte och sista år. Därefter kommer bi- draget att överföras till anslaget för kommunalekonomisk utjämning. fortsatta uppföljning kommer att fördjupa kunskapen om hur bidraget påverkar skolans måluppfyllelse. Enligt en preliminär utvärde- ring har ökade resurser förbättrat studieresultaten för elever med lågut- bildade föräldrar. I syfte att öka måluppfyllelsen i det svenska skolsystemet fortsätter ar- betet med att genomföra regeringens kvalitetsprogram för skolan Alla skolor ska vara bra skolor (U2003/1353/S). Kvalitetsprogrammet hand- lar dels om tydligare information om enskildas utveckling mot målen, dels om ett förstärkt kvalitetsarbete på alla nivåer i utbildningssystemet och dels om en ökad tydlighet i styrningen av skolan. har krav ställts på att varje kommun och varje skola skall upprätta skriftliga kvalitetsredovisningar. Dessa skall vara det centrala dokumentet för att utvärdera skolans resultat och måluppfyllelse och främja kommunernas och verksamheternas lokala kvalitets- och ut- vecklingsarbete. De skall också svara för information om verksamhetens utveckling till elever, föräldrar och allmänhet samt utgöra ett underlag för myndigheterna i deras arbete. Regeringen har beslutat om ändringar i förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m. som bl.a. innebär att varje kommun skall sträva efter att göra kvalitetsredovis- ningarna kända och enkelt åtkomliga för alla. Regeringen har också beslutat att förordningen om kvalitetsredovis- ning inom skolväsendet m.m. skall gälla även för kommunens förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg. Ändringarna innebär att varje kommunalt bedriven förskola och fri- tidshem , , skall upprätta kvalitetsredo- visning som skall ingå i kommunens kvalitetsredovisning. Kommunens kvalitetsredovisning skall också omfatta dess familjedaghem, öppna för- skolor och öppna fritidsverksamheter samt förskola, förskoleklass och fritidshem med enskild huvudman. presenterades flera studier, bl.a. av , som visade på styrkor och brister i . Att komma tillrätta med dessa brister kräver insatser inom olika områden både från staten och från skolans huvudmän. Ett viktigt ansvar för staten är att stärka styrning, uppföljning och öka kvalitetsstödet till skolan. Syftet är att fler elever skall nå målen för skolan med fokus på basfärdigheter. fick regeringens uppdrag att vidareutveckla det nationella provsystemet. Målet är förbättrade studieresultat som, genom en större enhetlighet i hela landet när det gäller bedömning och betygssättning, bedöms på ett likvärdigt och för eleverna rättssäkert sätt. Systemet skall också bidra till att öka kunskapen om skolans resultat i skolan, i kommunen och på nationell nivå. Regeringen har beslutat att alla elever skall ha en individuell framåt- syftande utvecklingsplan .