prop · GT0381 · 2006-03-15 00:00:00 — skall ta fram förslag till riktlinjer för att underlätta möjligheterna till sysselsättning och eget företagande för personer med utländsk bakgrund. Riktlinjer som tas fram av MG-R-IE och kommer inledningsvis att tillämpas och utvärderas i medlemsstater som ingår i respektive expertgrupp. MG-R-AC skall med utgångspunkt från regler/praxis avseende stöd till invandrarföreningar i medlemsstater och medverkan från tre utomstående experter från enskilda organisationer förbereda förslag till riktlinjer. Gruppen har träffats två gånger och kommer att träffas ytterligare två gånger för att avsluta sitt uppdrag. MG-R-AD skall granska tillgången till sociala rättigheter för illegala invandrare och redovisa detta till styrkommittén. MG-S-ROM skall undersöka och analysera situationen för romer och resande i medlemsstaterna i enlighet med ministerkommitténs rekommendationer. CAHAR är juridiska expertkommitté för asyl- och migrationsrättsliga frågor och lyder direkt under ministerkommittén. CAHAR har främst till uppgift att på direkt uppdrag av ministerkommittén arbeta fram förslag till rekommendationer på migrationsområdet. CAHAR har också en egen initiativrätt inom asyl- och migrationsområdet. Kommittén håller som regel ett möte . Under det möte som hölls utarbetades en rekommendation om internflyktingar (2005) 13 samt svar till parlamentariska församlingens rekommendation om påskyndat förfarande 1727 (2005). Rekommendationen rör rättigheter för internflyktingar i enlighet med FN:s riktlinjer om internflyktingar (UN Guiding Principles on Internal Displacement). Syftet med rekommendationen är att inom ramen för verksamhet fästa uppmärksamhet vid internflyktingproblematiken och främja efterlevnad av FN:s riktlinjer. Rekommendationen är inte en ny version av riktlinjer utan lyfter fram frågor som är särskilt relevanta i ett europeiskt sammanhang och pekar på områden där samt dess tilläggsprotokoll ger ett starkare skydd för internflyktingar. Rekommendationen kommer att behandlas av ministerkommittén i syfte att antas. antog en rekommendation (2005) 6 om exkludering från flyktingstatus i enlighet med artikel 1 F Genèvekonvention som tidigare antagits av CAHAR. Syftet med rekommendationen är att underlätta en harmonisering av medlemsstaternas praxis när det gäller exkludering av flyktingstatus. Vidare antog ministerkommittén riktlinjer om tvångsmässig verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut. 2005/06:81 Riktlinjerna berör bl.a. frågor om beslut om avvisning eller utvisning, förbud mot kollektiv avvisning, om hur ett beslut om avvisning skall meddelas och rätt till överklagande. budget och fattade då bl.a. beslut om att upplösa Det utesluter inte att arbetet i CAHAR kan komma att inledde ministerkommittén en diskussion om behovet av ett organ för samordning mellan medlemsstaterna när det gäller migrationsströmmar samt för att främja mänskliga rättigheter i Mot bakgrund av detta presenterades ett förslag om att upprätta en migrationsbyrå. ministerkommittén att skjuta ärendet på obestämd framtid, då förslaget inte hade stöd hos en majoritet av medlemsstaterna. är avvaktande, då liknande funktioner redan finns bl.a. i EU, och något mervärde har varit svårt att identifiera. för medborgarskapsfrågor (CJ-NA) svarar bl.a. för uppföljning av genomförandet av europeiska konvention om 2005 har kommittén bl.a. slutfört arbetet med ett protokoll om undvikande av statslöshet i samband med statssuccession. bygger på bestämmelser konvention men har utformats som ett bindande instrument fristående från denna. 4.1.12 Lokal demokrati och gränsöverskridande samarbete Den europeiska konventionen om självstyrelse har ratificerats av 39 av medlemmar. En närmare redovisning av konventionens innehåll ges i proposition om godkännande av den europeiska konventionen om självstyrelse (prop. 1988/89:119). Den så kallade lokal- och regionalkongressen (CLRAE) har som en uppgift att övervaka att konventionen efterlevs av medlemsstaterna. I rapporten konstaterades att regleringen av den kommunala självstyrelsen generellt är i linje med I rapporten lämnades ett rekommendationer på hur självstyrelsen skulle kunna stärkas i . Företrädare för den lämnade sin syn på rapporten vid för kommunala och regionala myndigheter (CDLR) har haft två möten. påbörjade aktiviteter har fortsatt. Dessa aktiviteter rör bland annat lokal demokrati och deltagande, indelning och struktur, finansiering och service till medborgarna samt En särskild expertgrupp för lokal och regional demokrati (LR-DP) har tillsatts för att bistå CDLR att genomföra aktiviteter som är relaterade till demokratiskt deltagande på lokal och regional nivå. Inom ramen för denna grupps arbete pågår bl.a. diskussioner om medborgerligt deltagande på lokal nivå och erfarenhetsutbyte när det gäller användande av forskning Det pågår också ett försök att utveckla och testa ett granskningsverktyg av medborgarnas deltagande på lokal nivå, den s.k. CLEAR-modellen. Även formerna för den fortsatta hanteringen av etiska frågor fortlöper. Arbetet inom arbetsgruppen för gränskommunala frågor (LR-CT) fortsätter med arbetet kring en eventuell konvention om gränskommunalt samarbete. har vidare bl.a. en rapport om internrevision antagits. för bioetik (CDBI) har hållit två möten . Kommittén utarbetar , inom ramen för olika arbetsgrupper, förslag till olika tilläggsprotokoll till konventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin. Syftet med dessa är att de skall komplettera och utveckla konventionens bestämmelser inom skilda områden. Arbetet med ett förslag till protokoll om genetiska undersökningar har fortsatt . Diskussioner har också förts kring en översyn av konventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin. En rekommendation om forskning på humanbiologiskt material som sparats i biobanker har beslutats av CDBI. för rättsligt samarbete (CDCJ), som är direkt underordnad ministerkommittén, har i uppdrag att främja europeiskt samarbete rörande bl.a. förvaltningsrätt, familjerätt och medborgarskap. är projektgruppen för förvaltningsrätt (CJ- DA), expertkommittén för familjerätt (CJ-FA) och expertkommittén för medborgarskapsfrågor (CJ-NA) samt de inrättade specialistgrupperna för skuldsanering (CJ-S-DEBT) respektive frivilligorganisationers rättsliga ställning (CJ-S-ONG). CDCJ höll sitt årliga plenarmöte. Vid mötet behandlade styrkommittén bl.a. det av CJ-NA framtagna protokollet om undvikande av statslöshet till följd av statssuccession. CDCJ höll vidare en diskussion om prioriteringar av verksamheten . Enligt CDCJ bör prioritet ges åt arbetet med bl.a. utvecklande av åtgärder som rör medborgarskap, som ett led i kampen mot terrorism, en rapport om rättsläget när det gäller saknade personer, t.ex. efter katastrofer eller terroristattentat samt åtgärder för att stödja barns rättsliga status i vissa avseenden. Den straffrättsliga styrkommittén (CDPC) höll sitt årliga plenarmöte. CDPC diskuterade bl.a. ett förslag till en ny rekommendation om regler för fängelser. CDPC:s behandling av förslaget slutfördes vid ett särskilt möte . Rekommendationen, som antogs av ministerkommittén , ersätter de tidigare gällande fängelsereglerna . Rekommendationen tar bl.a. upp detaljerade regler om behandlingen av intagna. Vid plenarmötet godkände CDPC två andra rekommendationer rörande dels skydd av vittnen, dels särskilda CDPC behandlade också ett flertal andra Skr. frågor, däribland en ny förverkandekonvention (se nedan). Tre konventioner, beträffande terrorism, människohandel och förverkande, öppnades för undertecknande vid i expertkommittén CODEXTER, som samordnar aktiviteter och åtgärder för att förebygga och bekämpa terrorism. innehåller straffbestämmelser när det gäller offentlig uppmaning till terroristbrott samt träning och rekrytering av terrorister. också bestämmelser om utlämning, internationell rättslig hjälp, förebyggande åtgärder m.m. Människohandelskonventionen togs fram i Syftet med konventionen är att förhindra och bekämpa människohandel, att genomföra olika förebyggande åtgärder inklusive för att motverka efterfrågan, att konstruera ett fullständigt regelverk när det gäller skydd och hjälp till brottsoffer, att garantera effektiva brottsutredningar och åtal samt att främja För att säkerställa ett effektivt genomförande av konventionen finns bestämmelser om en övervakningsmekanism. Förverkandekonventionen förhandlades i expertgruppen PC-RM, vars uppdrag var att se konvention på samma område, eftersom den gamla konventionen inte längre ansågs tillräckligt relevant och Syftet med konventionen är att intensifiera kampen mot penningtvätt, terrorism och annan allvarlig brottslighet, bl.a. ekobrott samt att stärka det internationella samarbetet för att bekämpa sådan Kommissionen för effektivisering av rättsväsendet (CEPEJ) består av delegater från samtliga 46 medlemsstater. CEPEJ:s uppdrag är att förbättra kvaliteten, effektiviteten och funktionen av rättsväsendet, framför allt domstolsväsendet, i medlemsstaterna samt att förbättra genomförandet av rättsakter om rättssäkerhet och effektivitet inom rättsväsendet. Arbetet för att åstadkomma detta har bland annat innefattat att hitta metoder för att förkorta handläggningstider i rättsliga instanser, förbättra utsikterna för att domar och beslut verkligen verkställs och på angivet sätt, förbättra förhållandet mellan domstolar och den enskilde medborgaren (förbättrad service, bemötande, teknik med mera) och vidta direkta hjälpåtgärder för att förbättra rättsväsendet i särskilda medlemsstater (så kallade länderaktiviteter). har främst inriktats på att utvärdera och jämföra de europeiska rättsordningarna, bland annat i syfte att ta fram förebilder för olika effektivitetshöjande regleringar samt för att förbättra och snabba på rätt (CAHDI) har under ministerkommitté i uppdrag att behandla frågor om internationell rätt och särskilt frågor av betydelse för verksamhet. representeras varje medlemsstat normalt av rättschefen i respektive (, Heliga Stolen, , och ) och Skr. 2005/06:81 därutöver vissa internationella organisationer (Nato, , FN-organ, Röda Korset, m.fl.). Ett stående inslag i kommitténs verksamhet gäller granskningen av reservationer till internationella fördrag, inklusive egna Därutöver har kommittén bland annat ägnat tid åt (ILC), verksamheterna inom skilda internationella domstolar/tribunaler, utvecklingen på den internationella humanitärrättens område och överhuvudtaget inom generalförsamlingens sjätte (juridiska) utskott. På uppdrag av CAHDI har tre fristående forskningsinstitut (, , ) färdigställt en analytisk rapport om medlemsstaternas nationella praxis beträffande statsimmunitet. Rapporten, som delvis bekräftar den statspraxis som kommit till uttryck i den antagna om statsimmunitet, planeras bli publicerad /06. Sedan åtagit sig rollen av forum ("clearing house") för europeiska staters anslutning till den () har olika aspekter av domstolens etablering och verksamhet fått särskild uppmärksamhet i Under det senaste verksamhetsåret har kommittén bjudit in representanter för bl.a. Luxemburgdomstolen, och (), den senare med anledning av ICRC:s publicering av en omfattande studie om sedvanerätten på det internationella humanitärrättsliga området. Liksom har CAHDI haft i uppgift att på begäran av avge yttranden i olika rättsliga frågor t.ex. som en följd av förslag från parlamentariska församling eller annars med ursprung i organisationens löpande har CAHDI också fortsatt diskussionen om effekterna av sanktioner mot enskilda i kampen mot terrorism, bl.a. i ljuset av domstolsavgöranden i och har arbetat vidare med konventionen om skydd av animalieproduktionens djur. Inom ramen för denna konvention pågår det ett ständigt arbete med rekommendationer för olika djurslag. året beslutades om rekommendationer för hållande av fisk och ett arbete för att ändra nuvarande rekommendationer för hållande av nötkreatur I övrigt diskuterades utkast till rekommendationer om hållande av kaniner. När det gäller konventionen om skydd av ryggradsdjur som används för försök eller för andra vetenskapliga ändamål har slutligen samtliga parter ratificerat ett ändringsprotokoll vilket medger ändringar av konventionens bilagor genom ett förenklat förfarande, utan ändring av konventionen. ramen för konventionen om skydd av djur under internationella transporter arbetas med att färdigställa de så kallade I enlighet med den handlingsplan som antogs vid toppmötet i har en aktionsgrupp på hög nivå tillsatts för att främja social sammanhållning (High-Level Task Force on promoting social cohesion in the twenty-first century). Aktionsgruppen skall se över strategi för social sammanhållning och utarbeta en ingående rapport och rekommendation om att främja social sammanhållning i . Arbetet kommer att samordnas med styrkommittén för social sammanhållning (CDCS) och andra relevanta styrkommittéer. CDCS, som möts , samordnar och driver på samarbete mellan medlemsstaterna i syfte att främja social sammanhållning och utveckla ett integrerat förhållningssätt till sociala frågor. Mandatet är brett och omfattar frågor som rör arbetsmarknad, migration, barn- och familjepolitik, äldrefrågor, socialförsäkring, socialpolitik, demografisk utveckling och bostadspolitik. Den 2004 antagna reviderade strategin för social sammanhållning utvecklades till att fokusera på mänskliga rättigheter. Ett forum anordnades om möjligheterna att förena flexibilitet i arbetslivet med social trygghet och social sammanhållning. Expertkommittéerna för standardsättande instrument på socialförsäkringsområdet (CS-CO) och expertgruppen för samordning av de sociala trygghetssystemen (CS-CR) har slagits samman till en grupp, expertgruppen för socialförsäkringsområdet (CS-SS). Denna grupp träffades för sitt årliga möte. Där diskuterades bl.a. tillämpningen av den europeiska balken om social trygghet och dess protokoll. Verksamheten vid kommittén för befolkningsstudier (CAHP) har under året dominerats av arbete med befolkningskonferensen samt framtagning demographic developments in Europe redovisar befolkningsstatistik och tidsserier för samtliga har en arbetsgrupp arbetat fram planer på en utökning av innehållet i årsboken med fördjupad analys av observerade Större delen av kommitténs arbete har dock ägnats åt förberedelser och genomförande av den europeiska befolkningskonferensen . Årets konferens var den femte i ordningen. nära samarbete med bland annat parlamentariska församlingen. underlag hade ett stort antal rapporter tagits fram för att belysa viktiga befolkningstrender med politiska konsekvenser och återverkningar på den social sammanhållningen. Konferensens fokus var hushåll och familj mot bakgrund av nya samboendeförhållanden och färre barn, det åldrande till följd av den mycket låga fruktsamheten samt invandring och integration. Vid sidan av arbetet med konferensen och årsboken har ytterligare två rapporter färdigställts : dels en rapport om regional avfolkning och dess konsekvenser, dels en rapport om befolkningsutvecklingen i och dess effekter på arbetsmarknad, utbildning, vård och socialförsäkring. lades av besparingsskäl ned . 4.2.4 Hälso- och sjukvård för hälso- och sjukvårdsfrågor (CDSP) arbetar i huvudsak med frågor som rör kvalitetsnormer i hälso- och sjukvården, jämlik tillgång till vård samt medborgarens/patientens roll och inflytande. Ett viktigt inslag i kvalitetsarbetet är den rekommendation (1995)15 om förberedelse, användning och kvalitetssäkring av blodpreparat som revideras . CDSP:s arbete med blodfrågor har haft en stor betydelse för arbetet med blodsäkerhet i , men även i andra delar av världen. En annan viktig fråga är CDSP:s arbete med organ och transplantationsfrågor. har arbete bl.a. bedrivits med att utarbeta den tredje upplagan av rekommendationer rörande säkerhet och kvalitet vid hantering av organ, vävnader och celler. I vilken form arbetet med blodfrågor respektive organ- och transplantationsfrågor skall bedrivas framöver blev föremål för diskussion, vilken fortsätter 2006. antog ministerkommittén en rekommendation om rollen för och utbildning av personal ansvarig för organdonationer (rekommendation (2005)11). Andra aktiviteter som kan nämnas är den konferens om palliativ vård som anordnades i . Samverkan mellan EU, WHO och inom hälso- och sjukvårdsområdet är mycket aktiv, i syfte att sammantaget nå bästa möjliga resultat för medlemsstaterna. 4.3 Utbildnings- och kulturfrågor och kulturell mångfald Vid styrkommitténs för utbildning (CDED) årliga sammanträde diskuterades bl.a. fortsättningen av programmet utbildning för demokratiskt medborgarskap. Under kommande period, 20062009, vilket är programmets tredje fas, kommer det livslånga lärandet att betonas och målgruppen vidgas. Vid mötet diskuterades vidare inriktningen i ett nytt historieprojekt, The image of the Other in History Teaching. Rapport lämnades om arbetet inom språkprojektet. frågor som behandlades var temat för den ministerkonferens som kommer att äga rum i . Fortbildningsprogrammet för lärare kommer att kompletteras med ett särskilt program som vänder sig till lärarutbildare. sådan utbildning fanns med i den handlingsplan som antogs vid Inom området högre utbildning har prioriterat arbetet med erkännandefrågor för att underlätta studenters rörlighet och främja möjligheterna till livslångt lärande. Även stöd för reformer som rör högre utbildning i länderna i sydöstra och från det forna måste fortsättningsvis ges hög prioritet. länder är nya medlemmar i den s.k. Bolognaprocessen och spelar en viktig roll för att integrera dessa länder i processen. mötet med styrkommittén för högre utbildning och forskning (CDESR) handlade framför allt om hur pågående projekt och aktiviteter på olika sätt kan bidra och länkas till Bolognaarbetet. Bolognaprocessen är ett europeiskt samarbete om högre utbildning som omfattar 45 länder. 4.3.2 Kultur och kulturarv för kulturarvsfrågor (CDPAT), hade sitt fjärde möte i Som ett led i uppföljningen av resultatet från kulturministerkonferensen i Portoroz, () enades om CDPAT:s förslag till ramkonvention för kulturarvet, The Framework Convention on the Value of Cultural Heritage for Society. Konventionen, som öppnades för underskrift i 2005 i , , innehåller en tvärsektoriell syn på kulturfrågorna, som på ett tydligt sätt skall användas som resurs i samhällsutvecklingen och knytas till främjandet av mänskliga rättigheter och ett hållbart brukande av kulturarvet. Ministermötet i tog också upp frågan om hur arbetet med att föra en interkulturell dialog skall utvecklas och förstärkas, även med angränsande regioner som ligger utanför . Flera andra organisationer arbetar med interkulturell dialog och under mötet i antogs en gemensam plattform för samarbete med till att ingick också ett samarbetsavtal med för dialog mellan kulturer. hänvisade bl.a. till att EU proklamerat 2008 som European Year of Intercultural Dialogue och till Convention on the protection and promotion of the diversity of cultural expressions, som antogs vid och organisation för utbildning, kultur och vetenskap (ALECSO) om samordning av aktiviteter inom områdena utbildning, kultur- och naturarv, ungdom och idrott. expertgrupp för framtagandet av förslaget till ovannämnda ramkonvention för kulturarvet, samt i databasprojekt Syftet är att öka och underlätta kontakterna kulturarvsinstitutioner i och tillgängliggöra aktuell information Skr. 2005/06:81 som till exempel kulturmiljölagstiftning och policydokument inom kulturarvsområdet. medverkar också i CDPAT:s nybildade arbetsgrupp för en översyn av inriktningen på det framtida arbetet inom ramen för projekt . för kulturfrågor (CDCULT) hade sitt årliga möte i Inom ramen för genomgång av nationell kulturpolitik presenterades en nationell rapport om utarbetandet av en ny Vidare rapporterades bl.a. om ett interkulturellt forum och resultatet av en enkätundersökning om goda exempel gällande interkulturell dialog och konfliktförebyggande insatser. för idrottsfrågor (CDDS) höll sitt 28:e möte . Vid mötet diskuterades uppföljningen av det tionde mötet för europeiska ministrar med ansvar för idrottsfrågor, vilket genomfördes i , En viktig del i det arbetet var att diskutera hur skall kunna bidra till att stärka och utveckla en god samhällsstyrning av idrotten. rekommendation (2005) 8 om god samhällsstyrning inom idrotten. Innehållet i rekommendationen ligger väl i linje med den samhällsstyrning som kännetecknar relationerna mellan det allmänna och Inför det att budget beslutades diskuterades idrottsfrågornas framtida omfattning och inriktning inom . beslutade att genomföra en studie angående frågan om idrottsverksamheten som bedrivits inom CDDS skall fortsätta, avslutas eller förläggas till ett partsavtal för de medlemsstater med flera som så önskar. I avvaktan på att studien genomförs beslutades ett interimistiskt program i idrottsfrågor . idrottsverksamheten som behandlas nedan fortsätter som tidigare och berörs inte av denna studie. att betala regeringars andel av Världsantidopningsbyråns () budget i enlighet med andelen för medlemsstaternas bidrag till har betalat sin andel till enligt detta beräkningssätt. Konventionen mot läktarvåld (ETS 120) hade ratificerats av 40 länder och undertecknats av ytterligare tre länder. Konventionen mot dopning (ETS 135) hade ratificerats av 46 länder och ytterligare tre länder hade undertecknat Även länder utanför har ratificerat konventionen. Tilläggsprotokollet till Antidopningskonventionen (ETS 188) har fått allt större anslutning. ratificerats av 18 länder och undertecknats av ytterligare 13 länder. har varit aktivt inom övervakningsgruppen för konventionen, där tilläggsprotokollet, utvecklingen av och utarbetandet av en mot dopning inom idrotten innehar fortsatt ordförandeposten i European Skr. 2005/06:81 , det forum som inom som ansvarar för att samordna medlemsstaternas uppfattning i WADA-frågor. för ungdomsfrågor (CDEJ) genomförde två möten . Vid dessa möten sammanträdde styrkommittén också tillsammans med ungdomsorganisationernas organ () och fattade gemensamma beslut i vissa frågor t.ex. beträffande budgetprioriteringar. Inom ramen för ett initiativ med ungdomspolitiska ländergranskningar presenterades utvärderingar av och politik på området. Den sjunde ministerkonferensen för ungdomsfrågor hölls i och antog då en deklaration, Human dignity and social cohesion: youth policy responses to violence. Man beslöt även att prioritera följande områden i ungdomspolitiken : utbildning i mänskliga rättigheter och interkulturell dialog, deltagande och demokratiskt medborgarskap, social sammanhållning och inkluderande av ungdomar samt utveckling av ungdomspolitiken. bidrog mycket aktivt till att ungdomsfrågorna hamnade i fokus under toppmötet och att dessa togs upp särskilt i den handlingsplan som antogs vid mötet. CDEJ har ett partsavtal med Europeiska unionen på följande områden; utbildningar för ungdomsledare, ungdomsforskning och utveckling av ungdomspolitik samt samarbete med framför allt med ungdomsledareutbildningar (EuroMed Youth Cooperation). delade Europeiska ungdomsfonden ut i bidrag. Sammanlagt anordnades 211 projekt i form av seminarier och konferenser om aktuella ungdoms- och samhällsfrågor. Internationella ungdomsorganisationer (52 st) tilldelades i administrativt stöd. bidrog med till fondens budget. Bidrag till fonden är obligatoriska. De båda europeiska ungdomscentrumen i och i anordnade sammanlagt 34 seminarier och 1371 ungdomar deltog. 5 Annan verksamhet knuten till Knutet till finns verksamhet på en rad områden, som inrättats genom olika avtal som vissa medlemsländer ingått. Det står medlemsstaterna fritt att välja om de vill tillträda dessa så kallade partsavtal för att delta i och finansiera de aktiviteter som genomförs inom ramen för dessa. Några avtal omfattar alla medlemsländer och kallas utökade partsavtal. 5.1 på social- och hälsoområdet deltar i partsavtalets handikappkommitté (CD-P-RR).