prop · GT031d27 · 2006-01-01 00:00:00 — Utskottet tillstyrker därför förslaget i propositionen om att riktlinjer för verksamheten i det nya bolaget inte skall behöva underställas för godkännande. Enligt regeringens uppfattning har alltså fastställt att investeringsbeslut inte kräver ett formellt ställningstagande från . Om ett statligt bolag däremot skall ändra verksamhetsinriktning som inte faller inom ramen för tidigare riksdagsbeslut måste godkännande givetvis inhämtas. har i sin rapport om berört frågan om s.k. formlös styrning och rekommenderat regeringen att utveckla den formlösa styrningen så att det i efterhand går att följa hur ägarförvaltningens styrning av statliga bolag varit utformad. Regeringen har tidigare under avsnittet Re- geringens förvaltning och styrning av sex statliga bolag (RiR 2004:28), Former för beslut och informell styrning redogjort för behovet av informell styrning och sitt arbete med att dokumentera denna. 3.12.3Bolagiseringen av (RiR 2005:11) har i sin rapport om bolagiseringen av angett att motiven för granskningen är resultatmässiga och andra problem som de statliga järnvägsbolagen uppvisat efter bolagiseringen. Syftet med granskningen har varit att bedöma hur väl ägarförvaltningen, enligt definition regeringen och , hanterat bola- Granskningen avser perioden 2004 med tonvikt på bolagiseringsprocessen. har i rapporten angett att resultatutvecklingen för bolagen inte har motsvarat de ursprungliga förväntningarna. tvingades 2003 upprätta kontrollbalansräkning bl.a. på grund av förlustbringande trafikavtal. har vid granskningen utgått från följande revisionsfrågor. Var förberedelserna för SJ:s bolagisering ändamålsenliga för att skapa effektiva och lönsamma järnverksföretag? Har de villkor som gavs vid ombildningen givit de statliga järnvägsföretagen goda affärsmässiga förutsättningar? Har uppföljning och ägarstyrning efter bolagiseringen varit adekvat? Granskningen bygger på ca 80 intervjuer med bl.a. anställda i , ledamöter i trafikutskottet samt styrelser, ledningar och revisorer i affärsverket och järnvägsbolagen, samt på dokument från bl.a. regeringen, , bolagen och uppgifter i offentliga utredningar. har rekommenderat regeringen att överväga att säkerställa att transparenta och grundliga berednings- och beslutsprocesser finns på plats redan initialt vid ombildningar, kapitalisera statliga bolag långsiktigt, utveckla nomineringsprocessen för bolagsstyrelser, styra statliga bolag med aktiebolagsrättsligt giltiga direktiv samt tydliggöra den långsiktiga regleringen av järnvägssektorn. Vad gäller rekommendationerna angående nomineringsprocessen samt frågan om styrning av bolagen får regeringen hänvisa till vad som anförts ovan angående dessa frågor under avsnittet Regeringens förvaltning och styrning av sex statliga bolag (RiR 2004:28), Val av styrelse samt Former för beslut och informell styrning . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 pekar på att villkoren för de nya statliga järnvägsbolagen inte varit gynnsamma då företagen blev underkapitaliserade. har ifrågasatt om bolagiseringen av står i överensstämmelse med statens ägarpolicy vars uttalade ambition är att skapa långsiktiga lösningar. har rekommenderat regeringen att överväga att kapitalisera bolagen långsiktigt. När det gäller frågan om bolagens kapitalisering konstaterar regeringen att för bolagiseringen fanns ett tillfredställande ekonomiskt underlag från såväl affärsverkets ledning som från de externa finansiella rådgivarna. Re- geringen gjorde för bolagiseringen en sammanvägning av olika faktorer i underlagen vilket ledde till vad som bedömdes vara en rimlig kapitalisering. Regeringens ambition är att agera som en långsiktig ägare med uthållighet och ansvarstagande. Regeringens förvaltning syftar mot att de statligt ägda bolagen över tiden har en effektiv kapitalstruktur. Prövning och ställningstaganden om kapitalisering, och nivån på en effektiv kapitalstruktur, måste göras kontinuerligt mot bakgrund av omvärldsförändringar och förändrade verksamhetsförutsättningar för bolagen. Detta innebär att en mängd interna och externa faktorer avseende bolagen beaktas och värderas, vilket kan leda till bedömningen att ett bolag har behov av att tillföras ytterligare kapital eller utdela kapital. 3.12.4Riksrevisionens årliga rapport (2005:13) redogör i sin årliga rapport under avsnitt 3.4 Styrningen av de statliga bolagen för sina iakttagelser i rapporterna (RiR 2004:18), (RiR 2004:22, Regeringens förvaltning och styrning av sex statliga bolag (RiR 2004:28) samt Bolagiseringen av (RiR 2005:11). sammanfattar i rapporten sina iakttagelser i rapporterna och anför bl.a. vad gäller styrningen av myndigheter och bolag att regeringen överlåtit ett för stort utrymme för tolkning av mål och uppgifter åt myndigheterna och bolagen själva. Man anför vidare att det finns en risk för att den formella styrningen av myndigheter och bolag ersätts av en annan mindre transparent styrning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 myndigheten och aktiebolaget antingen söka stöd i informella styrimpulser eller välja att själva tolka eller precisera målen. Detta skulle enligt innebära, både för myndigheter och för aktiebolag, att det uppstår oklarheter i ansvarsfördelningen mellan regeringen å ena sidan och aktiebolag eller myndigheter å den andra. synes alltså i sin bedömning utgå från att förutsättningarna för styrning av en myndighet och ett aktiebolag i stort sett är detsamma. Regeringen får här hänvisa till vad som ovan anförts under avsnittet Regeringens förvaltning och styrning av sex statliga bolag (RiR 2004:28), Former för beslut och informell styrning, angående de skillnader i lagstiftningen som finns och därav skillnader i möjligheten att styra en myndighet jämfört med ett aktiebolag, se prop. 1990/91:87 s 132. Det är också viktigt att notera de begränsningar som följer av aktiebolagslagen (1975:1385) vad gäller styrning av bolaget genom bolagsstämman. Lagen förutsätter att frågor av operativ art primärt handhas av styrelsen. Det anses inte tillåtet för stämman att genom direktiv styra bolagsledningens förvaltning i sådan utsträckning att styrelsen förlorar sin ställning som ansvarig handhavare av förvaltningen, se prop. 1975:103 s 236 samt SOU 1971:15 s 220. Enligt regeringens uppfattning kan därför inte samma slutsatser dras angående möjligheter till styrning av en myndighet jämfört med möjligheterna att styra ett aktiebolag. återkommer i sin årliga rapport även till frågan om insyn i bolagen. Regeringen hänvisar även i denna del till vad som anförts ovan under Regeringens förvaltning och styrning av sex bolag (RiR 2004:28), Insyn och öppenhet. Slutligen anför att bolagens uppdrag ofta har en oklar aktiebolagsrättslig giltighet och man efterfrågar att intentioner fastställs på ett aktiebolagsrättsligt tillfredställande sätt. Som regeringen uppfattar i denna del avses därmed de slutsatser som dragit i rapporten 2004:28 angående kravet på att riksdagsbeslut för att vara giltiga mot aktiebolaget måste antas genom bolagsstämmobeslut. Regeringen får här hänvisa till vad som anförts i denna del under avsnittet om Ägarstyrning och riktlinjer på bolagsstämmor. 3.13Konkurrensneutralitet för svensk träskiveindustri Genom den svenska energi- och klimatpolitiken har efterfrågan ökat på sågspån för användning som bränsle inom värme- och elproduktion. Detta har inneburit stigande priser på spån. Sågspån används som råvara i träskiveindustrin där betalningsförmågan till följd av internationell konkurrens är begränsad. har därför föreslagit (2003/04:NU10) att statsmakterna, i avvaktan på att politiken i andra europeiska länder får en liknande inriktning som den svenska vad gäller åtgärder för att minska koldioxidutsläppen, skapar ett stödsystem som möjliggör konkurrensneutralitet för svensk träskiveindustri. För att ett statligt stöd skall kunna utgå krävs ett godkännande av kommissionen. Re- geringen har i informella kontakter med EG- kommissionen diskuterat möjligheterna för ett godkännande av ett stöd för att kompensera spånskiveproduktionens upptag och lagring av CO2. Sannolikheten för ett godkännande har visat sig vara låg. Regeringen avser återkomma till i frågan. 3.14Statliga insatser utanför politikområdet Som framgår av avsnitt 4.5 Politikens inriktning är insatser inom många politikområden av stor betydelse för konkurrenskraft och därmed företagens utveckling. sedan strategin presenterades har regeringen, utöver åtgärder inom näringspolitiken, presenterat en rad förslag som syftar till att genomföra strategin. Några exempel på detta är förslag i forsknings- högskole- och IT-propositionerna. Inom exportfrämjandet har regeringen beslutat om ett antal åtgärder som främjar främst små och medelstora företags konkurrenskraft på internationella marknader. Som ytterligare exempel kan nämnas transportpolitiken, där regeringen uppdragit åt trafikverken att redovisa vilka insatser som görs för att skapa ett gott innovationsklimat och stimulera till innovation i den egna verksamheten. Eftersom lokala och regionala näringslivsmiljöer är viktiga för konkurrenskraften genomförs många åtgärder, inom ramen för strategin, inom den regionala utvecklingspolitiken, särskilt genom de regionala tillväxtprogrammen. Skatteområdet är ett av de områden som är av störst betydelse för näringslivet. Förändringar inom skatteområdet kan innebära förändringar av de grundläggande förutsättningarna för företagandet. Fr.o.m. har arvs- och gåvoskatten slopats, för att bland annat underlätta generationsskiften i onoterade företag. pågår nu arbetet med den fortsatta reformeringen av de så kallade 3:12-reglerna. redovisades ett förslag till reformerade regler. Förslaget innebär förändringar inom ramen för det befintliga systemet. Förslaget har remissbehandlats och regeringen avser att lämna förslag till lagändringar som skall träda i kraft . Utredningen om vissa företagsskattefrågor (dir. 2004:28) beräknar avsluta sitt arbete . Utredaren har till uppgift att se över vissa företagsskattefrågor vid omstruktureringar m.m. Uppdraget omfattar även sådana omstruktureringsfrågor som föranleddes av den genomförda reformen med slopad kapitalvinstbeskattning av näringsbetingade andelar. Det finns pågående lagstiftningsprojekt som är av särskild betydelse för företagande och näringsliv. Regeringen har bl.a. lämnat en proposition med förslag till ny aktiebolagslag (prop. 2004/05:85). I propositionen föreslås bl.a. regler som främjar en aktiv ägarfunktion t.ex. genom ett särskilt system för insamlande av fullmakter inför bolagsstämman, förenklingar i regelverket för de privata aktiebolagen, nya instrument för kapitalanskaffning, och regler om delning av aktiebolag. Propositionen har antagits av (bet. 2004/05: LU23, rskr. 2004/05:291, SFS 2005:551). Den nya lagen träder i kraft . pågår ett arbete om förenklade bokslut för enskilda näringsidkare och ändrade gränsvärden i redovisningslagstiftningen för att i större utsträckning undanta små och medelstora företag från betungande regler. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Kommittén om patentskydd för biotekniska uppfinningar har inlett sitt samarbete (dir. Ju 2005:2). Kommittén ska följa utvecklingen av praxis och effekterna av patent på det biotekniska området för hälso- och sjukvården samt forskningen. Uppdraget ska redovisas 2008 och ett delbetänkande lämnas . Miljöområdet är ett av de områden som påverkar hela näringslivet och särskilt starkt berör industriföretagen och deras globala konkurrenskraft. Miljöfrågor skall betraktas som drivkrafter som stärker näringslivets konkurrenskraft på framtida marknader. Regeringen har lämnat en miljömålsproposition till (prop. 2004/05:150). Arbetet med att nå en hållbar utveckling fortsätter genom de miljökvalitetsmål som effektiviserar mål och resultatstyrningen av arbetet med att lösa de stora miljöproblemen. För näringslivets del är särskilt strategierna för att uppnå miljökvalitetsmålen viktiga. Tre utmaningar kräver särskild uppmärksamhet; omställning av energi- och transportsystemen, skapandet av en giftfri miljö och effektiva kretslopp och en hushållning med naturens resurser EG-direktivet om tjänster på den inre marknaden Arbetet med förslag till ett direktiv om tjänster på den inre marknaden fortskrider på rådsarbetsgruppsnivå. deltagande i arbetet är aktivt då den ökade integreringen och rörligheten av tjänstesektorn som direktivet syftar till är av stor betydelse för ökad tillväxt och konkurrenskraft i och övriga EU. Kommissionen presenterade ett förslag om nytt regelverk för hantering av kemikalier (KOM (2003) 644), REACH. En mer detaljerad beskrivning av förslaget och de svenska prioriteringarna vid förhandlingsarbetet i rådet återfinns under Utgiftsområde 20, Miljö. Av särskilt näringspolitiskt intresse är att presenterat ett förslag till förbättringar av RE- ACH på områden av intresse för basindustrin, 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 främst när det gäller registreringskrav för naturligt förekommande ämnen i bl.a. skogsråvara och och hur man skall undvika dubbelreglering på kemikalie- och avfallsområdet. Vidare behöver förståelse för och praktisk tillämpning av REACH underlättas, i synnerhet för små och medelstora företag. Inom ramen för den Regionala utvecklingspolitiken genomförs flera åtgärder som bidrar till att mål inom Näringspolitiken uppnås. Bland annat genomförs regionala tillväxtprogram i samtliga län . Inom ramen för dessa fattades beslut om medel omfattande för insatser som är viktiga för näringslivets konkurrenskraft. har frågor om förtroendet för näringslivet kommit att stå i fokus för debatten. I många fall har diskussionen utgått från uppmärksammade händelser på andra håll i världen. Vissa företeelser i det svenska näringslivet har dock visat att debatten är synnerligen angelägen också för svensk del. Allmänhetens förtroende för näringslivet, liksom förtroendet mellan näringslivets olika aktörer, är av grundläggande betydelse för samhällsekonomin och investeringsviljan. Det påverkar företagens möjligheter att skaffa kapital och därmed enskilda människors möjligheter till arbete, sparande och pension. Förtroendet påverkar därmed också den allmänna tillväxten i hela landet. Det var mot den bakgrunden som regeringen bemyndigade statsministern att tillkalla en kommission för analys av behovet av åtgärder som stärker förtroendet för det svenska näringslivet, (SB 2002:01, dir. 2002:115). En svensk kod för bolagsstyrning grep sig an frågeställningarna i uppdraget på mycket bred front. I syfte att höja kvaliteten i svensk bolagsstyrning tog initiativ till bildandet av en särskild arbetsgrupp, den s.k. Kodgruppen, med uppgift att utarbeta en svensk kod för bolagsstyrning. arbete ledde till förslag till en sådan kod (se SOU 2004:46 och SOU 2004:130). Koden som främst är avsedd för aktiemarknadsbolag innehåller normer för bolagsstyrning och skall utgöra ett komplement till lagstiftningen. Koden förvaltas av ett organ Kollegiet för bolagsstyrning där även staten är representerad. Koden skall bland annat ge förutsättningar för en aktiv ägarroll, skapa en välavvägd maktbalans och en tydlig rollfördelning mellan olika organ samt främja ökad öppenhet. Avsikten är att kodens regler skall utgöra grunden i de svenska aktiemarknadsbolagens självreglering. Reglerna är inte tvingande. Tillämpningen av koden bygger i stället på att den som väljer att inte följa hela eller delar av regelverket skall vara skyldig att förklara sig. Det är sedan upp till marknaden att avgöra om en sådan förklaring skall anses godtagbar. Betänkandet Näringslivet och förtroendet Som konstaterade kan diskussionen om förtroendet för näringslivet inte begränsas till att enbart gälla frågan om en sund bolagsstyrning. Det är inte heller givet att alla frågor på detta område lämpar sig för självreglering. utarbetade därför också ett betänkande, Näringslivet och förtroendet (SOU 2004:47), som överlämnades till regeringen . Kommissionen drar slutsatsen att förtroendet för det svenska näringslivet har skadats . Som tänkbara orsaker till detta pekar kommissionen på företeelser som höga ersättningsnivåer och olämpliga ersättningssystem, felaktig eller missvisande ekonomisk information, otillbörligt utnyttjande av marknadsställning eller informationsöverläge, samt oklara roll- och ansvarsgränser. Kommissionen identifierar därefter fyra viktiga områden på vilka kommissionen föreslår insatser. Det första insatsområdet rör förbättrad bolagsstyrning. Kommissionen hänvisar i denna del till den kod för bolagsstyrning som redan har nämnts, men lämnar också ett flertal förslag utanför koden. Det andra insatsområdet avser förtroendet för finanssektorn. Kommissionen lämnar i denna del flera förslag som avser att stärka konsumentskyddet i förhållande till finanssektorns aktörer. En effektivare konkurrenspolitik är föremålet för det tredje insatsområdet. Det fjärde och sista insatsområdet rör bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. arbete är ett viktigt steg i en utveckling mot återupprättandet av allmänhetens förtroende för näringslivet. I sammanhanget finns det anledning att särskilt lyfta fram den kod för bolagsstyrning som har tagits fram. Koden kan förväntas leda till att det utvecklas bättre normer på företagsstyrningsområdet och att risken för händelser att det slag som vi har bevittnat här och i vår omvärld därmed minskar. På så sätt kan koden på ett påtagligt sätt bidra till att förtroendet för näringslivet ökar. Regeringen avser att noga följa hur koden tillämpas och vilka effekter den får. Koden har redan börjat tillämpas av bolag noterade på Stockholmsbörsens A-lista och de större bolagen på O-listan samt av de statliga bolagen. Även förslagen och övervägandena i betänkandet Näringslivet och förtroendet utgör ett viktigt bidrag till det arbete med förtroendefrågor som pågår på olika håll. Det är regeringens avsikt att betänkandet skall leda till åtgärder och förslag också från regeringens sida. En fråga som har ansett vara av stor betydelse för förtroendet för näringslivet gäller ersättning till ledande befattningshavare. Regeringen delar den uppfattningen. Regeringens principiella syn är att ägarnas inflytande i frågor om ersättningen till ledande befattningshavare bör stärkas och tydliggöras. Öppenheten om ersättningar bör öka och informationen om ersättningar förbättras. En annan angelägen fråga som kommissionen har tagit upp gäller konsumentperspektivet inom finanssektorn. I bedrivs nu ett arbete med syfte att ta fram förslag på hur konsumentskyddet kan effektiviseras och stärkas samt hur myndigheternas ansvar kan tydliggöras på det finansiella området. Arbetet tar sin utgångspunkt i bl.a. de förslag som har lämnat. En rapport planeras . har också behandlat ett antal andra frågor med bäring på finansmarknaden. Flera av dessa frågor har redan blivit föremål för åtgärder från regeringens sida. Så- lunda får kommissionens förslag när det gäller oberoende styrelseledamöter i icke vinstutdelande försäkringsaktiebolag anses vara tillgodo- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 sett genom lagändringar som trädde i kraft . Flera andra av kommissionens förslag har överlämnats till pågående utredningar för vidare analyser och bearbetning. Det gäller t.ex. frågor om Stockholmsbörsens roll. Dessa har överlämnats till Utredningen om värdepappersmarknadsfrågor (dir. 2004:172). har också tagit upp viktiga frågor på konkurrensområdet. Här finns det anledning att särskilt peka på frågan om sanktioner för överträdelser av det konkurrensrättsliga regelverket. Regeringen anser att detta är en viktig fråga att följa upp och analyserar regelverket som gäller nivån på den konkurrensskadeavgift som kan åläggas företag som överträder konkurrensreglerna. Syftet är att identifiera eventuella behov av förändringar. Det är viktigt för tillväxten av nya företag och idéer, för dynamiken på marknaden och för en långsiktigt ekonomisk tillväxt att konkurrensen inte sätts ur spel på marknaden. Regeringen anser därför att det är av central betydelse att med kraft markera att överträdelser av konkurrensreglerna inte är acceptabla. Kommissionen har slutligen lämnat förslag och synpunkter när det gäller bekämpningen av ekobrott. När det gäller regeringens politik på det området hänvisas till vad som anförs under utgiftsområde 4. 3.15Vissa frågor angående förvaltningen av statligt ägda bolag Ärendet och dess beredning uppdrog regeringen till Ar- betsmarknadsstyrelsen att som försöksverksamhet bedriva en intäktsfinansierad arbetslivsinriktad rehabilitering med arbetsgivare och försäkringskassor som kunder. Verksamheten, som fick namnet Arbetslivstjänster (ALT), skapades från och med /91. (Resurs) bildades som ett dotterbolag till statligt ägda (). bedrev yrkesinriktad rehabilitering på kommersiella villkor under begreppet Rehabtjänster. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kunskaper inom bl.a. rehabiliteringsområdet skulle komma fler till del beslutade , i samband med en ny koncernorganisation , att bilda ett nytt bolag för rehabiliteringstjänster. () och inkom med en gemensam skrivelse till regeringen där man framförde att ALT och Resurs på ett värdefullt sätt skulle kunna komplettera varandra. En sammanslagning av de två verksamheterna i ett gemensamt bolag skulle kunna ge det nya bolaget bättre möjligheter att tillhandahålla tjänster av hög kvalitet och att följa upp de tjänster som levereras. Detta skulle också kunna gagna de företag, myndigheter och organisationer som utnyttjar dessa tjänster. Därmed skulle en sammanslagning kunna bidra till att få ner ohälsotalen i . Man framhöll de stora vinster, för samhälle och företag, som en sammanslagning av de båda enheterna skulle generera. Störst vikt tillmättes värdet av att lägga samman kompetensen i de båda verksamheterna. En viktig orsak till det föreslagna samgåendet var även möjligheten att gemensamt bredda sig på den större marknaden för företagshälsovård. /2005 tillsattes en utredning (dir. 2004:42) med syfte att närmare utreda ett samgående mellan . Därtill fick utredaren, enligt tilläggsdirektiv (dir. 2004:176), även i uppdrag att utreda frågan om att avyttra ALT separat. Ett delbetänkande (SOU 2005:24) Arbetslivsinriktad rehabilitering Den framtida organisationen för Arbetslivstjänster och lämnades . I detta delbetänkande analyserades det offentliga åtagandet, de strategiska förutsättningarna för att bilda ett nytt bolag belystes samt gavs förslag på en ny organisatorisk lösning. Slutbetänkandet (SOU 2005:46) Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering En fusion mellan , som lämnades , behandlar de delar av direktiven enligt vilka utredaren skall beskriva legala, finansiella och operativa förutsättningar för sitt förslag samt att ta fram en handlingsplan för genomförandet. Regeringen avser i samband med beslut om budgetpropositionen även besluta om att bilda en organisationskommitté. Kommitténs uppgift skall vara att inleda nödvändiga förberedelser inför bildandet av ett nytt direktägt statligt aktiebolag. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr 2005/4876/SÄ). har stigande ohälsotal lett till ett ökat fokus på rehabilitering av sjukskrivna. Detta har bl.a. medfört att en marknad för rehabilitering har vuxit fram. Medel har avsatts för och arbetsförmedlingarna för att köpa rehabiliteringstjänster och arbetsgivarna har fått ett allt större ansvar för att få sjukskrivna personer åter i arbete. Arbetslivsinriktad rehabilitering ingår i det område som benämns företagshälsovård. Företagshälsovården syftar till att stärka arbetsmiljö och rehabilitering på arbetsplatserna. Vissa delar av detta arbete är reglerat i lag (AML) och andra sker på frivillig basis. För vidare fördjupning hänvisas till slutbetänkandet SOU 2005:46. Flera olika aktörer ansvarar för arbetet med att rehabilitera en individ. Kostnaderna för sjukskrivningar är betydande för såväl det offentliga som arbetsgivare och individ. Arbetet för att minska ohälsan har därför hög prioritet.