prop · GT03206 · 2006-05-24 00:00:00 — När det gäller adoption från ett land, som liksom är anslutet till om skydd av barn och samarbete vid interna- adoptioner, skall sända handlingar till centralmyndigheten i detta land. När det gäller länder som inte är anslutna till Haagkonven- tionen är detta inte reglerat och det är de sökande själva som sänder över sina handlingar och som kan sköta alla kontakter i hemlandet. Det finns risker med detta tillvägagångssätt och det är inte heller alltid förenligt med principer. Det kan i dessa sammanhang vara svårt att kontrollera hur adoptionsprocessen går till. Både MIA:s kon- trollmöjlighet och roll är begränsad i dessa fall. Vid enskilda adoptioner från länder som inte är anslutna till Haagkon- ventionen förekommer det även att det inte har utretts i barnets ur- sprungsland att adoptionen är till barnets bästa. Några garantier för att detta i stället regelmässigt skulle ske i som mottagarland saknas. Mot denna bakgrund anser regeringen att det behöver utredas på vilket sätt svensk lagstiftning och svenska myndigheter kan säkerställa att en- skilda adoptioner som görs av personer bosatta i sker med beak- tande av barnets bästa. Det behöver vidare utredas om det behövs ett regelverk som säkerställer vilka enskilda adoptioner som kan tillåtas från respektive land. Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att närmare se över de frågeställningar som finns i samband med enskilda adoptioner. Barns rätt till kännedom om sitt ursprung Frågor om barns kännedom om sitt biologiska ursprung är aktuella både när det gäller adopterade barn och barn som kommer till genom assiste- rad befruktning med donerad sperma eller ägg. beträffande adopterade barns ursprung och kontakten mellan barnet och de biologiska föräldrarna har behandlats i departementspromemorian Föräldrars samtycke till adoption (Ds 2001:53). För att understryka vik- ten av att barnet får kännedom om adoptionen och om sitt ursprung före- slås i promemorian att en bestämmelse införs i om att den eller de som har adopterat ett barn så snart det är lämpligt skall upplysa barnet om att det är adopterat. fick en särskild utredare i uppdrag att överväga frågor om föräldraskap vid assisterad befruktning. Utredaren skall bl.a. överväga om det behövs åtgärder för att ytterligare förbättra möjligheterna för barn som kommer till genom assisterad be- fruktning att få kännedom om sitt biologiska ursprung. En fråga som sär- skilt skall utredas är om det mer än bör betonas att föräldrarna skall informera barnet om att han eller hon har kommit till genom assisterad befruktning Uppdraget skall redovisas . Frågorna kommer därefter att beredas vidare i . 4.3.4Säkerhet och skadeförebyggande arbete i barns och ungas miljö Regeringen tillsatte Barnsäkerhetsdelegationen med upp- gift att se över och arbeta med frågor om säkerhet och skadeförebyggan- de arbete i barns och ungdomars miljö. Barnsäkerhetsdelegationen över- lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2003:127) Från barnolycksfall till säkerhet och utveckling till regeringen. Delegationen lämnade ett antal förslag som har varit föremål för beredning i . Delegationen pekar bl.a. på vikten av att barnsäkerhetsarbetet samord- nas nationellt. () har fr.o.m. det nationella samordningsansvaret för barnsäkerhetsarbetet. SRV skall på ett övergripande plan samordna arbetet för barns och ungas säkerhet för att motverka olycksfall som leder till personskador och skall verka för att detta arbete utvecklas på alla nivåer i samhället. SRV till- delas för samordningsansvaret. Respektive be- rörd myndighet har kvar sitt sektorsansvar och skall med sin expertis aktivt medverka till att barnsäkerhetsarbetet får brett genomslag även på den lokala nivån. SRV skall i enlighet med verkets instruktion inrätta ett råd för barn- säkerhetsarbetet där företrädare för myndigheter och organisationer som är av betydelse för barns och ungas säkerhet skall ingå. Enligt regleringsbrev skall SRV bl.a. redovisa hur barns och ungas inflytande säkerställts i arbetet inom myndighetens råd. Kunskapsutveckling och kunskapsspridning om barns utemiljöer Barnsäkerhetsdelegationen framhöll i sitt betänkande (SOU 2003:127) Från barnolycksfall till säkerhet och utveckling att utemiljön kring skolan, förskolan eller i bostadsområdet är viktiga utvecklingsmiljöer för barn och ungdomar. Det är i dessa miljöer som de skall ha möjlighet att anta utmaningar, att successivt öka sin aktionsradie och sin självständig- het. Barnsäkerhetsdelegationen pekade också på vikten av ett utveck- lingsarbete för att höja kunskapen om lekbara miljöer och skapa en insikt och förståelse för hur goda miljöer för lek kan skapas och förvaltas. Mot bakgrund av Barnsäkerhetsdelegationens betänkande har Movium, en centrumbildning inom , det nationella samordningsansvaret för kunskapsutveckling och kun- skapsspridning rörande barns och ungas utemiljöer. lantbruks- universitet tillförs för samordningsansvaret. I Barnsäkerhetsdelegationens betänkande betonades att säkerhet och utveckling är varandras förutsättningar. Säkerhetsarbetet kan öka barns trygghet och möjlighet att leka och röra sig fritt. Men säkerhetsarbetet garanterar inte att miljön är stimulerande och utvecklande. En utveck- lande miljö ger bl.a. möjlighet till lek och rörelsefrihet. Det är därför en- ligt regeringens mening angeläget att Movium, som har det samordnande ansvaret för kunskapsutveckling och kunskapsspridning om barns ute- miljöer, och , som har samordningsansvaret för barnsäkerhet, samverkar i de frågor som rör säkra och utvecklande ute- miljöer för barn och unga. Produktsäkerhet med fokus på barn Barns säkerhet är prioriterat i produktsäkerhetsarbetet. Fyra av fem skador inträffar i hem- och fritidsmiljöer och det är framför allt barn, ungdomar och äldre som skadar sig. Då barn inte kan förutsättas att själva läsa varningstexter eller bedöma risker måste produkter som är avsedda för barn vara så säkert konstruerade som möjligt och inte inne- hålla kemikalier som kan vara skadliga för hälsan. I propositionen (prop. 2005/06:105) Trygga konsumenter som handlar hållbart Konsument- politikens mål och inriktning, som regeringen överlämnade till , anges bl.a. att en tydlig inriktning för den framtida konsu- mentpolitiken är att integrera barns och ungas perspektiv i de olika sak- områdena. Barns utsatthet är särskilt tydligt när det gäller säkerhets- aspekter på varor och tjänster. Med god skadestatistik är det möjligt att göra prioriteringar och be- driva ett effektivt produktsäkerhetsarbete. Genom skadestatistiken kan barns olycksmönster utläsas och vilka produkter som kan kopplas till olyckorna. Regeringen har fördubblat de ekonomiska med- len till skaderegistreringssystemet EHLASS (European Home and ) för att uppnå ett mer representa- tivt och utvecklat skadesystem. förstärktes möjligheten att agera mot farliga varor med stöd av den nya produktsäkerhetslagen (2004:451), som trädde i kraft , och genom ändringar i lagen (1992:1327) om leksakers säkerhet. Möjligheten infördes att påföra näringsidkare sanktionsavgift om näringsidkaren uppsåtligen eller av oaktsamhet tillhandahållit lek- saker som inte motsvarar de krav som gäller för skydd för hälsa och säkerhet, för utformning och märkning och för annan produktinforma- tion. Likaså gavs tillsynsmyndigheterna ett betydligt skarpare verktyg att agera genom att de nu själva kan meddela förelägganden och förbud när näringsidkare inte uppfyller sina skyldigheter, utan att, som tidigare, be- höva gå via , något som kunde vara både tidskrävan- Skr. 2005/06:206 de och komplicerat. Översyn av arbetsmiljölagstiftningen ur ett barn- och elevperspektiv Arbetsmiljölagen (1977:1160, AML) innehåller grundläggande bestäm- melser för hur arbetsmiljön skall vara beskaffad, ansvarsförhållanden, regler om samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare, uppgifter samt sanktioner för den som inte följer lagen. När det gäller skolan så omfattas både lärarnas och elevernas arbetsmiljö i lagen. Dock omfattas inte barn i förskola eller fritidshem. En pågående utred- ning (dir. 2004:91) har bland annat i uppdrag att utreda frågan om tillämpningsområdet för AML bör utvidgas till att även omfatta barn i förskola och fritidshem. Utredningen skall också se över elevrepresen- tanternas befogenheter och pröva om möjligheter finns att stärka bevak- ningen av elevernas arbetsmiljö. Utredningen redovisade sina överväganden i dessa frågor (SOU 2006:44) till regeringen. 4.4Barnets rätt till hälsa En av grundläggande principer är barnets rätt till liv och utveckling (artikel 6), vilket innefattar en förpliktelse att skapa en miljö för barnet som garanterar det maximala möjligheter till överlevnad och utveckling, innefattande barnets fysiska, psykiska, andliga, mora- liska, psykologiska och sociala utveckling. Barn har vidare enligt artikel 24 rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa och rätt till sjukvård och rehabilitering och staten skall särskilt vidta lämpliga åtgärder för att bl.a. säkerställa alla barns tillgång till hälso- och sjukvård, särskilt genom utveckling av primärvården, utveckla före- byggande hälsovård och föräldrarådgivning samt vidta effektiva och lämpliga åtgärder för att avskaffa sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. I barnets rätt till ett hälsosamt liv ingår även rätten till skydd mot olaglig användning av narkotika (jfr artikel 33). Hälsoutvecklingen hos barn och unga Barn och ungdomar i har i allmänhet en mycket god hälsa. Vid en sammanvägd bedömning av folkhälsan hos barn i åldrarna rankade bland de allra främsta länderna i . har hälsoutveck- lingen varit gynnsam. Utvecklingen i åldrarna har dock varit övervägande negativ. har åldersgruppens konsumtion av alkohol och illegala droger fördubblats. Förekomsten av övervikt och fetma har fördubblats i åldrarna . Allergisjukdomar står för de vanligaste långvariga hälsoproblemen bland barn. Förekomsten av diabetes och psykisk ohälsa är betydande och ett ökande problem bland barn och unga. Det kanske mest utbredda miljörelaterade problemet för barn är bullerstörningar. Barn och ungdomar som bor i ekonomiskt utsatta hushåll löper i jäm- förelse med andra barn en större risk för sjuklighet och död samt för en försämrad hälsoutveckling senare i livet. Nästan hälften av ohälsan hos barn och ungdomar kan enligt undersök- ningar härledas till familjeomständigheter och föräldrarnas sociala tillhö- righet. Bland de grundläggande faktorerna för flickors och pojkars hälsa är att förhållandena inom familj, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, skola och fritid skall vara sunda, utvecklande och inspirerande. En ut- vecklande och hälsofrämjande miljö ger möjlighet till lek och rörelsefri- het, liksom tillgänglighet till t.ex. kamrater, skola, fritidsaktiviteter och service. Det är också viktigt att barn känner sig trygga i sin omgivning. 4.4.1Hälsofrämjande levnadsvanor samt sjukdomsförebyggande arbete bland barn och unga Handlingsplaner för bekämpning av alkohol och narkotika överlämnade regeringen en proposition om nya alko- hol- och narkotikahandlingsplaner (prop. 2005/06:30) till . I båda handlingsplanerna utgör barn och ungdomar en av de viktigaste målgrupperna när det gäller förebyggande arbete och tidiga insatser. Huvudparten av utvecklingsinsatserna fokuseras på barn och ung- domar. Regeringen har exempelvis givit ett särskilt uppdrag till och Myndigheten för skolutveckling att utveckla det förebyggande arbetet i skolan samt till att sprida en metod om ansvarsfull alkoholservering. Även behovet av insatser för barn till föräldrar med missbruksproblem eller psykiska problem lyfts fram i handlingsplanerna. I propositionen klargör regeringen att alkoholpolitiken skall genom- syras av ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Vidare kommer regeringen ge i uppdrag åt att ta fram ett kun- skapsunderlag om de eventuella sambanden mellan en ökad självrappor- terad psykisk ohälsa och den ökande alkoholkonsumtionen med fokus på flickor. Det kan konstateras att såväl alkohol- som narkotikakonsumtionen har minskat bland ungdomar i årskurs 9. hade av både flickorna och pojkarna prövat narkotika, vilket var en oförändrad siffra i jämförelse med . i denna åldersgrupp var alkoholkonsumenter, en an- del som var lika stor inom respektive kön. Den genomsnittliga alkohol- konsumtionen har minskat bland pojkar , medan den har ökat bland flickor. Ökningen bland flickor kan främst förklaras av att de flickor som dricker mycket har ökat i antal. Alkohol- och narkotikaförebyggande arbete i skolan har i uppdrag att föra ut kunskap till beslutsfattare och tjänstemän i kommuner och skolor om kunskapsbaserade metoder för att stärka det alkohol- och narkotikaföre- byggande arbetet. Forskning visar att vantrivsel i skolan, skolk och skol- misslyckande går hand i hand med en rad problembeteenden som alkohol- och narkotikamissbruk, kriminalitet, våld och även riskfylld och oskyddad sexualitet. Preventionsinsatserna i skolan bör därför utveckla skyddsfaktorer som bland annat stärker barns och ungas samhörighet med skolan. Förbud om rökning på kaféer och skärpta regler för tobaksförsäljning började ett förbud att gälla i tobakslagen (1993:581) mot rökning på restauranger och andra serveringsmiljöer, däribland kaféer. Ungdomar tillbringar ofta delar av sin fritid i kafémiljö, där många röker. Studier visar att ungdomar kan ha svårt att ta till sig informationen om rökningens skadeverkningar och tillämpa den i sin vardag. Så gott som alla ungdomar prövar på att röka, varav en mindre grupp fastnar i bruket och börjar röka regelbundet. Regeringen är angelägen om att ungdomar skall få bättre tillgång till rökfria miljöer. trädde även skärpta regler för försäljning av tobaksvaror till ungdomar i kraft. Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar överlämnade regeringen propositionen (prop. 2005/06:60) Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar. Regeringen föreslår i strategin att målet för samhällets in- satser bör vara att begränsa spridningen av hiv-infektion och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar samt att begränsa konsek- venserna av dessa för samhället och den enskilde. I strategin lyfter regeringen fram att insatser inom skolan för att öka kunskapen om sex och samlevnad och förebyggande av oönskade tonårs- aborter är viktiga områden för att motverka spridningen av sexuellt över- förbara sjukdomar. Regeringen anger vidare att insatserna bör genom- syras av ett genusperspektiv och att synen på sexualitet bör tydliggöras. I strategin klargörs också att arbetet i stor utsträckning bör integreras med de insatser som vidtas inom det folkhälsopolitiska målområdet Trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa. I strategin aviserar regeringen även sin avsikt att ge i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag och tydliga riktlinjer för hur ungdomsmottagningar och liknande verksamheter skall bedriva ett kun- skapsbaserat preventionsarbete riktat mot ungdomar och unga vuxna. Handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet Regeringen gav och Livsmedels- verket i uppdrag att ta fram ett underlag till handlingsplan för goda mat- vanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen. Bakgrunden är att över- vikt och fetma utgör ett växande problem, och särskilt alarmerande är ökningen hos barn. I finns inga nationellt representativa data om barns vikt och längd. Olika studier visar dock att mellan 14 och av barnen i är överviktiga eller feta, varav 14 Skr. 2005/är feta. I hela västvärlden har barns och ungdomars vikt i för- hållande till deras längd ökat under . Uppdraget om handlingsplan redovisades för regeringen och innehåller 79 förslag på åtgärder för att främja goda matvanor och fysisk aktivitet. Flera av förslagen rör barn och unga. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att ta fram riktlinjer för alla mål- tider i skolan (se nedan) och har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för en nationell databas för rapportering och uppfölj- ning av barns längd och vikt. Andra förslag i underlaget bereds för när- varande inom . Goda matvanor och fysisk aktivitet i skolan I skolans uppdrag ingår att lägga grunden för goda matvanor bl.a. genom att erbjuda näringsriktiga skolmåltider i en bra miljö. har fått i uppdrag att utarbeta råd för maten i förskolan, och gymnasieskolan. Råden avses omfatta även andra måltider än lunchen samt innehålla råd om matsalsmiljö, förhållningssätt till matvanor och ätande vid olika tillfällen. I arbetet ingår också att göra råden kända samt tillämpade. Råden är avsedda att fungera som stöd för olika personal- kategorier, och även för föräldrar, när det gäller vad som skall serveras och saluföras i verksamheterna. Uppdraget skall redovisas . Ämnet Idrott och hälsa är kärnan i arbetet med fysisk aktivitet i skolan. Regeringen anser att fysisk aktivitet och rörelse dessutom bör vara en naturlig del i skolans vardag och integreras i hela skolans arbete. Det är regeringens och idrottsrörelsens gemensamma ambition att alla barn skall ha fysisk aktivitet inom ramen för skoldagen. För att betona skolans ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet har regeringen fört in att skolan skall sträva efter att erbjuda eleverna detta läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och läroplan för de frivilliga skol- formerna (Lpf 94). Varje skola skall, utifrån sina lokala förutsättningar, hitta former för att detta mål skall uppnås. Detta kan ske inom ramen för ämnet Idrott och hälsa men också inom ramen för andra ämnen eller under raster och håltimmar. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att nära följa och stödja skolornas arbete med att genomföra de nya målen i läroplanerna. Myndigheten lämnade sin första delrapport av uppdraget . I rapporten konstateras att läroplansändringen tagits emot positivt ute i skolorna och att många skolor integrerat fysisk aktivitet i skoldagen. bl.a. i samhällsorienterande och naturorienterande ämnen. Uppdraget slutredovisades och av slutrapporten framgår bl.a. att en positiv utvecklingsprocess har satts igång när det gäller daglig och regelbunden fysisk aktivitet i skolan. Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet Regeringen inrättade ett Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom vid (). Centrumets främsta uppgift är att stödja skolor i deras arbete med att stimulera till ökad fysisk aktivitet och till andra hälsofrämjande åtgärder. Centrumet skall sprida erfarenheter och goda exempel från så- väl arbete inom ämnet som från andra insatser. Tillsammans med , Myndigheten för skolutveckling och har ett utvecklingsprogram initierats. Målet är att få dans på skolschemat för att öka barns tillgång till dans och därigenom främja lärande. Regeringen beslutade att utöka NCFF:s uppdrag till att även avse samspelet mellan lärande, fysisk aktivitet och god kosthållning i skolan. Myndigheten för skolutveckling har också fått i uppdrag att stärka för- skolans arbete med goda matvanor. Satsningen Handslaget mellan staten och idrotten beräknas idrottsrörelsen få totalt för den särskilda satsningen Handslaget mellan staten och idrotten. Satsningen vänder sig till barn och ungdomar. En förutsättning för bidraget till idrotten är att idrottsrörelsen fortsätter och intensifierar sitt arbete för att nå nya grupper av främst barn och ungdomar, att hålla tillbaka avgifterna, att förbättra möjligheterna för flickors deltagande, att motverka droger samt att vidareutveckla samarbetet med skolorna. Satsningen är nu inne på sitt tredje år. uppskattar att antalet barn och ungdomar som har deltagit i Handslagets aktiviteter uppgår till 485 000. Drygt 4 800 föreningar har varit involverade i satsningen. Dessa representerar samtliga 67 special- idrottsförbund som är anslutna till . En del av Handslagets medel har reserverats av idrottsrörelsen för att genomföra speciella insatser. Bland dessa ingår insatser för att aktivera barn och ungdomar med funktionshinder och asylsökande barn och ungdomar i landets flyktingsförläggningar. Vidare ges idrottsföreningarna möjlighet att ansöka om ett särskilt anläggningsstöd för att främst få till stånd fler näridrottsplatser. Under satsningens andra och tredje år har Riksidrotts- styrelsen beslutat att anläggningsstödet inom ramen för Handslaget skall koncentreras till storstadsregionerna där behovet av anläggningar för spontanidrott bedöms som störst. Handlingsplan för barns miljö och hälsa har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till en handlings- plan för barns miljö och hälsa. Uppdraget skall redovisas till regeringen , med delrapportering . Bak- grunden till detta uppdrag är att vissa hälsoeffekter hos barn kan kopplas till miljöfaktorer, varav det kanske mest utbredda problemet är buller- störningar. Nationellt tillsynsprojekt om höga ljudnivåer från musik har bedrivit ett nationellt tillsynsprojekt om höga ljudnivåer från musik. Projektets syfte är att bl.a. barn och ung- domar skall kunna uppleva och njuta av musik utan att riskera hörsel- skador eller andra hälsoeffekter. Ett annat syfte med projektet är att fler arrangörer och verksamhetsansvariga skall använda sig av egenkontroll. I projektet deltar 131 kommuner från samtliga län i landet. De verksam- heter som berörs av projektet är lokaler och platser där levande eller in- spelad musik framförs. Det är exempelvis diskotek, restauranger, kon- serter, teatrar, biografer, fritidsgårdar och träningslokaler. 4.4.2Barns och ungas psykiska och fysiska hälsa Insatser inom den psykiatriska vården Inom den psykiatriska vården är den psykiska ohälsan hos flickor och pojkar i olika åldrar särskilt prioriterad. Regeringen tecknade en överenskommelse med dåvarande och om insatser för personer med psykisk sjukdom och/eller psykiska funktionshinder. Barn och unga är en av de grupper som pekas ut som särskilt prioriterad i överenskommelsen. Handlings- planens inriktning att förebygga psykisk ohälsa hos barn och unga genom ett tidigt och adekvat stöd kvarstår. Regeringen har i överenskommelsen lyft fram insatser för barn och unga med psykiska problem och missbruk, liksom fortsatt stärkta insatser för samordningen mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin. Detta är av avgörande betydelse mot bakgrund av att barn och unga med psykisk ohälsa ofta kommer i kontakt med flera olika verksamheter och huvudmän. Detta ställer särskilda krav på samarbete och samordning utifrån barns och ungas specifika behov. Nationellt program för självmordsprevention Regeringen gav och i uppdrag att ta fram förslag på strategier och åtgärder till ett nationellt program för självmordsprevention. Syftet med programmet skall vara att bidra till ett minskat antal självmord och självmordsförsök i befolk- ningen. Uppdragen skall redovisas . Bakgrunden är att den tidigare minskningen av självmorden tycks ha stannat upp och att andelen unga personer i åldrarna som vårdats för självmordsförsök har ökat. Antalet självmord i denna ålders- grupp har länge legat på drygt hundra fall , trots att det totala an- talet självmord i befolkningen har minskat. Bland unga kvinnor har andelen som vårdats för självmordsförsök ökat stadigt och bland unga män finns en tendens till ökning . Självmord bland barn är sällsynt. Flickor som skadar sig själva slutredovisade sitt uppdrag att belysa de frågeställningar som finns när det gäller flickor som medvetet skadar sig själva samt lämna förslag till åtgärder. Av fram- går att det finns stora problem och kunskapsluckor inom området. Social- styrelsen anser det angeläget att förbättra omhändertagande och utveckla metoder inom hälso- och sjukvård och socialtjänst för unga människor med långvariga psykiska och beteendeproblem. Det gäller såväl öppen- vårdsinsatser som behandling inom sluten vård och institutionsvård. underlag och förslag kommer att behandlas av utred- ningen om ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan (dir. 2005:61), se nedan.