prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — Energiforskningens del av ansvaret för att minska transportsektorns oljeberoende koncentreras kring introduktionen av förnybara drivmedel och kring utvecklingen av effektivare fordon, i första hand för vägtrafiken. Insatserna sker inom temaområdet Transport. I frågor kring planering och utveckling av bebyggelse och annan samhällsstruktur samt kring transportsystem, fordon och farkoster finns beröringspunkter med verksamhet vid andra myndigheter såsom Formas, och Programrådet för FordonsForskning (PFF), se avsnitt 7.2. I direktivet 2003/30/EG av om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (EUT L 123, , s. 42, Celex 32003L0030) ges allmänna riktlinjer som innebär att varje medlemsland skall sätta nationella, indikativa mål för introduktionen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel utifrån referensvärden gällande för gemenskapen som helhet. Referensnivån är satt till för och avser energi- innehåll av på marknaden ersatt bensin och dieselolja för transporter. Slutredovisningen från utredningen om förnybara fordonsbränslen, Förnybara fordonsbränslen nationellt mål och hur tillgänglig- heten av dessa bränslen kan ökas (SOU 2004:4) överlämnades . Utredningens uppgift var bl.a. att föreslå nationella mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen. Mot bakgrund av utredarens förslag har genom beslut om statsbudget (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:NU3, rskr. 2004/05:120) fastlagt målet att biodrivmedel skall utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. Målet har enligt förslag i propositionen Skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel 2005/06:16, bet. 2005/06:TU6, rskr. 2005/06:134) satts till i enlighet med referensnivån i EG-direktivet om främjande av biodrivmedel. I utredningens slutbetänkande framhålls behovet av en förstärkning av forskningen kring förnybara drivmedel. Utredaren konstaterar att omställningen till ett uthålligt energi- och transportsystem innebär ett omfattande teknikskifte i och med en övergång från traditionella fossila till koldioxidneutrala bränslen. Ett sådant teknikskifte kräver finansiering av både forskning och stora demonstrationsprojekt på ett samordnat sätt för att inte suboptimeringar skall ske. De biodrivmedel som används i någon större utsträckning i är bioetanol, rapsmetylester () och biogas. Vissa andra bio- drivmedel förekommer i mycket små mängder. Statistik för använd- ningen av biodrivmedel tas fram av på uppdrag av . har även regeringens uppdrag att handha kontroll och utvärdering av de så kallade pilotprojekts- dispenser som regeringen meddelat med stöd av lagen (1994:1776) om skatt på energi. 5.6.1 Insatser inom temaområdet Transportsektorn Regeringens bedömning: Insatserna inom temaområdet Transport- sektorn bör vägledas av den övergripande visionen om en framtid där vägtransporterna och övriga transporter är uthålliga genom att drivmedlen är koldioxidneutrala och miljövänliga och har hög system- effektivitet, en framgångsrik fordonsindustri levererar energieffektiva fordon, svensk produktionsteknik för koldioxidneutrala drivmedel är kommersialiserad, och där nya drivmedel och fordon är harmoniserade inom EU. Ökade insatser kring forskning, utveckling och demonstration bör främja en uthållig tillförsel och användning av energi på vägtransportområdet och därigenom bidra till såväl omställningen av energisystemet som till att påtagligt minska beroende av olja. förslag (FOKUS II): Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: BIL instämmer i ståndpunkt och motivering för att transportområdet bör fokusera på vägtransporter. Enligt BIL är dock den största utmaningen produktion och distribution av bränslen, inte användningen. BIL understryker behovet av harmonisering av regelverket för fordon och drivmedel uppmärksammas och menar att det inte är kostnadseffektivt att driva egna teknikspår och att teknikutvecklingen bör ta hänsyn till de harmoniseringskrav som bilindustrins globala marknad ger anledning till. stödjer förslaget om en samordning av aspekter som rör fordon, drivmedel och emissioner för att arbeta fram långsiktigt hållbara lösningar inom transportområdet och fasa ut fossila bränslen. Vidare stödjer verket visionen om drivmedel som är standardiserade på EU-nivån och helst på global nivå. Enligt () är kopplingen mellan omställning av energisystemet och omställning av transportsystemet mycket viktig eftersom det sannolikt är mer Prop. 2005/06:127 komplicerat att ställa om transportsystemet jämfört med andra delar av ser gärna en bredare satsning på andra generationens drivmedel istället för att relativt ensidigt lägga betoningen på demonstration och affärsutveckling av etanol från skogsråvara som ett prioriterat område inom temaområdet. () delar rapportens uppfattning att de stora forsknings- och utvecklingssatsningarna bör göras på den s.k. andra generationens biodrivmedel baserade på cellulosahaltiga råvaror. LRF anser att det behövs grundläggande systemstudier och troligen också parallella pilot- och demoanläggningar innan man kan avgöra vilka alternativ som är kommersiellt realistiska. Också för etanol från spannmål och sockerbetor, RME från oljeväxter och biogas från olika restprodukter finns det en betydande utvecklingspotential som, enligt LRF, bör ingå i den statligt stödda FoU-verksamheten. För lokal produktion och användning av biogas från jordbrukets restprodukter behövs, enligt LRF, stöd till utveckling och kostnadssänkning av den tekniska utrustningen. (Svebio) instämmer i prioriteringen av etanol från skogsråvara och biomassaförgasning, men vill framhålla att även metanol, biogas, etanol från jordbruksgrödor och RME är viktiga drivmedelsalternativ. Svebio anser att det är rätt att prioritera ett par områden i forskningen, men understryker att de övriga områdena måste bevakas. Svebio påpekar att när det gäller biogas för fordon ligger mycket långt framme internationellt. Svebio menar att det är tveksamt om statligt forskningsstöd behövs för utveckling av hybridteknik för fordon då tekniken redan finns kommersiellt tillgänglig och bilföretagen har själva stora forskningsresurser. anser att fortsatt EFUD-stöd är betydelsefullt både vad gäller tillverkning av biometan från rötning av avfall, slam, biogrödor m.m. som termisk förgasning av biomassa. Svenskt Gastekniskt Center (SGC) anser att EFUD-målen även bör inbegripa fordon som drivs med fordonsgas. SGS menar att Energi- myndigheten i EFUD-målen helt har förbisett fördelarna med övriga gasformiga drivmedel och enbart koncentrerat sig på DME. Svenska anser att de prioriteringar som gjorts inom transportområdet är bra och att det är en förutsättning för utvecklingen av nya biodrivmedel och fordon att dessa går hand i hand. () påpekar att detta är ett viktigt forskningsområde inom skogssektorn eftersom av transportarbetet är relaterat till skogsbruket och transporterna, trots effektiviserad virkeslogistik, utgör en oroväckande hög andel av de totala drivningskostnaderna. SLU menar att hela skogsbruket är mycket angeläget om att dels hålla nere kostnaderna och dels ha en god miljöprofil. menar att ambitionerna för forskningen inom transportsektorn förefaller lågt satta och anser att ambitionen borde vara en viss bränsleförbrukning per kilometer istället för att vissa bränslen skall ha vissa andelar av bränslemixen. anser att fokus ligger för snävt på drivlina och bränslen och att det finns en rad andra intressanta områden när det gäller fordon. 2005/06:127 vikten av samordning med andra finansiärer. () ifrågasätter starkt att rapportens behandling av transportsektorn inskränker sig till vägsektorn. VTI ser i detta ett uttryck för rapportens bristande helhetssyn på energisystemet. Ett exempel på bristande helhetssyn är att rapporten saknar diskussion av vilka krav som skulle ställas på elproduktions- och eldistributionssystemet för att det skulle klara en mer omfattande eldrift inom transportsektorn. VTI anser vidare att rapporten är för ensidigt fokuserad på alternativa drivmedel och drivlinor. VTI hade gärna sett att potentialen till energieffektiviseringar i befintliga system hade lyfts fram. VTI anser det beklagligt att rapporten inte diskuterar den stora potential till energibesparing samt utsläpps- och klimatvinster som ligger i att bryta den ökande trenden till allt högre andel SUV och andra energikrävande fordon för persontransport. VTI ser det som värdefullt att rapporten anger tydliga mål för energieffektivisering på vägfordon, men efterlyser mål för andra åtgärder inom vägtransportsektorn. VTI saknar en diskussion om val av transportslag och samverkan mellan olika transportslag i fråga om energieffektivisering av långväga gods- transporter. Enligt förefaller teknik och delsystem, främst elektriska drivlinor, för både elfordon och hybridfordon vara ett självklart prioriterat område. påpekar att detta likväl inte pekas ut i rapporten. konstaterar att transportsektorn tillhör ett av de utpekade temaområdena och anser detta vara väl överensstämmande med det framtida behovet. Däremot anser att avgränsningen till vägtransportområdet är för snäv och att det finns behov av att utveckla och anpassa drivlinor för alla transportslag. påpekar att möjligheter att byta transportsätt eller minska transportarbetet för att uppnå samma samhällsnytta tas upp och menar att det är viktigt att dessa aspekter finns med när projekt och tillämpningar görs. framför synpunkten att det kan övervägas vem som är bäst skickad att driva sådana projekt. påpekar att temaområdet enbart fokuserar på vägtransporter och noterar att en förklaring ligger i och sektors- myndigheternas roll inom transportområdet. ser en risk att begränsningen innebär att man endast söker lösningar genom innovationer inom vägtransportområdet och därmed bidrar till att konservera transportområdets struktur. vill därför att de berörda myndigheterna samordnar sig utifrån en gemensam bild av transportområdet. Frågeställningar kring hur spårbunden trafik och sjöfart kan ta över delar av de flöden som belastar vägarna samt frågor kring samhällsplanering, attityder och livsstil tillhör de frågor som bör samordnas mellan myndigheterna. föreslår att temaområdet formulerar prioriteringar och mål utifrån en tydlig plan för hur inblandade myndigheter skall fördela ansvar och samverka för att på bästa sätt tillgodose mobilitet utan att resurser förslösas eller miljön påverkas negativt. frågar sig om inte vätgastekniken bör nämnas inom detta område. Elforsk påpekar att bilindustrins internationella karaktär gör utrymmet för svenska säråtgärder måttligt, vilket borde påverka forsknings- programmets utformning. Elforsk instämmer därför i att transport- området ställer särskilt höga krav på internationell överblick och samverkan. påpekar att transportsystemet också i viss mån kan utformas så att energiförbrukning och utsläpp minskar genom planering av knutpunkter så att stopp och köbildning undviks och genom att underlätta omlastning mellan olika tranportslag. saknar en mer visionär hållning till hur det framtida transportsystemet bör se ut och anser att målen vad gäller minskade koldioxidutsläpp borde vara ambitiösare. Den föreslagna visionen bör, enligt , kompletteras med att bör ha kommit en god bit på väg mot ett från miljösynpunkt optimalt framtida transportsystem. Hur ett sådant transportsystem kan se ut bör ingå i forskningsuppgifterna. anser att förslagen är väldigt teknikinriktade och menar att det finns ett behov av kunskap om t.ex. hur samhällets transportbehov ska minskas eller hur järnvägen ska utvecklas för att ta över en del av lastbilarnas transportarbete. menar att biogas bör framhållas som ett av flera framtida drivmedel. Verket för näringslivsutveckling () anser att mål även bör sättas för bidrag till tillväxt och kostnadsbesparingar för användarna. välkomnar val av prioriterade områden. Dessa ligger väl i linje med den myndighetsgemensamma hållningen för förnyelsebara drivmedel. vill dock påtala två saker: För det första är det viktigt att det inom ramen för dessa prioriteringar finns utrymme för deltagande i de branschgemensamma programmen, t.ex. Emissionsforskningsprogrammet. För det andra är det viktigt att säkerställa utrymmet för långsiktig energiforskning. Den marknadsnära forskningen är viktig och bör prioriteras men det finns också ett långsiktigt kunskapsuppbyggnadsbehov. Exempel på sådana områden är vätgas- och bränslecellsteknologi, HCCI-teknologi och koldioxidsekvestrering. Bakgrund: har genom det arbete som redovisats i rapporten formulerat visioner och mål för båda dessa områden likväl som för vägtrafikområdet som helhet. Den strategiska forskningsplanen för området har formulerats med hjälp av den s.k. utvecklingsplattformen för transportområdet, UPTransport. Verksamheten inom temaområdet har strukturerats inom utvecklings- områdena a) Biodrivmedel, b) Fordon och drivlinor och c) System- studier. Den övergripande visionen för området är en framtid där väg- transporterna och övriga transporter är uthålliga genom att drivmedlen är koldioxidneutrala och har hög systemeffektivitet, en framgångsrik fordonsindustri levererar energieffektiva fordon, svensk produktions- teknik för koldioxidneutrala drivmedel är kommersialiserad, samt att nya drivmedel och fordon är harmoniserade inom EU. De insatser som föreslår skall prioriteras inom utvecklingsområdet Biodrivmedel är demonstration av såväl termo- kemiska som biokemiska produktionsmetoder för biodrivmedel. att demonstrera metoderna i en sådan skala att resultaten är överförbara till industriell nivå. Skälen för regeringens bedömning: Forskning, utveckling och demonstration för att främja energieffektivisering och introduktionen av förnybara drivmedel för vägtrafikområdet är enligt regeringens bedömning av stor betydelse för omställningen av energisystemet och har stora möjligheter att kunna bidra till att till 2020 påtagligt minska beroende av olja. Drivmedlen skall inte bara vara koldioxid- neutrala utan måste vara förenliga med uppfyllandet av övriga miljö- kvalitetsmål såsom exempelvis Levande skogar, luft och Bara naturlig försurning. har inom temaområdet Transportsektorn formule- rat vision och mål för insatser kring energieffektivisering och kring energitillförsel, inklusive energibärare, för vägtransportområdet. Prioriterade satsningsområden är demonstration och affärsutveckling avseende andra generationens drivmedel, i första hand etanol från skogs- råvara och drivmedel från förgasning av biomassa, utveckling och kommersialisering av hybridfordon och fortsatt effektivisering av förbränningsmotorn, samt anpassning av denna för alternativa drivmedel. Enligt regeringens bedömning utgör de av föreslagna visionerna och målen en ändamålsenlig grund för att främja en uthållig tillförsel och användning av energi på vägtransportområdet. Arbetet inom kommissionen mot oljeberoende kan dock förväntas leda fram till råd och rekommendationer av betydelse för de långsiktiga energipolitiska insatserna på området. Regeringen avser att i sådant fall återkomma i frågan. Regeringens bedömning är att erfarenheterna från den pilotanläggning för etanolframställning från cellulosa som etablerats i , den pilotanläggning för förgasning av svartlut till syntesgas som invigdes i samt pilotanläggningen för biomassaförgasning vid Biomass Gasification Center (VVBGC) bör innebära att det finns en god grund för utveckling och kommersialisering av sådana drivmedel (s.k. andra generationens biodrivmedel). Erfarenheter från produktion och användning av biogas som fordonsbränsle är också av stor betydelse. Regeringen instämmer i bedömning att inom utvecklingsområdet Fordon och drivlinor prioritera utveckling av hybridfordon samt insatser för att få förbränningsmotorn mer effektiv och anpassad till alternativa drivmedel och på så sätt bidra till betydligt lägre emissioner. Regeringen ser stora möjligheter att Energimyndig- heten i samverkan med Programrådet för fordonsforskning, och andra myndigheter kan bidra till att en framgångsrik svensk fordons- industri kan leverera energieffektiva fordon i enlighet med den vision för svensk fordonsindustri som tagits fram i samarbete mellan regeringen, näringslivet, fackliga organisationer och myndigheter (Fordonsindustrin en del av Innovativa ). Regeringen ser även möjligheter att systemstudier kring energi och transporter i samverkan med andra myndigheter och aktörer på området såsom , , och kan bidra till utveck- lingen. har i samverkan med , , FAS, Formas, och på regeringens uppdrag Prop. 2005/06:127 tagit fram en nationell strategi för transportrelaterad forskning, utveckling och demonstration (dnr N2004/4020/TP). I denna behandlas transportforskning i vidare bemärkelse, t.ex. kring hur samhällets beroende av vägtransporter kan minskas. Regeringen ser verksamhet inom temaområdet Transportsektorn som en viktig del av den samlade transportrelaterade forskningen, och utgår från att insatserna genomförs i samverkan mellan finansiärer av transportforskning och de myndigheter som ges samordningsansvar på olika delområden. Regeringen förutsätter att det fortsatta arbetet inom Energimyndig- hetens utvecklingsplattform sker i en kontinuerlig process mot bakgrund av de synpunkter som framförts av remissinstanserna och i dialog med forskare, näringsliv och samhälle. 5.7 Resurseffektiva och uthålliga bränslebaserade energisystem Klimatfrågan liksom förväntad framtida knapphet och därav resulterande prisökningar på olja och andra fossila bränslen är betydande utmaningar för framtiden. Användningen av fossila bränslen ökar starkt, t ex i många , men den globala efterfrågan på alternativa bränslen och drivmedel väntas öka med stigande oljepris och med ökande fokus på klimatåtgärder. Området Bränslebaserade energisystem inom det svenska långsiktiga energipolitiska programmet fokuseras främst på biobränslen. Även om det övergripande målet är att ställa om de bränslebaserade energi- systemen från fossila bränslen till biobränsle är det dock även viktigt att effektivisera alla bränslebaserade energisystem, inte bara de biobränsle- baserade. Kärnbränsle och kärnkraftteknik ingår inte i området. Tekniker för produktion av förnybara drivmedel ingår i temaområdet Transport- sektorn. På biobränsleområdet har starka komparativa fördelar i form av stora skogs-, jordbruks- och torvarealer, samt hög kunskapsnivå och starka forskargrupper. Systemet med elcertifikat, handeln med utsläpps- rätter, samt olje- och naturgasprisernas utveckling bidrar till efterfrågan på kunskap och teknik på området. Styrmedel, skatter och ökade kunskaper om klimatförändringar talar för en markant ökning av använd- ningen av inhemska bränslen, främst biobränslen. används drygt biobränslen i , främst för processvärme och värmeproduktion, och användningen ökar stadigt. Lutar och andra biprodukter från skogsnäringen utgör merparten av dagens biobränsle- tillförsel. Dessutom används bränslen från jordbruket, avfall och torv. Nya tekniker för produktion av biodrivmedel, inte minst från skogs- råvara, kan bidra till än större användning . Begreppet bränsleförsörjning innefattar hela kedjan bränsleproduktion och bränsleförädling, med komponenter som odling/uttag, logistik och beredning. Energiomvandling inbegriper processer för produktion av el och värme samt andra produkter som kan ingå i ett energikombinat. Kopplingen mellan bränsleförsörjning och användning av bränsle i energiomvandlingsprocesser är tydlig och helheten i systemet är i fokus. Systemaspekterna spänner över hela temaområdet och området samverkar med andra områden kring gemensamma och näraliggande frågor. Ett effektivt bränslebaserat energisystem består av många komponenter, från olika sätt att producera och förädla bränslen, olika sätt och skalor att använda och omvandla bränslena, till övergripande frågor om miljö, resurseffektivitet etcetera. Så långt det är rimligt bör systemets olika komponenter utvecklas i takt med varandra. 5.7.1 Insatser inom temaområdet Bränslebaserade energisystem Regeringens bedömning: Insatserna inom temaområdet Bränsle- baserade energisystem bör vägledas av den övergripande visionen om en framtid där har en tryggad, effektiv och miljöanpassad produktion av el, värme, kyla och drivmedel baserade på klimatneutrala bränslen samt är en internationellt ledande aktör inom biobränsleområdet och har konkurrenskraftiga företag inom energiområdet. förslag (FOKUS II): Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: anser att det är bra att den potential för bränsleproduktion som finns på poängteras och att det är viktigt att se kopplingen mellan odling av energigrödor och målet att hålla landskapet öppet och de regionalpolitiska målen. menar att det är viktigt att styrmedel utvecklas som kan beakta denna samlade nytta. tycker att det är bra att uppmärksammar potentialen för småskalig kraftvärme och påpekar att erfarenheterna av stormen är att det finns försörjningstrygghets- skäl för forskningen att se på möjligheterna för enskilda byggnader att kunna vara självförsörjande med värme och el. Elforsk vill särskilt framhålla vikten av delområdet för systemfrågor, och menar att ökande intresse för bioråvaror kan skapa en konkurrens- situation och prisnivåer som gör att de värmesystem som byggts för bioråvara kan få kostnader som gör andra alternativ mera konkurrens- kraftiga. Elforsk ser inom detta område en risk för felinvesteringar p.g.a. av inkonsistens i politiska styrmedel. Elforsk påpekar att bioenergi- marknaderna inte är enbart nationella, vilket gör att EU-initiativ och andras länders nationella insatser, kommer att påverka marknads- förhållandena i . Dessa frågor bör, enligt Elforsk, studeras i forskningsprogrammet med betoning av tvärvetenskap och system- förståelse och ske utifrån ett hållbarhetsperspektiv som inte endast bygger på miljökriterier. Elforsk säger sig ha förståelse för att tema- området av energipolitiska skäl fokuseras på inhemska och förnybara bränslen. , menar , är olja, naturgas och kol bestäm- mande för utvecklingen på globala energimarknader och för den internationella energitekniska utvecklingen, och därmed viktiga även för svenska aktörer. Elforsk vill också betona betydelsen av forskning som ökar bredden i försörjningen med inhemska bränslen, t.ex. forskning om avfall, åkerbränslen och biogas. ser mycket positivt på den möjlighet som erbjuds med utveckling av de biobränslebaserade energislagen. () anser att de Prop. 2005/06:127 identifierade EFUD-målen och prioriteringarna är rimliga och föreslår att de viktigaste satsningarna skall vara ökad bränsleproduktion samt ökat elutbyte. SP menar att för nya bränslen (inklusive avfall) bör teknik- utveckling prioriteras för att möjliggöra termisk omvandling med hänsyn till såväl ekonomi som miljö. SP påpekar att småskalig förbränning utgör en avsevärd del av bioenergiomvandlingen i och menar att detta är ett område där teknikutveckling och implementering av ny teknik skulle ha stor inverkan på skadliga utsläpp, varför sådana insatser bör prioriteras. SP anser att en prioritering av nya (och besvärliga) bränslen är riktig och kan vara teknikdrivande med goda förutsättningar till innovationer med exportmöjligheter på en global marknad. SP påpekar i detta sammanhang att ligger i framkant inom både avfall och biobränslen. () påpekar att primärproduktion och uttag av bioenergi sker på flera hundra tusen jord- och skogsbruks- fastigheter och att antalet aktörer är i samma storleksordning. Att öka produktionen av bioenergi handlar, enligt LRF, således mycket om att för jord- och skogsbrukarna utveckla och demonstrera effektiva och lönsamma system för odling och utvinning av energi i de areella näringarna. Det gäller att mobilisera resurser hos ett mycket stort antal småföretagare.