prop · GT03214 · 2006-06-08 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:214 Offentliggörande av resultat av livsmedelskontroll Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att en försöksverksamhet med ett system för offentliggörande av resultat av livsmedelskontroll införs. Systemet skall tillämpas av livsmedelsföretagare som tillhandahåller livsmedel direkt till slutkonsumenter. Systemet skall vara begränsat till ett fåtal kommuner och tillämpas frivilligt inom ramen för en försöksverksamhet . Systemet innebär skyldigheter för de deltagande kontrollmyndig- heterna, det vill säga försökskommunerna, att publicera resultat från den offentliga livsmedelskontrollen på sina respektive hemsidor samt att genomföra extra kontroller inom vissa tidsfrister. För livsmedels- företagarna innebär det en skyldighet att offentliggöra resultaten från livsmedelskontrollen genom att anslå kontrollresultaten samt en dekal med en symbol för det sammanfattade kontrollresultatet väl synliga i livsmedelslokalen. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i livsmedelslagen (2006:000) .. Ärendet och dess beredning............................................................... Införande av ett system för att regelmässigt offentliggöra resultat av livsmedelskontroll........................................................... Livsmedelsföretagare som skall omfattas ....................................... Offentliggörandets närmare utformning.......................................... Bemyndigande att meddela föreskrifter .......................................... Sanktionsmöjligheter för underlåtelse att offentliggöra Ekonomiska konsekvenser m.m. ..................................................... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet : Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen (SOU 2005:44)................ Bilaga 2 Utredningens förslag till ändring i livsmedelslagen.............. Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna ...................................... Bilaga 4 Förslag till livsmedelslag ur prop. 2005/06:128.................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............. Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i livsmedelslagen (2006:000). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i livsmedelslagen (2006:000) Härigenom föreskrivs att det i livsmedelslagen (2006:000) skall införas en ny paragraf, 19 a §, av följande lydelse. Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om försöks- görande av resultat från den samheten skall bedrivas inom de kommuner som, efter ansökan, av delta i verksamheten. Föreskrifterna får medföra skyl- dighet för deltagande kommun att 1. på sin hemsida offentliggöra resultat från den offentliga kon- 2. på begäran av berörd livs- medelsföretagare inom i föreskrif- terna angiven tid utföra förnyad gare, som inom en deltagande inom i föreskrifterna angiven tid gorier av livsmedelsföretagare får Denna lag träder i kraft och gäller till och med den Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle tillkallas för att analysera olika metoder för att göra resultaten från livs- medelstillsynen tillgängliga för konsumenterna. Regelmässigt offent- liggörande av tillsynsresultat skulle kunna tjäna syftet att förbättra livs- medelshantering och egenkontroll inom livsmedels- och restaurang- näringarna. I uppdraget ingick att föreslå om ett sådant förfarande bör införas och hur det i så fall bör utformas. Utredningen, som antog namnet Utredningen om offentliggörande av resultat från livsmedelskontrollen, överlämnade betänkandet : hygien och redlighet i livsmedelshanteringen, SOU 2005:44. Betänkandet innehåller förslag till ändringar i livsmedelslagen (1971:511). Ändringarna innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för livs- medelsföretagare att offentliggöra resultat från den offentliga livs- medelskontrollen samt att den som bryter mot sådana föreskrifter får dömas till böter. En sammanfattning av utredningens förslag finns i bilaga 1. Utred- ningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna och andra som yttrat sig över betänkandet finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig på (dnr Jo2005/1413). Regeringen har fattat beslut om en proposition med bland annat ett förslag till ny livsmedelslag, prop. 2005/06:128, Anpass- ningar till nya EG-bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djur- skydd och växtskydd m.m. Propositionens förslag till ny livsmedelslag finns i bilaga 4. Denna proposition bygger på en överenskommelse mellan regeringen och samt de Gröna. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det förslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen har följt Lagrådets förslag. sker inget regelmässigt offentliggörande av resultaten från livsmedelstillsynen. Bestämmelserna om livsmedelstillsyn i 2429 §§ livsmedelslagen (1971:511) och 4653 §§ livsmedelsförordningen (1971:807) innehåller inga bestämmelser om offentliggörande av sådana resultat. Inspektionsrapporter och annat material från kontrollen är dock allmänna handlingar och skall därför, om en konsument eller någon annan intressent ber om det, normalt sett lämnas ut. Det är upp till kon- trollmyndigheterna själva att avgöra vad som skall offentliggöras. har ett flertal kontrollmyndigheter börjat publicera resul- tat från livsmedelskontrollerna på sina hemsidor. kommun har valt att informera om livsmedelsföretag, exempelvis caféer och sallads- barer, restauranger med färre än fyra årsarbetskrafter och skolor som till- delats helhetsomdömet godkänd och underkänd. har publicerat resultaten för de pizzerior som kontrollerats och vilka av dessa som fått omdömet godkänd. Samma kommun har även publicerat resultaten för de restauranger och kök i förskolor som fått omdömet god- känd vid första besöket eller vid ett återbesök, de företag som är under bearbetning och de som fått omdömet underkänd. publicerar listor på restauranger och storhushåll för vilka inte har noterats någon avvikelse vid det senaste kontrollbesöket. I erbjuds även verksamheter som fått godkänt att sätta upp en dekal med ett glatt ansikte på entrédörren. Ett flertal andra kommuner börjar också intressera sig för att publicera resultaten från livsmedelskontrollen på sina hemsidor. I har en styrgrupp tagit fram ett underlag som utgår från systemet i . Konsumenter och andra intressenter är således huvudsakligen hän- visade till att söka information på kontrollmyndigheternas hemsidor eller till att direkt kontakta myndigheterna för att få ta del av företagens kon- trollrapporter. Erfarenheter som bland annat bygger på undersökningar om de system för offentliggörande som redan tillämpas visar att konsumenter efter- frågar och använder sig av denna typ av information vid val av livs- medelsföretag. Vidare visar erfarenheterna att sådana system kan bidra till att höja standarden på livsmedelshanteringen samt livsmedels- säkerheten vid företagen. Offentliggörande i andra länder har redan börjat tillämpa ett så kallat smiley-system. Där sammanfattas omdömet för livsmedelsföretag som saluhåller livsmedel direkt till slutkonsumenter i fyra olika kategorier, symboliserade med en skrattande, en leende, en sammanbiten och en sur . Kategorierna betyder i tur och ordning inga avvikelser, påpekanden men inget allvar- ligt, föreläggande eller förbud respektive bötesföreläggande samt polis- anmälan eller återkallande av godkännande. Varje kontrollområde får ett resultat, varvid det sämsta blir avgörande för vilket omdöme som skall sammanfatta kontrollrapporten. Resultaten från de fyra senaste kontroll- besöken redovisas i kontrollrapporten. I har ett system för offentliggörande av hur livs- medelsföretagare uppfyller förutsättningarna för en god hygienpraxis. Systemet bygger på färgmarkeringarna grönt, gult och rött. De båda sist- nämnda innebär avvikelser. markering innebär att avvikelser som kan medföra hälsorisker har noterats. Röd markering innebär att en eller flera avvikelser som kan medföra hälsofara har noterats och att företaget stängts. I i tillämpas en skala med 100 poäng, och beroende på om det är en avvikelse som innebär en hög, liten eller låg risk görs poängavdrag för olika kategorier av kontrollområden. Det högsta poäng- avdraget är sex poäng för en kategori oavsett om en eller alla av under- kategorierna är bristfälliga. Nivåerna är mycket bra, 90100 poäng, bra, 8089 poäng, acceptabelt, 7079 poäng och dåligt, 069 poäng. hållandena är sådana att de motiverar stängning måste företaget sätta upp ett anslag om detta. Flera ytterligare länder, såsom , överväger om de skall införa ett system för offentliggörande av kontrollresultat. regleras förutsättningarna för verksamhet med livsmedel i livsmedelslagen och i författningar som meddelats med stöd av livs- medelslagen samt i ett trettiotal EG-förordningar. De grundläggande kraven framgår av livsmedelslagen och livsmedels- förordningen, samt av och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av om allmänna principer och krav på livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedels- säkerhet (EGT L 31, , s. 1, Celex 32002R0178) och Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1, Celex är central tillsynsmyndighet över efterlevnaden av livsmedelslagen och de EG-förordningar som kompletteras av lagen. huvuduppgift är att samordna övriga tillsynsmyndig- Verket ansvarar även för den operativa kontrollen av vissa anläggningar, såsom slakterier, anläggningar för kött- och fisk- beredning, äggproduktanläggningar samt tillverkningsanläggningar för vin och sprit. utövar den regionala tillsynen, och har huvudsakligen rådgivande och uppföljande uppgifter, medan kommu- nerna bedriver den operativa tillsynen lokalt. består av en rad olika moment. Huvuddelen av kontrollerna består av inspektioner av livsmedelslokaler, exempelvis restauranger och livs- medelsbutiker, där de hygieniska förhållandena och annat undersöks. regelbundna kontrollerna ingår också provtagning för att undersöka livsmedlens mikrobiologiska och kemiska status, detta för att livs- medlens säkerhet i sin tur skall kunna bedömas. Om brister upptäcks vid kontrollen får kontrollmyndigheterna meddela de förelägganden eller förbud som behövs för att bestämmelserna skall Ett föreläggande eller förbud kan förenas med vite. myndigheterna besluta om rättelse på livsmedelsföretagarens bekostnad, om han eller hon underlåter att vidta de åtgärder som krävs för att följa bestämmelserna i livsmedelslagstiftningen eller myndighetens före- I 1 § förordningen (1989:1110) om avgifter för livsmedelstillsyn m.m. föreskrivs att den som bedriver viss verksamhet i en livsmedelslokal skall betala en årlig avgift för livsmedelskontroll. avgiftsfinansiering är dock en stor del av livsmedelskontrollen finan- sierad med kommunala skattemedel. Detta kan förklaras med att kom- munerna före endast hade rätt att bekosta utgifter för provtagning och undersökning med avgiftsinkomsterna. nämnda datum får avgift dock tas ut för alla kostnader för tillsynen. är fortfarande som beslutar om avgiftsnivån för livs- medelstillsynen. Hur stor den skattefinansierade andelen är finns det inga säkra uppgifter om. Utgifter som finansieras med skatteintäkter är inspektioner på produktionsstället, dokumentation, åtgärder i samband med överträdelseärenden, utbildning och information, remissärenden, rapportering till och arbetet med uppbörd av tillsyns- avgifter och överföring av medel till . Livsmedels- verkets operativa tillsyn har högre kostnadstäckning än kommunernas. Det kan förklaras med att direkta tillsyn i högre grad avser anläggningar för vilka full kostnadstäckning skall uppnås. De delar av tillsynen som inte finansieras med avgifter utgörs av kontroll av vissa livsmedel från andra EU-länder och kontroll av pesticidrester i inhemskt producerade vegetabilier. Dessa tillsynsområden finansieras inom myn- dighetens ramanslag. Länsstyrelsernas uppgifter inom livsmedelstill- synen finansieras över deras ramanslag. Enligt 2 § samma förordning bestämmer den årliga avgiftens storlek, bland annat genom att meddela föreskrifter om hur de olika verksamheterna skall delas in i avgiftsgrupper med hänsyn till kon- trollbehovet och om hur avgiftsgrupperna skall delas in i klasser med hänsyn till omsättning eller årsarbetskraft. Av den årliga tillsynsavgiften skall kommunerna enligt förordningens 11 § föra till för att finansiera dess samordnande och stödjande funktion gentemot kommunerna. I en enkätundersökning som Utredningen om avgifter för foder-, livs- medels- och djurskyddstillsyn genomförde bland ett urval av landets kommuner framkom att avgifterna 2004 täckte i genomsnitt av kostnaderna för kommunernas livsmedels- kontroller (SOU 2005:52). Sedan förordningsändringen finns det dock utrymme för att anpassa avgifterna så att de bättre stämmer överens med de verkliga kostnaderna för kontrollen. har om livs- medelshygien och kontroll börjat tillämpas. Förutom de tidigare nämnda EG-förordningarna om allmänna krav och principer för livsmedels- lagstiftning och om livsmedelshygien är och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livs- medelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1, Celex 32004R0882) av särskilt intresse i sammanhanget. På nationell nivå måste anpassa sin lagstiftning till EG-bestämmelserna. Regeringen har därför fattat beslut om en proposition i vilken bland annat lämnas förslag till en ny livsmedelslag, prop. 2005/06:128, Anpassningar till nya EG-bestämmel- ser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd m.m. I den nya livsmedelslagen har bland annat begreppet tillsyn bytts ut mot begreppet kontroll som används i EG-rätten. De nya EG-bestämmelserna syftar till att förbättra livsmedelssäker- heten för konsumenterna och att samordna, förenkla och uppdatera befintliga EG-regler i fråga om hygien och kontroll av livsmedel. Fokus i livsmedelskontrollen har genom det nya regelverket flyttats från en granskning av pågående livsmedelsverksamhet och kontroller av de fär- diga livsmedlen till en systemkontroll. Med det avses en granskning och bedömning av livsmedelsföretagens egna kvalitetsstyrningsrutiner och Prop. 2005/06:214 kontrollsystem. Livsmedelsföretagens eget ansvar för att livsmedlen är säkra lyfts således fram. Till följd av de nya EG-bestämmelserna blir en grundläggande ut- gångspunkt i avgiftssystemet att kontrollavgifternas storlek skall svara mot den kostnad som den offentliga kontrollen över företaget medför. För att i möjligaste mån ge kontrollmyndigheten full kostnadstäckning för dess arbete bör avgiftssystemet till viss del utgå från de lokala förut- sättningarna hos respektive kontrollmyndighet. Behovet av en generellt sett god livsmedelskontroll kan dock inte tillgodoses utan att kontroll- myndigheterna tillförs erforderliga resurser. Enligt nyssnämnda proposi- tion bör resursbehovet säkerställas dels genom att kontrollmyndigheterna åläggs en skyldighet att ta ut en avgift för kontrollen, dels genom att staten i viss utsträckning styr storleken på avgiftsuttaget. En årlig kon- trollavgift skall sålunda täcka de kostnader som kontrollmyndigheten har för den reguljära kontrollen av ett företag. Myndighetens kostnad för extra kontroller skall därefter, vilket framgår av och rådets förordning (EG) nr 882/2004, alltid betalas av företaget. 5Införande av ett system för att regelmässigt offentliggöra resultat av livsmedelskontroll Regeringens förslag: Ett system för offentliggörande av resultat av livsmedelskontroll skall införas på försök i ett mindre antal kommu- ner. Försöksverksamheten skall pågå . Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer skall efter ansökan av kommuner fatta beslut om vilka kommuner som skall ingå i försöksverksamheten. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen har inte föreslagit någon försöksverksamhet. Remissinstanserna: Den övervägande majoriteten av remissinstan- serna däribland , , , , , Kommuner och Landsting, och Hälsa, Hotell- och restaurangföretagare, , Konsumentråd samt flertalet länsstyrelser och kommuner är positiva till grundtanken med ett system för offentliggörande av resultat från livs- medelskontroll och bedömer att införandet av ett sådant system innebär ett kraftfullt verktyg för att förbättra livsmedelshanteringen och öka säkerheten. pekar de flesta remissinstanserna också på att dagens tillsynsorganisation måste anpassas för att kunna möta de krav som ett system med offentliggörande ställer. , fram- för liknande synpunkter. kommun anser att det noga bör övervägas om nyttan för kon- sumenterna överstiger kostnaderna och konsekvenserna för kommuner och näringsidkare. , Kött och Charkföretagen och Livsmedelsföretagen är negativa till införandet av ett system för regelmässigt offentliggörande av kontrollresultat med hänvisning till att det inte är ändamålsenligt eller rättssäkert att införa systemet utifrån de förhållanden som råder inom livsmedelstillsynen. är också nega- tivt, bland annat på grund av att det är tveksamt om ett sådant system kan skapa kommersiella incitament för företagen att nå kraven i livs- medelslagstiftningen. Flera remissinstanser understryker behovet av en mer likvärdig kon- troll över hela landet samt av väl definierade och enhetliga bedömnings- grunder för att systemet skall fungera. i , , , kommun, kommun, kommun, kommun, , Svensk Daglig- varuhandel och Konsumentråd anser att systemet kräver en standardisering av kontrollerna och kompetensen hos de personer som utför kontrollerna samt att bedömningen av livsmedelsföretagen bör baseras på någon form av centralt utarbetade checklistor eller bedöm- ningsunderlag. kommun, kommun och kom- mun understryker behovet av tydlig vägledning från , bland annat vad gäller utarbetandet av en modell för riskklassificering av livsmedelsverksamheter. Flera remissinstanser , , kommun, , kommun, och Hälsa, Hotell- och Restaurangföretagare och Sveri- ges Konsumentråd påtalar också att det behövs mer resurser än om systemet skall fungera på ett bra sätt. Utredningens förslag innebär sannolikt att fler inspektörer måste anställas i kommunerna, vilket kan utgöra ett problem då det är svårt för kommunerna att täcka behovet av kompetent personal. Några remissinstanser, bland annat , Kom- muner och Landsting och och Hälsa, understryker behovet av välutbildade inspektörer samt information till livsmedels- företagarna och konsumenterna om systemet. Bland annat efterfrågas utbildning av livsmedelsföretagarna i livsmedelshygien och införandet av ett så kallat livsmedelskörkort för företagarna. Hotell- och Restaurangföretagare, och samt Livsmedelsföretagen efterlyser en centraliserad livsmedelstillsyn samt anser att en förutsättning för ett system med offentliggörande är att alla kommuner genomgår normerande inspektioner av . Statskontoret och kommun ställer sig frågande till ambitions- nivån i utredningens förslag och till om det är rimligt att införa ett kost- nadskrävande system som en total omläggning sker av livs- medelstillsynens finansiering. Några remissinstanser anser att ytterligare utredning beträffande de resursmässiga eller ekonomiska konsekvenserna av införandet av systemet behövs. Hur systemet skall genomföras rent praktiskt har också kommenterats av flera remissinstanser. Det råder dock delade meningar om vad som är det bästa sättet. Vissa remissinstanser förespråkar att ett första offentlig- görande skall göras för alla livsmedelsföretag . Andra remiss- instanser förespråkar ett branschvis successivt införande så att alla livs- medelsföretag inom en bransch skall publicera sina första kontrollresultat . Ytterligare andra menar att kontrollresultaten skall publiceras efter det att den första kontrollen har utförts. verket förespråkar ett branschvis successivt införande där företag där konsumentnyttan av information är störst, till exempel restauranger, mat- serveringar och annan detaljhandel med matlagning, skall få kontroll- resultaten offentliggjorda först. Vidare anser att det bör övervägas om en bestämmelse om undantag från personuppgiftslagen (1998:204) för kontrollresultat från den offentliga livsmedelskontrollen kan införas . Det skulle underlätta för kontrollmyndigheterna att publicera kontrollresultat på Internet. Flera remissinstanser har lämnat synpunkter på finansieringen av systemet. kommun, kommun, kommun och kommun anser att full avgiftsfinansiering av livsmedelsföre- tagarna är en förutsättning för systemet medan i Gävle- borgs län och anmärker att om principen om full kostnadstäckning skall tillämpas vid den offentliga livsmedelstillsynen kommer det att drabba de små livsmedelsföretagen hårt. i , , Kött och Charkföretagen och Livs- medelsföretagen påpekar vikten av att avgiftssystemet utformas så att de ekonomiska incitamenten för företagarna att hålla en god hygien och redlighet bevaras i största möjliga mån. Enligt bör det övervägas att befria små företag från kontrollavgiften under förutsättning att företagen inte fått några anmärkningar på sin livsmedelshantering under . Enligt Kött och Charkföretagen och Livsmedels- företagen bör alla företag som klarat sig utan anmärkningar slippa tillsynsavgifter. i , kommun, kommun och anser att livsmedelskontrollen delvis eller bör finansieras med statliga medel. Statskontoret, kommun, kommun och och Hälsa efterfrågar en större sam- ordning mellan förslagen om offentliggörande av kontrollresultaten och förslagen gällande finansieringen av livsmedelstillsynen. Skälen för regeringens förslag Behovet av offentliggörande av resultat från livsmedelskontrollen Enligt insjuknar så många som upp till en halv miljon människor till följd av matförgiftningar. En andel av antalet mat- förgiftningar beror på felaktig hantering av livsmedel i hemmet, men bland orsakerna märks också, i åtminstone hälften av fallen, bristande yrkesmässig livsmedelshantering. Detta tillsammans med erfarenheterna från den offentliga livsmedelskontrollen visar på ett tydligt behov av att förbättra livsmedelsföretagens livsmedelshantering och livsmedelssäker- het. Undersökningar visar till exempel att mer än hälften av de livs- medelsföretag som inspekteras får brister noterade. Det rör sig då främst om bristfällig hygien i livsmedelslokalerna, brister i inredningen och utrustningen samt brister i företagarnas egenkontroll. Matförgiftningar innebär ett stort lidande för de konsumenter som drabbas. Förutom kortvariga symptom kan allvarliga infektioner och sjukdomar med långvariga besvär bli följden av skadliga eller otjänliga livsmedel. sker inte något regelmässigt offentliggörande av resultaten från livsmedelstillsynen. Tillsynsmyndigheterna bestämmer själva om och på vilket sätt de vill offentliggöra resultat från tillsynen. Några kommuner, däribland och , har valt att börja offentliggöra tillsynsresultat. En inspektionsrapport är en allmän handling när den är färdigställd och expedierad. En intresserad konsument kan därför, oavsett i vilken kom- mun han eller hon bor, vända sig till relevant tillsynsmyndighet och begära att få se inspektionsrapporten. skall lämna ut rapporten, om inte någon bestämmelse i sekretesslagen (1980:100) utgör ett hinder för utlämnande. Även om det är möjligt för enskilda konsumenter att skaffa sig kunskap om inspektionsresultaten är det förhållandevis tidskrävande och omständligt för konsumenterna att bilda sig en uppfattning om livs- medelshanteringen och livsmedelssäkerheten vid olika företag. Rege- ringen anser att detta inte är en tillfredsställande situation.