prop · GT031d21 · 2006-01-01 00:00:00 — Regeringens samlade bedömning är att de statliga insatserna inom verksamhetsgrenen har varit betydelsefulla och bidragit till att främja 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 utvecklingen av god kvalitet i byggande och förvaltning. Fortsatt arbete tillsammans med aktörerna är dock nödvändigt för att uppnå målen och de prioriterade områdena inom politikområdet. Den inom fastighetsbildningen genomförda och pågående teknik- och metodutvecklingen tillsammans med andra ny- och vidareutvecklingsinsatser har minskat kostnaderna, förbättrat servicen, rättssäkerheten och kvalitén i förrättningsverksamheten. Kostnadsutvecklingen och utvecklingen av handläggningstider för de vanligaste och mest frekventa förrättningsåtgärderna framgår av nedanstående diagram. Diagram 3.12 Enlottsavstyckning, genomsnittlig kostnad i kr, kostnadsnivå 2004 Diagram 3.13 Fastighetsreglering med två berörda fastigheter, genomsnittlig kostnad i kr, kostnadsnivå 2004 Diagram 3.14 Handläggningstider i månader för Diagram 3.15 Handläggningstider i månader för fastighetsreglering med två berörda fastigheter kvalitetsarbete inom fastighetsbildningsverksamheten sker genom kollegiegranskningar, kundenkäter samt genom stickprovsundersökningar. Undersökningarna sker vid i princip samtliga statliga lantmäterimyndigheter och vid hälften av de kommunala. har påbörjat en utvärdering och analys av resultatet som underlag för eventuella åtgärder. har på regeringens uppdrag tagit fram en plan för verkets tillsyn över statliga och kommunala lantmäterimyndigheter (dnr M2005/2066/Bo). Rapporten utgör grund för regeringens fortsatta arbete med verkets roll och uppgifter som tillsynsmyndighet. I förrättningsverksamheten sker f.n. en förskjutning från enkla till mer komplexa ärenden. Detta är bl.a. en konsekvens av att förrättningsinstitutet i ökad utsträckning används i olika infrastrukturprojekt, samt av den nya lagstiftningen som medger fastighetsbildning i flera plan. Det statliga lantmäteriets förrättningsarkiv digitaliseras successivt i ett flerårigt projekt. /2005 har detta arbete avslutats i sex län och f.n. pågår arbetet i ytterligare sex län. Ekonomin i förrättningsverksamheten är fortsatt stabil och det mångåriga ackumulerade underskottet har eliminerats . Geografisk information och fastighetsinformation Den nioåriga produktionsplanen för uppbyggnad av grundläggande geografisk information är slutförd och verksamheten har övergått till en informationsutvecklingsfas. Det innebär bl.a. ökade insatser vad gäller kontinuerlig och periodisk ajourhållning samt kvalitetsförbättring av den grundläggande geografiska informationen och fastighetsinformationen. Arbetet med en effektivare ajourhållningsprocess inriktas bl.a. mot ökat samarbete med andra myndigheter och organisationer och utveckling av processer för utbyte av information. Enligt regleringsbrev skall samverkan ske med andra aktörer eller upphandlas i konkurrens. Verkets erfarenheter från den i konkurrens upphandlade produktionen är goda. Hela den upphandlade produktionen har kontrakterats utanför det statliga lantmäteriet. Andelen upphandlad produktion har dock sjunkit mot bakgrund av att flygfotograferingen för uppbyggnad av de geografiska databaserna är avslutad. Produktionen av den digitala registerkartan, som bedrivs i samverkan med kommunerna, har försenats och kommer att fortsätta ännu innan en fullständig täckning har uppnåtts. Användningen av informationen ökar både vad gäller geografisk information i digital form och fastighetsinformation. De kraftiga prishöjningarna av fastighetsinformationen , en följd av en kraftig anslagsneddragning, har inte påverkat efterfrågan. Den förhållandevis höga aktiviteten på fastighetsmarknaden har bidragit till den ökade efterfrågan. För att stimulera användningen av den grundläggande informationen strävar verket efter att erbjuda ett ökat och flexibelt utbud med internetprodukter. Genom avtal med externa aktörer för distribution och vidareförädling stimuleras användningen ytterligare. bedriver en omfattande uppdragsverksamhet som enligt gällande målformulering omfattar datafångst, datatjänster och konsultverksamhet samt distribution och vidareförädling av grunddata. Verksamheten skall bidra till effektivisering av kunders och användares verksamheter genom tjänster för lägesbunden information och skall 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 bedrivas med hög kvalitet och med full kostnadstäckning. Uppdragsverksamheten uppvisar , efter att i följd visat positiva resultat, ett negativt ekonomiskt utfall på . Verksamheten belastas vidare av ett balanserat underskott om . Orsaken till förlusten i verksamheten är enligt verket viss utlandsverksamhet, viss programvaruförsäljning samt merkostnader i samband med införande av en ny produktionslinje inom bildverksamheten. har vidtagit ett antal åtgärder i syfte att förbättra lönsamheten och visar ett positivt resultat. Åtgärderna innefattar bl.a. avveckling av verksamheter, organisationsförändringar, införande av ny teknik och produktutvecklingsinsatser. Av verkets årliga kundnöjdhetsundersökningar framgår att kunderna generellt sett är mycket nöjda. Uppdragsverksamheten kan ses som ett verktyg för att öka de positiva samhällsekonomiska effekterna av samhällets investeringar i geografisk information och fastighetsinformation. Uppdragsverksamheten innefattar bl.a. utveckling av geografiska informationssystem, vidareutveckling av tjänster för miljöanalys i samarbete med bl.a. intressenter från skogsnäring och naturvård och tjänster där satellitbildsinformation har fått en ökad användning. redovisar en tillfredställande ekonomisk utveckling undantaget den inom uppdragsverksamheten enligt ovan. Den mångåriga uppbyggnadsfasen av den geografiska informationen är avslutad och därmed är också en övergång från analog till digital teknik genomförd för såväl geografisk information som fastighetsinformation. Samhällets omfattande investeringar i denna infrastruktur hanteras nu i en ny fas som kännetecknas av ökade insatser för förvaltning, komplettering, ajourhållning och utveckling av databaserna. På regeringens uppdrag har redovisat en långsiktig plan för verksamheten inom informationsförsörjningsområdet avsedd 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 att reglera pågående och kommande projekt rörande informationsutveckling, systemutveckling, utveckling av tillhandahållande och tjänster samt finansiering (dnr M2004/3015/Bo). I rapporten presenterar verket en vision för informationsförsörjningen och ett antal mål för att styra verksamheten mot visionen. De övergripande målen är bred användning för största samhällsnytta samt nationell säkerhet. För att uppnå målet om bred användning har ett antal stödjande mål ställts upp; harmonisering av data, lättillgänglig information, efterfrågad information och kvalitet samt kostnadseffektiv informationsförsörjning. Tre ambitionsnivåer avseende informationsförsörjningen presenteras, innebärande olika ekonomiska ramar och därmed olika prioriterade insatser inom verksamhetsområdet. Rapporten har remissbehandlats. En övervägande del av remissinstanserna är positiva till den uppställda visionen och till målen. Instanserna har också redovisat de prioriteringar de gör avseende informationsinnehåll, kvalitet, angelägna projekt etc. Regeringens bedömning är att i huvudsak ambitionsnivå två i rapporten, innebärande oförändrade ekonomiska ramar, tills vidare bör ligga till grund för verksamheten. De prioriteringar av angelägna projekt som görs i rapporten bör dock ses över och revideras, bl.a. utifrån de behov som framkommit under remissbehandlingen samt behoven vid ett införande av INSPIRE-direktivet. Planen bör vidare ligga till grund för diskussioner, överväganden och vidare bearbetning i det råd till stöd för samordningsfunktionen som regeringen avser föreslå inrättas i den kommande lantmäteripropositionen. Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att se över hur genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken kan förtydligas inom ett antal politikområden i syfte att förbättra de integrationspolitiska resultaten. Enligt direktiven skulle arbetsgruppen bland annat omsätta de integrationspolitiska målen till kvantitativa eller andra uppföljningsbara mål inom ett antal politikområden, föreslå indikatorer som möjliggör uppföljning av målen samt föreslå former för redovisning av integrationspolitikens resultat. Arbetsgruppen lämnade sin redovisning med förslag till regeringen . (se utgiftsområde 8, kapitel 3) Inom bostadspolitiken har följande mål för integration föreslagits: Andelen personer med utländsk bakgrund som, efter sina förutsättningar och behov, bor i en bostad som de anser sig vilja bo i skall öka. Förutsatt att formella krav är uppfyllda skall möjligheten att hyra eller köpa en bostad vara lika för alla, oavsett etnisk bakgrund. Andelen personer med utländsk bakgrund som känner trygghet i sitt hem och i sin boendemiljö skall öka och andelen personer med utländsk bakgrund som känner att de har inflytande över sin boendemiljö skall öka. lämnade en lägesrapport om integrationen på bostadsmarknaden, Välkommen till bostadsmarknaden. En viktig del av uppdraget var att föreslå lämpliga indikatorer för uppföljning av integration inom boendeområdet i . Utifrån denna rapport har följande indikatorer tagits fram: -Andel kvinnor och män med svensk respektive utländsk bakgrund som är trångbodda. -Andel skolbarn med svensk respektive utländsk bakgrund som har tillgång till eget rum. -Andel kvinnor och män med svensk respektive utländsk bakgrund som bor i hyresrätt, bostadsrätt respektive äganderätt. -Andel kvinnor och män med svensk respektive utländsk bakgrund som bor i en bostad som de är nöjda med. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 -Antal anmälningar från kvinnor och män till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i kategori bostad. det inte funnits någon tendens till utjämning av dessa siffror. -Andel kvinnor och män med svensk Andel skolbarn med svensk respektive utländsk respektive utländsk bakgrund som avstått från att gå ut av rädsla för att bli utsatt för våld. För att mäta boendesegregation finns följande indikator (för redovisning av denna indikator se Utgiftsområde 8, kapitel 3): -Skillnaden i bosättningsmönster mellan personer med utländsk bakgrund och befolkningen i sin helhet i kommuner med minst 75 000 invånare (mätt med ett segregationsindex). Enligt integrationsarbetsgruppens förslag ska vissa myndigheter följa upp indikatorerna inom respektive politikområde och lämna statistik för uppföljning av målen och analyser till . Statistiken och analysen bildar ett underlag till regeringens bedömning av integrationspolitiken i budgetpropositionen. Inom området boende föreslås lämna redovisning till . Redovisning av indikatorerna för uppföljning av målen för integration inom boende Andel kvinnor och män med svensk respektive utländsk bakgrund som är trångbodda. Denna indikator indikerar utrymmesstandard (för definition av trångboddhetsnorm 3 se avsnitt 3.7.1). Tabell 3.5 Andel kvinnor och män () med svensk respektive utländsk bakgrund som är trångbodda enligt norm 2002. Källa: SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden. Skillnaden mellan andel personer med svensk respektive utländsk bakgrund som är trångbodda är markant; nästan var tredje man och kvinna med utländsk bakgrund är trångbodd jämfört med cirka var tionde man och kvinna med svensk bakgrund. bakgrund som har tillgång till eget rum Även denna indikator visar utrymmesstandard men ur barnets perspektiv. Att kunna ha tillgång till ett eget rum är en viktig faktor för möjligheten till lugn och ro för exempelvis sömn och läxläsning. Tabell 3.6 Andel skolbarn med svensk respektive utländsk bakgrund som har eget rum 2003, viktade avrundade procent *Statistiskt signifikant på 1%-nivån. Källa: SCB:s undersökningar av barns levnadsförhållanden. Skillnaden, som konstaterades ovan, i utrymmesstandard mellan vuxna personer med svensk respektive utländsk bakgrund avspeglas även i barnens situation. Bland barn i åldersgruppen med svensk bakgrund har andelen med tillgång till eget rum legat på medan motsvarande andel bland barn med utländsk bakgrund har varit . Det bör dock framhållas att antalet intervjuade barn är relativt litet, endast 1 300 barn har totalt ingått i undersökningen och statistikens tillförlitlighet varierar därmed beroende på hur många barn som ingår i respektive grupp. Statistiken ger dock en fingervisning om vilka skillnader som kan finnas mellan barn med svensk respektive utländsk bakgrund. Andel kvinnor och män med svensk respektive utländsk bakgrund som bor i hyresrätt, bostadsrätt respektive äganderätt Upplåtelseformen avspeglar i viss mån inflytande över boendet. Indikatorn visar även i någon utsträckning skillnader i ekonomiska förutsättningar eftersom det är svårare för personer med låga eller inga inkomster alls att låna till köp av bostadsrätt eller äganderätt. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.7 Andel kvinnor och män () med svensk respektive utländsk bakgrund i respektive upplåtelseform . Källa: SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden. Varannan person med utländsk bakgrund bor i hyresrätt medan endast var tredje person med svensk bakgrund bor i hyresbostad. När det gäller äganderätt är siffrorna motsatta; varannan person med svensk bakgrund respektive var tredje person med utländsk bakgrund bor i denna upplåtelseform. Bostäder som upplåts som bostadsrätter bebos i nästan lika grad av personer med svensk respektive utländsk bakgrund (). Andel kvinnor och män med svensk respektive utländsk bakgrund som bor i en bostad som de trivs med. Indikatorn avspeglar nöjdhet med boendet. Tabell 3.8 Andel personer7 () med svensk respektive utländsk bakgrund som bor i en bostad som de trivs med /91 och 1999. Källa: SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden. Andelen personer som bor i en bostad de trivs med har ökat men trots detta finns fortfarande stora skillnader mellan personer med svensk respektive utländsk bakgrund. 1999 var av personer med svensk bakgrund nöjda med sin bostad medan motsvarande siffra för personer med utländsk bakgrund var . Antal anmälningar från kvinnor och män till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i kategori bostad. Denna indikator visar diskriminering på bostadsmarknaden. Tabell 3.9 Antal anmälningar8 till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i kategori bostad . Antalet anmälningar till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering har ökat i kategorin bostad . Av detta går dock inte att dra slutsatsen att antalet faktiska diskrimineringsfall ökat utan ökningen i antal anmälda fall kan även bero på att möjligheten att göra anmälningar blivit mer känd. Ökningen tyder också på att människor i högre grad börjar tillvarata sina intressen. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering uppskattar att endast av alla diskrimineringsfall anmäls. Vid en översiktlig genomgång av de anmälningar som kommit in i kategorin bostad har anmälningarna främst handlat om problem med hyresvärdar, problem med att få ett hyreskontrakt och att bli nekad byte av lägenhet. Andel kvinnor och män med svensk respektive utländsk bakgrund som avstått från att gå ut av rädsla för att bli utsatt för våld. Indikatorn avspeglar trygghet i bostadsområdet. 7 saknas könsuppdelad statistik. 8 saknas könsuppdelad statistik. Tabell 3.10 Andel kvinnor och män () med svensk respektive utländsk bakgrund som avstått från att gå ut av rädsla för att bli utsatt 2003. Källa: SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden. Cirka en fjärdedel av alla kvinnor (25,av kvinnor med svensk bakgrund och av kvinnor med utländsk bakgrund) har avstått från att gå ut av rädsla för att bli utsatt för våld. Bland männen är motsvarande siffror . Det här innebär att många människor känner en otrygghet som faktiskt begränsar individernas rörelsemönster och frihet vid vissa tider och att personer med utländsk bakgrund i större utsträckning än personer med svensk bakgrund upplever denna otrygghet. Statistikbearbetningar från visar också att personer som är födda utanför i högre grad avstår från att gå ut av rädsla för brott än de som är födda inom . av utomeuropéerna avstår ofta från att gå ut medan siffran för européer är . Det finns skillnader mellan olika grupper på bostadsmarknaden. Personer med utländsk bakgrund är exempelvis i mycket högre utsträckning trångbodda, bor mer ofta i hyresrätt och trivs generellt sett mer sällan med sin bostad än personer med svensk bakgrund. För att fånga olika gruppers inflytande över sitt boende behöver fler indikatorer utvecklas. Likaså när det gäller att visa eventuella skillnader mellan olika grupper när det gäller möjligheten att hyra eller köpa bostad, framförallt gällande förekomst av diskriminering på bostadsmarknaden. Ett steg i arbetet med att motverka diskriminering på bostadsmarknaden är den arbetsgrupp som ser över kommunernas bostadsförsörjningsansvar (se även avsnitt 3.6.1). Arbetsgruppen kommer bland annat att lämna förslag om åtgärder för att uppnå ökad jämlikhet och rättvisa bland dem som söker bostad. Det bör påpekas att uppdelningen i statistiken i svensk/utländsk bakgrund är starkt generaliserande och att grupperna är heterogena. För att statistik ska kunna ge en något mer 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 rättvisande bild skulle statistikunderlaget behöva breddas för att möjliggöra nedbrytningar både på exempelvis mindre grupper och på områdesnivå. Regeringen bedömer att de insatser som gjorts för att öka bostadsbyggandet och främja byggandet av bostäder till rimliga kostnader har bidragit till att antalet nya bostäder ökar, såväl genom nyproduktion som genom ombyggnad. har i sina byggprognoser fastslagits att regeringens mål om 120 000 nya bostäder kommer att uppnås. Hyrorna i de nya bostäderna är lägre än vad de hade varit utan de statliga stöden med dess krav på rimliga hyror. En arbetsgrupp har arbetat med frågan om den framtida bostadsfinansieringen. remitteras arbetsgruppens rapport och regeringen avser att återkomma med en proposition . är det brist på bostäder på flera orter och bostadsbyggandet måste etableras på en nivå som är långsiktigt hållbar. Byggkostnadsforums verksamhet, inte minst pilotprojekten, har demonstrerat att det är fullt möjligt att bygga goda bostäder till rimliga kostnader och därmed rimliga boendeutgifter. Regeringen bedömer att myndigheternas och andra statliga insatser har bidragit till att främja utvecklingen av god kvalitet i byggande och förvaltning. Ett fortsatt arbete tillsammans med aktörerna i bygg- och fastighetssektorn är dock nödvändigt. Det behövs också en förbättrad samordning och tillämpning av lagstiftningen på plan- och miljöområdena liksom utvecklade åtgärder för att minska energianvändningen i byggnader. De förslag som har presenterats i byggnadsdeklarationsrespektive byggnadsmiljöutredningen samt kommer att presenteras i översynen av plan- och bygglagstiftningen blir ett underlag för regeringens fortsatta arbete med att komma till rätta med en rad problem inom området. Vidare förbereder regeringen en strategi för energieffektivisering i bebyggelsen och energismart byggande och avser att återkomma med en proposition i ämnet. Regeringen bedömer att insatserna inom hållbar samhällsplanering och stadsutveckling, 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 inte minst myndigheternas arbete har bidragit till att främja en god samhällsutveckling. Kommunernas fysiska planering är betydelsefull i arbetet för att främja en god livsmiljö och hälsa, utveckla de kulturella värdena, bevara naturen och den biologiska mångfalden samt bidra till att naturresurserna används effektivt och långsiktigt. Det behövs ett fortsatt utvecklingsarbete inom området. Översynen av plan- och bygglagstiftningen liksom arbetet med utveckling av lättillgänglig och relevant information bör kunna bidra med underlag till utvecklingen. som har inrättats inom kommer också att kunna bidra till en god utveckling. Regeringen bedömer att de insatser som gjorts inom lantmäteriverksamheten har bidragit till en långsiktigt hållbar användning av fastigheter, mark och vatten. En väl fungerande och behovsanpassad fastighetsbildningsverksamhet och system för informationsförsörjning (geografisk information och fastighetsinformation) samt kunskapen om informationsteknik har bidragit till att effektivisera den fysiska planeringen och förvaltningen av den byggda miljön. Vidare avser regeringen att lämna en proposition angående lantmäteriverksamheten . har inte haft några invändningar mot årsredovisningarna för , , , , , eller . har granskat om och länsstyrelserna bedriver sin uppsikt respektive tillsyn av den fysiska planeringen i enlighet med lagstiftningen och dess intentioner. Granskningen har också omfattat om regeringen utövar sin styrning av och länsstyrelsernas arbete på ett sätt som gör att syftet med PBL- reformen uppnås. Även regeringens information och avrapportering till har granskats. granskning visar att centrala inslag i PBL inte har utvecklats på det sätt som förutsattes när lagen infördes. konstaterar sammanfattningsvis att den statliga överblicken över den fysiska planeringen är rekommenderar att regeringen bl.a. överväger att: -se över de resurs- och kompetensmässiga förutsättningarna för länsstyrelsernas planfunktioner att kunna ta sitt ansvar i fråga om helhetsbedömningar och sammanvägningar av de statliga intressena i planärenden, -föreslå att bestämmelserna i om att samtliga kommuner skall aktualitetspröva sin översiktsplan skall upphävas, ändras eller förtydligas, -uppdra åt att på ett mer systematiskt sätt sammanställa förekommande problem och brister i den fysiska planeringen, -ge i uppdrag att utvärdera hur länsstyrelserna arbetar med tillsyn över den fysiska planeringen, -vidta åtgärder för att förbättra rapporteringen till i planfrågor. har på eget initiativ överlämnat sin rapport för kännedom till (se under 3.6.2 Aktuella utredningar och uppdrag). Av väsentlig betydelse för de frågor tar upp är även den pågående beredningen av förslag (SOU 2004:100). I avvaktan på beredningen av och förslag kommer regeringen att i samband med beslut om regleringsbrev för och länsstyrelserna överväga behovet av särskilda uppdrag med anledning av iakttagelser och med beaktande av de initiativ som redan tagit (se under 3.6.2 Medel för att uppnå målet, Uppsikt och tillsyn). Regeringen avser också att successivt förbättra rapporteringen till i planfrågor. Redovisningen under verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling i denna budgetproposition är ett steg i den riktningen. Tabell 3.11 Anslagsutveckling för 31:1 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 182 591 tkr prisnivå. 3Motsvarar 182233 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vattenområden, för fysisk planering, byggande och förvaltning av bebyggelsen och för boendefrågor. Verket svarar också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansiering av bostäder. Inom ramen för anslaget finansieras även visst internationellt arbete samt uppföljning och informationsspridning. skall inom sina ansvarsområden främja en hållbar utveckling. har ett sektorsansvar för handikappfrågor med anknytning till sitt verksamhetsområde. ansvarar även för samordning, uppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö och den övergripande miljöfrågan om fysisk planering, byggnader och hushållning med mark och vatten. Inom ramen för anslaget finansieras även: -rådet för hållbar utveckling och dess kansli och som är förlagda till -kompetensutvecklingsprogram för bygg- och fastighetssektorn -samverkan inom Bygga-bo-dialogen För arbete med åtgärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö i enlighet med miljömålspropositionen (prop.