prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Vidare skall begränsningen av rätten till studielån i stället inträda . 4.7.8Utbildning i svenska för invandrare är ett alltför uppdelat och segregerat samhälle. Genom att ge nya svenskar förutsättningar att stärka sina språkkunskaper ökar deras möjligheter till arbete, utbildning och delaktighet i samhället. Regeringen avser att presentera en proposition med förslag som förbättrar svenskundervisningen och gör det lättare för nyanlända att få arbete. Undervisningen i svenska ska bättre anpassas till den nyanländes förutsättningar och kunna pågå parallellt med arbete eller praktik. Regeringen föreslår att alla ska erbjudas minst i svenska. Den grundläggande skriv och lästräningen ska också kunna ske på modersmål. Den svenska folkbildningen är omfattande. Minst 1,5 miljoner personer deltar i studieförbundens studiecirklar. Folkhögskolorna har cirka 20 000 deltagare per termin. Folkbildningen, och särskilt dess lärprocesser, genomsyras av demokratitanken. Det är den studerandes mål och behov som står i centrum och som tillgodoses genom att se till gruppens samlade resurser. Regeringens förslag till stöd för den fria och frivilliga folkbildningen omfattar detta år . 500 nya utbildningsplatser vid folkhögskolorna har inrättas temporärt för långtidsarbetslösa ungdomar. Folkhögskolornas särskilda pedagogik kan bidra till att dessa ungdomar kommer tillbaka till studier eller arbete. Ett omfattande utredningsarbete har ägt rum inom folkbildningsområdet. Betänkandet Folkbildning i brytningstid En utvärdering av studieförbund och folkhögskolor (SOU 2004:30) är den andra statliga utvärderingen av folkbildningen (SUFO 2). Som ett komplement till denna utvärdering har haft i uppdrag att formulera folkbildningens egen syn på dess framtida roll och uppgifter, vilket rådet har gjort i dokumentet Folkbildningens Framsyn (U2004/1560/SV). För att ytterligare bredda underlaget tillsattes en särskild utredare med uppdrag att bl.a. belysa vilka grupper som inte deltar i olika former av folkbildning och skälen till det. Utredningen om deltagande i folkbildningen överlämnade sitt slutbetänkande Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke-deltagagarna (SOU 2004:51) . Dessutom har överlämnat rapporten förvaltning i privat regi - statsbidrag till idrottsrörelsen och folkbildningen (RiR 2004:15). Regeringen kommer att fortsätta dialogen med olika företrädare för folkbildningen som ytterligare ett led i arbetet med en kommande folkbildningsproposition. införs en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. För att möta det ökade behovet av kontakttolkar har regeringen bland annat initierat en särskild utbildningssatsning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 anser att det är väsentligt att det finns tillräckligt många kontakttolkar när reformen genomförs. 4.7.10 Ny värld ny högskola En modern högskola i globaliseringens tid måste vara öppen mot omvärlden. och högskolor är avgörande för att vi i vårt samhälle skall kunna hävda oss väl . Utbildning är en viktig faktor för att stimulera innovativa förmåga och därmed vår framtida konkurrenskraft. Lärosätena måste utvecklas till att bli än öppnare mot andra länder som de skall jämna ut de orättvisor som finns i möjligheter till utbildning Utbildningspolitiken har traditionellt utformats utifrån varje lands tradition och kulturella särart men universitet och högskolor har alltid haft nära kontakter med andra länder. Med propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162) skrivs ett nytt blad i svensk utbildningspolitik genom att viktiga förslag motiveras av internationella strömningar och överenskommelser. För att möta internationaliseringens utmaningar och tillse att konkurrenskraft stärks har den så kallade Bolognaprocessen varit en avgörande faktor alltsedan starten . har haft en mycket aktiv roll i detta mellanstatliga samarbete som har tre tydliga övergripande mål: att främja rörlighet, att främja anställningsbarhet samt att främja konkurrenskraft som utbildningskontinent. I propositionen presenterar regeringen förslag och bedömningar för att öka den högre utbildningens internationalisering och attraktivitet. Regeringen presenterar en strategi för internationalisering där det framgår att universitet och högskolor skall bedriva ett aktivt internationaliseringsarbete i syfte att främja utbildningens kvalitet och förståelsen för andra länder och internationella förhållanden. Hinder för internationaliseringen skall undanröjas såväl nationellt som internationellt och uppföljningen av högskolans internationella verksamhet skall utvecklas och förbättras. För att främja studenternas rörlighet och anställningsbarhet både nationellt och internationellt föreslås en tydligare och internationellt jämförbar examensstruktur. Den högre utbildningen indelas i tre nivåer: grundnivå, 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 avancerad nivå och forskarnivå. En ny masterexamen bör införas på avancerad nivå. Nya examensbeskrivningar bör utformas för alla examina. En särskild examenskategori för det konstnärliga området bör dessutom införas. Rättvisare, tydligare och förenklade tillträdesregler signalerar till blivande studenter att goda kunskaper lönar sig och gör den högre utbildningen tillgänglig för fler. Ett högt prioriterat mål för regeringens utbildningspolitik är att göra rekryteringen till högskolan mer jämlik. Regeringen föreslår i denna proposition att Myndigheten för tillförs bland annat för uppgiften att stödja lärosätenas arbete för breddad rekrytering och pedagogisk utveckling. För att särskilt stödja lärosätenas arbete med en förändrad utbildnings- och examensstruktur har regeringen beräknat särskilda medel. Regeringen avser att ge särskilda uppdrag till lärosätena för att främja en ökad andel nybörjare med arbetarbakgrund på högskolans längre och mest snedrekryterande utbildningar. Universitet och högskolor bör i ökad utsträckning samverka med gymnasieskolor som har en liten andel elever som går vidare till högskolestudier i syfte att väcka intresse för fortsatta studier. Samverkan bör också kunna ske med grundskolor. Regeringen avser även att ge i uppdrag att följa upp och utvärdera lärosätenas arbete med breddad rekrytering. Fortsatt utbyggnad av högskolan konkurrensmedel i den allt hårdare internationella konkurrensen är kunskap och kompetens. Utbildningen har också en allt större betydelse både för individens egen utveckling och möjligheter på arbetsmarknaden. Regeringen anser att allt fler behöver tillgodogöra sig högre studier. Regeringens långsiktiga mål är att av en årskull skall ha börjat studera på högskolan . går av en årskull vidare till högre studier. För att kunna behålla antalet högskoleplatser krävs rimliga ekonomiska förutsättningar för de lärosäten som har haft en stor tillströmning av studenter. För att säkerställa kvaliteten och garantera en fortsatt hög nivå av antalet studerande vid högskolan föreslår därför regeringen att det totala antalet platser på hög- skolan bör öka. Denna ökning påbörjas till en kostnad av . Denna satsning innebär en ökning med cirka 3 500 platser. Behov av utbildning inom bristyrken beaktas särskilt. För att det inte skall bli svårare för ungdomar att komma in på högskolan krävs fler högskoleplatser. Intresset för högskolestudier är mycket stort bland de unga. Inför denna höst kunde Verket för högskoleservice redovisa drygt 120 000 sökande till 51 300 utbildningsplatser. Det är mot den bakgrunden angeläget att ge fler en möjlighet till högskolestudier genom en fortsatt utbyggnad. Regeringen föreslår ett tillskott om ytterligare 12 500 högskoleplatser . Därutöver tillförs ytterligare cirka 1 500 platser . Detta innebär en permanent utökning av antalet högskoleplatser med cirka 17 500. Av dessa platser är 150 för tandläkare och 350 för läkare. Stärkt kvalitet i högskolan Den svenska högskolan håller en mycket hög kvalitet. har genom kvalitetsgranskning ett av mest ambitiösa uppföljningssystem. har utvärderat över 1 000 utbildningar och endast 81 har haft så allvarliga brister att rätten att examinera studenter har ifrågasatts. övergripande bedömning är att svensk högre utbildning håller god kvalitet och står sig väl i ett internationellt perspektiv. En hög kvalitet kräver ständig utveckling och förnyelse. Regeringen har ambitionen att den svenska högskolan skall hålla internationell toppklass. För god kvalitet i undervisningen ställs krav på lärarnas pedagogiska kompetens. Myndigheten för får därför ett vidgat uppdrag att stödja den pedagogiska utvecklingen vid universitet och högskolor. Tillgången till resurser påverkar givetvis utbildningens kvalitet eftersom resurserna styr omfattningen på undervisningen och hur kvalificerade lärare som högskolan kan anställa. För att stärka utvecklingen av högskoleutbildningens kvalitet föreslår därför regeringen att ersättningsnivåerna förstärks för vissa utbildningsområden genom ett tillskott om 2006 och ytterligare 135 Detta innebär en permanent kvalitetsförstärkning om . Fortsatt satsning på lärarutbildningen Lärarutbildningen har central betydelse för det svenska samhällets framtid. För att våra barn skall utbildas i en trygg skola för alla krävs välutbildade lärare. Lärarutbildningen är högskolans största utbildningsprogram mätt i antalet studenter. Den måste hålla hög kvalitet, ha gott anseende och ställa stora krav på studenterna för att skolan skall kunna anställa kvalificerade lärare. Lärarutbildningen har reformerats ett flertal tillfällen, då utbildningen genomgick en omfattande förändring. Reformeringen av lärarutbildningen var nödvändig. Den är också i all väsentligt lyckad. utvärdering (2005:17 R) pekar dock på att det finns vissa brister. Regeringen har därför vidtagit ett antal åtgärder för att stärka kvaliteten vid landets lärarutbildningar. genomfördes förändringar i högskoleförordningen för att tydliggöra lärarutbildningens mål samt vilka kunskaper som studenterna skall ha för att få examen. Regeringen kommer tillsammans med lärosätena att fortsätta arbetet med att höja kvaliteten på lärarutbildningen. Vidare avser regeringen att skyndsamt studera behovet av skilda lärarkategorier och därefter i samverkan med lärosätena föreslå förändringar och förslag till rekryteringsinsatser i särskilda bristgrupper såsom lärare i kemi och hem- och konsumentkunskap i . avser att återkomma med en uppföljning av sin utvärdering . Fortsatt satsning på yrkeslärare inom En viktig del i regeringens utbildningspolitik är att förstärka kvaliteten och statusen på de yrkesförberedande utbildningarna i gymnasieskolan. Dessa utbildningar möter ett stort behov på arbetsmarknaden och kvaliteten i dessa utbildningar måste vara hög. Regeringen har satsat på särskild lärarutbildning, , som innebär att obehöriga lärare anställda i skolan erbjuds deltidsstudier som leder till lärarexamen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har på regeringens förslag beslutat att de goda erfarenheterna av skall tas tillvara i en förnyad satsning motsvarande 1 000 platser, inriktad mot obehöriga yrkeslärare. Genom denna satsning ges förutsättningar att kraftigt öka rekryteringen till yrkeslärarutbildningarna samt möjligheter för obehöriga yrkeslärare att få en fullständig yrkesutbildning. På detta sätt stärks kvaliteten i de yrkesförberedande utbildningarna i gymnasieskolan markant. Många invandrande akademiker är arbetslösa. Med kompletterande utbildning skulle de kunna arbeta med det de tidigare utbildat sig till. Därför aviserade regeringen ekonomiska Vårproposition att medel avsätts för genom-för- andet av en satsning och 2006 som innebär att invandrade akademiker får möjlighet till en ettårig kompletterande utbildning vid och . Översyn av resurstilldelningssystemet till grundutbildningen Dagens resurstilldelningssystem för grundutbildning inom högskolan trädde i kraft . Tilldelningen till lärosätena är beroende av antalet studenter och deras prestationer. Det är ett system som fungerat väl, framförallt då grundutbildningen i högskolan expanderade i snabb takt. För att se över dagens system och föreslå förändringar tillsatte regeringen en särskild utredare som överlämnade delbetänkandet Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning (SOU 2005:38) till Utbildnings- och . Regeringen kommer att ge utredningen tilläggsdirektiv omfattande resurstilldelningen till universitetens och högskolornas anslag för forskning och forskarutbildning samt anslaget till . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det är av stor vikt att den verksamhet som högskolan bedriver motsvarar arbetsmarknadens behov på såväl kort som lång sikt. I av internationalisering och kraftiga omstruktureringar inom både det privata näringslivet och den offentliga sektorn blir det extra viktigt att utbildningen tillgodoser arbetsmarknadens behov. Regeringen har därför givit ett fortsatt uppdrag att analysera utbudet av högskoleutbildning i förhållande till arbetsmarknadens behov. skall redovisa uppdraget i en särskild rapport till regeringen och lärosätena. Samverkan mellan universitet och högskolor Regeringen har givit fyra högskolor universitetsstatus. Till detta kommer den kraftiga utbyggnaden av antalet högskolor, som varit en mycket viktig del i den socialdemokratiska regeringens utbildningspolitik. Det svenska högskolesystemet bör enligt regeringen utvecklas mot samarbete mellan lärosätena. Genom samarbeten kan kvaliteten i svensk utbildning och forskning bättre främjas än genom en utökning av antalet universitet eller högskolor med vetenskapsområde. Samarbeten ger dessutom förutsättningar för ett effektivt resursutnyttjande. Lärosätenas behov av att försöksvis pröva nya organisationsformer för att underlätta samarbete dem emellan har utretts på uppdrag av . Rapporten med ändrad organisation inom högskolan har remitterats. Vi står inför stora utmaningar som angår alla människor och alla länder. Lösningar förutsätter en helhetssyn där vi alla tar ett ansvar. Omställningen till hållbar utveckling är en av vår tids stora utmaningar och är ett övergripande mål för regeringens politik. förutsätter att alla politiska beslut beaktar ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser i ett längre tidsperspektiv. Hållbar utveckling handlar om att stimulera och skapa förutsättningar för en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Utbildning och forskning är fundamentala verktyg för att skapa förutsättningar för att vår värld skall kunna uppnå en hållbar utveckling. Tillgången på kostnadsfri utbildning och fri forskning är grundläggande element för att tillförsäkras en god miljö och hälsa, jämställdhet ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Vid landets lärosäten finns en omfattande verksamhet som på olika sätt utgör en god och naturlig grund för att vidare utveckla arbetet med den hållbara utvecklingens olika dimensioner. Regeringen vill ytterligare stimulera denna utveckling och framhålla universitetens och högskolornas roll i vår strävan efter att uppnå hållbar utveckling. Regeringen föreslår därför att det i högskolelagen (1992:1434) införs en ändring så att det tydligt framgår att högskolorna i sin verksamhet skall främja hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Under en följd av år har högskolan signalerat att gymnasieelevernas matematikkunskaper är bristfälliga. Regeringen gav därför i uppdrag att utarbeta förslag för hur lärosätena bättre skall kunna möta nybörjarstudenterna. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att avsätts till lärosäten vars studenter är beroende av goda matematikkunskaper. Detta för att de skall kunna genomföra lämpliga delar av de förslag som för fram i rapporten och matematik (HSV 2005:36 R). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 5 Barn- och ungdomsutbildning förskola, förskoleklass, skola och fritidshem Barn- och ungdomsutbildning består av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola. Förskoleverksamhet bedrivs i form av förskola, familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet (öppen förskola). Skolbarnsomsorg bedrivs i form av fritidshem och familjedaghem. För barn mellan tio och kan skolbarnsomsorgen även bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet. Vidare omfattar utbildningen förskoleklass, grundskola, obligatorisk särskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Utöver detta bedrivs även utbildning i sameskolan och i specialskolan. Kommunerna och de enskilda huvudmännen är ansvariga för att de krav och mål som beslutats i bland annat skollag och läroplaner uppfylls. Re- geringens politik syftar till att stödja kommunerna så att politikområdets mål kan uppfyllas. Regeringen har identifierat ett antal områden där statliga insatser är motiverade. Ett sådant är stöd till kommuner när regler och mål förändras. Staten ger t.ex. visst stöd i arbetet med att införa beslutade förändringar i gymnasieskolan och upprätta kvalitetsredovisningar i skola, fritidshem och förskola. Regeringen ser också en central uppgift i att följa upp skolans resultat och ge stöd till skolutveckling där det finns brister i resultaten. Utbyggnaden av Statens skolverks () utbildningsinspektion, satsningar på skolor i segregerade områden och förstärkt fokus på uppföljning och utveckling av under- visningen i t.ex. matematik och läsning är exempel på sådana insatser. Staten har också bedömt att mer personal behöver anställas i skola, fritidshem och förskola för att öka kvaliteten och mildra konsekvenserna av besparingarna . I detta kapitel presenteras de viktigaste statliga insatserna som genomförts eller föreslås genomföras under kommande budgetår. 5.1.1Förstärkt uppföljning och utveckling Resultaten i den svenska skolan är generellt sett goda. Enligt PISA-undersökning ligger de svenska 15-åringarnas läsförståelse och kunnande i matematik och naturvetenskap samt deras problemlösningsförmåga över genomsnittet bland . I en annan internationell undersökning som publicerades (PIRLS 2001) uppvisade de svenska 10-åringarna de bästa resultaten i läsning bland de 35 länder som deltog. Enligt nationella utvärdering av (NU- 03) är gemensam problemlösning, elevaktivt arbetssätt, elevernas trivsel och inflytande över det egna arbetet, lärarnas trivsel och medvetenhet om värdegrunden samt fokus på elevernas personliga och sociala utveckling styrkor och positiva mönster som befästs och i vissa fall förstärkts . Resultaten från NU-03, den nationella utvärderingen av skolan, och de internationella undersökningarna 2003 och TIMSS 2003 pekar dock sammantaget på att de svenska elevernas kunskaper har försämrats främst i matematik 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och i de naturorienterande ämnena. Enligt undersökningarna är pojkar något bättre i matematik än flickorna men har sämre läsförmåga. De försämrade kunskaperna är oroande och måste tas på allvar. Resultaten i läsning är oförändrat goda jämfört med 2000, men läsförmågan har enligt NU-03 försämrats i förhållande till tidigare nationella mätningar och våra egna högt ställda ambitioner. Dessutom pekar NU-03 på förekomsten av bristande motivation, i synnerhet bland pojkar, och engagemang samt stress i den svenska . Det är också viktigt att uppmärksamma att, även om i en internationell jämförelse fortfarande framstår som ett land med ett jämlikt skolsystem, så finns tendenser som tyder på att likvärdigheten i kan ha försämrats något. Även NU-03 uppmärksammar som negativa faktorer genomslaget för elevernas sociokulturella och ekonomiska förutsättningar. I syfte att öka måluppfyllelsen i det svenska skolsystemet fortsätter arbetet med att implementera regeringens kvalitetsprogram för skolan Alla skolor ska vara bra skolor (U2003/1353/S). Flera åtgärder är nu genomförda, andra har kommit till. Det är regeringens övertygelse att effekterna av dessa åtgärder kommer att kunna avläsas också i förbättrade kunskapsresultat , även om givetvis många av åtgärderna som genomförs är av långsiktig karaktär. Grunden för regeringens kvalitetsprogram är att alla skolor måste få förutsättningar att bli bra skolor. Den pågående statliga satsningen på 15 000 fler lärare och andra specialister har här stor betydelse. Personalförstärkningsmedlen har inneburit att lärartätheten nu ökar och att särskilda satsningar har kunnat genomföras riktat till de barn och elever som har svårast förutsättningar. Många kommuner har vid fördelningen av resurserna också prioriterat specialpedagogisk personal och andra resursförstärkningar till stöd för dessa elever. För att nå en högre måluppfyllelse måste resurserna fördelas efter behov. Re- sursförstärkningen måste följas av tydliga insatser för att uppnå en nationellt likvärdig och kvalitativt god utbildning. Kvalitetsprogrammet handlar dels om tydligare information om enskildas utveckling mot målen, dels om ett för- stärkt kvalitetsarbete på alla nivåer i utbildningssystemet och dels om en ökad tydlighet i styrningen av skolan. Ett led i kvalitetsprogrammet var den förändrade myndighetsorganisationen på skolområdet som genomfördes . uppdrag koncentrerades då till uppföljning, utvärdering och utbildningsinspektion. bildades Myndigheten för skolutveckling med uppgift att främja skolutveckling och kompetensutveckling inom nationellt prioriterade områden genom generellt utvecklingsstöd, riktat stöd till kommuner och skolor samt utveckling av metoder för verksamhetsutveckling. Slutligen är också arbetet med en ny skollag en viktig byggsten i arbetet med att förbättra kvaliteten i den svenska förskolan och skolan och i fritidshemmen. Vidareutveckling av arbetet med kvalitetsredovisning i förskolor, skolor och kommuner Enligt förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet har krav ställts på att varje kommun och varje skola skall upprätta skriftliga kvalitetsredovisningar. Dessa skall vara det centrala dokumentet för att utvärdera skolans resultat och måluppfyllelse. Ytterst syftar arbetet med kvalitetsredovisning till att främja kommunernas och verksamheternas lokala kvalitets- och utvecklingsarbete. Kvalitetsredovisningarna svarar också för information om verksamhetens utveckling till elever, föräldrar och allmänhet samt kan utgöra ett underlag för myndigheterna i deras arbete. I kvalitetsprogrammet aviserades åtgärder för att stärka och tydliggöra kvalitetsredovisningens roll. Regeringen har därför beslutat om ändringar i förordningen om kvalitetsredovisning. Kvalitetsredovisningarna kommer därmed att bli det centrala uppföljningsinstrumentet där skolans resultat utvärderas och där skolan redovisar de insatser som krävs för att förbättra måluppfyllelsen. Förordningen innebär också att varje kommun skall sträva efter att göra kvalitetsredovisningarna kända och enkelt åtkomliga för envar. I enlighet med vad som har aviserats både i utvecklingsplanen (skr. 2001/02:88) och i propositionen (prop. 2004/05:11) om kvalitet i förskolan har regeringen också beslutat att förordningen om kvalitetsredovisning skall gälla även för kommunens förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. viktigt att jämställdhet belyses i kvalitetsredovisningarna. Ändringarna innebär att varje kommunalt bedriven förskola och fritidshem skall upprätta kvalitetsredovisning som skall ingå i kommunens kvalitetsredovisning. Kommunens kvalitetsredovisning skall också omfatta dess familjedaghem, öppna förskolor och öppna fritidsverksamheter. I förskolepropositionen (prop. 2004/05:11) deklarerade regeringen att det är angeläget att samma krav på uppföljning, utvärdering och kvalitetsutveckling ställs på verksamhet med enskild och huvudman. Systemet med kvalitetsredovisning bör därför göras så enhetligt som möjligt, oavsett huvudman. Det konstaterades också att förslag om kvalitetsredovisning för förskolor och fritidshem med enskild huvudman av lagtekniska skäl måste avvakta beredningen av förslag till ny skollag.