prop · GT0381 · 2006-03-15 00:00:00 — Vidare har kränkning av artikel 6 om rätten till en rättvis rättegång konstaterats i två mål i det ena på grund av för långsam handläggning av ett tvistemål och i det andra på grund av att muntlig förhandling inte ägt rum i ett socialförsäkringsmål. Slutligen har i ett fall ansetts kränka artiklarna 2 och 3 om rätten till liv och förbudet mot tortyr. Målet gällde en man från som sökt asyl i på grund av att han vid en rättegång i hemlandet, i sin frånvaro, hade dömts till döden. Klaganden hade dock fått uppehållstillstånd i när dom meddelades. Av övriga mål avskrevs två från vidare handläggning genom dom sedan förlikning träffats mellan respektive klagande och , medan ett mål avskrevs i dom sedan klaganden fått uppehållstillstånd i . De ovan nämnda domarna är, tillsammans med ett antal andra domar som har meddelats mot , föremål för övervakning i ministerkommittén. fanns tio domar mot där en slutresolution avvaktades. antog fem slutresolutioner i mål mot . Vid slutet av 2005 hade alltsedan sin tillkomst på Skr. 2005/06:81 meddelat totalt 69 domar i mål mot . I 32 av målen har fällts för brott mot konventionen. Referat av ett urval av domar återges fortlöpande i . Ett återkommande nyhetsbrev med referat av domstolens domar publiceras av på dess webbplats (). Vidare finns domarna tillgängliga på originalspråk, det vill säga engelska och/eller franska, på webbplats (). Sammanfattningar av lagakraftvunna domar i mål mot återges på regeringens webbplats för mänskliga rättigheter (). Där finns även möjlighet att få tillgång till hela texten på engelska. 4 Arbetet inom de olika verksamhetsområdena 4.1Mänskliga rättigheter, demokratifrågor och rättsligt samarbete 4.1.1Normativt arbete om mänskliga rättigheter Det löpande normativa arbetet på området mänskliga rättigheter bedrevs i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) och dess underkommittéer och arbetsgrupper. Detta arbete rörde till stora delar genomförandet av den antagna reformen av övervakningssystem (jfr avsnitt 3.2). fortsatte kommittén för procedurfrågor (DH-PR) således arbetet med att följa upp medlemsstaternas genomförande av de rekommendationer som ingår i reformpaketet. DH-PR:s arbete utgjorde i denna del underlag för två framstegsrapporter som överlämnades från CDDH till ministerkommittén. Mot bakgrund av de förändringar som protokoll 14 kommer att medföra när det träder ikraft fortsatte DH-PR vidare översynen av de regler som gäller för ministerkommitténs övervakning av att domar efterlevs. Arbetet med uppföljningen av reformen kommer i ett första skede att fortsätta fram , då det nu gällande mandatet för CDDH löper ut. för utvecklingen av mänskliga rättigheter () avslutade sitt arbete med en manual om mänskliga rättigheter och miljön baserad på praxis. Manualen, som riktar sig till en vid krets, har antagits av CDDH och meningen är att den under 2006 skall publiceras på båda officiella språk, engelska och har fått i uppgift att diskutera frågor om mänskliga rättigheter i ett mångkulturellt samhälle. för frågor som rör skyddet av nationella minoriteter (DH-MIN) har diskuterat vilka framtida aktiviteter den skall ägna sig åt. Kommittén har bland annat beslutat att se över frågan om nationella minoriteters tillgång till tidningar m.m. i syfte att utarbeta en handbok och kanske även rekommendationer på detta område. Den specialistgrupp under CDDH som tidigare haft i uppdrag att utarbeta riktlinjer om mänskliga rättigheter och kampen mot terrorism samt om skydd av offer för terrorism (DH-S-TER) har påbörjat en diskussion om användningen av s.k. diplomatiska garantier i samband med utvisning/avvisning av terroristmisstänkta personer, särskilt garantier avsedda att förhindra att den enskilde utsätts för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling. Gruppen, i vilken deltar, skall ta ställning till om det är lämpligt att utarbeta ett instrument, till exempel en rekommendation, med angivande av vilka krav som bör ställas på sådana garantier för att tillförsäkra den enskilde ett starkt MR-skydd. CDDH har fått mandat av ministerkommittén att utarbeta ett rättsligt bindande instrument om tillgång till offentliga handlingar. Instrumentet skall vara fristående och följaktligen inte ett tilläggsprotokoll till . Detta uppdrag har CDDH lämnat vidare till den specialistgrupp som sysslar med frågor om tillgång till offentlig information (DH-S-AC). Gruppen, där ingår, skall lämna förslag angående det nya instrumentets form och innehåll. Arbetsgruppen GT-DH-SOC avslutade sitt arbete med en analys av frågan om det vore möjligt och lämpligt med ett tilläggsprotokoll till rörande sociala rättigheter. Gruppen, i vilken deltagit, överlämnade sin slutrapport till CDDH som beslutade att man skulle fortsätta att följa utvecklingen på området. 4.1.2 kommissarie för mänskliga rättigheter Spanjoren blev första kommissarie för mänskliga rättigheter när funktionen inrättades 1999. Hans mandatperiod löper ut och valet av ny kommissarie blev därför en viktig fråga 2005. Sammanlagt nio kandidater nominerades till posten. valde i en omröstning ut tre av dessa kandidater. Det slutliga avgörandet skedde vid en omröstning i när den svenske kandidaten valdes till ny kommissarie för mänskliga rättigheter. I kommissariens uppgifter ingår det att bland annat främja medvetenheten om de mänskliga rättigheterna, ge råd och identifiera brister i staters lagstiftning och rättstillämpning. Detta sker främst genom att kommissarien granskar situationen i medlemsstaterna, vilket utmynnar i rapporter och rekommendationer, samt genomför seminarier. besökte kommissarien bland annat , och Skr. 2005/06:81 . presenterade Gil-Robles också sin rapport från de två besök han gjorde i . Rapporten behandlar bl.a. frågor om fångvård, nationella minoriteter, mediefrihet samt . välkomnade rapporten och menade att Gil-Robles arbete var både objektivt och konstruktivt. Rapporter från MR- kommissariens besök finns på webbplats (). 4.1.3 Europeisk konvention om förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning Den europeiska konventionen om förhindrande av tortyr m.m. trädde i Konventionen har ratificerats av samtliga 46 medlemsstater. Enligt konventionen upprättas en kommitté (CPT) för att undersöka behandlingen av frihetsberövade i syfte att stärka skyddet mot tortyr och annan förnedrande behandling. En närmare redovisning av konventionens innehåll ges i prop. 1987/88:133. De allra flesta länder har gått med på att offentliggöra såväl CPT:s som sina egna rapporter efter antogs texter till två tilläggsprotokoll till den Det första protokollet öppnar vägen för icke-medlemmar av att tillträda konventionen. möjliggör omval av CPT:s medlemmar två gånger. trätt i kraft per . CPT inledde sin verksamhet och har gjort ett stort antal besök av antingen ordinarie eller ad hoc-karaktär. perioden till genomförde CPT 17 Av dessa var 11 reguljära inom ramen för verksamhetsplanen och avsåg , , , , , , , , , och samt . hade ad hoc-karaktär och avsåg , och , (La ), , (norra ) och Därtill hölls två särskilda möten med företrädare för mot bakgrund av kommitténs besök i norra Antalet besök är således något färre än föregående år (22) men beror enligt CPT på en viss personalomsättning i sekretariatet. De besöksrapporter som avfattas är inte offentliga men kan offentliggöras om den berörda staten begär det eller samtycker. stat misslyckas eller vägrar åtgärda brister som CPT kritiserat har kommittén, under vissa villkor, möjlighet att offentliggöra sin åsikt, genom en s.k. "public declaration". Denna möjlighet har de senaste 15 åren utnyttjats i två fall beträffande och två fall beträffande Kommittén har i avlagt två ordinarie besök och 1998 samt ett ad hoc-besök . gjorde CPT sitt tredje ordinarie besök i . kommitténs besök och de svar avlämnat till kommittén har alla offentliggjorts. I sin senaste (15:e) årsrapport konstaterar CPT att kampen mot Skr. 2005/06:81 terrorismen kommer att fortsätta att prägla kommitténs verksamhet och utgöra utmaningar för demokratiska staters agerande. CPT uttrycker bl.a. oro för sådan verksamhet som syftar till att hålla personer i hemligt förvar utanför nationell jurisdiktion och man erinrar om att förbudet mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling, liksom förbudet mot slaveri, är regler från vilka inget undantag är tillåtet. Överlag har CPT mottagits väl i samband med sina landbesök men man noterar att fångar i vissa länder sannolikt utsatts för påtryckningar att hålla inne med information i samband med möten med CPT:s representanter. CPT understryker att om sådan information skulle bekräftas så kommer man inte att tveka att utnyttja den möjlighet konventionen (art 10.2) ger att offentliggöra sin uppfattning. CPT:s samtliga års- och (offentliggjorda) landrapporter finns tillgängliga på och genom regeringens webbplats för mänskliga rättigheter på . ratificerade ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (ramkonventionen) och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (språkstadgan) . Konventionsstaternas genomförande av dessa båda konventioner övervakas för ramkonventionens del av en rådgivande kommitté inom och för språkstadgans del av en expertkommitté inom . arrangerade i samarbete med den rådgivande kommittén ett seminarium i för att följa upp de slutsatser och rekommendationer som ministerkommittén lämnat om genomförande av ramkonventionen. Vid seminariet deltog företrädare för de nationella minoriteterna, , regeringen och andra offentliga aktörer för att diskutera de minoritetspolitiska åtagandena och förverkligandet av dessa i . besökte företrädare för expertkommittén för att följa upp andra rapport om genomförandet av språkstadgan, som överlämnades till . Under besöket träffade expertkommittén de nationella minoriteternas organisationer samt företrädare för kommuner och relevanta myndigheter. Besöket är ett led i expertkommitténs arbete att granska efterlevnad av språkstadgan. för frågor rörande nationella minoriteter (DH-MIN), vars mandat förnyades , har återupptagit sitt arbete kring skydd av de nationella minoriteterna i . har deltagit i expertkommittén, vars arbete bland annat handlat om planering av expertkommitténs framtida aktiviteter samt utbyte av erfarenheter när det gäller olika länders samrådsformer för de nationella minoriteterna. 4.1.5 Kampen mot diskriminering, rasism och främlingsfientlighet Skr. Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) arbetar bland annat med att analysera situationen i de enskilda medlemsstaterna i fråga om rasism, främlingsfientlighet, etnisk diskriminering och liknande intolerans. På grundval av analysen utarbetas rapporter för varje enskilt land. Den tredje rapporten om publicerades (CRI(2005)26). ECRI arbetar även tematiskt genom att anta allmänna policyrekommendationer, sprida exempel på bra åtgärder och samla information om rättsliga åtgärder i medlemsländerna för att bekämpa rasism och intolerans. De goda exemplen avser specialiserade organ för att bekämpa rasism och intolerans på nationell nivå, mediernas agerande i förhållande till rasism och intolerans samt åtgärder mot diskriminering av romer. Genom kontakter med civila samhället i medlemsländerna och olika arrangemang försöker ECRI öka medvetenheten om vikten av åtgärder mot rasism och intolerans. Två svenskar antogs som nya oberoende experter i ECRI . Mer information om ECRI:s verksamhet finns på . Specialistgruppen för romska frågor (MG-S-ROM), som inrättades 1995, har till uppgift att bidra till en långsiktig förbättring för 8 till 10 miljoner romer. Gruppen fungerar som rådgivare åt ministerkommittén i frågor som gäller romer. Gruppen möts och arrangerar även inspektions- eller studieresor och rundabordssamtal. har MG-S-ROM arbetat med framtagandet av utkast till rekommendationer till exempel avseende tillgång till hälsovård för romer och resande. MG- S-ROM har även på mötena behandlat frågor såsom romers situation i Kosovo och det europeiska forumet för romer och resande (European and ). Forumet, en frivilligorganisation med särskild koppling till och som inrättades 2004, höll sitt första plenarmöte . Forumet beslutade då att som en prioriterad fråga arbeta mot segregering av romer i skolor. 4.1.7 Jämställdhet mellan kvinnor och män för jämställdhetsfrågor (CDEG) har i uppdrag att främja jämställdhetsfrågorna inom verksamhetsområde. ingår i styrkommitténs byrå (fram till utgången av 2007). CDEG fortsatte att prioritera främjandet av lika möjligheter och rättigheter, friheter och ansvar för kvinnor och män, att förebygga och motverka mäns våld mot kvinnor, inklusive arbete mot prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål samt att utveckla jämställdhetsintegreringen inom och på nationell nivå. Insatser för att få männen delaktiga i jämställdhetsarbetet har också prioriterats. Vid toppmötet i underströk medlemsstaternas stats- och regeringschefer att en jämn könsfördelning är centralt i en demokrati och de bekräftade ländernas åtaganden att uppnå reell jämställdhet inom alla områden i samhället. bidrog aktivt till att frågor om jämställdhet och våld mot kvinnor fördes in bland prioriteringarna i den handlingsplan som antogs vid toppmötet. Som framgår av handlingsplanen beslutades att en arbetsgrupp skall tillsättas med uppdrag att finna instrument för att motverka våld mot kvinnor. generalsekreterare har utsett de åtta internationella experter som skall ingå i arbetsgruppen. Den tillfälliga kommitté som tillsatts för att utarbeta ett förslag till konvention mot människohandel (CAHTEH) slutförde sitt uppdrag . Konventionen öppnades för undertecknade vid toppmötet i , då också undertecknande den (se även avsnitt 4.1.14). Den arbetsgrupp som skapats för att bland annat söka vägar för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i budgetarbetet överlämnade sin slutrapport till CDEG . sjätte ministerkonferens om jämställdhet kommer att äga rum i . Det övergripande temat för konferensen är: Mänskliga rättigheter och ekonomiska utmaningar i jämställdhet. Konferensen avses få två underteman: Jämställdhet som en integrerad del av mänskliga rättigheter i ett demokratiskt samhälle samt Jämställdhetsanalys och jämställdhetsintegrerad budget: verktyg för ekonomisk utveckling. Som en följd av toppmötet i har ministerkommittén beslutat att starta programmet a Europe for and with Children samt inrättat en funktion, direkt ansvarig under generalsekreteraren, för att samordna aktiviteter som rör barnets rättigheter inom . har varit ett av de länder som har varit drivande i denna fråga. för barn- och familjefrågor (CS-EF), som startade sitt arbete , har i uppdrag att arbeta med frågor om föräldraskap. Utifrån barnets rättigheter såsom de är formulerade i konventionen om barnets rättigheter skall kommittén verka för att sprida goda exempel på stöd i föräldraskapet och familjepolitik. Till kommittén har kopplats två arbetsgrupper, den ena med fokus på stöd till föräldrar i riskzonen för socialt utanförskap, den andra med fokus på barns rätt att växa upp utan våld. deltar aktivt i kommitténs arbete och innehar också ordförandeskapet i den andra av de två arbetsgrupperna. I anslutning till detta arbete har en konsultation med barn och unga och (i viss utsträckning) deras föräldrar från ett tjugotal stater ägt rum. har bidragit finansiellt till att genomföra detta. En svensk flicka och hennes mor har deltagit. Under styrkommittén för ungdomsfrågor (CDEJ) har en arbetsgrupp tillsatts med uppgiften att se över relationerna mellan barn-, ungdoms-, och familjepolitik. CS-EF deltar i den arbetsgruppen. Den parlamentariska församlingen antog rekommendationen 1698 (2005) om barns rättigheter på institutioner och i olika omvårdnadsmiljöer. Våld mot barn och sexuell exploatering av barn Inom ramen för FN:s studie om våld mot barn anordnades i en konferens, Stop Violence against Children Act Now. Konferensen arrangerades av tillsammans med i , , OHCHR samt WHO. Konferensen var en regional konsultation för och inom ramen för studien om våld mot barn som inleddes . Flera länder och organisationer från regionen deltog. Ett stort och viktigt inslag var ungdomsdeltagandet som hade till syfte att ge ungdomar möjlighet att komma till tals i ett tidigt skede i processen. och inbjöd till en konferens om sexuell exploatering av barn en uppföljning av , for Europe and Central Exploitation of Children . En stor del av konferensen fokuserade på hur de olika länderna genomfört de åtaganden man gjorde i , och . informerade om om människohandel och en analysrapport presenterades om resultatet från REACT, som är ett verktyg för uppföljning av åtaganden i , och . ad hoc-grupp av experter () arbetar för avskaffandet av institutioner för barn med funktionshinder. Arbetet pågår under och samordnas av kommittén för rehabilitering och integration av funktionshindrade (CD-P-RR). Experternas uppdrag är att utarbeta en komparativ studie om situationen för barn med funktionshinder och deras integrering i samhället inom medlemsländer. De skall utarbeta förslag till rekommendationer och riktlinjer för att främja barnens liv i samhället och avskaffandet av institutioner som fortfarande existerar, framför allt i länderna i , samt för stöd till familjer med barn med funktionshinder så att de själva kan ta hand om barnet. De skall även utarbeta rekommendationer för CD-P-RR om assistans till de länder som vill ompröva sin politik, lagstiftning och socialt arbete för att stoppa placeringen av barn med funktionshinder på institutioner och främja barnets integrering i samhället. Erfarenheterna från arbetet i med avskaffandet av institutionerna för barn med funktionshinder, stödet till familjerna som har sådana barn samt internationella samarbete med sikte på att avskaffa institutionerna för barn med funktionshinder i , exempelvis Sidas stöd till SHIA:s pågående insatser i , har varit mycket uppskattade inom gruppens arbete. Slutdokumenten skall enligt uppdraget antas då ad hoc-gruppen skall upphöra att existera. Den sociala stadgan trädde i kraft och den reviderade sociala stadgan 1999. har och och undertecknat den reviderade sociala stadgan, medan och ratificerat densamma. har ratificerat stadga och tilläggsprotokoll. Alla 46 medlemsstater har därmed undertecknat antingen den reviderade stadgan eller stadga. 21 stater har ratificerat den reviderade stadgan och 27 stater har ratificerat stadga. ratificerade den reviderade stadgan 1998 och lämnade sin femte rapport om tillämpningen av den reviderade stadgan. har utfärdat fyra varningar. Två av dessa riktades mot . Av dessa rörde den ena artikel 7.8 och föranleddes av att förbudet för barn att arbeta natt inte gällde jordbrukssektorn. Den andra rörde artikel 7.9 då krav på obligatoriska medicinska undersökningar av arbetande barn under 18 inte gällde alla sektorer i arbetslivet. De övriga två riktades mot och på grund av försenade rapporter. har för sociala rättigheter (EKSR) beslutat att ta upp tre kollektiva klagomål till prövning. Av de fall som prövats har kommittén bedömt att en kränkning ägt rum i fyra fall. Tre av dessa, avseende (21/2003), (18/2003) och (17/2003) rörde artikel 17 om barn och ungas rätt till socialt, rättsligt och ekonomiskt skydd. Orsaken i alla tre fallen var olika former av tillåtlighet av barnaga. Det fjärde fallet, som också gällde , (15/2003) avsåg en kränkning av artikel 16 om familjens rätt till socialt, rättsligt och ekonomiskt skydd. Orsaken i detta fall var diskriminering av romer i boenderelaterade situationer. har antagit 11 resolutioner med anledning av EKSR:s beslut om kollektiva klagomål. för massmediefrågor (CDMC) består av nationella experter från samtliga medlemsstater. Kommittén behandlar förslag och rapporter som arbetas fram av dess olika arbetsgrupper och expertpaneler. har bytt namn till CDMC, and , för att markera att kommitténs arbete även innefattar de nya teknikformerna på medieområdet. arrangerade den sjunde ministerkonferensen på massmedieområdet. Konferensen hölls i , . Det huvudsakliga temat för ministerkonferensen var Integration och mångfald nya gränser för europeisk medie- och kommunikationspolitik, men även andra teman som Yttrandefriheten i kristider, Kulturell mångfald och mediepluralism i globaliseringens tid samt Mänskliga rättigheter och mediereglering i det nya informationssamhället diskuterades. Inför dessa konferenser är det brukligt att medlemsstater bidrar med så kallade nationella rapporter. Dessa fungerar som diskussionsunderlag på ministerkonferensen. konferensen i presenterade en rapport om Skr. 2005/06:81 mediemångfald och mediepluralism. yttrandefrihet, fria medier samt en stark och självständig radio och TV i allmänhetens tjänst. Den svenska rapporten mottogs väl och stimulerade till en omfattande diskussion, där det tydligt framgick att flera av de europeiska länderna har problem på nationell nivå med ägandekoncentration på medieområdet. För vissa länder som blivit självständiga demokratier handlar mediemångfald främst om att skapa fria medier, självständiga från staten. Flera länder understödde när det gällde vikten av en fortsatt kraftfull satsning på . Under konferensen antogs ett antal politiska dokument, dels angående det fortsatta arbetet med mediesituationen i , dels om det framtida arbetet i styrkommittén för massmediefrågor och nya kommunikationstekniker, CDMC. Fyra nya arbetsgrupper, vilka fungerar som specialistgrupper inom olika områden på medieområdet, tillsattes . representant i en av dessa grupper, Group of Specialists on freedom of expression and information in times of crisis (MC-S-IC). hållit två möten, främst i syfte att se över gällande internationella standarder på området och huruvida dessa eventuellt bör förändras eller förnyas. 4.1.11 Asyl-, flykting-, medborgarskaps- och integrationsfrågor Frågor som rör integration och sociala relationer har sin huvudsakliga hemvist i styrkommittén för migrationsfrågor (CDMG) och dess Expertgrupperna har i uppdrag att bl.a. kartlägga och utarbeta förslag till riktlinjer avseende integration av invandrade barn, ideella föreningar och utvecklingssamarbete, invandrande studenters rättsliga ställning, invandrares tillträde till arbete, minimirättigheter för illegala invandrare respektive situationen för romer och resande. ingår i expertgrupperna för integration av invandrade barn och invandrares tillträde till arbete. CDMG:s uppgift är bl.a. att utveckla ett europeiskt samarbete på migrations- och integrationsområdena, anordna konferenser på ministernivå samt följa upp beslut och överenskommelser från dessa Arbetet i styrkommittén och expertgrupperna har särskilt inriktats på frågor om lika rättigheter, ömsesidig respekt och en förbättrad situation för särskilt utsatta grupper. På migrationsområdet finns en politisk plattform vars syfte bland annat är att upprätta en dialog mellan mottagarländer, ursprungsländer och transitländer samt identifiera utmaningar på Inom ramen för denna plattform har fem möten anordnats varav två möten , nämligen ett möte om samverkan mellan för utveckling och ett annat om hur invandrare framställs i massmedierna. På dessa möten har även representanter från ett antal afrikanska och asiatiska utvandrings- och Förberedelser för den åttonde konferensen på ministernivå har inletts. Diskussion pågår om lämpliga teman efter förslag från som kommer att vara värdland för konferensen som äger rum i eller 2008. MG-ST/E har i samarbete med en konsult studerat situationen för utländska studenter och lämnat förslag till riktlinjer för deras legala status. Kommitténs uppdrag slutfördes . MG-R-IE har fått i uppdrag att utarbeta förslag till riktlinjer för att främja integrationen av nyanlända invandrarungdomar med avseende på utbildning, språkundervisning, arbetsmarknad och boendesegregation. Kommittén har haft två möten och ytterligare två möten är inplanerade .