prop · GT03139 · 2006-03-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2005/06:139 Nationell IT-strategi för vård och omsorg Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsen innehåller en redogörelse för en nationell IT-strategi för vård och omsorg. Strategin är i första hand inriktad på insatser inom hälso- och sjukvården och den del av omsorgsverksamheterna som angränsar till hälso- och sjukvårdens verksamhet. Utgångspunkten för insatserna som slås fast i strategin är att IT är ett av de viktigaste verktygen för att förnya och utveckla vård- och om- sorgsverksamheterna. Patientsäkerhet, vårdkvalitet och tillgänglighet kan kraftigt förbättras genom användning av olika former av IT-stöd. För att dessa nyttoeffekter ska kunna uppnås krävs en fördjupad natio- nell samverkan. tillsattes därför den nationella lednings- gruppen för IT i vård och omsorg. I gruppen ingår representanter på hög nivå från , Kommuner och Landsting, , , och . Ledningsgruppen har utarbetat denna nationella IT-strategi för vård och omsorg, som under arbetets gång har förankrats såväl hos Kommuner och Landsting som inom . Strategin inne- håller ett gemensamt förhållningssätt till hur IT ska användas för att vård- och omsorgssektorn ska kunna möta framtida utmaningar. IT-stra- tegin ska fungera som ett stöd för verksamhetsutveckling på lokal och regional nivå. Utarbetandet av den nationella IT-strategin utgör första etappen i ett långsiktigt arbete för att få till stånd en fördjupad nationell samverkan kring dessa frågor. Inledning och sammanfattning .......................................................... IT i framtidens vård och omsorg ....................................................... Behov, innehåll och betydelse........................................................... Bättre vård och omsorg för individ och samhälle............... Det svenska vårdsystemet................................. Målen för vården............................................... Vården i förändring............................................................. Kraven och förväntningarna ökar ..................... Vården utvecklas och förändras........................ IT ett mångsidigt verktyg med nya möjligheter............. IT blir allt viktigare......................................... IT har använts utan tillräcklig samordning..... IT-stöden har inte gett avsedda IT i ett nytt strategiskt verksamhetsperspektiv ................. Det behövs ett nytt synsätt.............................. Modern IT skapar nya förutsättningar ............ De nya förutsättningarnas innebörd och 3.5Huvudpunkterna i ett strategiskt verksamhetsperspektiv Sektorns alla aktörer måste samarbeta.............................. Ledning, .....samordning och samarbete på nationell nivå Övergripande nationell ledning och samord - Samarbete på nationell nivå Vården i ett EU - perspektiv 3.8Den nationella IT-strategins betydelse för huvud- 3.8.1Den nationella IT-strategins innebörd i kort- 3.8.2Den nationella IT-strategins betydelse för huvudmännens verksamhets- och IT-strategi .17 Insatsområden för samarbete och samordning på nationell nivå .... Struktur för arbetet på nationell nivå ................................ Harmonisera lagar och regelverk med en Skapa en gemensam informationsstruktur...... Skapa en gemensam teknisk infrastruktur ...... Skapa förutsättningar för samverkande och Möjliggöra åtkomst till information över 4.2.6Göra information och tjänster lättillgängliga Införande och uppföljning ............................................................... Beslutsgång i stort............................................................. 5.2Arbetet på nationell nivå omfattning, finansiering och Behov av en andra etapp................................. Finansiering av det gemensamma arbetet....... Den andra etappen .......................................... 5.3Uppföljning av den nationella IT-strategins tillämpning..35 Organisationer på nationell nivå...................................................... Landstingen, kommunerna och de privata vårdgivarna Staten har ett övergripande ansvar.................................... Övriga aktörer på nationell nivå ....................................... Nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg...... Ordlista och begreppsförklaringar ........................................41 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Inledning och sammanfattning Skr. Patientsäkerhet, vårdkvalitet och tillgänglighet inom vård och omsorg kan kraftigt förbättras genom användning av olika former av IT-stöd. Elektroniska patientjournaler och läkemedelsrecept samt digital med- delandehantering är en naturlig del av vårdens vardag. att effektivisera och förbättra verksamheten med hjälp av IT är stor. Ändå ger inte de nuvarande IT-verktygen de positiva effekter som skulle Detta beror dels på att IT-användningen varierar kraftigt inom vård- och omsorgssektorn, dels på att många av de IT-stöd som används inte kan kommunicera med varandra. Tillgång till relevant in- formation är en nödvändighet för att kunna garantera en god och säker Detta är bakgrunden till varför regeringen och Kommuner och Landsting enades om att etablera ett nära sam- arbete kring IT-utvecklingen inom vård- och omsorgssektorn. men för Dagmaröverenskommelsen startades ett samarbete som resulterade i att tillsatte den natio- nella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg. I gruppen ingår repre- sentanter för , Kommuner och Landsting, , , och . aktörer har gemensamt utarbetat och enats om grundläggande principer för nationell samverkan på IT-området för att stödja den fortsatta ut- vecklingen och förnyelsen av vård och omsorg. Ledningsgruppens arbete har utmynnat i en nationell IT-strategi för vård och omsorg. Strategin är i första hand inriktad på insatser inom hälso- och sjukvården och den del av omsorgsverksamheterna som angränsar till hälso- och sjukvårdens verksamhet. som ett stöd för det lokala och regionala arbetet och lägga grunden till en fördjupad samverkan på nationell nivå. Avsikten är att strategin ska godkännas och tillämpas av staten, landstingen, kommunerna samt övriga vårdgivare och intressenter inom vård- och omsorgssektorn. nationella ledningsgruppen har fått förlängt mandat för att säkerställa en bred förankring samt föra en strategisk diskussion kring de beslut som behöver fattas på olika nivåer för att målen i IT-strategin ska IT erbjuder många möjligheter till förbättringar för patienter, vårdper- sonal och beslutsfattare. Medborgare, patienter och anhöriga ska på ett enkelt sätt kunna skaffa sig kvalitetssäkrad information om vård och hälsa samt få personligt anpassad information om sin egen vård och De ska också kunna kontakta vården via Internet för att få service, rådgivning och hjälp till egenvård. Personal inom vård och om- sorg måste ha tillgång till ett välfungerande och samverkande IT-stöd som underlättar det dagliga arbetet och garanterar patientsäkerheten. svariga för vård och omsorg behöver IT för att följa upp patientsäkerhet och kvalitet inom vården samt för verksamhetsstyrning och resursfördel- Regeringens mål för IT-politiken är att ska vara ett hållbart in- formationssamhälle för alla. I propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175) bedömer regeringen att relevant information på ett ändamålsenligt sätt och med respekt för indi- videns integritet bör kunna kommuniceras elektroniskt mellan olika huvudmän och vårdnivåer inom hälso- och sjukvården för att säkerställa en god och säker vård. trafikutskott anger i sitt betänkande (bet. 2005/06:TU4) att utskottet ser positivt på en ökad samverkan kring dessa frågor på hälso- och sjukvårdsområdet. En rad frågor av betydelse för IT-användningen måste lösas på natio- nell nivå i samverkan mellan alla aktörer inom vården. Dessa frågor måste i stor utsträckning baseras på gemensamma synsätt samt nationellt fastställda riktlinjer och lösningar. Det behövs därför en nationell IT- strategi för att effektivisera IT-användningen i vården och omsorgen. Med hjälp av IT som ett strategiskt verktyg ska förutsättningarna för en säker, tillgänglig och effektiv vård och omsorg bli bättre. Huvuddelen av arbetet med att effektivisera IT-användningen måste av naturliga skäl utföras av de enskilda landstingen, kommunerna och de privata vårdgivarna. Därutöver krävs att staten på olika beslutsnivåer samt flera andra aktörer inom vård- och omsorgssektorn vidtar en rad åtgärder. En ökad användning av IT inom vård och omsorg ska kombineras med effektiva säkerhetslösningar. Dessa ska garantera att starkt integritets- känsliga uppgifter om enskilda individer hanteras på ett säkert sätt av alla som medverkar i den enskildes vård och omsorg. Det arbete som behöver uträttas gemensamt är uppdelat i sex insatsom- råden. Arbetet inom de tre första av dessa områden skapar bättre grund- förutsättningar för IT i vård och omsorg. Arbetet inom de tre sistnämnda områdena handlar om att förbättra IT-stöden som arbetsverktyg och att anpassa dem till patienternas behov. Utbildnings- och forskningsinsatser är angelägna inom samtliga insatsområden. De sex insatsområdena är: 1.Harmonisera lagar och regelverk med en ökad IT-användning. 2.Skapa en gemensam informationsstruktur. 3.Skapa en gemensam teknisk infrastruktur. 4.Skapa förutsättningar för samverkande och verksamhetsstödjande IT-system. 5.Möjliggöra åtkomst till information över organisationsgränser. 6.Göra information och tjänster lättillgängliga för medborgarna. Utarbetandet av den nationella IT-strategin utgör första etappen i ett långsiktigt arbete för att få till stånd en ökad nationell samverkan kring dessa frågor. börjar en andra etapp, där innehållet i den nationella IT-strategin ska förankras bland samtliga kommuner och landsting och andra aktörer inom sektorn. I denna etapp ska också det nationella arbetets omfattning, tidsplanering, finansiering och besluts- former diskuteras. På grundval av resultatet av dessa diskussioner kommer den nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg att ta ställning till planeringen, genomförandet och finansieringen av det fort- satta arbetet med IT-frågorna på nationell nivå. En avrapportering ska ske . I de kommunala vård- och omsorgsverksamheterna är IT-använd- ningen lägre och den tekniska infrastrukturen mer ojämnt utbyggd än i den landstingsdrivna vården. Det är därför angeläget att erfarenheterna från IT-utvecklingen inom landstingen kan användas för att underlätta in- förandet av nya IT-stöd inom den kommunala verksamheten. 2005/06:139 skapas förutsättningar för att ge en mer sammanhållen vård en obruten vårdkedja när individen behöver vård och omsorg av flera huvudmän. Den nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg kommer därför att ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om hur sam- spelet mellan landstingens och kommunernas IT-användning ska kunna förbättras. Genom denna nationella IT-strategi möter även uppmaningen i handlingsplan för e-hälsa om att samtliga medlems- stater senast /2006 ska ha presenterat en strategi för arbetet på e-hälsoområdet. IT i framtidens vård och omsorg Med hjälp av ändamålsenliga IT-stöd får alla patienter god och säker vård och bra service. Vårdpersonalen kan ägna mer tid åt patienterna och anpassa vården till varje patients behov. IT används som ett strategiskt verktyg i alla delar av vården och de samlade vårdresurserna utnyttjas på ett mer effektivt sätt: Medborgare, patienter och anhöriga har tillgång till lättillgänglig och allsidig information om vård och hälsa samt om sin egen hälsositua- tion. De erbjuds bra service och är delaktiga i vården utifrån indivi- duella förutsättningar. Personal inom vård och omsorg har tillgång till välfungerande och samverkande IT-stöd som garanterar patientsäkerheten och under- lättar deras dagliga arbete. Ansvariga för vård och omsorg har ändamålsenliga IT-stöd för att följa upp patientsäkerheten och vårdens kvalitet samt för verksam- hetsstyrning och resursfördelning. Behovet av information om hälsa och vård varierar, liksom behovet av kontakt med vården. Småbarnsföräldern behöver enkla sätt att kontakta primärvården, få goda råd om behandling av mindre allvarliga åkommor och förenklade rutiner för konsultationer och provtagningar. En person som lider av en kronisk sjukdom behöver enkla och säkra metoder att själv följa upp och kontrollera sin sjukdom, ha kontinuerlig kontakt med specialistläkare och få information om nya behandlingsmetoder. En äldre person kan behöva stöd och omhändertagande i det egna hemmet, där flera olika vård- och omsorgsgivare samarbetar för att skapa trygghet, kvalitet och kontinuitet. Framtidens vård utgår i större utsträckning än från individens behov, önskemål och förutsättningar. Varje individ får den information och vägledning som behövs utifrån individuella för- utsättningar, och får möjlighet att vara delaktig och fatta egna beslut. kommer allt fler att söka individuella lösningar på sina problem, ta egna initiativ och göra egna val. Medborgaren kommer att ställa samma krav på hälsosektorn som på andra serviceinrättningar i samhället. Marknaden för hälsofrämjande och vårdande verksamheter, tjänster och produkter kommer att växa och formas efter medborgarnas önskemål. Framtidens medborgare kommer i större utsträckning använda Internet för att öka sina kunskaper om hälsofrågor, sjukdomar, symtom, läke- medel och egenvård. Via en nationellt samordnad hälsoportal kan man får vägledning till kvalitetssäkrad information och aktuella forsknings- resultat på internationell, nationell och lokal nivå. Här hittar man också samlad information om vårdutbud, vårdkvalitet och hälsorelaterade pro- dukter. Medborgaren kan välja mellan olika alternativ. Dessutom finns det möjlighet att få personlig rådgivning och handledning. För den som vill komma i kontakt med vården för att boka eller ändra besökstid, förnya läkemedelsrecept eller diskutera ett specifikt problem med sin läkare finns tjänster som är lätta att använda, både via portalen och via telefon. De administrativa och geografiska gränserna försvårar varken tillgängligheten till vården eller till den information som finns lagrad om patienten. Patientinformationen följer medborgaren oavsett var, när och av vem man fått vård och omsorg, och oavsett om man kon- taktar vården från sin sommarstuga, från arbetsplatsen eller under ut- landssemestern. Via portalen når medborgaren också sidor som är personliga, där man kan ta del av den egna vårdinformationen i journalen och få en översikt av aktuella läkemedel och tidigare vårdkontakter i olika ärenden. Här kan man också göra egna anteckningar som man vill att behörig personal ska känna till, men även kunna följa upp vilka andra personer som tagit del av informationen. Det är patienten själv som bestämmer vem som ska kunna ta del av vilken information. Vårdpersonalen når enkelt alla de IT-system de behöver genom en enda inloggning i den ordinarie systemmiljön. Genom säkra system för identifiering och behörighetskontroll kan exempelvis läkaren, efter att patienten samtyckt, få tillgång till information om patientens sjukdoms- historik, pågående behandlingar och aktuella läkemedelsordinationer, oavsett var och när denna information har registrerats. Behandling och undersökningar på andra enheter bokas enkelt genom elektroniska remisser och bokningssystem. Specialistkonsultationer, medicinska ana- lyser, vårdplanering och konsensusbedömningar inklusive inhämtande av andra läkares synpunkter kan i större utsträckning ske med hjälp av videomöten och säker e-post. I samband med utredning och planering av behandling använder personalen olika former av elektroniska beslutsstöd. För att garantera en vård och omsorg som är baserad på dokumenterade studier och forskning har vårdpersonalen tillgång till kliniska riktlinjer, de bästa etablerade vårdmetoderna och multiprofessionella nätverk i varje beslutssituation. Detta leder till att kvaliteten ökar, väntetiderna blir kortare och resurserna utnyttjas bättre. Användarvänliga IT-system frigör tid för vårdpersonalen, så att de kan lägga mer tid på det personliga mötet med patienten vilket är oersättligt. När en äldre person skrivs ut efter en sjukhusvistelse får den behandlande personalen information från sjukhuset för att kunna förbe- reda och planera den fortsatta omvårdnaden och andra insatser. 2005/06:139 terskorna inom äldreomsorgen har elektronisk tillgång till aktuella epi- kriser och kan ta del av sina omsorgstagares slutenvårdsjournaler för in- formation om vårdhistorik och ordinerade respektive utsatta läkemedel. Den information som registreras kan återanvändas i avidentifierad form, och användas som en långsiktig och gemensam resurs. Sam- verkande IT-stöd ger möjligheter att följa upp och analysera vårdverk- samhetens kvalitet och effektivitet, till exempel genom kvalitetsregister och hälsodataregister. Med hjälp av IT-stöden kan även förändringar i ohälsa, vårdkonsumtion och läkemedelsanvändning följas. Därutöver kan beredskapen att upptäcka och förebygga epidemier och andra globala hälsohot förbättras. Informationen används också för att förbättra patient- säkerheten genom att kontinuerligt utveckla kunskap, skapa effektiva och standardiserade vårdprogram och följa upp verksamheten på lokal nivå. Ny informationsteknik är ett effektivt verktyg för både medborgare och personal i framtidens vård. Men användningen av IT måste alltid ske på individens villkor. IT är ett naturligt verktyg för många men inte för alla. För att ingen ska stängas ute måste det alltid finnas alternativa sätt att få tillgång till information och få kontakt och kommunicera med vården. Olika individer behöver olika former av stöd och vägledning. Visionen om hur vård och omsorg bör fungera kan bara förverkligas om IT-användningen sätts i ett nytt verksamhetsperspektiv där medborgarnas behov av en säker, effektiv och lättillgänglig vård står i centrum. Behov, innehåll och betydelse Bättre vård och omsorg för individ och samhälle Det svenska vårdsystemet är decentraliserat med 20 landsting och 290 kommuner som är huvudmän för verksamheten. I ansvaret ingår inte bara att tillhandahålla vård och omsorg utan också att utveckla, kvalitets- säkra och finansiera verksamheten. Både landstingen och kommunerna anlitar i varierande utsträckning privata vårdgivare för vårdens utförande. Landstingen ska enligt hälso- och sjukvårdslagen erbjuda en god hälso- och sjukvård åt alla som är bosatta inom . De ska pla- nera sin hälso- och sjukvård med utgångspunkt i befolkningens behov av vård. Planeringen ska även omfatta den hälso- och sjukvård som privata och andra vårdgivare erbjuder. Kommunerna ska enligt hälso- och sjukvårdslagen erbjuda god hälso- och sjukvård till särskilda grupper, däribland äldre och funktionshind- rade. Genom Ädelreformen har fler äldre möjlighet att bo kvar i den egna bostaden med både socialtjänst- och hälso- och sjukvårdsinsat- ser. Den framtida ansvarsfördelningen mellan staten, landstingen och kommunerna är föremål för utredning av (dir. 2003:10). Utredningens resultat, som ska redovisas i , kommer att påverka hur vård- och omsorgssektorn ska Skr. 2005/06:139 organiseras och finansieras . Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika vill- kor för hela befolkningen enligt 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska få företräde till vården. Det råder bred samstämmighet kring en rad krav som måste vara upp- fyllda för att vården och omsorgen ska anses vara god. Vården och om- sorgen ska vara av god kvalitet och följa vetenskap och beprövad erfarenhet, bygga på respekt för patienternas självbestämmande och integritet samt ge utrymme för dem att påverka vården, erbjuda valmöjligheter för patienter så långt det är möjligt, ge medborgare och patienter allsidig och lättillgänglig information om tillgången till vård och omsorg samt vård- och omsorgstjänsters kvalitet och resultat, samt använda vårdens resurser på ett effektivt och ansvarsfullt sätt. En väl fungerande vård och omsorg har stor betydelse både för den en- skildes hälsa, trygghet och välbefinnande och för befolkningens tilltro till samhällets förmåga att tillgodose grundläggande behov. 3.2.1Kraven och förväntningarna ökar Det svenska vårdsystemet, liksom vårdsystemen i alla andra länder, står inför stora utmaningar. ge vård till en åldrande befolkning få resurserna att räcka till som möjligheterna att ge ända- målsenlig vård snabbt ökar anpassa vårdens former och innehåll till de behov som medborgare och patienter har, till exempel att ge allt mer vård och omsorg i hemmen skapa förutsättningar för patienterna och deras närstående att på- verka vården erbjuda en internationellt konkurrenskraftig och högkvalitativ vård tillgodose behovet av gränsöverskridande vård samt underlätta ökad rörlighet för både patienter och vårdpersonal i samarbete med andra EU-länder. 3.2.2Vården utvecklas och förändras För att klara de utmaningar som vården står inför bedrivs ett intensivt och mångsidigt arbete för att utveckla och effektivisera alla delar av vår- Alla nivåer omfattas från vården av den enskilde patienten till för- Skr. 2005/06:139 ändringar av hela organisationen. De insatser som pågår är inriktade på bland annat snabbare spridning av ny kunskap, till exempel fortlöpande införande av nya och mer effektiva diagnos- och behandlingsmetoder, förbättring av vården för patienter som behöver behandling av flera olika vårdgivare, ett mer effektivt utnyttjande av avancerad utrustning och kvalificerad personal, förändringar i vårdverksamheternas organisation, till exempel en fort- satt övergång till att ge allt mer medicinsk vård i öppen vård och allt mer vård i hemmen, fortlöpande kompetensutveckling av vårdpersonalen, samt information till medborgare och patienter om alla viktiga aspekter på vården (tillgänglighet, kvalitet, behandlingsresultat, service, rättig- heter, olika behandlingsalternativ). 3.2.3Från organisationsperspektiv till patientperspektiv I det utvecklingsarbete som pågår ingår också en successiv förändring av relationen till patienterna. har tyngdpunkten legat på att för- bättra och effektivisera verksamheten utifrån vårdpersonalens professio- nella värderingar av hur en god verksamhet bör fungera och ett organisa- tionsperspektiv på effektivitet och ändamålsenlighet. Det nya synsätt som tagit över utgår från medborgarnas och pati- enternas behov och betonar värdet av att patienterna tar aktiv del i vår- den. Olika utvecklings- och förändringsåtgärder ska i första hand bedö- mas utifrån hur de bidrar till förbättringar för dem som berörs av föränd- ringarna. IT ett mångsidigt verktyg med nya möjligheter 3.3.1IT blir allt viktigare IT används i alla delar av vården för olika ändamål och på olika sätt. Men användningen av IT i vården är jämförelsevis låg jämfört med IT-användningen i många andra samhällssektorer och jämfört med vad som är möjligt och önskvärt. En mer effektiv användning av IT efterfrågas av allt fler. ökar behovet av fler och bättre IT-stöd som en konsekvens av alla de för- ändringar som kommer att genomföras . 3.3.2IT har använts utan tillräcklig samordning IT har inte utnyttjats till sin fulla potential, eftersom den ofta en- dast har hanterats för avgränsade delar av verksamheten. Det beror på att det tidigare var svårt att enas om kraven på stora samordnade IT-stöd, att behovet av kommunikation inte var lika omfattande samt att kostnaderna för avancerade IT-system var höga. Många av de IT-stöd som införts på sjukhus, i primärvård och i vård används endast för en del av Skr. 2005/06:139 de uppgifter som de skulle kunna användas för och har därutöver tydliga begränsningar i samspelet med andra IT-stöd.