prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Diagram 3.18 Konfidensindikator för handeln Anm.: Indikatorn baseras på faktisk och förväntad försäljningsvolym samt nulägesomdöme om varulager. Produktionen av välfärdstjänsterna vård, skola och omsorg sker till större delen i regi, men har kommuner och landsting i allt större utsträckning lagt ut verksamhet på entreprenad, hyrt in personal och privatiserat eller bolagiserat daghem, sjukhus med mera. Denna förändring gör att konsumtionen kan växa snabbare än produktionen. ökade produktionen inom sektor medan konsumtionen ökade . konsumtion drevs istället av förbrukning av material och tjänster samt sociala naturaförmåner (läkemedel, tandvård, privata daghem med mera). De starka finanserna i kommunsektorn i kombination med statens satsning på plusjobb väntas innebära att en högre andel av produktionen förläggs inom den kommunala sektorn . Produktionen förväntas öka , samt 2008, medan konsumtionen ökar med igenomsnitt . I staten minskade produktionen . Förbrukningen var stark varför konsumtionen inte minskade i samma utsträckning. produktionen lyftas av statens satsning på utökade arbetsmarknadspolitiska program och beräknas öka respektive . Avtrappningen av plusjobben 2008 förväntas leda till att produktionen minskar med . Sammantaget väntas produktionen i offentlig sektor öka med i genomsnitt 20062008. Överskottet i bytesbalansen uppgick till av BNP 2005, vilket är en minskning jämfört med (se tabell 3.8). Minskningen berodde framför allt på ett minskat överskott i handelsbalansen. Även kapital- avkastningsnettot bidrog till minskningen av bytesbalansöverskottet. Dämpningen mot- verkades dock delvis av ett kraftigt ökat tjänste- netto. Miljarder kronor, löpande priser, om ej annat anges Anm.: Bytesbalansen redovisas enligt definition. Fördelningen mellan bytesbalansens poster i statistik skiljer sig från NR:s fördelning i försörjningsbalansen. Källor: , och . Försämringen av handelsöverskottet väntas, i viss mån, fortsätta även . väntas dock handelsbalansen ge ett ökande överskott. Även det stigande nettot av tjänstehandeln och ett ökat kapitalavkastnings- netto bedöms bidra positivt till bytesbalans- överskottet. Att handelsöverskottet stärks framöver beror till viss del på att exportvolymen ökar mer än importvolymen trots att ökningstakten, i pro- cent räknat, är högre för importen. Det förklaras av att exportvolymen är mycket högre i ut- gångsläget. Förstärkningen av utrikeshandels- överskottet beror även på att exportpriserna ökar snabbare än importpriserna vilket påverkar bytesförhållandet. Bytesförhållandet förbättras 2007 och 2008. väntas bytesförhållandet vara oförändrat. Överskottet i bytesbalansen väntas öka till av BNP 2006 samt respektive av BNP 2007 och 2008. Det totala bruttosparandet uppgick till av BNP (se tabell 3.9). Omkring en fjär- dedel av bruttosparandet utgjordes av finansiellt sparande medan det reala sparandet svarade för omkring tre fjärdedelar. Det finansiella sparandet motsvarar, i princip, överskottet i bytesbalansen. Av det reala sparandet användes i princip hela sparandet till fasta investeringar som 2005 upp- gick till av BNP. Av det finansiella sparandet står hushållen för den största delen. uppgick hushållens finansiella sparande till av BNP. Framöver beräknas hushållens finansiella sparande minska, framför allt på grund av att hushållens konsum- tion väntas öka mer än dess disponibla inkoms- ter. Nettosparandet inklusive avtalspensioner väntas minska som hushållens inve- steringar förväntas öka. Detta drar ned det finan- siella sparandet ytterligare. Som andel av BNP beräknas hushållens finansiella sparande uppgå till och falla tillbaka till 2008. Starka offentliga finanser medför att det offentliga sparandet överstiger under hela prognosperioden. Framöver väntas både det finansiella och det reala sparandet öka. Sammantaget ökar brutto- sparandet därmed successivt till av BNP 2008. 2005/06:100 BILAGA 1 Andel av BNP i löpande priser -0,1 -0,1 1 Enligt definition. Källor: , och . Bruttonationalinkomsten (BNI) beräknas ge- nom att man till BNP i löpande priser adderar svenska inkomster i utlandet och subtraherar utländska inkomster i . BNI ligger till grund för beräknandet av bl.a. biståndsanslaget och EU-avgiften. Framöver väntas BNI vara högre än BNP då nettoställning gentemot om- världen stärks som följd av de stora bytesbalans- överskotten (se tabell 3.10). Miljarder kronor, löpande priser 1 Löner, kapitalavkastning, subventioner och skatter gentemot utlandet. Källor: och . 2005/06:100 BILAGA 1 4Arbetsmarknad, resursutnyttjande och inflation Sysselsättningen ökar starkt 2006 och 2007 Den konjukturåterhämtning som inleddes av 2003 innebar att antalet arbeta- de timmar började växa 2005 (se diagram 4.1). Under loppet av 2005 började även sysselsätt- ningen stiga. Som en följd av ett stigande arbets- kraftsutbud låg dock den öppna arbetslösheten kvar på en hög nivå . Den höga arbetslösheten har medfört att regeringen ökat de arbetsmarknadspolitiska programvolymerna, vilka beräknas uppgå till 161 500 personer. Diagram 4.1 Arbetade timmar och BNP Årlig procentuell förändring, kalenderkorrigerade kvartalsdata Källor: och . har produktivitetsutveck- lingen i den svenska ekonomin varit stark. Där- med har produktionen kunnat växa snabbt utan att antalet arbetade timmar har ökat nämnvärt. bromsade dock produktivitetstill- växten in, och antalet arbetade timmar ökade. Framöver bedöms produktivitetstillväxten bli lägre än genomsnittet för åren 20022004. En fortsatt stark BNP-tillväxt kopplad till en lugnare produktivitetsutveckling innebär att an- talet arbetade timmar väntas utvecklas i god takt . Antalet arbetade tim- mar bedöms öka och 2007. Sysselsättningen ökade och förväntas växa snabbt . De flesta indikatorer på arbetsmarknaden har förbättrats och är nu positiva. Sysselsättningen förväntas öka och 2007. Den regul- jära sysselsättningsgraden, där sysselsättning i arbetsmarknadspolitiska program exkluderas, stiger i en jämn takt och väntas 2008 uppgå till för åldersgruppen . Den starka sysselsättningsökningen har dock endast fått ett begränsat genomslag på arbetslösheten till följd av det ökande arbets- kraftsutbudet. Utbudet bedöms fortsätta öka 2006 och 2007, dvs. i en betydligt lägre takt än sysselsättningen. Den öppna arbetslösheten väntas sjunka till och . Den totala arbetslösheten, som även omfattar personer i arbetsmarknads- politiska program, sjunker till och 2007. Den relativt höga arbetslösheten, de låga brist- talen, de måttliga löneökningarna och den svaga inflationen tyder på att det finns gott om lediga resurser i ekonomin. Detta kan också uttryckas som att det s.k. BNP-gapet är negativt. BNP-gapet definieras som skillnaden mellan den faktiskt uppmätta BNP-nivån och den po- tentiella BNP-nivån, dvs. den nivå på BNP som kan uppnås utan att löner och priser stiger i allt- för hög takt. Ett negativt gap dvs. en faktisk BNP-nivå som är lägre än den potentiella inne- bär att det finns lediga resurser i ekonomin och att inflationstrycket är lågt. Faktisk BNP kan då stiga snabbare än potentiell BNP utan att det uppstår inflationsdrivande löneökningar. Produktionen i ekonomin bestäms av antalet sysselsatta, de sysselsattas medelarbetstid och deras produktivitet. BNP-gapet kan därför delas upp i ett sysselsättningsgap, ett medelarbetstids- gap och ett produktivitetsgap, alla uttryckta i procent av respektive potentiell nivå. bedöms BNP-gapet ha vidgats något, till -1,, trots att BNP-tillväxt- en var god och sysselsättningsutvecklingen, mätt i antal personer, vände uppåt. Det beror på att den faktiska produktiviteten ökade mindre än den potentiella. Den faktiska sysselsättningen steg 2005 i ungefär samma takt som den po- tentiella och sysselsättningsgapet beräknas till -1,. Det bedöms alltså ha funnits mer lediga resurser på arbetsmarknaden än vad BNP-gapet indikerar. Medelarbetstiden bedöms ligga på en lägre nivå än den potentiella. skedde en återgång mot en mer långsiktigt hållbar nivå då den faktiska medelarbetstiden utvecklades star- kare än den potentiella. Antalet arbetade timmar steg därmed mer än den långsiktiga öknings- takten. beräknas såväl BNP som antalet syssel- satta öka snabbt. BNP-gapet minskar därmed till -0,och sysselsättningsgapet till -0,. fortsätter gapen att minska. Procent av potentiell nivå -1,5 -0,6 -0,3 -0,4 -0,3 -1,8 -0,7 -0,3 Anm.: Delarna summerar inte alltid till totalen, se fotnot i tabellsamlingen i slutet av denna bilaga. Ekonomin går mot fullt resursutnyttjande Det är svårt att göra en konjunkturbedömning som sträcker sig längre än . Därför ska beräkningarna inte ses som en konjunkturprognos utan bygger i stället på bedömningar av resursläget 2007 och av den po- tentiella tillväxttakten samt på ett antagande om att ekonomin går mot fullt resursutnyttjande. Potentiell BNP beräknas 2008 öka , varav sysselsättningen beräknas bidra med . Eftersom det fortfarande bedöms finnas lediga resurser i ekonomin 2007 kan dock antalet sysselsatta och BNP 2008 växa res- pektive utan att löne- och prisdrivande bristsituationer uppstår. Därmed sluts BNP- och sysselsättningsgapen 2008. Arbetslösheten faller dock inte i samma utsträckning som sysselsätt- ningen stiger eftersom an- talet deltagare i arbetsmarknadspolitiska pro- gram minskar. Löne- och prisutvecklingen är fortsatt dämpad Som en följd av det låga resursutnyttjandet har det varit förhållandevis lätt för arbetsgivarna att rekrytera lämplig arbetskraft. Detta har inneburit att den nominella löneök- ningstakten successivt har dämpats . Löneökningstakten väntas stiga något framöver i takt med att resursutnyttjandet ökar. Avtalen på större delen av arbetsmarknaden löper ut , dvs. i ett arbetsmarknads- läge som är betydligt ljusare än vid den före- gående avtalsrörelsen. Detta kan förväntas bidra till att löneökningstakten tilltar 2007. 2005/06:100 BILAGA 1 taget väntas lönerna öka 2006 och 2007. Inflationen är låg. Mätt som årsgenomsnitt uppgick inflationen 2005 till enligt kon- sumentprisindex (KPI), medan den underlig- gande inflationen (UND1X) uppgick till . har inflationen varit fortsatt dämpad. förväntas fal- lande oljepriser och en starkare krona bidra till att den importerade inflationen utvecklas svagt. Det låga resursutnyttjandet och den dämpade löneutvecklingen innebär att det inhemska infla- tionstrycket endast stiger långsamt framöver. I kombination med en låg inflation på importe- rade varor innebär detta att den underliggande inflationen väntas uppgå till och 2007. KPI-inflationen som framöver på- verkas av de stigande bostadsräntorna förvän- tas uppgå till och 2007. får den snabba förbättringen på arbets- marknaden större genomslag på löner och priser, och den underliggande inflationen stiger men beräknas inte nå upp till inflations- mål . Resursutnyttjandet bedöms vara för- hållandevis lågt, som arbetskrafts- utbudet väntas öka i god takt . Detta innebär att den svenska ekonomin kan växa snabbt utan att betydande flaskhalsar och inflationsproblem uppstår. Om tillväxten skulle bli högre än vad som förutses i denna prognos, eller om arbetskraftsutbudet skulle ut- vecklas svagare, finns dock en risk för att det uppstår flaskhalsar och därmed högre inflation. Den starka ökningen av antalet platser i arbetsmarknadspolitiska program innebär också en riskfaktor i prognosen. Om inte de beslutade programvolymerna uppnås finns en risk att arbetslösheten hamnar på en högre nivå än enligt prognosen. Efter att ha utvecklats svagt vände sysselsättningen uppåt under andra halv- . 2005/06:100 BILAGA 1 kraftsundersökning () ökade sysselsätt- ningen . Den statistikomlägg- ning7 som genomfördes bedöms dock ha drivit upp siffrorna. Enligt nationalräken- skaperna ökade sysselsättningen med . Till följd av att även arbetsutbudet ökade i god takt förändrades inte den öppna arbetslösheten jämfört med föregående år. På grund av statistik- omläggningen går det inte att med säkerhet uttala sig om vilka grupper som fått arbete, men det troliga är att de till en stor del utgörs av personer som tidigare räknades som studerande utanför arbetskraften.8 Den positiva utvecklingen på arbetsmark- naden har fortsatt under inledningen av 2006. Sysselsättning och arbetskraftsutbud har ökat och den öppna arbetslösheten har minskat. Utvecklingen i näringslivets olika sektorer skiljer sig åt. Sysselsättningen har kontinuerligt ökat i byggsektorn och i den privata tjänste- sektorn under två respektive , medan den minskat i industrin. I sektor har sysselsättningen ökat marginellt, medan den minskat i statlig sektor. Inom den privata tjänstesektorn utvecklades företagstjänsterna allra starkast , både mätt i procentuell tillväxttakt och som bidrag till sektorns syssel- sättningsökning. Företagstjänster var även den bransch som bidrog mest till den totala syssel- sättningsökningen . Indikatorerna för arbetsmarknaden har förbätt- rats och inledningen av 2006. Antalet nyanmälda lediga platser med mer än 10 dagars varaktighet som anmälts till landets arbetsförmedlingar har ökat kontinuerligt . Den kraftiga ökningen ska dock tolkas med viss försiktighet sedan det framkommit att en del av 7 De två viktigaste definitionsförändringarna rör sysselsättning och arbetslöshet. Till skillnad från tidigare räknas numera personer som är folkbokförda i men arbetar vid ett arbetsställe utomlands som sysselsatta och i arbetskraften. Till gruppen arbetslösa hänförs nu alla personer som saknar arbete men som skulle kunna arbeta och aktivt har sökt arbete under referensveckan. fanns också ett krav att personen velat arbeta. 8 En indikation på detta är att antalet inskrivna vid arbetsförmedlingen som gått från arbetslöshet till arbete knappt har förändrats . de lediga platserna räknats mer än en gång av (). Att antalet lediga jobb ökat under loppet av 2005 understöds dock även av andra statistik- källor. Enligt SCB:s konjunkturstatistik ökade antalet lediga jobb fjärde kvartalet 2005 jämfört med (se diagram 4.2), och enligt TCO ökade antalet orubricerade platsannonser i de största dagstidningarna jämfört med . Diagram 4.2 Lediga jobb Årlig procentuell förändring, kvartalsdata Indikatorerna ger dock en fingervisning om att den branschvis splittrade utvecklingen under föregående år kommer att bestå framöver. Enligt KI:s senaste konjunkturbarometer är företagens anställningsplaner fortsatt optimis- tiska inom byggsektorn och stora delar av privat tjänstesektor, medan de är fortsatt negativa inom industrin. Antalet arbetade timmar steg under loppet av 2005 enligt nationalräkenskaperna och har fort- satt att stiga under inledningen av 2006. Histo- riskt brukar en ökning av antalet arbetade tim- mar följas av att antalet sysselsatta stiger med en fördröjning på ett till två kvartal. Antalet programdeltagare ökar kraftigt Antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska pro- gram uppgick i genomsnitt till 123 000 . Antalet platser väntas uppgå till 161 500. Under inledningen av året har program- volymen inte ökat i önskad omfattning, t.ex. så har plusjobben inte ökat i den takt AMS planerat. Genom att regeringen i denna proposi- tion föreslår en omfördelning från sysselsätt- ningsprogram till utbildningsprogram förbättras möjligheten att nå upp till planerade volymer. Detta eftersom utbildningsprogram i allmänhet är lättare att utöka snabbt än sysselsättnings- program. Ökningen av programvolymen är i och med denna omfördelning ungefär jämnt fördelad mellan sysselsättningsprogram och utbildnings- program . I denna proposition föreslår regeringen en ökning av programmen med ytterligare 11 2007 och 2008 jämfört med planerna i budget- propositionen . Det innebär att väntas den totala programvolymen endast minska marginellt. Inriktningen kommer dock att ha en något större vikt mot sysselsättnings- program än under innevarande år. minskar programvolymen ytterligare (se diagram 4.3). Diagram 4.3 Deltagare i konjunkturberoende arbets- marknadspolitiska program Tusental personer, årsgenomsnitt Källor: och . Prognosen för arbetsmarknaden bygger på att den planerade volymen arbetsmarknadspolitiska program uppnås. Den bygger också på att de arbetsmarknadspolitiska programmen i mindre utsträckning än tidigare satsningar tränger undan reguljär sysselsättning. En stor del av satsningen ligger i offentlig sektor där risken för undan- trängning generellt bedöms vara lägre än i privat sektor. De satsningar som görs är också till stor del riktade mot svaga grupper vilket också minskar risken för undanträngning. Sysselsättningen fortsätter att stiga utvecklades syssel- sättningen, antalet arbetade timmar och kort- siktsindikatorerna positivt. Tillväxten i ekono- min väntas bli stark . som upplever brist på arbets- 2005/06:100 BILAGA 1 kraft och rekryteringssvårigheter är relativt liten. Förutsättningarna för att syssel- sättningen ska fortsätta att öka kan därmed sägas vara goda. väntas antalet arbe- tade timmar fortsätta öka i god takt. Sysselsätt- ningen räknat i antal personer förutses utvecklas något starkare än sysselsättningen räknat i antal timmar, då medelarbetstiden antas minska något framöver. En bidragande orsak till den starka sysselsätt- ningsutvecklingen är ökningen av de arbetsmarknadspolitiska pro- gramvolymerna. Den ökade programvolymen bidrar dock inte till att öka den reguljära syssel- sättningen. Detta eftersom sysselsatta i arbets- marknadspolitiska program9 räknas som syssel- satta men inte som reguljärt sysselsatta. Det faktum att sysselsättningsprogram leder till viss undanträngning av reguljär sysselsättning med- för att den reguljära sysselsättningen utvecklas svagare än den skulle ha gjort i frånvaro av ökade programvolymer. 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 08 Källor: , och . Sysselsättningen väntas stiga och . Det motsvarar en ökning med drygt 115 000 personer. Av dessa bedöms 85 000 vara reguljärt sysselsatta (se diagram 4.4). beräknas sysselsättningen stiga . Den reguljära sysselsättningsgraden för personer i åldersgruppen väntas då uppgå till . av sysselsättningsökningen 20062007 väntas ske inom näringslivet. 9 Friårslediga, plusjobbare, personer som uppbär anställningsstöd eller starta eget-bidrag samt personer som har utbildningsvikariat räknas som sysselsatta. 2005/06:100 BILAGA 1 och byggsektorerna väntas bidra till ökad sysselsättning, medan antalet sysselsatta fort- sätter att minska inom industrin. Inom tjänstesektorn ökade sysselsättningen i samtliga större delsektorer10 . har förvänt- ningarna när det gäller antalet anställda stärkts. Enstaka branscher uppvisar dock negativa nettotal. finns det inga generella problem att hitta lämplig personal i tjänste- sektorn. Inom uppdragsverksamhet anger dock ett ökat antal företag att de upplever brist på arbetskraft. Av den totala sysselsättnings- ökningen väntas tjänste- sektorn svara för . Byggkonjunkturen har fortsatt att stärkas. Orderläget i branschen är gott. Företagen är mycket optimistiska och för- väntar sig att såväl byggande som sysselsättning ska stiga framöver. Bristen på byggarbetare utgör dock ett problem. Störst är problemen bland företag med huvudsaklig inriktning mot bostadsbyggande. Arbetskraftsbristen bedöms begränsa sysselsättningstillväxten något. Sysselsättningen i industrin har minskat trendmässigt . Sysselsätt- ningen har ökat endast under de år då industri- konjunkturen varit mycket stark. Produktions- tillväxten beräknas tillta , men tillväxten bedöms inte bli tillräckligt hög för att resultera i en ökad sysselsättning. Kommunsektorns starka finanser och sats- ningen på plusjobb väntas leda till att sysselsätt- ningen ökar med drygt 35 000 personer . Även staten påverkas av sats- ningen på plusjobb och sysselsättningen beräk- nas stiga med omkring 4000 personer. Offentlig sektor kommer därmed att stå för av den totala sysselsättningsökningen . Medelarbetstiden per sysselsatt minskade . Minskningen förklaras delvis av ökade sjukskrivningar, men också av en sjunkande medelarbetstid per person i arbete till följd av ett försämrat konjunkturläge. 10 Företagstjänster, hushållstjänster, parti- och detaljhandel, reparationer och verkstäder, samt övriga tjänster. två åren har förändringarna i medelarbetstiden från kvartal till kvartal varit små. Diagram 4.5 Sysselsatta och sjukfrånvarande Tusental personer, årsgenomsnitt Sysselsatta (höger skala) Sjukfrånvarande (vänster skala) Anm.: Sjukfrånvarande avser personer som varit sjukfrånvarande hela mätveckan. Källa: (). väntas frånvaron öka något till följd av att denna brukar variera med konjunkturen (se diagram 4.5). Det gäller både sjukfrånvaro11 och frånvaro av andra skäl. Demografiutvecklingen är också sådan att den har en negativ effekt . Befolkningsandelen i åldersgrupper med lägre medelarbetstid ökar mer än grupper med högre medelarbetsid. Med hänsyn taget till skillnader beräknas medelarbetstiden minska marginellt . Produktivitetstillväxten avtog 2005. Det berodde på den tillfälliga avmattningen i industri- konjunkturen samt på att bidraget från så kallad merchanting minskade. Produktivitetsökningen i tjänstesektorn, som varit hög, avtog också. I takt med att tillväxten tar fart beräknas produktivitetstillväxten stiga något. I tjänstesektorn förväntas den ligga kvar på en lägre, mer trendmässig tillväxttakt. Produktivitetsökningen avtar 2007 då tillväxten dämpas något och ekonomin går mot ett högre resursutnyttjande. 11 I fångas sjukfrånvaron upp antingen som frånvaro på grund av sjukdom hela mätveckan eller sjukfrånvaro på grund av sjukdom del av mätveckan. AKU:s statistik är inte direkt jämförbar med Försäkrings- kassans (FK:s) statistik över antalet sjukskrivna. Detta beror bland annat på att FK:s statistik endast inkluderar personer som varit sjukskrivna i och på att arbetslösa sjukskrivna och studerande sjuk- skrivna inkluderas i FK:s siffror men inte i AKU:s. Arbetskraftsutbudet fortsätter att öka Efter att ha utvecklats svagt vände arbetskraftsutbudet uppåt . steg utbudet i stort sett i takt med sysselsättningen. Konjunkturläget har betydelse för utveck- lingen av arbetskraftsutbudet. En ökad efter- frågan på arbetskraft gör att fler söker sig till arbetsmarknaden, vilket framför allt gäller de yngre grupperna. De yngre tenderar att i hög grad kliva in i arbetskraften först i samband med att de får ett arbete. Detta gör att arbetskrafts- deltagandet svänger mer över konjunkturcykeln bland yngre grupper. När arbetsmarknadsläget är svagt tenderar ungdomar också att börja studera i högre grad än andra. Yngre gruppers möjlighet att få sommar- och extraarbeten ökar dessutom i högkonjunkturer. Att sysselsättningen stiger bland yngre behöver således inte betyda att de studerar i mindre omfattning.12 Även de äldres deltagande på arbetsmarknaden påverkas mer än genomsnittet av konjunkturläget. De äldre väljer att stanna kvar längre i arbete då arbetsmark- nadsläget är gott. Ett sämre arbetsmarknadsläge kan innebära att äldre i vissa fall går i pension tidigare. Arbetskraftsutbudet påverkas även av den demografiska utvecklingen. En större befolkning gör att det finns fler som kan arbeta. Samman- sättningen på befolkningstillväxten har också betydelse (se diagram 4.6). Ur ett arbetskrafts- perspektiv är den demografiska utvecklingen relativt ogynnsam. Åldersgrupper som har ett lågt arbetskraftsdel- tagande växer mycket. Det gäller framför allt i åldersgrupperna , men även gruppen som har ett relativt lågt deltagande väntas öka kraftigt. Grupperna och som har ett högt arbetskraftstal, minskar eller är i stort oförändrade. Under har dock arbetskraftsdel- tagandet trendmässigt stigit kraftigt i gruppen . Även i gruppen kan en stigande om än inte lika stark trend identifieras. Till största del förklaras denna trend av att äldre i större utsträckning än tidigare generationer väljer att stanna kvar längre på arbetsmarknaden. 2005/06:100 BILAGA 1 De som tillhör de två äldsta grupperna är till största del 40-talister.