prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — En utredare har på regeringens uppdrag lämnat förslag till hur lärare och skolledare i högre grad skall kunna inhämta och använda systematiskt producerad kunskap om lärande och undervisning i sin yrkesutövning, Att fånga kunnandet om lärande och undervisning Om villkoren för skolledare och lärare att ta del av systematiskt framtagen kunskap om utbildningsverksamhet (Ds 2005:16.) Enligt utredaren behöver befattningsstrukturer skapas i kommunerna för att skolans personal skall ta till sig den växande kunskapen, ökad samverkan komma till stånd mellan olika aktörer inom skola och högskola om produktion och användning av systematiskt framta- gen kunskap, samt tillgängligheten om den växande kunskapsproduktionen kring lärande och undervisning öka. Utredningen har remitterats och remisstiden gick ut . I det utkast till lagrådsremiss om en ny skollag som utarbetats inom Utbildnings- och föreslås att lärare i förskolan och fritidshemmet skall ha ett övergripande pedagogiskt ansvar. Därmed tydliggörs förskollärares och fritidspedagogers ansvar för att förskolans och fritidshemmets uppdrag fullföljs. Lärarna skall levandegöra intentionerna i läroplanerna, driva det pedagogiska utvecklingsarbetet och ansvara för att det målinriktade arbetet främjar barnens utveckling och lärande. Det skall finnas lärare med föreskriven utbildning i alla förskolor och fritidshem. Förslag om reglering av lärares ansvar och befogenheter i skolan i övrigt bereds också i samband med det förslag till ny skollag som utarbetats inom Utbildnings- och . Strävan är att skolan skall ha välutbildade lärare och att lärares roll och ställning skall stärkas på olika sätt. I verksamheter som är föremål för så stora förändringar som har skett inom förskola och fritidshem är det angeläget att verksamheten kan rekrytera och behålla sin personal. Det är viktigt för förskolans och fritidshemmets kvalitet att fler förskollärare och fritidspedagoger, rekryteras till förskolan och fritidshemmet. Satsningen för att öka personaltätheten i förskolan kommer att ytterligare öka behovet av personal. prognos för behov och tillgång på lärare samt regeringens åtgärder för att förbättra rekryteringen behandlas i avsnittet 7.1.2 Lärarutbildning. Regeringen har också gett i uppdrag att sammanställa kommunernas personalförsörjningsprogram för att förbättra bedömningen av förskolans, förskoleklassens och (i delen ) rekryteringsbehov av lärare. Uppdraget skall redovisas . Regeringen fortsätter att noga följa måluppfyllelsen för lärarexamen med inriktning mot , förskola, förskoleklass och fritidshem. Ansvaret för insatser för att kunna rekrytera, utveckla och behålla kompetenta lärare till för- skola, skola och fritidshem faller på staten, kommunerna och de enskilda huvudmännen som arbetsgivare och lärarorganisationerna. Statens ansvar gäller främst att dimensionera, utveckla och garantera kvaliteten på lärarutbildningen. För att upprätthålla kvaliteten måste alla som arbetar med barn ha utbildning och kompetens. Satsningen för att öka personaltätheten kommer att öka behovet även av barnskötare i förskolan. Enligt regeringens bedömning finns det följaktligen ett behov av en utbildning till barnskötare. har därför på regeringens uppdrag utformat och fastställt en nationell kursplan för en ettårig barnskötarutbildning inom påbyggnadsutbildning. Utbildningen har en flexibel utformning och valbara kurser så att den kan genomföras med hänsyn till deltagarnas skiftande erfarenheter. Dessutom skall utbildningen ge utrymme för att ge behörighet till högskolestudier för de studerande som saknar sådan. Angående möjligheten för barnskötare att studera till en lärarexamen se avsnitt 7.1.2. Ledning i förskola, skola och fritidshem Många studier lyfter fram förskolans och skolans ledning som en viktig förklarande faktor för verksamhetens framgång eller brist på framgång. har senast i beträffande styrning, ledning och kvalitetsarbete konstaterat att skolor med god ledning bland annat karakteriseras av att skolan har en skolledning med god utbildning, att skolledningen har administrativt stöd i sitt arbete och att rektorer som fungerar som goda pedagogiska ledare ofta har skapat en särskild organisation på skolan där de pedagogiska frågorna behandlas. I det förslag till ny skollag som utarbetats inom Utbildnings- och föreslås att rektorerna får en förstärkt roll som ansvariga för att elevernas rättigheter iakttas, för bedömning och betygssättning och med vidgat ansvar för elever som behöver särskilt stöd i skolan. Därmed ökar vikten av att skolan har välutbildade rektorer. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fokus på resultatuppföljning, måluppfyllelse och kvalitetsarbetet i skolan, områden som rektor har ett särskilt ansvar för. Även förskolan skall, enligt det förslag till ny skollag som utarbetats inom Utbildnings- och , ledas av en rektor. Staten anordnar en statlig rektorsutbildning för i första hand nyutnämnda rektorer. Målgruppen för denna utbildning är rektorer och andra pedagogiska ledare med verksamhetsansvar för läroplansstyrda verksamheter. Det innebär att rektorsutbildningen även omfattar ledare med ansvar för förskolan. Regeringen gav Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att utveckla innehåll och form för rektorsutbildningen i syfte att öka dess effektivitet och möjliggöra att fler rektorer kan genomgå utbildningen. Myndigheten har lämnat en delrapport. Myndigheten identifierar ett antal framgångsfaktorer som bedöms behöva vägas in vid utformningen av den framtida rektorsutbildningen. Rektors utbildning behöver bland annat kopplas till den egna skolans plan för kompetensutveckling och relateras till sådana grundläggande förutsättningar som ledningsstruktur och ansvarsfördelning i kommunen och den egna skolan. Erfarenhetsutbyte rektorer emellan behöver också utvecklas genom att bygga stödstrukturer med hjälp av modern informationsteknologi. Myndigheten bör fortsätta att överväga organisation och utbildningsanordnare av rektorsutbildningen. Myndigheten bör därvid beakta den utveckling av rektors arbetsuppgifter och ansvar som föreslås i det utkast till ny skollag som utarbetats inom Utbildnings- och . Dessutom är det väsentligt att den föreslagna regleringen för ledningen av förskolan i propositionen Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11) ges utrymme i utbildningen. Ut- bildningen bör även fortsättningsvis ha en tydlig anknytning till universitet och högskolor, bland annat för koppling till aktuell forskning om skola och skolledning samt möjlighet för deltagare i rektorsutbildningen att bedriva högre studier inom området ledarskap. Den slutliga redovisningen av uppdraget skall ske till regeringen . Myndigheten för skolutveckling har genomfört en effektutvärdering av rektorsutbildningen. Uppgifter från rektorerna själva, intervjuade förvaltningschefer och en majoritet av personalen 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 på skolor, som haft sina rektorer i utbildningen anser att rektor har blivit tydligare i sitt ledarskap som en följd av rektorsutbildningen. En särskild utredare har haft i uppdrag att göra en kartläggning och utvärdering av skolans ledningsstruktur. Utredaren redovisar sina förslag i betänkandet Skolans ledningsstruktur Om styrning och ledning i skolan (SOU 2004:116). För att rektorsutbildningen skall kunna bidra till att stödja utvecklingen av ledningsstruktur och ansvarsfördelning i kommuner och skolor i enlighet med Myndigheten för skolutvecklings ovan redovisade inriktning av den framtida rektorsutbildningen, avser regeringen att ge myndigheten i uppdrag att redovisa goda exempel på hur kommuner och skolor organiserar och utvecklar sina ledningsfunktioner. Mer personal är en avgörande faktor för att förbättra förskolans kvalitet. Med mer personal kan barngruppernas storlek minska och mer tid ägnas bland annat åt barn i behov av särskilt stöd. För att möjliggöra detta har ett särskilt statsbidrag införts för att öka antalet anställda med 6 000 förskollärare, barnskötare och övrig personal i förskolan. Bedömningen är att bidraget kan leda till att antalet barn per årsarbetare minskar från i genomsnitt 5,4 barn till i genomsnitt 5 barn per årsarbetare . Bi- draget som riktas till kommunerna omfattar samt . Därefter skall bidraget inordnas i det generella bidraget till kommunerna. Samtliga kommuner har emottagit bidrag . Regeringen har beslutat om en förordning för bidraget. Utifrån denna har fått till uppgift att administrera och följa upp bidraget. har publicerat riktlinjer för administration och uppföljning av bidraget och en första del av bidraget har betalats ut till landets kommuner. kommer även att utfärda föreskrifter som förtydligar hur de kommer att följa upp bidraget. I sitt arbete är det naturligt att beaktar de synpunkter och rekommendationer lämnat i sin granskning av personalförstärkningsbidraget till skola och fritidshem (RiR 2005:9). Regeringen bedömer att förutsättningarna är mycket goda för att bidraget till förskolan skall få avsedd effekt och att det skall uppfattas som ändamålsenligt utformat. Hur personalförstärkningen kommer att påverka förskolans kvalitet bestäms dock till slut av hur kommunerna väljer att använda det. Det är kommunen som är huvudman för förskolan och som bäst kan bedöma hur bidraget skall användas för att ge bästa resultat utifrån de lokala förutsättningarna. Maxtaxan i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg infördes . Maxtaxan är frivillig för kommunerna och staten kompenserar kommunerna med sammanlagt för minskade avgiftsintäkter. deltar alla kommuner i maxtaxan och får del av den ekonomiska kompensationen. Utöver kompensationen för de minskade avgiftsintäkterna får också kommunerna till kvalitetssäkrande åtgärder. Maxtaxan har inneburit avsevärt sänkta avgifter för barnfamiljerna och minskat avgiftsskillnaderna mellan kommuner. När maxtaxan infördes minskade avgiftsskillnaderna exempelvis för en tvåbarnsfamilj med genomsnittliga inkomster med ungefär två tredjedelar och avgifterna har för de flesta familjer minskat med mellan . På så sätt har tillgängligheten ökat och barnfamiljernas ekonomi förbättras. Maxtaxan innebär också att avgifternas marginaleffekter minskar vilket underlättar för småbarnsföräldrar att öka sitt arbetskraftdeltagande. Personalförstärkningssatsning i skola och fritidshem För att ge alla barn och ungdomar likvärdiga möjligheter måste alla skolor vara bra skolor och eleverna få det stöd de behöver för att nå utbildningsmålen. Satsningen på fler lärare och andra specialister har varit mycket framgångsrik och kommunerna har ökat sin personal med sammanlagt 12 000 heltidstjänster om man tar hänsyn till att elevantalet minskat. Av dessa är cirka 8 000 direkt finansierade med det särskilda statsbidraget för personalförstärkningar. Uppföljningar visar att satsningarna varit störst i särskolan och och mindre i gymnasieskolan. Endast en liten del av statsbidraget har använts till att anställa personal i förskoleklassen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I fritidshemmen har en minskning av personalen spekteras för sina åsikter. nationella handlingsplan för de mänskliga rättig- Satsningen går in på sitt femte och sista år. heterna, vilken planeras läggas fram för riksda- Därefter kommer bidraget att överföras till det gen , kommer även frågor om generella stödet till kommunerna. mänskliga rättigheter inom utbildningsväsendet getts har granskat bidraget (RiR 2005:9) och riktar bland annat kritik mot Skol- verkets handläggning av bidraget och ifrågasätter fått högre prioritet i kommuner, möjligheten att kunna följa upp om bidraget le- förskolor och skolor. der till ökad måluppfyllelse i skolan. satsat på att utveckla värdegrundsarbetet och att nens synpunkter och rekommendationer rö- få systematik i arbetet. rande detta bidrag är dock till en del även mer värdegrunden ser dock olika ut i skilda delar av generella och bör påverka utformningen av även andra statsbidrag inom skolområdet. generellt en starkare position i förskolan och bör kunna dra nytta av granskningen både när än i gymnasieskolan. det gäller detta bidrag och när det gäller bidraget enligt regeringens mening viktigt att stärka till personalförstärkningar i förskolan. viktigt att kraven på kontroll och uppföljning balanseras mot kraven på administ- rativ enkelhet och flexibilitet. Det är också re- Flera utvärderingar visar att jämställdhet fortfa- geringens uppfattning att statsbidrag av detta rande är en lågt prioriterad fråga i många för- slag skall ses som ett samarbete mellan stat och skolor, skolor och kommuner. kommun där kommunen som skolans huvud- lan värdegrunds- och jämställdhetsarbetet är man är den part som bäst kan avgöra hur bidra- dessutom ofta svag. Mot den bakgrunden behö- get skall användas för att på bästa sätt möta lo- ver jämställdhetsfrågorna uppmärksammas och har i sin granskning endast hittat ett fåtal brister i hand- Jämställdhetsarbetet måste börja i tidiga åld- läggning, vilket är ett gott betyg på Regeringen beslutade därför om en jäm- mer också att fördjupa kunskapen om hur bidra- get påverkar skolans måluppfyllelse. preliminär utvärdering av personalförstärkningar för detta ändamål. för jämställdhet i förskolan (U 2003:12) har i nadspolitisk utvärdering (IFAU) gjort på upp- uppdrag att lyfta fram, förstärka och utveckla drag av har ökade resurser förbättrat jämställdhetsarbetet i förskolan. studieresultaten för elever med lågutbildade Delegationen påbörjade sitt arbete gationen sitt delbetänkande Den könade för- skolan om betydelsen av jämställdhet och ge- 5.1.4 Trygghet och studiero nus i förskolans pedagogiska arbete (SOU 2004:115) till regeringen. ut på remiss och remissinstanserna har inkommit Regeringen lägger stor vikt vid frågorna om de- 2006 skall delegationen redovisa uppdraget i sin Regeringen avser att invänta analysen av mokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter i remissinstansernas synpunkter samt delegatio- nens slutredovisning av uppdraget innan even- skolan och vuxenutbildningen. tuella ytterligare insatser vidtas. skall inte endast vara värderingsfria och neutrala tilldelat 34 projekt sam- utan aktivt verka för fundamentala demokratiska principer som alla människors lika värde oavsett De projekt som till- delats medel är spridda över landet och av varie- kön, etnisk tillhörighet, religion och annan tros- rande omfattning och verksamhetsinriktning. uppfattning, sexuell läggning eller funktionshin- Delegationen har även premierat jämställdhets- der samt för allas rätt att uttrycka sig och re- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 arbete av god kvalitet och kommer att fortsätta att uppmärksamma värdefulla jämställdhetsinsatser även och . Myndigheten för skolutveckling fick i regleringsbrev för i uppdrag att bidra till ökad måluppfyllelse genom att vidta generella insatser inom området jämställdhet. Myndigheten redovisade till regeringen i rapport nr 2 Nationell skolutveckling fem utvecklingsområden (2004) de utvecklingsområden och åtgärder som bör prioriteras i myndighetens arbete med utvecklingsstöd. Demokrati, jämställdhet och inflytande är ett av dessa fem prioriterade utvecklingsområden. Personalens kunskap och kompetens är avgörande för ett jämställdhetsarbete av god kvalitet i skolan. För att stärka verksamheternas jämställdhetsarbete avsattes 2004 medel för att utbilda pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap i förskolan och skolan. Utbildningen riktade sig främst till pedagoger och lärare i förskolan, och gymnasieskolan. Den har bedrivits på uppdrag av Myndigheten för skolutveckling av och i samarbete med i . Syftet med utbildningen är att de s.k. genuspedagogerna skall arbeta praktiskt med förändringsarbete i sina verksamheter. Myndigheten skall presentera en utvärdering av utbildningen av genuspedagoger senast . Regeringen avsatte 2002 resurser för insatser att stärka flickors självförtroende och ge möjlighet till bl.a. självförsvarsträning. Sammanlagt har 49 projekt tilldelats medel. Mänskliga rättigheter och skolans ansvar att motverka diskriminering och annan kränkande behandling Barns och ungas rättigheter får inte inskränkas med hänvisning till kultur, tradition, religion och bakgrund eller på grund av kön, sexuell läggning.eller funktionshinder. Undersökningar visar att det brister när det gäller skyddet mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan. Regeringen gav därför en utredare i uppdrag (dir. 2003:114) att se över möjligheterna till en lagstiftning som främjar lika rättigheter och motverkar diskriminering och annan kränkande behandling inom skolväsendet i vid mening. (U 2003:10) redovisade Regeringen avser att överlämna ett förslag om en ny lag till . Den nya lagen föreslås gälla förbud mot diskriminering på diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. De som föreslås skyddas av lagens bestämmelser är barn och elever flickor och pojkar samt kvinnor och män som omfattas av den utbildning och annan verksamhet som regleras i nuvarande skollag (1985:1100). Ändamålet med den föreslagna lagen är att främja barns och elevers lika rättigheter samt motverka diskriminering samt förhindra och förebygga annan kränkande behandling som inte direkt kan hänföras till diskrimineringsgrunderna. Förslaget innebär således att även annan kränkande behandling omfattas som exempelvis mobbning. Regeringen föreslår vidare att en ny funktion ett barn- och elevombud för likabehandling inrättas inom . Lagen föreslås träda i kraft . Det är av stor vikt att skolan för en diskussion om innehållet i de läromedel som används och reflekterar över hur dessa stödjer skolans uppdrag. Regeringen har gett i uppdrag att se över ett urval av läroböcker i grund- och gymnasieskolans undervisning. Läroböckerna skall analyseras med avseende på i vilken omfattning och på vilket sätt de avviker från läroplanens värdegrund. Eventuella uttryck för diskriminering eller andra former av kränkningar p.g.a. kön, etnisk tillhörighet, religion eller trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder skall särskilt uppmärksammas. skall slutredovisa uppdraget . har på regeringens uppdrag utarbetat allmänna råd för arbetet med att motverka alla former av kränkande behandling. De allmänna råden beskriver skolans demokratiska uppdrag. Därefter görs en genomgång av vad som är kränkande behandling med utgångspunkt i principen om alla människors lika värde samt att det omfattar mobbning, diskriminering, sexuella trakasserier, rasism, främlingsfientlighet och homofobi. De allmänna råden är en viktig grund för skolornas utveckling av sitt arbete och för utvärdering och tillsyn. Med anledning av regeringens aviserade förslag till ny lag mot diskriminering och annan kränkande behandling kan en revidering av de allmänna råden förutses. Skolans demokratiuppdrag innebär att skolan både skall ge eleverna kunskaper om demokrati och mänskliga rättigheter och att skolan skall fungera demokratiskt. En arbetsgrupp inom dåvarande undersökte möjligheten till utökat och reellt barn, elev- och föräldrainflytande i förskola, fritidshem, skola och vuxenutbildning. Uppdraget redovisades i rapporten 2003:46). Förslagen i rapporten har tagits upp i de båda propositionerna Kvalitet i förskolan (2004/05:11) och Makt att bestämma rätt till välfärd (2004/05:2) som överlämnats till . För att ytterligare stärka arbetet har regeringen uppdragit åt Myndigheten för skolutveckling att genomföra insatser för att stödja och inspirera utvecklingen av arbetet med att öka både det vardagliga och det formaliserade inflytandet för barn, elever, studerande och föräldrar i förskola, skola och vuxenutbildning. Arbetet skall redovisas . Regeringen har även gett ett uppdrag till att utarbeta information som skall ge övergripande kunskap om förskola, skola och vuxenutbildning. Det finns behov av information till dem som berörs av verksamheten för att på ett lättillgängligt sätt förklara skolsystemets uppbyggnad och intentionerna bakom. Uppdraget skall redovisas . Regeringen har vidare uppdragit åt att analysera kursplanen för de samhällsorienterande ämnena i och föreslå förändringar. Kunskap om samtliga nivåer, såväl på internationell, europeisk, nationell som på lokal nivå, bör förmedlas av skolan. Demokratiundervisningen skall omfatta kunskap om hur man som elev och medborgare själv aktivt kan medverka i olika slags beslutsfattande som skolan och det lokala samhället erbjuder. Uppdraget skall i denna del redovisas . Arbetsmiljö i förskola, skola och fritidshem En säker och trygg miljö är en viktig förutsättning för att främja lärande för alla barn och ungdomar i förskola och skola. För arbetsmiljön i skolan gäller samma regler som för andra arbetsplatser. För att förbättra elevskyddsombudens möjligheter att delta i skolans arbetsmiljöarbete har 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 regeringen gett i uppdrag att utfärda föreskrifter om elevmedverkan i skolans arbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud (2004:13). I föreskrifterna förtydligas elevskyddsombudens roll. Det finns ett stort behov av att informera om bestämmelsernas innebörd och om stöd till hur man kan arbeta. och presenterade även en webbhandbok om hur man kan arbeta med arbetsmiljöfrågor i skolan. anordnade och Myndigheten för skolutveckling tillsammans med andra myndigheter en konferens för en bra arbetsmiljö i skolan där bl.a. föreskrifter och webbhandboken presenterades. bedriver forskning inom temat Skolans arbetsliv. Institutet har utvecklat ett digitalt arbetsverktyg till sin modell Skolmiljö 2000 med syftet att utveckla det systematiska arbetsmiljöarbetet i skolan. Boken kom ut och innehåller en lärarhandledning för undervisning och ett avsnitt om lärarnas egen hörselhälsa. I propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) behandlades behovet av en översyn av arbetsmiljölagen i syfte att förtydliga elevernas inflytande över sin arbetsmiljö. pågår en utredning om en översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen (dir. 2004:91). I utredningen ingår bl.a. att utreda frågan om tillämpningsområdet för arbetsmiljölagen bör utvidgas till att också omfatta barn i förskola och fritidshem samt att se över elevrepresentanternas befogenheter och pröva om möjligheter finns att stärka bevakningen av flickornas och pojkarnas arbetsmiljö. Uppdraget skall redovisas . Hållbar utveckling handlar om att värna givna resurser. Det hållbara samhället är ett samhälle som genomsyras av demokratiska värderingar. Medborgarna känner delaktighet och möjlighet att påverka samhällsutvecklingen och de har vilja och förmåga att ta ansvar för den. Samhället formas inom ramen för vad miljön och människors hälsa tål. Medborgarna skall ha lika möjligheter oavsett kön, socioekonomisk och etnisk eller kulturell tillhörighet. Det handlar också om resurseffektivisering och om att långsiktigt för- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 valta och investera i mänskliga, sociala och fysiska resurser. Beslutet av om att förklara åren 20052014 som för utbildning för hållbar utveckling uttrycker det internationella samfundets förväntningar på medlemsstaterna att ta frågan om utbildning för hållbar utveckling på största allvar. Utbildning för hållbar utveckling stöds i läroplan för förskolan (Lpfö 98), läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) samt läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). För att förtydliga detta arbete och stimulera till ytterligare insatser i området tillsattes kommittén för utbildning för hållbar utveckling (U 2003:06). Denna presenterade sitt slutbetänkande Att lära för hållbar utveckling (SOU 2004:104). I det utkast till lagrådsremiss om en ny skollag som utarbetats inom Utbildnings- och och som sänts på remiss, föreslås att hållbar utveckling förs in bland utbildningens övergripande mål. 5.1.6En sammanhållen förskola och skola är ett mångkulturellt land med många olika etniska, religiösa eller språkliga grupper som har band till sitt ursprung och sin kultur.