prop · GT0345 · 2006-03-02 00:00:00 — Om ett förvärv enligt första stycket skulle innebära att fondbo- laget blev ett dotterbolag till eller kom under kontroll av ett förvalt- ningsbolag, ett kreditinstitut, ett pengar el- ler ett försäkringsföretag som är auktoriserat i ett annat land inom EES, ett moderföretag till ett så- dant företag eller en fysisk eller ju- ridisk person som kontrollerar ett sådant företag, får frågan om till- stånd avgöras först efter samråd med behörig myndighet i detta Vad som föreskrivs i 8, 9 och 11 §§ denna lag om kapitalkrav för fondbolag skall då tillämpas även på en fi- nansiell företagsgrupp. När ett fondbolag är moder- företag i en finansiell företags- grupp, skall den gruppbaserade redovisningen i 6 kap. 5 § lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar upprättas med till- lämpning av de regler som gäller för upprättandet av koncernba- lansräkning och koncernresu- ltaträkning enligt 7 kap. årsredo- visningslagen (1995:1554). Detta gäller dock inte om annat följer av lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar för kredit- institut och värdepappersbolag eller föreskrifter som har med- delats med stöd av den lagen. Ett direkt eller indirekt förvärv av aktier i ett fondbolag, som medför att förvärvarens sammanlagda innehav utgör ett kvalificerat innehav, får ske bara efter tillstånd av . Detsamma gäller förvärv som innebär att ett kvalificerat innehav ökas 1.så att det uppgår eller överstiger 20, av aktie- kapitalet eller röstetalet för samtliga aktier, eller 2.så att fondbolaget blir dotterföretag. Tillstånd enligt första stycket skall inhämtas före förvärvet. Om för- värvet har gjorts genom bodelning, arv, testamente, bolagsskifte eller på annat liknande sätt, krävs i stället tillstånd för att förvärvaren skall få be- hålla aktierna. Förvärvaren skall då ansöka om tillstånd inom sex måna- der efter förvärvet. Om ett förvärv enligt första stycket skulle innebära att fondbo- laget blev ett dotterföretag till eller kom under bestämmande in- flytande av ett förvaltningsbolag som är auktoriserat i ett annat land inom EES, ett moderföretag till ett sådant företag eller en fysisk eller juridisk person som annars har ett bestämmande inflytande över ett sådant företag, får frågan om till- stånd avgöras först efter samråd med behörig myndighet i detta land. Denna lag träder i kraft Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank och finansieringsrörelse Härigenom förskrivs i fråga om lagen (2004:297) om bank- och finan- sieringsrörelse dels att 3 kap. 2 §, 7 kap. 9 § samt 14 kap. 2 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att det skall införas två nya paragrafer, 3 kap. 8 a § och 14 kap. 2 a §, av följande lydelse. Ett svenskt företag skall ges tillstånd att driva bankrörelse eller finan- sieringsrörelse, om 1.bolagsordningen, stadgarna eller reglementet stämmer överens med denna lag och andra författningar och i övrigt innehåller de särskilda be- stämmelser som behövs med hänsyn till omfattningen och arten av den planerade verksamheten, 2.det finns skäl att anta att den planerade rörelsen kommer att drivas enligt bestämmelserna i denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet, 3.det finns skäl att anta att den som har eller kan förväntas komma att få ett kvalificerat innehav i företaget a)inte kommer att motverka att rörelsen drivs på ett sätt som är fören- ligt med denna lag och andra författningar som reglerar företagets verk- samhet, och b)även i övrigt är lämplig att utöva ett väsentligt inflytande över led- ningen av ett kreditinstitut, och 4.den som skall ingå i företagets styrelse eller vara verkställande direk- tör, eller vara ersättare för någon av dem, har tillräcklig insikt och erfa- renhet för att delta i ledningen av ett kreditinstitut och även i övrigt är lämplig för en sådan uppgift. Tillstånd får inte ges, om någon som i väsentlig utsträckning har åsidosatt sina skyldigheter i när- ingsverksamhet eller andra eko- nomiska angelägenheter eller gjort sig skyldig till allvarlig brottslig- het har eller kan förväntas komma att få ett kvalificerat innehav i företaget. Tillstånd får inte ges, om 1. någon som i väsentlig ut- sträckning har åsidosatt sina skyl- digheter i näringsverksamhet eller andra ekonomiska angelägenheter eller gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet har eller kan förväntas komma att få ett kvalificerat inne- hav i företaget, eller 2. den som har eller kan för- väntas komma att få ett kvalifice- rat innehav i företaget är ett hol- dingföretag med finansiell verk- samhet eller ett blandat finansiellt holdingföretag och dess ledning inte uppfyller de krav som ställs på ledningen i ett sådant företag en- ligt 6 kap. 11 § lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora ex- poneringar för kreditinstitut och värdepappersbolag respektive 5 kap. 16 § lagen (2005:000) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat. Om företaget har eller kan förväntas komma att få nära förbindelser med någon annan, får tillstånd ges bara om förbindelserna inte hindrar en effektiv tillsyn av företaget. skall innan den beslutar om tillstånd samråda med motsvarande utländska till- synsmyndighet i ett annat land inom EES, om företaget 1. är dotterföretag till ett ut- ländskt kreditinstitut, ett försäk- ringsföretag eller ett värdepap- persföretag med auktorisation i det landet, 2. är dotterföretag till moderfö- retaget till ett utländskt kreditin- stitut, ett pengar, ett försäkringsföretag eller ett värdepappersföretag med auktorisation i det landet, eller 3. kontrolleras av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontroll över ett utländskt kreditinstitut, ett troniska pengar, ett försäkringsfö- retag eller ett värdepappersföre- tag med auktorisation i det landet. Om regeringen beslutar i frågan om tillstånd, skall den information som fått vid samrådet med den utländska till- synsmyndigheten överlämnas till regeringen. Ett kreditinstituts kvalificerade innehav av aktier eller andelar i andra företag än kreditinstitut, ut- ländska kreditinstitut, pengar, värdepappers- företag, finansiella institut, an- knutna företag och försäkringsfö- Ett kreditinstituts kvalificerade innehav av aktier eller andelar i andra företag än kreditinstitut, ut- ländska kreditinstitut, pengar, värdepappers- företag, finansiella institut, an- knutna företag, försäkringsföretag retag får sammanlagt uppgå till högst av kapitalbasen i kreditinstitutet. Ett sådant innehav i ett enskilt företag får uppgå till högst av kapitalbasen i kreditinstitutet. inklusive återförsäkringsföretag får sammanlagt uppgå till högst av kapitalbasen i kredit- institutet. Ett sådant innehav i ett enskilt företag får uppgå till högst av kapitalbasen i kre- ditinstitutet. Aktier eller andelar som har förvärvats i strid med första stycket skall avyttras. Har aktier eller andelar förvärvats inom ramen för de gränser som an- ges i första stycket och förändras därefter förhållandet mellan de kvalifi- cerade innehaven och kapitalbasen så att gränserna överskrids, skall in- stitutet så snart det är lämpligt avyttra överskjutande aktier och andelar. Tillstånd skall ges till förvärv som avses i 1 § om det finns skäl att anta att förvärvaren 1.inte kommer att motverka att rörelsen drivs på ett sätt som är fören- ligt med denna lag och andra författningar som reglerar institutets verk- samhet, och 2.även i övrigt är lämplig att utöva ett väsentligt inflytande över led- ningen av ett kreditinstitut. Tillstånd får inte ges, om för- Tillstånd får inte ges, om för- har åsidosatt sina skyldigheter i 1. i väsentlig utsträckning åsidosatt sina skyldigheter i när- ingsverksamhet eller i andra eko- gjort sig skyldig till allvarlig nomiska angelägenheter eller gjort sig skyldig till allvarlig brottslig- och dess ledning inte uppfyller de krav som ställs på ledningen i ett sådant företag enligt 6 kap. lagen (1994:2004) om kapital- för kreditinstitut och värdepap- lagen (2005:000) om särskild till- syn över finansiella konglomerat. Om förvärvet skulle leda till nära förbindelser mellan kreditinstitutet och någon annan, får tillstånd ges bara om förbindelserna inte hindrar en effektiv tillsyn av institutet. får föreskriva inom vilken ett förvärv skall genomföras. skall meddela beslut i ett ärende enligt denna para- graf från det att ansökan om tillstånd gjordes. Om ett förvärv enligt 2 § skulle innebära att kreditinstitutet blev ett dotterföretag till eller kom un- der kontroll av ett utländskt kre- ditinstitut, ett niska pengar, ett försäkringsfö- retag eller ett värdepappersföre- tag som är auktoriserat i ett annat land inom EES, ett moderföretag till ett sådant företag eller en fy- sisk eller juridisk person som kontrollerar ett sådant företag, får frågan om tillstånd avgöras först efter samråd med behörig myndig- het i detta land. Om den som har ett kvalificerat innehav av aktier eller andelar i ett kreditinstitut motverkar eller kan antas komma att motverka att kre- ditinstitutets rörelse drivs på ett sätt som är förenligt med denna lag eller andra författningar som reglerar institutets verksamhet, får besluta att denne vid stämman inte får före- träda fler aktier eller andelar än som motsvarar ett innehav som inte är kvalificerat. Detsamma gäller, om en sådan innehavare i väsentlig utsträckning har åsido- satt sina skyldigheter i närings- verksamhet eller i andra ekono- miska angelägenheter eller gjort sig skyldig till allvarlig brottslig- het. får besluta att den som har ett kvalificerat innehav av aktier eller andelar i ett kreditinstitut vid stämman inte får företräda fler aktier eller andelar än som motsvarar ett innehav som inte är kvalificerat, om innehava- ren 1. motverkar eller kan antas komma att motverka att kreditin- stitutets rörelse drivs på ett sätt som är förenligt med denna lag eller andra författningar som regle- rar institutets verksamhet, 2. i väsentlig utsträckning har åsidosatt sina skyldigheter i när- ingsverksamhet eller i andra eko- nomiska angelägenheter eller gjort sig skyldig till allvarlig brottslig- het, eller 3. är ett holdingföretag med fi- nansiell verksamhet eller ett blan- dat finansiellt holdingföretag och dess ledning inte uppfyller de krav som ställs på ledningen i ett så- dant företag enligt 6 kap. 11 § lagen (1994:2004) om kapital- täckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepap- persbolag respektive 5 kap. 16 § lagen (2005:000) om särskild till- syn över finansiella konglomerat. Om den som har ett kvalificerat innehav av aktier eller andelar inte har ansökt om tillstånd till ett förvärv som avses i 1 §, får besluta att innehavaren vid stämman inte får företräda aktierna eller an- delarna till den del de omfattas av ett krav på tillstånd. Om någon i strid med ett beslut av har ett kvalifi- cerat innehav av aktier eller andelar, får innehavaren inte företräda akti- erna eller andelarna vid stämman till den del innehavet står i strid med Denna lag träder i kraft . Remissinstanser som yttrat sig över departementspromemorian Finansiella konglomerat (Ds 2005:1) riksbank, ombudsmän (), , , Kammarrätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern, , , Rikspolis- styrelsen, , vid , , , , , , (), i (LO), , , och . Bestämmelser som genomför direktivet i svensk rätt Artikeln genomförs genom följande bestämmelser i lagen om särskild tillsyn av finansiella konglomerat (LFK) m.fl. (2002/87/EG) 1 kap. 1 § LFK. Andra meningen i artikeln genomförs genom följdändringarna. 1 kap. 3 § 12 LFK 1 kap. 3 § 8 LFK 1 kap. 3 § 18 LFK 1 kap. 3 § 13 LFK 1 kap. 3 § 7 LFK 1 kap. 3 § 17 LFK 1 kap. 3 § 16 LFK 1 kap. 3 § 6 LFK 1 kap. 4 och 6 §§ LFK 1 kap. 4 och 6 §§ LFK 1 kap. 5 och 6 §§ LFK 1 kap. 7 § LFK 1 kap. 8 § LFK 2 kap. 1 § LFK 1 kap. 3 § 3 LFK 1 kap. 3 § 2 LFK 1 kap. 3 § 14 LFK. punkt c andra meningen finns i 5 kap. 9 § andra stycket LFK 5 kap. 7 § LFK 2 kap. 2 § LFK §, 3 kap. 4 §, 6 kap. 2 § och 9 kap. 1 § 2 LFK. 2 kap. 5 och 9 §§ samt 6 kap. 2 § LFK. samordnaren skall initiera beslutet framgår 6 kap. 2 § LFK 2 kap. 7 och 8 §§ och 6 kap. 2 § LFK § 1 LFK + föreskrifter Det finns inte någon uttrycklig bestämmelse med detta innehåll. Det har bedömts följa av bestämmelsen i 6 kap. 1 § första stycket jämförd med lagens övriga bestämmelser. 6 kap. 5 § LFK 4 kap. 5 § LFK 3 kap. 1 första stycket och 2 §§ LFK § andra stycket LFK om kooperativa grupper hänvisas till avsnitt Någon bestämmelse med detta innehåll har inte tagits in i lagen. Att inte de nämnda företagen står under tillsyn följer av lagens utformning. 5 kap. 1 § och 6 kap. 1 § LFK 5 kap. 1, 2, 10, 12 och 13 §§ LFK samt § 6 LFK + föreskrifter § 3 LFK + föreskrifter § och 9 kap. 1 § 3 LFK + § och 6 kap. 1 § LFK 5 kap. 11 och 12 §§ LFK samt 9 kap. 1 § 7 5 kap. 9 § och 6 kap. 1 § LFK 5 kap. 11 och 12 §§ LFK samt 9 kap. 1 § 7 § och 9 kap. 1 § 8 LFK + § och 9 kap. 1 § 8 LFK + § och 9 kap. 1 § 8 LFK + 6 kap. 1 § § första stycket och andra stycket 1 § andra stycket 2 och tredje stycket samt 3 § LFK 5 kap. 1 § samt 6 kap. 1 och 5 §§ LFK Det finns ingen uttrycklig bestämmelse med Följer av lagstiftningens utformning. § LFK samt 1 kap. 3 § och 8 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100) § LFK samt 1 kap. 3 § och 8 kap. 5 kap. 16 § LFK 5 kap. 15 § LFK 6 kap. 3 § LFK 6 kap. 6 § LFK 7 kap. 13 och 9 §§ LFK Följer av bestämmelsernas utformning 7 kap. 2, 4 och 9 §§ LFK, 3 kap. 2 d § försäkringsrörelselagen (1982:713, FRL), 6 kap. 3 f lagen (1991:981) om värdepappersrörelse och 14 kap. 6 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse 2 kap. 4 § FRL 7 kap. 24 a § FRL 2 kap. 4 § FRL 7 kap. 24 a § FRL 3 kap. § FRL 1 § andra stycket FRL samt 1 kap. 8 kap. 5 § sekretesslagen 3 kap. § FRL 1 § andra stycket FRL samt 1 kap. 8 kap. 5 § sekretesslagen 1 kap. 1 § första stycket 7 och 8 lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersföretag (kapitaltäckningslagen) 2 kap. 3 a § lagen om värdepappersrörelse 6 kap. 3 a § lagen om värdepappersrörelse 26 a och 26 b §§ lagen (1972:262) om understödsföreningar (LUF) samt 1 kap. 9 e § och 7 a kap. 1 och 2 §§ FRL 19 kap. 4 § FRL 1 kap. 1 a § och 7 a kap. 3 § FRL 7 a kap. 9 a § FRL 7 a kap. 5 § fjärde stycket FRL och 26 e § 7 a kap. 5 § fjärde stycket FRL och 26 e § 1 kap. 1 § andra stycket kapitaltäcknings- 3 kap. 8 a § lagen om bank- och finansie- ringsrörelse och 2 kap. 2 a § lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska 14 kap. 2 a § lagen om bank- och 2 kap 7 § kapitaltäckningslagen 7 kap. 9 § lagen om bank- och 6 kap. 1, 2 och 6 §§ samt 8 kap. 1 § 7 6 kap. 11 § kapitaltäckningslagen 7 kap. 5 § andra stycket kapitaltäckningslagen, 13 kap. 3 § och 16 kap. 1 § 5 lagen om bank- och finansieringsrörelse, 6 kap. 1 och 2 §§ lagen 7 kap. 4 § kapitaltäckningslagen 7 a kap. kapitaltäckningslagen 2 kap. 10 a § lagen (2004:46) om investeringsfonder och 1 kap. 3 § 6, 7 10 samt 2 kap. 1 § LFK Bilaga 1 stycke 13 5 kap. 4 och 5 §§ LFK Bilaga 1 I tekniska 5 kap. 3 § och 9 kap. 1 § 3 LFK + Bilaga 1 II tekniska 9 kap. 1 § 3 LFK + föreskrifter 5 kap. 11 § och 9 kap. 1 § 7 + föreskrifter (Andra och tredje styckena har ingen direkt motsvarighet i lagtexten). behöver inte tas in i lag. Beräkningsmetoder för kapitalbas och kapitalkrav för ett finansiellt konglomerat Direktivets bilaga I anger tre olika metoder för beräkning av kapitalbas och kapitalkrav, samt en fjärde som bygger på en kombination av de övriga tre. Metoderna ger endast under vissa förhållanden samma resultat. Direktivet tillåter att medlemsstaterna anger vilken metod som skall användas för finansiella konglomerat som i toppen har ett reglerat företag som auktoriserats i medlemsstaten, och för konglomerat som har ett finansiellt holdingbolag i toppen och de relevanta behöriga myndigheterna är belägna i samma medlemsstat. För konglomerat som i toppen har ett finansiellt holdingföretag och de relevanta behöriga myndigheterna finns i olika medlemsstater, skall medlemsstaterna tillåta tillämpning av samtliga metoder. I sådant fall skall samordnaren, efter samråd med andra relevanta behöriga myndigheter och det finansiella konglomeratet, besluta om vilken eller vilka metoder som skall användas. Tekniska principer för beräkningen Gemensamt för de metoder som direktivet anger är att de bygger på gällande särregler för respektive sektor. För eventuella icke-reglerade företag inom den finansiella sektorn, som inte täcks av särregler på indi- viduell nivå, skall ett teoretiskt kapitalkrav uppskattas. I övrigt anger direktivet ett antal övergripande tekniska principer för beräkningen av kapitalbas och kapitalkrav för ett finansiellt konglomerat som skall beaktas oavsett vilken beräkningsmetod som tillämpas. Till dessa hör att dubbelt utnyttjade poster i kapitalbasen skall elimineras. Det innebär bl.a. att man säkerställer att kapitalet i kapitalbasen endast räknas in en gång. Dessutom skall kapital som på ett olämpligt sätt skapats inom konglomeratet räknas av från kapitalbasen. Som exempel på kapital som skapats inom gruppen på ett olämpligt sätt kan nämnas internvinster som uppstått vid handel mellan företagen i konglomeratet. Vidare skall kapitalkraven för de i konglomeratet ingående sektorerna täckas av poster i kapitalbasen enligt motsvarande särregler. Det innebär att vid kontrollen av att ett eventuellt tillkommande krav på konglomerat- nivå är uppfyllt, får endast sådana poster som får ingå i kapitalbasen en- ligt varje särregelverk beaktas. Vid beräkningen av kapitalbasen för ett finansiellt konglomerat skall behöriga myndigheter dessutom ta hänsyn till i vilken grad kapital verkligen kan överföras och göras tillgängligt mellan företagen i gruppen. Till vilken andel kapitalbas och kapitalkrav i dotterföretag samt företag med ägarintresse skall ingå i beräkningen på konglomeratnivå framgår av respektive metod. Dock gäller för samtliga metoder att eventuella kapi- talunderskott i ett dotterföretag som huvudregel skall beaktas i sin helhet, oavsett vilken andel av kapitalet i dotterföretaget som ingår i konglome- ratet. Om det saknas kapitalförbindelser med ett eller flera företag i ett konglomerat skall samordnaren, efter samråd med övriga relevanta behöriga myndigheter, avgöra vilken andel av ifrågavarande företags kapitalbas och kapitalkrav som skall användas som underlag I det följande beskrivs och diskuteras de angivna metoderna i detalj. Framställningen illustreras sedan av ett räkneexempel. Metod 1: Konsolideringsmetoden Beräkningen av konglomeratets kapitalbas görs enligt denna metod med utgångspunkt i gruppens sammanställda (konsoliderade) räkenskaper, koncernredovisning eller motsvarande. Att metoden har sin ut- gångspunkt i sammanställda räkenskaper innebär att man redan i ut- gångsläget har eliminerat fordringar och skulder samt internvinster mel- lan gruppföretagen och därigenom fastställt konglomeratets samlade För beräkningen av konglomeratets kapitalkrav används inte de sammanställda räkenskaperna. I första hand görs i stället en sammanläggning av de gruppbaserade kraven för i gruppen ingående undergrupper på sektorsnivå tillämpas i stället individuella krav. Konsolideringsmetoden liknar den metod som används för beräkning av kapitalbas för finansiella företagsgrupper. skall enligt kapitaltäckningslagen upprätta en sammanställd s.k. tillsyns- Även en sådan tillsynsredovisning kan utgöra underlag vid en tillämpning av konsolideringsmetoden, under förutsättning att samtliga i konglomeratet ingående företag ingår i tillsynsredovisningen. Den princip som används för konsolidering av ägarintressen i tillsyns- redovisningen skiljer sig dock mot den princip som enligt redovis- ningslagstiftningen skall tillämpas i koncernredovisningen. redovisningen värderas ägarintressen som huvudregel enligt kapital- andelsmetoden, vilket innebär att moderbolagets proportionella andel av det egna kapitalet i företaget räknas in i koncernredovisningen (se t.ex. 7 kap. 2 § lagen [1995:1559] om årsredovisning i kreditinstitut och ägarintressen som huvudregel fullt ut enligt förvärvsmetoden (6 kap. 6 § I likhet med vad som gäller för dotterföretag räknas då av tillgångarna och skulderna i företaget med ägarintresse in i den sammanställda redovisningen. En orsak till att denna konsolideringsmetod tillämpas för ägarintressen är att det underlättar beräkningen av det gruppbaserade kapitalkravet för den finansiella För försäkringsgrupper finns inget motsvarande krav på konsoliderade räkenskaper som finns för finansiella företagsgrupper. selagen tillåter emellertid försäkringsföretag att tillämpa konsoli- deringsmetoden vid beräkning av den gruppbaserade solvensen (7 a kap. 5 §). En förutsättning för detta är att en koncernredovisning upprättats i enlighet med principerna i redovisningslagstiftningen. nas därför in med hjälp av kapitalandelsmetoden. intressebolag beräknas proportionellt till den andel företaget ingår i koncernredovisningen (se 12 allmänna råd [2002:4] om gruppbaserad kapitalbas och solvensmarginal för försäkringsföretag och understödsföreningar som ingår i en grupp). Sammanfattningsvis gäller olika principer för inräkning av ägarintressen vid tillämpning av konsolideringsmetoden för beräkning av gruppbaserad ekonomisk ställning i en försäkringsgrupp och vid upprättande av en gruppbaserad redovisning för en finansiell företags- Vid tillämpning av konsolideringsmetoden för ett finansiellt konglomerat är det därför viktigt att beakta att de gruppbaserade kapitalkrav som utgör underlag för beräkningen av konglomeratets samlade kapitalkrav vid behov justeras, så att gruppföretagen ingår med samma andel i kapitalkravet som de ingår i konglomeratets kapitalbas. Metod 2: Sammanläggnings- och avräkningsmetoden Enligt denna metod görs beräkningen på grundval av gruppföretagens Konglomeratets kapitalbas beräknas som summan av kapitalbaserna för varje gruppföretag inom den finansiella Vid denna beräkning skall tillämpliga kapitaltäcknings-, solvens- eller liknande rörelseregler beaktas. För att justera för dubbelt utnyttjade poster minskas summan av kapitalbaserna bl.a. med det bokförda värdet av aktierna i gruppföretagen. Kapitalkravet på konglomeratnivå beräknas som summan av kapitalkraven för varje företag inom den finansiella sektorn. beräkningarna av konglomeratets kapitalbas och kapitalkrav skall gruppföretagen ingå till sin proportionella andel. Metod 3: Kravavräkningsmetoden Med denna metod beräknas konglomeratets kapitalbas med utgångspunkt i en beräknad kapitalbas hos moderföretaget eller företaget i toppen av Vid beräkningen värderas innehaven i dotterföretag och företag med ägarintresse till kapitalandelen, vilket är detsamma som moderföretagets proportionella innehav av det redovisade egna kapitalet i Kapitalkravet på konglomeratnivå beräknas som moderföretagets krav adderat med det högsta av den proportionella andelen av kapitalkravet för vart och ett av dotterföretagen respektive företagen med ägarintresse, och det bokförda värdet av motsvarande företag. Enligt denna metod ingår endast den proportionella andelen av det redovisade egna kapitalet i dotterföretaget och företaget med ägarintresse i kapitalbasen på konglomeratnivå. Därför beaktas inte vissa poster (t.ex. förlagslån) som normalt sett får ingå i kapitalbasen för ett dotterföretag eller företag med ägarintresse. Sammantaget med den uppjustering av kapitalkravet för det finansiella konglomeratet som skall göras i de fall det bokförda värdet av ett dotterföretag eller företag med ägarintresse överstiger den proportionella andelen av kapitalkravet i företaget, gör detta att kravavräkningsmetoden kan betraktas som något strängare än Sammanfattning av de tre metoderna I nedanstående tabell sammanfattas mycket förenklat de tre metodernas huvudsakliga egenskaper. Samtliga metoder förutsätter att redovisat eget kapital kan behöva justeras när kapitalbasen bestäms. Externa förlagslån kan t.ex. i vissa fall räknas in i kapitalbasen, trots att de räknas som skuld i redovisningen.