prop · GT031d22 · 2006-01-01 00:00:00 — Ex- terna utvärderare skall studera insatser som gjorts för att stärka förutsättningarna för en attraktiv livsmiljö, insatser som genomförts för att utveckla företagande och entreprenörskap, med särskilt fokus på framgångsrika samverkansformer mellan olika aktörer, samt insatser med fokus på de regionala förutsättningarna för innovation. Studierna skall vara slutförda . Även gemenskapsinitiativens program kommer att genomföra några mindre studier. Inom det gränsregionala samarbetet görs bl.a. en studie av sambandet mellan Interreg och övrigt regionalt utvecklingsarbete. Den centrala projektverksamheten som beslutats av regeringen uppgår till . Av dessa medel har drygt hälften medfinansierat EG:s strukturfondsprogram. Dessa medel omfattas av redovisningen under respektive avsnitt nedan. har beslutat om i central projektverksamhet. har arbetat med att programsätta projektverksamheten för att göra insatserna mer fokuserade. Samtliga program skall stödja utvecklingen av de regionala tillväxtprogrammen och medfinansieras av regionala medel. Tre program har startats, samverkan mellan högskola och små och medelstora företag, metodutveckling för regionala tillväxtprogram och metodutveckling för regionala utvecklingsprogram. medfinansiering av projekt vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor. Några andra större insatser är klusterutveckling, jämställdhet inom de regionala tillväxtprogrammen och arbete med företagsbyggande insatser i vissa orter. Lokala och regionala resurscentra för kvinnor Av de totalt uppskattade som går till projektverksamhet vid lokala och regionala resurscentra har beviljat 69 projekt sammanlagt i medfinansiering genom de medel som regeringen särskilt har avsatt för detta ändamål. Av dessa medel har gått till projekt i stöd- eller strukturfondsområdena. Verkets redovisning av beviljade medel efter ämnesområde visar att har av projekten haft näringslivsinriktning. I övrigt har medlen bl.a. gått till projekt med inriktning på utbildnings- och arbetsmarknadsinsatser. har följt upp verkets stödgivning till resurscentra . Resultatet visar att en knapp majoritet av de projekt som beviljat medel har haft en tydlig eller viss ambition att utveckla jämställdhetsperspektivet inom de regionala tillväxtprogrammen. En- ligt redovisning finns det en positiv tendens mellan de båda åren vad gäller antalet projekt med tydlig koppling till tillväxtprogrammen. Regeringen gör bedömningen att det syfte som gäller för verksamheten ytterligare kommer att förstärka kopplingen till de regionala tillväxtprogrammen, och de regionala utvecklingsprogrammen. Avslutade och till regeringen slutrapporterade mindre program redovisas nedan. Nationellt program för utveckling av innovationssystem och kluster, perioden 20022004. Syftet med programmet har varit att främja utvecklingen av innovationssystem och kluster och därigenom stärka den regionala konkurrenskraften. I den slutrapport som inkom till regeringen anger , och att programmet har bidragit till att regionerna har kunnat kraftsamla kring ett antal kompetensområden. Finansieringen har varit ett stöd i det regionala prioriteringsarbetet och i kontakterna mellan regioner. Drygt 1 000 företag har nåtts genom processtödet till innovations- och klusterinitiativ, merparten har varit små och medelstora företag. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Enligt rapporten har programmet fokuserats på initiativ som bedöms ha internationell konkurrenskraft. Inom initiativen har samspelet mellan de olika typerna av aktörer förstärkts och uppföljningar visar att finansieringen från programmet har varit viktig för utvecklingen av initiativen. Dessutom har programmet varit viktigt i form av nationell plattform för gemensamt lärande mellan olika regioner och initiativ. Program för utveckling av industrimineral-, ballast- och stenindustrierna inom stödområdena, perioden 20022004, med syfte att skapa en hållbar tillväxt i ett kluster för de mineralutvinnande branscherna. Slutredovisningen från SGU, som inkom till regeringen , visar att närmare 150 företag har medverkat i programmet varav småföretag från stenindustrin utgör den största andelen. Omkring 200 personer har deltagit i programarbetet. Programmet har utgjort en grund för omfattande informations- och teknikspridning. Dessutom har det bl.a., genom insatser för att optimera produktionsprocesserna, givit upphov till lösningar som beräknas leda till snar industriell tillämpning. Vissa marknadsstudier har genomförts, vilka har bidragit till att medverkande småföretag ges större möjlighet att etablera försäljning av produkter på en internationell marknad. Programarbetet har lett till avsevärt ökade gränsöverskridande kontakter mellan företagen i de olika delbranscherna och mellan företagen, universitet och högskolor samt forskningsinstitut. Till exempel har erfarenheter av tekniska problemlösningar inom en bransch kommit att överföras och tillämpas i andra branscher. Program för att främja en hållbar tillväxt inom det nationella träklustret, perioden 2004, med syfte att främja utvecklingen av det större nationella skogsklustret. Den slutrapport som inkom från visar att de 10 projekt som finansierats har framtidspotential. Företagen är resursstarka men klustren är under utveckling. I de flesta av projekten har deltagarna en tydlig ambition att fortsätta samarbetet. Enligt den externa utvärdering som redovisar har en ökad försäljning uppnåtts i många projekt. Dessutom har kompetensnivån höjts inom projekten och utsikterna till fortsatt positiva resultat bedöms som goda. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Program för insatser med strategisk inriktning för att långsiktigt stärka lokal näringslivsutveckling, perioden 20022004. Syftet har varit att långsiktigt stärka lokal näringslivsutveckling med fokus på kommuner i en eller flera lokala arbetsmarknadsregioner. En- ligt har det inom programmet skett en betydande utveckling av metoder och analyser för att underlätta arbetet med lokal näringslivsutveckling. Ett stort antal kommuner och aktörer på lokal nivå har engagerats. De 23 projekt som genomförts har totalt involverat 188 kommuner. Enligt slutrapporten har programmet ökat förutsättningarna för strategiskt arbete med näringslivsutveckling. Dessutom har lärandet mellan projekten bidragit till att utveckla kunskap om lokal näringslivsutveckling. Programmet har medfört att samverkan mellan kommuner har stärkts. anger att de kommunala företrädarna fått en bredare kunskap om näringslivets förutsättningar genom samverkan med näringslivet. Programmet har bidragit till att tydliggöra vikten av att ha kunskap om företagen i kommunen och deras verksamhet. Nationellt program för entreprenörskap, perioden 20022004, med syfte att skapa ett mer entreprenöriellt klimat, bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande samt öka nyföretagandet. Totalt har programmet finansierat 25 projekt eller motsvarande. Inriktningen på projekten har varit att utveckla eller genomföra insatser för att göra ungdomar mer entreprenöriella. Många projekt har arbetat för att åstadkomma en bättre samordning av de insatser som görs för att främja ungdomars entreprenörskap. Enligt , som inkom till regeringen , anger de flesta projektägarna att finansieringen genom programmet har haft en avgörande betydelse för projektets genomförande, men de efterlyser en långsiktig strategi där entreprenörskap t.ex. bättre integreras i skolan. Rapporten pekar också på behovet av strategiskt lärande för att sprida kunskap mellan olika regioner. anger att arbetet inom programmet har genererat kunskap som kan nyttjas i framtida insatser för att främja entreprenörskap. Projekten har t.ex. bidragit till att skapa nätverk och öka samordningen. Dock pekar den på behovet av mer sammanhållna projekt som bl.a. i högre utsträckning kan påverka arbetet med entreprenörskap i skolan. (Under utgiftsområde 24 Näringsliv redovisas regeringens insatser för att främja entreprenörskap, bl.a. i form av ett utökat entreprenörskapsprogram.) Lokala program för entreprenörskap och lokalt utvecklingsarbete, perioden 20022004. Syftet har dels varit att medverka till att utvecklingsidéer av särskild betydelse för den lokala utvecklingen tas till vara i ökad utsträckning genom ett förbättrat entreprenörskap, dels att öka möjligheterna för ideella organisationer att delta i och påverka denna process. Enligt , som inkom till regeringen , har 2 200 projekt beviljats projektmedel genom de lokala programmen. Till övervägande del har de lokala programmen använts till att komplettera befintliga program. Många projekt har riktats mot kompetensutveckling och utveckling av nya affärsidéer. Projekt relaterade till upplevelseindustrin och besöksnäringen har dominerat. Den ideella sektorn har varit den enskilt största mottagargruppen av stöd. Enligt är de involverade aktörerna generellt sett positiva till programmen. Möjligheten att utveckla ett program för lokal utveckling utifrån länets specifika förutsättningar liksom ett enkelt ansökningsförfarande lyftes särskilt fram. De effekter av programmet som visar på är bl.a. att det har givit legitimitet åt de lokala utvecklingsfrågorna och haft god genomslagskraft i regionerna. Samverkan mellan olika regionala, kommunala och lokala aktörer i syfte att utveckla det lokala näringslivet har ökat. Programmen har till stor del nått ut till nya målgrupper och bidragit till en viss ökad sysselsättning genom ett ökat nyföretagande. Programmen har troligen även stärkt och stimulerat det lokala entreprenörskapet, dvs. påskyndat själva startprocessen och förberett en mer långsiktig lokal utveckling. Program för att stimulera ökad innovationskraft inom turistnäringen samt främja turismforskning, perioden 20022004. Syftet med programmet har varit att identifiera processer som skall leda till ökad innovationskraft och vidare att främja turismforskning. Enligt Turistdelegationens slutrapport till regeringen har mer än 90 projekt beviljats projektmedel. Dessutom har det inom programmet beviljats stöd till konferenser och seminarier. Intresset för programmet har varit stort. Programmet har hanterat utvecklingsprocesser och projekt över hela landet. Projekten har också en spridning vad avser städer och landsbygd liksom affärsresande, privatresande och evenemang. In- tresse och kännedom om programmet har gjort att turistföretagare och offentliga företrädare i hela landet har följt arbetet och varit aktiva i olika delar av programarbetet. Enligt rapporten har projekten drivits i processer och i innovativa utvecklingssatsningar där turistnäringen och offentliga aktörer samverkat med gemensamma utvecklingsstrategier som bas. Insatserna har tillfört processerna och projekten värdefull kunskap och har också haft funktionen att åstadkomma en spridning av erfarenheter och kunskaper utanför projekten. Program för att utveckla och marknadsföra varumärket , perioden 20022004. Programmet slutredovisades av till regeringen . För att förankra och utveckla skapades inledningsvis ett samråd med ett antal viktiga turistaktörer i fjällvärlden samt med bl.a. Turistdelegationen och turismforskningsinstitutet . I programmet har aktiviteter i form av marknadsanalys och marknadsföring genomförts, med syfte att utveckla och kommunicera en varumärkesstrategi för fjällvärlden. Insatserna har givit underlag för kompetensutveckling och skapat förutsättningar för produktutveckling. Det har bl.a. tagits fram en sammanställning, Svenska Fjäll i världen, för att ge en överblick över tillgängliga resurser, kunskap och aktiviteter med relevans för fjällvärlden. Enligt slutrapporten har projektet uppnått det övergripande syftet att skapa en ökad synlighet av de svenska fjällen hos målgrupperna. 3.6Verksamhetsområde Kapitalförsörjning för regional näringslivsutveckling Med kapitalförsörjning för regional näringslivsutveckling avses de selektiva regionala företagsstöden regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering via länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan och samverkansorganen i och . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Dessutom avses det generella regionala företagsstödet transportbidrag. Även investeringar som erhållit regionala företagsstöd finansieras till största delen av företagen själva eller via den reguljära kapitalmarknaden. Europeiska kommissionen har godkänt att , , får ha nationella stödområden som omfattar av befolkningen. beslutade att fr.o.m. införa en regional stimulans för småföretagande i stödområde A (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118, prop. 2001/02:145, bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/02:116). Syftet är att stimulera småföretagandet samt att bidra till en god service i de delar av landet som har de största geografiska lägesnackdelarna. Regeringen har omformat de regionala företagsstöden fr.o.m. . Det nya målet för stöden är en hållbar tillväxt i stödföretagen som bidrar till en hållbar regional utveckling. Stöden skall alltså tydligare bidra till en hållbar regional utveckling. Regeringen bedömer att de nedan redovisade förändringarna av de regionala företagsstöden möjliggör en ökad användning av medel för regional projektverksamhet. Projektmedlen, liksom det nya Regionalt bidrag för företagsutveckling, är en viktig resurs för samtliga länsstyrelsers och regionala självstyrelseorgans samt samverkansorganens möjligheter att genomföra och finansiera de regionala tillväxtprogrammen. Förändringarna innebär även förbättrade förutsättningar för länsstyrelsernas arbete med sektorssamordning på regional nivå. Regionalt utvecklingsbidrag ges både till hårda och mjuka investeringar inom stödområde A och B. Det regionala utvecklingsbidraget har namnet regionalt investeringsstöd från . Inom stödområde B kan stöd efter detta datum enbart lämnas till lokaler för uthyrning samt, om det finns särskilda skäl, till andra typer av investeringar som bedöms vara av strategisk betydelse eller som annars bedöms ha särskild betydelse för den regionala utvecklingen och då upplåning via den reguljära kapitalmarknaden inte bedöms kunna täcka kapitalbehovet. Förutom vissa ändringar av formell och administra- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 tiv art berördes stödområde A inte av dessa ändringar. handlägger nu ärenden om regionalt investeringsstöd i stödområde B, förutom ärenden från där förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning pågår. Landsbygdsstöd kan lämnas till små och medelstora företag i främst landsbygds- och glesbygdsområden i hela landet. Landsbygdsstödet har från bytt namn till regionalt bidrag till företagsutveckling. Det i landsbygdsstödet ingående landsbygdslån samt bidrag till anställda i hemarbete är avskaffat. Bidrag kan fortfarande lämnas för mjuka och hårda investeringar, men stödformen är nu mer fokuserad på samverkan mellan företag och företagsutveckling. Stödformen är också anpassad för att kunna förenkla och motivera enskilda företags deltagande i regionala tillväxtprogram och EG:s strukturfondsprogram. Sysselsättningsbidrag lämnas som ett bidrag per nytt arbetstillfälle till företag som skapar nya och varaktiga arbetstillfällen, inom stödområde A och B. Genom ändringarna kan sysselsättningsbidrag nu enbart lämnas för nyetableringar, förutom i stödområde A där sysselsättningsbidrag även kan lämnas till andra typer av sysselsättningsökningar, om dessa bedöms vara av strategisk betydelse eller annars bedöms ha särskild betydelse för den regionala utvecklingen. handlägger nu ärenden om sysselsättningsbidrag, förutom ärenden från där förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning pågår. Med såddfinansiering avses inom utgiftsområde 19 Regional utveckling offentlig finansiering av teknisk produktutveckling med tillväxt- och kommersialiseringspotential. Finansieringen kan sökas av små och medelstora företag i mycket tidiga faser. Även oberoende entreprenörer, innovatörer eller forskare kan söka såddfinansiering. Regional såddfinansiering inom utgiftsområde 19 Regional utveckling kan beviljas som garanti eller villkorslån och täcker normalt högst av den totala projektkostnaden. Transportbidrag skall kompensera för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd samt stimulera till höjd förädlingsgrad i transportbidragsområdets näringsliv. Transportbidraget kan genom sin konstruktion betraktas som strukturellt betingat, dvs. utan hänsyn till företagens individuella förutsättningar kompensera för avståndsnackdelar inom transportbidragsområdet. Stigande transportkostnader i samband med ökad transportvolym samt att fler aktörer är berättigade till transportbidrag har inneburit ökade utgifter. Regeringen har omformat förordningen (2000:281) om regionalt transportbidrag fr.o.m. med anledning av aviserad besparing på utgiftsområde 19 Regional utveckling om för att få effekt på statsbudgeten 2006. Då denna besparing inte kommer att genomföras på utgiftsområdet avser regeringen att ändra förordningen (2000:281) om regionalt transportbidrag utifrån den föreslagna anslagsnivån 2006 för anslaget 33:3 Transportbidrag. Den statliga stiftelsen verkar för tillväxt i de fem nordligaste länens näringsliv. Det sker främst genom finansiering via olika typer av lån till små och medelstora företag. Norrlandsfonden kan också ta initiativ till och, i begränsad omfattning, finansiera insatser för att utveckla förutsättningarna för näringslivet i dessa län. Fonden har ett eget kapital på . och länsorganen har fortsatt utvecklingen av ett kvalitetssystem för de regionala företagsstöden. Särskild fokus har lagts på hållbar utveckling. Målet för verksamhetsområdet för regional näringslivsutveckling är en hållbar tillväxt i stödföretagen som därmed bidrar till fler nya arbetstillfällen för kvinnor och män. Resultatindikatorerna för de selektiva regionala företagsstöden, förutom såddfinansiering, är förväntat antal nya arbetstillfällen uppdelat på kvinnor och män, genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft uppdelat på kvinnor och män samt investeringar som beräknas delfinansieras av stöden. Med selektiva regionala företagsstöd avses regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering via länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan. För regionalt utvecklingsbidrag finns även resultatindikatorer avseende den ekonomiska tillväxtaspekten såsom förädlingsvärde, omsättning och vinstmarginal. Regeringen bedriver ett utvecklingsarbete bl.a. vad gäller könsuppdelade indikatorer. I resultatredovisningen saknas det könsuppdelade uppgifter avseende vissa indikatorer. Re- geringen avser att utveckla denna återrapportering. Resultatbedömningen av de selektiva regionala företagsstöden avser beviljade stöd . Resultatbedömningen av det generella stödet transportbidrag avser utbetalda medel 2004, eftersom beslut om beviljande och utbetalning av transportbidrag fattas . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 3.7 Vissa uppgifter om beviljade selektiva regionala företagsstöd åren 200120041 Beviljat belopp (mnkr) Beräknat antal nya arbets- tillfällen (antal) per arbetstillfälle (tkr) nas delfinansieras med de 1 Innefattar regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, småföretagsstöd och sysselsättningsbidrag 2001. Regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd och sysselsättningsbidrag åren 20022004. Sysselsättningsbidrag enligt äldre bestämmelser ingår ej i tabellen. Beslut om totalt i olika former av selektiva företagsstöd (exklusive såddfinansiering) i samband med investeringar beräknas enligt bidra till cirka 5 277 nya arbetstillfällen, varav cirka 3 342 förväntas tillfalla män och cirka 1 935 tillfalla kvinnor, inom främst stödområde A och B. Genomsnittlig subvention per arbetstillfälle uppgår till . Investeringar i storleksordningen beräknas delfinansieras med dessa stöd. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 3.8 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelserna, regionala självstyrelseorgan, och regeringen fördelat på län 1 Avser regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsbidrag och sysselsättningsbidrag. beviljades i regionalt utvecklingsbidrag. Detta är en ökning jämfört med . Skälet är att fattade några beslut om stora regionala utvecklingsbidrag. Av beviljat regionalt utvecklingsbidrag har av beloppet beviljats små och medelstora företag, dvs. företag med 0199 anställda. De små och medelstora företagen utgör av antalet stödföretag. Det genomsnittliga regionala utvecklingsbidraget är per arbetsställe. Totalt har 228 preliminärt beviljade beslut avseende regionalt utvecklingsbidrag fattats . Av dessa har det varit möjligt att redovisa det förväntade resultatet i 212 beslut (). Beviljat stöd förväntas bidra till 1 222 nya arbetstillfällen, 387 för kvinnor och 835 för män. Den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft är . Investeringar som beräknas delfinansieras av stöden uppgår till . Branschen metallvarutillverkning (exklusive maskin) har erhållit den största andelen av bidraget . De företag som fått bidraget är dock spridda på många olika branscher. De företag som beviljats bidrag förväntas enligt uppvisa en god tillväxt och en ökning av antalet sysselsatta . Förädlingsvärdet förväntas öka på total nivå . Sysselsättningen förväntas öka med 1 936 personer varav 639 är kvinnor och 1 297 män, motsvarande en ökning på totalt . Omsättningen kommer enligt företagens prognoser att öka och vinstmarginalen . uppföljning av bidrag som beviljats visar att utfallen har varit väl överensstämmande med de förväntade värdena, förutom vinstmarginalen som inte har nått upp till de förväntningar företagen haft. Företagens utveckling följer den förväntade väl för att sedan mattas av. Trots avmattningen är dock utvecklingen positiv i jämförelse med basårsuppgifterna för alla resultatmått förutom vinstmarginal. I rapporten och effektvärdering av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet , som inkom till regeringen , har jämfört företag som beviljats regionalt utvecklingsbidrag åren 20002003 med två kontrollgrupper. Den första kontrollgruppen består av företag i samma/likartade regioner, verksamma inom samma branscher, men som inte har beviljats regionalt utvecklingsbidrag. Den andra kontrollgruppen utgörs av samtliga aktiebolag. Enligt har de företag som erhållit regionalt utvecklingsbidrag den bästa utvecklingen på total nivå för samtliga resultatmått (antal anställda, omsättning, vinstmarginal och förädlingsvärde) jämfört med kontrollgrupperna. Det är framförallt de minsta och de största företagen som fått regionalt utvecklingsbidrag som haft en bättre utveckling. Överlevnadsgraden hos stödföretagen är också högre än för företagen i kontrollgrupperna. har beviljats i landsbygdsstöd, en minskning med från föregående år. Den största andelen av stödet utgörs av landsbygdsbidrag, . har beviljats i form av konsultcheckar, som mikrostöd och som landsbygdslån. Det stöd som beviljats förväntas bidra till 3 376 nya arbetstillfällen, 1 283 för kvinnor och 2 093 för män. Den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft är . Investeringar som beräknas delfinansieras av stöden uppgår till . De branscher som erhållit det största landsbygdsstödet är företagstjänster samt metallvarutillverkning (exklusive maskin) som fått respektive av det totala stödet. De företag som fått landsbygdsstöd är dock spridda på många olika branscher. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 har följt upp de aktiebolag som beviljades landsbygdsstöd 2000, vilket utgör av de företag som beviljades landsbygdsstöd det aktuella året. Uppföljningen visar en god utveckling beträffande antal anställda, omsättning, vinstmarginal och förädlingsvärde. har sysselsättningsbidrag totalt beviljats med till 66 arbetsställen. Det är en ökning med . Det stöd som beviljats förväntas bidra till cirka 679 nya arbetstillfällen, 333 för kvinnor och 346 för män. Den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft är . av det beviljade sysselsättningsbidraget gick till branschen företagstjänster.