prop · GT031d34 · 2006-01-01 00:00:00 — Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män 2005/06:1 BILAGA 4 Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Ekonomiska resurser för kvinnor och män i åldern .............................. Tid och sysselsättning............................................................................. Förvärvsarbetstid och tid i hemarbete................................................... Lön och inkomst..................................................................................... Sjuk- och aktivitetsersättning............................................................... Stöd vid arbetslöshet............................................................................. Inkomst av kapital................................................................................. Individuell disponibel inkomst ............................................................ Genomsnittlig disponibel inkomst ...................................................... Inkomst och ekonomisk standard i hushållsgrupper.......................... Vem är deltidsarbetande? Deltid och ekonomiska resurser .......................................................... Arbete på kort deltid ............................................................................ Arbete på lång deltid............................................................................. 2005/06:1 BILAGA 4 Månadslön och kvinnors andel efter sektor 2003 ................................................. Månadslön och kvinnors andel efter hushållsgrupp 2003 .................................. 1.3Löneinkomst, arbetsinkomst samt förvärvsinkomst efter hushållsgrupp 2003....................................................................................... Antal personer med förvärvsinkomst efter hushållsgrupp 2003........................ Lön och företagarinkomst 1998 och 2003........................................................... Föräldrapenning 1998 och 2003........................................................................... Sjukpenning 1998 och 2003.................................................................................. Sjuk- och aktivitetsersättning 1998 och 2003...................................................... Pension 1998 och 2003.............................................................. Arbetsmarknadsstöd 1998 och 2003.................................................................... Privat pensionssparande 1998 och 2003 .............................................................. Kapitalinkomst 1998 och 2003............................................................................. Förmögenhet efter typ av tillgång 2003 .............................................................. Slutlig skatt 1998 och 2003................................................................................... Sammansättning av individuell disponibel inkomst 2003................................... Disponibel inkomst uppdelad på inkomstslag 2003. medelvärden samt kvinnors andelar..................................................................... Individuell disponibel inkomst och ekonomisk standard 2003 ......................... Individuell disponibel inkomst för ensamstående med barn .................. Individuell disponibel inkomst för ensamstående med barn ................ Individuell disponibel inkomst för ensamstående 2044 år utan barn som bor hemma.................................................................................... Individuell disponibel inkomst för ensamstående 4564 år utan barn som bor hemma.................................................................................... Individuell disponibel inkomst för sammanboende med barn ................ Individuell disponibel inkomst för sammanboende med barn .............. Individuell disponibel inkomst för sammanboende utan barn som bor hemma..................................................................................................... Individuell disponibel inkomst för sammanboende utan barn som bor hemma..................................................................................................... Sysselsatta efter arbetstid 2003 ............................................................................ Sysselsatta efter arbetstid och ålder 2003 ............................................................ Arbetstid för ensamstående och sammanboende efter antal barn 2003 ............ Arbetstid efter sektor 2003 .................................................................................. Förvärvsinkomst efter arbetstidens omfattning 2003 ........................................ Månadslön för deltidsanställda 2003.................................................................... Förvärvsinkomstens sammansättning efter arbetstidens omfattning 2003....... 2.8Förvärvsinkomstens sammansättning för ensamstående med kort deltid 2003............................................................................................. 2.9Förvärvsinkomstens sammansättning för sammanboende med kort deltid 2003............................................................................................. 2005/06:1 BILAGA 4 Förvärvsinkomstens sammansättning för ensamstående med lång deltid 2003 ............................................................................................ Förvärvsinkomstens sammansättning för sammanboende med lång deltid 2003 ............................................................................................ Marginaleffektens storlek efter arbetstidens omfattning 2003 ......................... 2005/06:1 BILAGA 4 Faktiskt arbetad tid i betalt arbete efter hushållsgrupp 2004 Disponibel inkomst 2003 efter olika inkomstslag .............................................. 3.1Sammanboende efter kombination av arbetstid i avlönat arbete 1991 och 2002........................................................................................................ Syftet med denna bilaga är att visa fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män i åldern . En särskild genomgång görs av deltidsarbetets omfattning och betydelse för kvinnors och mäns inkomster. Årets genomgång visar endast på marginella förändringar jämfört med föregående år. Kvinnor utför en större andel obetalt arbete än män, vilket begränsar utrymmet för betalt arbete. Kvinnor arbetar i större utsträckning än män inom sektorer och yrken där lönenivån är lägre och där deltidstjänster är vanligare. Löneskillnaden mellan kvinnor och män är betydande även när hänsyn tas till olika yrkesval och sektorer. Kvinnor tjänar i genomsnitt av vad män tjänar. En större andel kvinnor än män får ersättning från socialförsäkringen och får en större del av inkomstsumman. Det genomsnittligt mottagna beloppet är något högre för män. Välfärdssystemen bidrar till att omfördela ekonomiska resurser från män till kvinnor. Detta är särskilt tydligt när det gäller föräldraskapet. Förändring 1998 till 2003 I bilagan undersöks utvecklingen . Den visar att: -mäns uttag av föräldrapenning har ökat -kvinnors redan höga andel av utbetald sjukpenning och sjukersättning har ökat ytterligare -kvinnors andel av utbetald pension har ökat -mäns andel av utbetald arbetslöshetsförsäkring har ökat Uppdelningen visar att ekonomisk standard är lägre för ensamstående än för sammanboende i varje hushållsgrupp och är allra lägst för ensamstående kvinnor. Kvinnors lägre arbetsutbud och lägre löneinkomst kompenseras till viss del genom högre ersättning från socialförsäkringen och genom lägre inkomstskatt. Ensamstående kvinnor med barn är en ekonomiskt särskilt utsatt grupp som trots omfattande stöd i form av barn- och bostadsbidrag har en lägre ekonomisk standard än övriga grupper. Det gäller inte för män i motsvarande situation. 2005/06:1 BILAGA 4 För sammanboende sker en utjämning mellan könen inom varje hushållsgrupp när hänsyn tas till försörjningsbörda. Det innebär att kvinnors ekonomiska utsatthet döljs. Sammanboende kvinnor och män utan hemmavarande barn kan betraktas som ekonomiskt självständiga. Kvinnors lägre lön/företagarinkomst innebär dock att de är mer ekonomiskt utsatta än män och, eftersom pensionsrättigheter beror på inkomsten, riskerar att så förbli livet ut. Skillnaden i arbetstid har minskat mellan makar enligt den jämställdhetspolitiska utredningen. För en kvinna eller man som är sysselsatt på kort deltid kommer av förvärvsinkomsten från lön. Någon form av arbetsmarknadsstöd har av både kvinnorna och männen och det är ingen skillnad mellan ensamstående och sammanboende. Var tredje sammanboende kvinna har föräldra- eller sjukpenning. Även sjukersättning och pension är vanligt förekommande. kommer en större andel av kvinnors förvärvsinkomst från lön, , jämfört för män. För kvinnor med lång deltid är sjukpenning den ersättning som har störst betydelse. har av kvinnorna och av männen sjukpenning som komplement. Arbetsmarknadsstöd är en viktig inkomstkälla för av ensamstående män med lång deltid. Föräldrapenning är en inkomstkälla för av de sammanboende kvinnorna som komplement till lön. Gemensamt för alla deltidssysselsatta kvinnor och män är att har någon löneinkomst, men denna inkomstandel varierar mellan och av förvärvsinkomsten. Det förfaller således som om vissa deltidarbetande står till arbetsmarknadens förfogande till den del de inte är sjukskrivna, har sjukersättning eller är föräldralediga. Deltidsanställda har lägre marginaleffekter än heltidsanställda. Marginaleffekter från höjd barnomsorgsavgift och sänkt bostadsbidrag påverkar kvinnors inkomst i större utsträckning än mäns. Marginaleffekter av ökad inkomstskatt och höjt underhållstöd har större inverkan på mäns inkomster. 2005/06:1 BILAGA 4 1Ekonomiska resurser för kvinnor och män i åldern 2064 år Redovisningen i denna bilaga omfattar inkomst från marknadsarbete i form av lön och företagarinkomst, ersättning och bidrag från socialförsäkringssystemen och från arbetslöshetsförsäkringen samt inkomst av kapital. Skattefria transfereringar som stöd till barnfamiljer och för boende ingår vid beräkning av disponibel inkomst. De flesta ekonomiska uppgifterna avser och har hämtats från () undersökning av hushållens ekonomi (HEK). Uppgifter om sysselsatta och arbetade timmar redovisas också från Arbetskraftsundersökningen (). Re- sultaten från de två undersökningarna skiljer sig åt något, men påverkar inte mönstret för kvinnor och män och slutsatserna i denna bilaga. Redovisningen utgår från uppgifter om kvinnors och mäns ekonomiska situation och syftet är att tydliggöra skillnader i inkomstläget i relation till hushållets sammansättning. Inte minst har förekomsten av barn i olika åldrar betydelse för såväl ensamståendes som sammanboendes ekonomiska villkor. Gruppering görs efter det yngsta barnet i hushållet. Kvinnor och män med barn i åldern särskiljs från de hushåll där det yngsta barnet är . Återstående personer utan hemmavarande barn grupperas i åldersklasserna respektive . Detta ger åtta hushållsgrupper som analyseras i avsnitt 1. Löne- och företagarinkomst är den största inkomstkällan för både kvinnor och män. Det är också grunden för ersättning i socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och framtida pensioner. Löneskillnader på arbetsmarknaden reproduceras i ersättningssystemen och pensionen. Oavlönat arbete ger ingen inkomst eller pensionsrätt, men bidrar till hushållets välfärd. Det nya pensionssystemet ger dock pensionsrätt för barnår, studier och plikttjänst. Ålderspensionsavgift betalas vid ersättningar från socialförsäkringen. Månadslön och löneskillnader mellan kvinnor och män redovisas för hela arbetsmarknaden och efter sektor. Förvärvsinkomsten innehåller inte bara lön, utan även företagarinkomst och ersättning från social- eller arbetslöshetsförsäkring. Genom att visa tre olika inkomstbegrepp framkommer tydligt att kvoten för den relativa inkomsten mellan kvinnor och män beror på vilket begrepp som används. Socialförsäkringarnas betydelse för kvinnors och mäns inkomst beskrivs, liksom stöd vid arbetslöshet och förekomsten av privat pensionssparande. Kortfattat redovisas kapitalinkomst, förmögenhet och skatter innan uppgifter om disponibel inkomst sammanfattar hela inkomststrukturen. I avsnitt 2 analyseras deltidarbetets omfattning och konsekvenser för kvinnors och mäns ekonomi. Marginaleffekten för kvinnor och män vid deltids- och heltidsarbete beskrivs också. 1.1.1Förvärvsarbetstid och tid i hemarbete Förvärvsarbete redovisas löpande i statistiken som betalt arbete. Enligt Arbetskraftsundersökningen () utfördes förvärvsarbete på marknaden av kvinnor och män i åldern . Av dessa timmar svarade kvinnor för och män för . Av de förvärvsarbetande arbetar två tredjedelar av kvinnorna och av männen heltid. I alla hushållsgrupper arbetar kvinnor deltid i betydligt större omfattning än män i motsvarande grupp. Den genomsnittliga faktiska förvärvsarbetstiden var för kvinnor och för män. Det är större skillnad i arbetstid mellan könen bland sammanboende än bland ensamstående i alla kategorier. Diagram 1.1 Faktiskt arbetad tid i betalt arbete efter hushållsgrupp 2004 Källa: , SCB Det obetalda arbetets fördelning på olika aktiviteter framgår av tidsanvändningsundersökningar. Enligt den senast genomförda, 2000/01, uppgick tiden för hemarbete till , vilket då var av samma omfattning som det betalda arbetet. Fördelningen mellan kvinnor och män var emellertid den omvända kvinnor utförde och män av det obetalda arbetet. var nästan 2 miljoner kvinnor och drygt 2 miljoner män sysselsatta. Det motsvarar av kvinnorna och av männen i befolkningen i åldern . Arbetslösheten var för kvinnor och för män. Kvinnors arbetskraftsdeltagande är bland de högsta i världen. En mängd av de tjänster som i utförs som betalt marknadsarbete utförs i länder utanför obetalt av företrädesvis kvinnor. är arbetsmarknaden starkt könsuppdelad. Fördelningen av kvinnor och män på olika näringsgrenar är ojämn. Kvinnor fördelar sig till hälften på privat och till hälften på offentlig sektor, medan män till arbetar inom den privata sektorn. I kommun- och landstingssektorn är kvinnor en stor majoritet på av de anställda. Den statliga sektorn är att beteckna som könsmässigt jämnt fördelad och den privata sektorn har en övervikt av män bland de anställda. Förutom en horisontell uppdelning på kvinnor och män inom olika sektorer och yrken, finns en vertikal uppdelning av kvinnor och män inom respektive sektor, där män i större utsträckning än kvinnor finns på högre befattningar, vilket även återspeglas i lönestatistiken. Månadslön för kvinnor och män i olika sektorer redovisas i tabell 1.1. Uppgifterna avser heltids- och deltidsanställda, där månadslönen för del- 2005/06:1 BILAGA 4 tidsanställda har räknats om till heltidslön. För timavlönade redovisas en beräknad månadslön. Löneskillnader mellan kvinnor och män kan till stor del förklaras med skillnader i yrke, sektor, befattning, arbetslivserfarenhet och ålder. Det finns emellertid löneskillnader mellan kvinnor och män som är svåra att mäta statistiskt och som inte går att förklara på detta sätt utan kan antas bero på kön, s.k. osakliga löneskillnader. Tabell 1.1 Månadslön och kvinnors andel efter sektor 2003 Månadslön, kronor och kvinnors lön i procent av mäns lön Månadslönen är standardvägd (stv) med antagande att kvinnor och män fördelar sig lika på ålder, utbildning, arbetstid och sektor inom varje yrkesgrupp. Källa: Lönestrukturstatistik, I tabellen redovisas kvinnors lön i relation till mäns lön i två olika serier. I den standardvägda månadslönen har faktorer som ålder, utbildningsnivå, arbetstid och sektor inom yrkesgrupper rensats bort. Även om man bortser från skillnader som förklaras av dessa faktorer kvarstår löneskillnader mellan kvinnor och män. Storleken på löneskillnaden varierar mellan sektorerna. Löneskillnaden är minst i den kommunala sektorn, där kvinnor utgör en majoritet. Detta gäller oavsett om lönen är standardvägd eller inte. Den standardvägda löneskillnaden är störst i den privata sektorn. I genomsnitt över hela arbetsmarknaden är kvinnors månadslön av mäns månadslön när hänsyn tagits till skillnad i yrkesval och sektor. Denna lönekvot har ökat något då den var . Tabell 1.2 visar månadslön efter hushållsgrupp. Den genomsnittliga månadslönen är lägre för ensamstående än för sammanboende, vilket gäller för kvinnor och män i alla hushållsgrupper. Kvinnors andel av mäns månadslön är för ensamstående att jämföra för sammanboende. Det är månadslön omräknad till heltidslön som jämförs och lönen är inte standardvägd. 2005/06:1 BILAGA 4 Tabell 1.2 Månadslön och kvinnors andel efter hushållsgrupp 2003 Månadslön, kronor och kvinnors lön i procent av mäns lön Källa: HEK, SCB och , beräkningar För de allra flesta utgör lönen den största delen av förvärvsinkomsten. Inkomsten påverkas också av om en person arbetar heltid, deltid, övertid, är sjuk, föräldraledig eller arbetslös. I tabell 1.3 visas kvinnors och mäns löne-, arbets- och förvärvsinkomst. till tabellen framgår vad som ingår i respektive inkomstbegrepp. Förvärvsinkomst är ett taxeringsmässigt inkomstbegrepp som efter vissa avdrag utgör underlag för och statlig inkomstbeskattning. Inkomst av kapital ingår inte utan redovisas och beskattas separat. Skillnaden mellan kvinnors och mäns relativa inkomst minskar när inkomstnivån ökar som en följd av att fler inkomstslag läggs till. Kvinnors ekonomiska ställning stärks således i relation till mäns då förvärvsinkomst jämförs i stället för löneinkomst. Detta förhållande gäller i alla hushållsgrupper, vilket innebär att olika slags transfereringar har en utjämnande effekt på kvinnors ekonomiska ställning relativt män. Trots att fler inkomstslag stärker kvinnors inkomst i relation till mäns, kvarstår stora skillnader mellan inkomsterna. Ensamstående kvinnor i åldern har högre genomsnittlig förvärvsinkomst än sammanboende kvinnor i samma ålder. En orsak är att sammanboende kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än ensamstående kvinnor. Sammanboende män har genomgående högre förvärvsinkomst än ensamstående män. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män är störst i grupperna med småbarnsföräldrar. Tabell 1.3 Löneinkomst, arbetsinkomst samt förvärvsinkomst efter hushållsgrupp 2003 Medelvärde (kronor ) och kvinnors andel av mäns inkomst, procent Anm. Löneinkomst är summan av lön, bilförmån och företagarinkomst. Arbetsinkomst är summan av löneinkomst, sjukpenning, föräldrapenning och dagpenning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret. Förvärvsinkomst är summan av arbetsinkomst, ersättning vid arbetslöshet, utbetald pension, studiestöd och vårdbidrag. Ägare av fåmansbolag räknas som anställd. Genomsnitt för alla med förvärvsinkomst. Källa: HEK, SCB, beräkningar I inkomsten ingår även företagarinkomst. Denna är ofta svår att mäta på ett sätt som är jämförbart med anställda men i genomsnitt är företagarinkomsten högre för män än för kvinnor. Dubbelt så många män som kvinnor har inkomst från eget företag. Förvärvsinkomst visar emellertid inte en individs hela konsumtionsmöjlighet. Förekomst av kapital, skattefria transfereringar i form av familjestöd och skatt på förvärvsinkomsten medför att den inkomst individen disponerar avviker från förvärvsinkomsten. För att se på individens konsumtionsmöjlighet måste hänsyn även tas till försörjningsbördan. Genomsnittliga inkomster i föregående tabell beräknas för de personer som har någon förvärvsinkomst. Hur många personer det är framgår av tabell 1.4. Detta innebär att personer som saknar arbetsinkomst ingår i nämnaren och genomsnittlig arbetsinkomst blir lägre än om ett genomsnitt skulle beräknas för enbart dem som har arbetsinkomst. En gemensam nämnare är viktig för att belysa hur inkomstnivå och inkomstkvot mellan kvinnor och män ändras när fler inkomstslag ingår i inkomstbegreppet. Tabell 1.4 Antal personer med förvärvsinkomst efter hushållsgrupp 2003 Antal (1000-tal) och könsfördelning, procent Ensam m b 0-6 år Ensam m b 7-17 år Anm. Förvärvsinkomst inkluderar lön, företagarinkomst, inkomstrelaterade transfereringar (t.ex. sjukpenning och föräldrapenning), vilka är knutna till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall samt ersättning vid arbetslöshet, utbetald pension, studiestöd och vårdbidrag Källa: HEK, SCB, beräkningar I avsnitt 1.3 redovisas och kommenteras utvecklingen av vissa socialförsäkringar. Det finns därför anledning att beskriva även marknadsinkomstens förändring . 2005/06:1 BILAGA 4 var lönesumman , varav till kvinnor och till män. Jämfört med 1998 var fördelningen mellan kvinnor och män i stort sett densamma. Den sneda fördelningen mellan kvinnor och män beror främst på mäns högre löne- och företagarinkomst och kvinnors omfattande deltidsarbete. var antal personer med löne- eller företagarinkomst 4 534 000, varav var kvinnor och män. Kvinnors och mäns fördelning var i stort sett densamma båda åren. Tabell 1.5 Lön och företagarinkomst 1998 och 2003 Könsfördelning (procent), miljarder kronor och antal (miljoner) Källa: HEK, SCB, beräkningar I genomsnitt var löne- och företagarinkomsten för kvinnor och för män. Jämfört med 1998 har inkomsten per mottagare ökat för kvinnor och för män räknat i fasta priser. I detta avsnitt analyseras kortfattat vissa ersättningar från socialförsäkringen. En jämförelse görs för att se eventuella förändringar över tiden. Skillnader i ersättning mellan kvinnor och män kan uppkomma av flera skäl. Löneskillnader följer med in i socialförsäkringssystemen då ersättningen baseras på tidigare inkomst genom sjukpenninggrundande inkomst (SGI) eller pensionsgrundande inkomst (PGI). Dessutom finns skillnader i grad av nyttjande mellan kvinnor och män. Detta är särskilt tydligt när det gäller föräldraförsäkringen. Det är därför viktigt att i analysen särskilja vilka skillnader som uppkommer när man studerar ersättningsnivåer respektive nyttjandegrad i de offentliga systemen. 2005/06:1 BILAGA 4 utbetalades i föräldrapenning, varav till kvinnor och till män. Fördelningen av det utbetalda beloppet har blivit betydligt jämnare mellan kvinnor och män. Det gäller även andelen mottagare av föräldrapenning som 2003 var kvinnor och män. har antalet mottagare ökat med 70 000 män och 20 000 kvinnor. Tabell 1.6 Föräldrapenning 1998 och 2003 Könsfördelning (procent), miljarder kronor och antal (1000-tal) Källa: HEK, SCB, beräkningar I genomsnitt utbetalas till kvinnor och till män. Det större beloppet per mottagare till kvinnor är en följd av fler ersatta dagar . Jämfört med 1998 har belopp per mottagare ökat något mer för män till följd av att andel mottagare och uttagna dagar har ökat. Ohälsan har kommit allt mer i fokus på grund av en kraftig ökning av antalet långtidssjukskrivna . Ohälsan är samhällsekonomiskt kostsam, men har också ekonomiska konsekvenser för individen. utbetalades i sjukpenning, varav till kvinnor och till män. Jämfört med 1998 har kvinnors andel ökat från och mäns andel minskat från . var antal mottagare av sjukpenning 795 000, varav kvinnor och män. Könsfördelningen var i stort sett densamma de två åren. Antalet sjukpenningmottagare har ökat kraftigt för både kvinnor och män. Tabell 1.7 Sjukpenning 1998 och 2003 Könsfördelning (procent), miljarder kronor och antal (1000-tal) Källa: HEK, SCB, beräkningar Den stora skillnaden i könsfördelningen mellan utbetalt belopp och antal mottagare beror delvis på att män har en högre sjukpenninggrundande inkomst än kvinnor. En annan förklaring är att antal kvinnor med lång sjukskrivningsperiod har ökat. var det utbetalda beloppet per kvinna och per man . Det är en ökning då beloppet i genomsnitt var per kvinna och per man. Sjuklön ingår inte. Långa sjukskrivningar kan leda till sjuk- och aktivitetsersättning, vilket oftast är en mer varaktig form av ersättning vid långvarig/ bestående ohälsa. En del personer drabbas av invaliditet/arbetsoförmåga.