prop · GT03166 · 2006-03-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:166 Barn som bevittnat våld Regeringen överlämnar denna proposition till . Det finns ett behov av att förstärka stödet och rättigheterna för barn som bevittnar brott av och mot närstående personer. Barn som på detta sätt drabbas av brott kan ha samma behov av stöd som barn som själva utsätts för brott. För att lyfta fram det behov av stöd och hjälp som denna grupp barn kan ha och för att förtydliga ansvar för att tillgodose dessa barns behov föreslås i propositionen att det skall slås fast i socialtjänstlagen att barn som bevittnar våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott. Det lämnas också förslag om att barn som bevittnar ett brott som är ägnat att skada barnets trygghet och tillit i förhållande till en närstående person skall ha rätt till brottsskadeersättning från staten. I propositionen föreslås även att målsäganden i fler situationer än skall få information om vilka bestämmelser som gäller för meddelande av besöksförbud, vilket även kan komma barn till godo. Informationen skall enligt förslaget bl.a. lämnas när en frihetsberövad gärningsman skall friges eller har blivit beviljad någon form av utevistelse. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2006:000) om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt........................ 2.2Förslag till lag om ändring i brottsskadelagen (1978:413)........................................................................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård............................... 2.5Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)......................................................................... Ärendet och dess beredning............................................................. Barn som bevittnat våld................................................................... ansvar för brottsoffer................................ ansvar för barn ......................................... Behov av att förtydliga ansvar.................. Ersättning till barn som bevittnar brott............................................ Skadestånd för chockskador ............................................. Brottsskadeersättning till barn som bevittnar brott........... En ny rätt till brottsskadeersättning för barn..................... 6.4.1Brottsskadeersättning för brott som är ägnade att skada tryggheten och tilliten hos ett barn .. 6.4.4Företrädare för barnet och hantering av utbetald Besöksförbud skyddar även barnen................................................. Besöksförbud ger skydd för barn...................................... Information till målsäganden under förundersökningen... Behov av ytterligare information ...................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... 10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:000) om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt ...... Förslaget till lag om ändring i brottsskadelagen (1978:413)......................................................................... 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1129) om 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård............................... 10.5 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)......................................................................... Sammanfattning av promemorian Barnen i brottets Bilaga 2 Promemorians lagförslag....................................................... Förteckning över remissinstanserna ...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (2006:000) om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt, 2.lag om ändring i brottsskadelagen (1978:413), 3.lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, 4.lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ung- domsvård, 5.lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2006:000) om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt Härigenom föreskrivs att 35 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt1 i stället för dess lydelse enligt lagen (2006:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Om en intagen avtjänar straff för Om en intagen avtjänar straff för ett brott som har riktat sig mot ett brott som har riktat sig mot någons liv, hälsa, frihet eller frid, någons liv, hälsa, frihet eller frid, han eller hon vill bli underrättad han eller hon vill bli underrättad i vilken anstalt den intagne 1. i vilken anstalt den intagne om den intagne förflyttas till 2. om den intagne kommer att förflyttas till öppen anstalt, om den intagne får permission enligt 32 §, permission enligt 32 §, om den intagne vistas utanför 4. om den intagne vistas utanför anstalt enligt 14, 37, 38, 43 eller anstalt enligt 14, 37, 38, 43 eller omvandling enligt lagen (2006:45) omvandling enligt lagen (2006:45) om omvandling av fängelse på om omvandling av fängelse på om den intagne friges, 6. om den intagne friges, om den intagne rymmer, och 7. om den intagne rymmer, och om den intagne uteblir efter 8. om den intagne uteblir efter vistelse utanför anstalten. vistelse utanför anstalten. En begärd underrättelse behöver En begärd underrättelse behöver inte lämnas angående en planerad inte lämnas om en planerad vistelse utanför anstalten när en vistelse utanför anstalten i de fall underrättelse på grund av beslutad en underrättelse på grund av bevakning eller andra förhållanden framstår som uppenbart obehövlig. underrättelse kan befaras medföra 1 Lagen omtryckt 1990:1011. fara för den intagnes liv eller hälsa. Underrättelse till målsägande angående frigivning skall lämnas i lämplig tid före frigivningen och i andra fall . Underrättelsen skall utformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. befaras medföra fara för den Prop. 2005/06:166 intagnes liv eller hälsa. Underrättelse till målsägande om frigivning skall lämnas i lämplig tid före frigivningen och i andra fall . Underrättelsen skall utformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Underrättelsen skall innehålla information om de regler som gäller för meddelande av besöksförbud enligt lagen (1988:688) om besöksförbud. Förslag till lag om ändring i brottsskadelagen Härigenom föreskrivs i fråga om brottsskadelagen (1978:413) dels att 1 och 5 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 4 a §, med följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelserna i 217 §§ i denna lag gäller ersättning av svenska statsmedel för skada till följd av brott (brottsskadeersättning). brottet har begåtts i . brottet har begåtts i . personskada och sådan kränkning personskada och sådan kränkning som avses i 2 § andra stycket är som avses i 2 § andra stycket är liga om brottet har begåtts utom- liga om brottet har begåtts utom- lands mot någon som hade lands mot någon som hade melserna tillämpas även om ett barn som har hemvist i har bevittnat ett sådant brott som sägs i 4 a § utomlands. inte, om brottet och den skade- om brottet och den skadelidande lidande har så ringa anknytning till har så ringa anknytning till att det inte är rimligt att att det inte är rimligt att I 18 och 19 §§ finns bestämmelser om sådan ersättning som på grund av föreskrift i annan medlemsstat i Europeiska unionen betalas av statsmedel för skada till följd av brott som begåtts i den staten (europeisk brottsskadeersättning). Brottsskadeersättning betalas till ett barn som bevittnat ett brott som varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos barnet i dess förhållande till en närstående person. 1 Senaste lydelse 2002:346. Brottsskadeersättning med anledning av personskada bestäms enligt 5 kap. 15 §§ skadeståndslagen (1972:207). Livränta betalas dock endast när ersättningen är av väsentlig betydelse för den skadelidandes framtida vård eller försörjning. Livränta värdesäkras enligt lagen (1973:213) om ändring av skadeståndslivräntor. 5 kap. 6 § första stycket skadeståndslagen. 5 kap. 7 § skadeståndslagen. 4 a § bestäms efter vad som är skäligt med hänsyn till hur grovt det bevittnade brottet är. I fråga om brottsskadeersättning tillämpas också 6 kap. 3 § skade- ståndslagen. Rätten till brottsskadeersättning faller dock inte bort, om en ansökan om ersättning före dödsfallet gjorts hos . 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya föreskrifterna skall tillämpas även på ansökningar som grundar sig på händelser som ägt rum före ikraftträdandet. 2 Senaste lydelse 2001:733. Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om Härigenom föreskrivs att 28 § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Genomgår en patient rättspsykiatrisk vård som är förenad med särskild utskrivningsprövning skall chefsöverläkaren, om brottet och övriga omständigheter gör det påkallat, ge målsäganden möjlighet att begära att bli underrättad dels om att patienten har lämnat sjukvårdsinrättningen utan tillstånd eller inte har återvänt dit sedan tiden för ett tillstånd att vistas utanför inrättningens område har gått ut eller tillståndet har återkallats, dels när beslut fattas om att patienten får vistas utanför sjukvårdsinrättningens område eller att vården skall upphöra. Önskar målsäganden underrättelse, skall en sådan ges och vid beslut som anges i denna paragraf innan patienten lämnar Om det finns särskilda skäl får Om det finns särskilda skäl får underrättelse som avses i första en sådan underrättelse lämnas utan att målsäganden begärt att bli på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till omständigheterna i det skall innehålla information om de regler som gäller för meddelande (1988:688) om besöksförbud. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1991:1968. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård Härigenom föreskrivs att 21 § lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård skall ha följande lydelse. Om den dömde undergår sluten Om den dömde undergår sluten ungdomsvård för ett brott som har ungdomsvård för ett brott som har riktat sig mot någons liv, hälsa, riktat sig mot någons liv, hälsa, frihet eller frid, skall målsäganden frihet eller frid, skall målsäganden tillfrågas om han eller hon vill bli tillfrågas om han eller hon vill bli underrättad om vid vilket särskilt underrättad om följande: ungdomshem den dömde befinner 1. vid vilket särskilt ungdoms- sig samt om han förflyttas, vistas hem den dömde befinner sig, utanför det särskilda ungdoms- 2. när den dömde friges, hemmet eller rymmer. 3. om den dömde förflyttas, 4. om den dömde vistas utanför det särskilda ungdomshemmet, 5. om den dömde rymmer. Underrättelse om en planerad vistelse utanför det särskilda ungdomshemmet behöver inte lämnas, när en underrättelse på grund av beslutad bevakning eller andra förhållanden framstår som uppenbart obehövlig. Detsamma gäller när en underrättelse på goda grunder kan antas allvarligt äventyra den dömdes egen säkerhet. om frigivning skall lämnas i och utformas på ett sätt som är lämplig tid före frigivningen. ett sätt som är lämpligt med hänsyn till omständigheterna i det skall innehålla information om de regler som gäller för meddelande (1988:688) om besöksförbud. Denna lag träder i kraft . bör verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp. bör särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. Nämnden bör också beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergr- epp av eller mot närstående vuxna är offer för brott och kan vara i behov av stöd och hjälp. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen Härigenom föreskrivs att 5 kap. 11 § socialtjänstlagen (2001:453) skall ha följande lydelse. 11 § bör verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp. bör härvid särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Det har inom utarbetats en promemoria med förslag till olika åtgärder som syftar till att stärka rättigheterna för och stödet till barn som bevittnar och på annat sätt drabbas av brott av och mot närstående personer. Departementspromemorian Barnen i brottets skugga (2004:56) har remissbehandlats. En sammanfattning av prome- finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2 och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i ärendet (dnr Ju2004/10923/). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och de Gröna. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6.4.3 och i författnings- kommentaren. I förhållande till lagrådsremissens förslag har ett par rent redaktionella ändringar gjorts. En central målsättning för regeringens politik för barn och unga är att ett barnperspektiv, utifrån andan och intentionerna i FN:s konvention om barnets rättigheter, skall genomsyra alla de åtgärder som rör barn. Detta är också utgångspunkten för förslagen i denna proposition. Att bli utsatt för brott kan vara en traumatisk upplevelse och kan ge fysiska, psykiska och känslomässiga skador. Traumat kan ta sig olika uttryck, alltifrån rädsla, ångest, skuld och depression till ilska, hat, aggressivitet och självdestruktivt beteende. Av utvecklingsmässiga skäl har barn andra förutsättningar att bearbeta sin situation som brottsoffer än vuxna. För att kunna hantera det som hänt behöver barn stöd och hjälp av olika slag. Den primära tryggheten för barn finns i familjen och hos vårdnadshavare och andra närstående. Det är också i denna nära krets som det mest grundläggande stödet finns för barn och unga som utsätts för brott. Men behövs det även insatser från samhällets sida. Barn riskerar inte bara att själva drabbas av våld och andra övergrepp, utan kan också lida genom att de blir vittne till våld som begås av eller mot närstående personer, då oftast mäns våld mot kvinnor i nära relationer. Det är viktigt att synliggöra dessa barn, att synliggöra att våldet är ett övergrepp också mot barnen och att vidta åtgärder för att de skall få stöd. Frågan om hur man kan stärka skyddet för barn som bevittnat familjerelaterat våld har delvis behandlats av Kommittén mot barnmisshandel. Den avstyrkte en generell kriminalisering av psykisk misshandel av barn. Med psykisk misshandel avsåg kommittén bl.a. att en vuxen person systematiskt eller oftast utsätter ett barn för nedvärderande omdömen, nedbrytande behandling eller avsiktligt känslomässigt lidande. Även vissa skadliga exponeringar, t.ex. att barn tvingas bevittna våld i sin närmiljö eller leva i en miljö där våld förekommer ofta, är enligt kommittén att betrakta som psykisk misshandel (SOU 2001:72 s. 121 f.). I propositionen Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. (prop. 2002/03:53) gjorde regeringen samma bedömning som kommittén och uttalade att det saknas skäl för en utökad kriminalisering av psykisk misshandel av barn. Regeringen uttalade vidare att man skulle fortsätta arbetet med nu aktuella frågor och då analysera om det finns möjligheter att ytterligare förstärka barns skydd mot våld i hemmet (prop. 2002/03:53, s. 68 f.). Regeringen föreslog även i propositionen att en särskild straffskärpningsgrund för bl.a. de aktuella fallen skulle införas i (prop. 2002/03:53, s. 69 f. och 111 f.). Förslaget har lett till en ändring i 29 kap. 2 § 8 som trädde i kraft . Bestämmelsen innebär att det skall betraktas som en försvårande omständighet vid bedömningen av ett brotts straffvärde om brottet varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i förhållande till en närstående person. har ett visst ansvar för och skyldigheter mot alla brottsoffer, inklusive barn som drabbas av brott. Den har också i uppgift att ingripa för barnets bästa och ge stöd och skydd, om inte behovet av detta kan tillgodoses på annat sätt. Det är viktigt att lyfta fram att ansvar även omfattar barn som bevittnat mäns våld mot kvinnor och annat våld av och mot närstående. Som ett led i arbetet med att stärka rättigheterna för dessa barn är det även motiverat att ge dem rätt till någon form av ekonomisk ersättning. Men det är viktigt att betona att rätten till ekonomisk ersättning endast är en del i stödet till barn som bevittnat mäns våld mot kvinnor och annat våld av och mot närstående. Än viktigare är att barn som drabbas av brott får det stöd och skydd som de är i behov av och kvalificerad hjälp med att bearbeta sina erfarenheter. Barns möjligheter att ta tillvara sina rättigheter påverkas av lagstiftning och åtgärder som berör deras vårdnadshavare och andra anhöriga. Även ur barnens perspektiv är det t.ex. viktigt att lagen om besöksförbud och dess tillämpning är så effektiv som möjligt. Förbättringar av lagstiftningen och tillämpningen när det gäller besöksförbud är alltså ett sätt att stärka skyddet för barn. När myndigheter och frivilliga krafter bidrar med stöd och hjälp måste de leva upp till högt ställda krav på rättssäkerhet, effektivitet, kompetens och empati. Det är t.ex. nödvändigt att metoderna för att utreda brott mot barn och för att ge behandling och stöd är utformade efter barns behov och verkligen tar tillvara den bästa tillgängliga kunskapen om vad barn behöver och vad som ger bäst resultat. Ett viktigt led i denna strävan är att pröva och utvärdera arbetsmetoder som syftar till att samordna rättsväsendets utredningsinsatser och de stöd- och behandlingsinsatser som sociala myndigheter och hälso- och sjukvården vidtar. Regeringen har gett tillsammans med , och i uppdrag att medverka till etablering av flera försöksverksamheter med samverkan under gemensamt tak vid utredningar kring barn som misstänks vara utsatta för Prop. 2005/06:166 allvarliga brott. dessa s.k. Barnahus i , , , , och . Det är angeläget att uppmärksamma barn som har en förälder som är intagen i anstalt. Forskning har visat att risken för att utveckla en kriminell livsstil är högre för barn som har en kriminellt aktiv förälder än för andra barn (1992:1). Inte minst vid långa anstaltsvistelser är det t.ex. angeläget att erbjuda möjligheter till kontakt mellan barnen och deras intagna föräldrar i de fall detta anses vara till barnets bästa. I de fall en kontakt upprätthålls är det viktigt att denna utgår från barnets behov och utifrån vad som är bäst för barnet. Regeringen har därför gett Kriminalvården i uppdrag att i samråd med se över förhållandena för barn som har föräldrar intagna i häkte eller anstalt. Uppdraget skall slutredovisas . 5 Barn som bevittnat våld 5.1Socialtjänstens ansvar för brottsoffer har det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöver. Socialtjänstlagen (2001:453), som reglerar dess verksamhet, har karaktären av en målinriktad ramlag. Lagen innehåller allmänna riktlinjer, men också mer preciserade mål för vissa grupper. skall t.ex. verka för att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden, för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden samt för att människor med funktionshinder får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och leva som andra. skall också aktivt sörja för att missbrukare får den hjälp och vård som de behöver för att komma ifrån missbruket. En av huvuduppgifter är att lämna enskilda människor den hjälp och det stöd som de behöver om detta inte kan tillgodoses på annat sätt. Detta ansvar omfattar naturligtvis även människor som blivit utsatta för brott. För att lyfta fram och tydliggöra detta ansvar föreslog regeringen i propositionen Stöd till brottsoffer att socialtjänstlagen skulle kompletteras med en bestämmelse som tydligt anger ansvar för och skyldigheter gentemot alla brottsoffer (prop. 2000/01:79 s. 35 f.). Regeringen konstaterade att kommunens ansvar redan tidigare omfattade alla dem som utsatts för våld och att det inte skulle medföra någon förändring i rättsligt hänseende om socialtjänstlagen kompletterades med en särskild regel om ansvar för dem som utsatts för brott. Regeringen menade ändå att det fanns ett behov av att klargöra att har ett sådant ansvar. Regeringen hänvisade till de motiv som framförts när bestämmelsen om ansvar för våldsutsatta kvinnor infördes (prop. 1997/98:55). Den bestämmelsen motiverades med att funnit så stora brister i arbete med frågor som rörde våld mot kvinnor att det bedömdes som nödvändigt att klargöra kommunens ansvar i detta Regeringen ansåg att samma skäl gjorde sig gällande i fråga Prop. 2005/06:166 om behovet av en allmän regel om ansvar för och skyldigheter gentemot brottsoffer. Genom en sådan bestämmelse skulle det enligt regeringens mening klargöras att har ett ansvar för att stödja och hjälpa alla dem som utsatts för brott och att det bör bedrivas ett aktivt arbete i detta hänseende. Bestämmelsen infördes i 5 kap. 11 § socialtjänstlagen och trädde i kraft . 5.2Socialtjänstens ansvar för barn När det gäller barn har ett ansvar att verka för att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden. När hjälp eller stöd från annat håll inte räcker eller barnet behöver skydd, är det uppgift att ingripa. Vidare skall i nära samarbete med hemmen bl.a. främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdomar, särskilt följa utvecklingen hos barn och ungdomar som visat tecken till en ogynnsam utveckling samt i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdomar som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver. I frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa har också ett huvudansvar att se till att samverkan med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs kommer till stånd (5 kap. 1 och 1 a § socialtjänstlagen). 5.3Behov av att förtydliga ansvar Regeringens förslag: Socialtjänstlagens bestämmelse om stöd till brottsoffer kompletteras så att det tydliggörs att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott och kan vara i behov av stöd och hjälp. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan invändning. ombudsmän och uttrycker betänkligheter i fråga om att i lagtext beteckna barn som bevittnat våld eller andra övergrepp som offer för brott med motiveringen att det är olyckligt att beteckna personer som brottsoffer som kanske inte skadeståndsrättsligt kan härleda sin rätt till ersättning på grund av en brottslig handling. ifrågasätter om förslaget är lämpligt med motiveringen att socialtjänstlagen ger socialnämnden ett ansvar för att barn som riskerar att fara illa får den hjälp och det stöd som de kan behöva. , och för kvinnojourer och tjejjourer i anser att ordet bör i 5 kap. 11 § socialtjänstlagen måste ändras till ordet skall, för att ytterligare tydliggöra ansvar. Skälen för regeringens förslag Barn som bevittnar våld Barn som bevittnar våld och andra övergrepp berättar sällan om händelserna spontant och de symtom som de uppvisar kan lätt missförstås.