prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — Utgiftsbegränsande åtgärder 2005........................................................................ Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden................................ Realekonomisk fördelning av statsbudgeten....................................................... Statsbudgetens utgiftsområden realekonomiskt fördelade 2005........................ UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning................................................... UO 3 Skatt, tull och exekution ............................................................................ UO 4 Rättsväsendet.............................................................................................. UO 5 Internationell samverkan ........................................................................... UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet ..................................................... UO 7 Internationellt bistånd................................................................................ Utfall för bistånd 19972005................................................................................ UO 8 Invandrare och flyktingar .......................................................................... UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg..................................................... 5.46 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ................................. 5.47 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom.......................................................... UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn............................................. 5.49 UO 13 Arbetsmarknad ......................................................................................... UO 14 Arbetsliv.................................................................................................... UO 15 Studiestöd ................................................................................................. UO 16 Utbildning och universitetsforskning..................................................... UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ................................................... UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande ........................... UO 19 Regional utveckling .................................................................................. UO 20 Allmän miljö- och naturvård................................................................... 5.57 UO 21 Energi........................................................................................................ 5.58 UO 22 Kommunikationer.................................................................................... UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar ............................ UO 24 Näringsliv ................................................................................................. UO 25 Allmänna bidrag till kommuner.............................................................. UO 26 Statsskuldsräntor m.m............................................................................. Räntor på statsskulden ......................................................................................... Räntor och valutakurser 20012005 årsgenomsnitt ........................................... UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ................................................... Minskning av anslagsbehållningar 20051 ............................................................. Specifikation av anslag med anslagsbehållning ..... Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten .......................................... Statliga garantiåtaganden och utfästelser .......................................... Avsättningar för förväntade garantikostnader .................................. Värdepappersinnehav och andra placeringar, räntekonton hos RGK, likvida medel samt regressfordringar ............................................ Garantiengagemang, avsättningar för förväntade kostnader, tillgångar i garantiverksamheten samt nuvärdet av framtida avgifter ............ Anslag vars ändamål 2005 omfattade garantiverksamhet..................................... Avgifter, infrianden, återvinningar samt administrationskostnader Statens utlåning med kreditrisk före och efter avdrag för osäkra fordringar ...................................................................... Avgiften till och återflöde från EU (periodiserat) 20012005............................. Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt) 20012005 ........................... Anslag finansierade med EU-medel ...................................................................... Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital.............................. Eliminering avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och Eliminering avseende AP-fondernas och PPM:s innehav av statspapper samt PPM:s övriga tillgångar och skulder gentemot ................. AP-fondernas tillgångar och skulder 2005 (marknadsvärde)............................... Inkomst- och premiepension, resultaträkning...................................................... Inkomst- och premiepension, balansräkning........................................................ Antal sjukskrivningsdagar i relation till arbetskraftens storlek 19652005........... Antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar 19712005............................... Reguljär sysselsättningsgrad 19932005 .................................................................. Antal socialbidragstagare 19902005 ....................................................................... Andelen invånare (helårsekvivalenter) i åldern som är i arbetslöshet, sjukskrivna, uppbär aktivitets- och sjukersättning respektive ekonomiskt Skatteintäkterna 20002005, korrigerade för regeländringar ................................. Skatt på kapital samt totala skatteintäkter 20002005, korrigerade för Skattebaser för skatt på kapital................................................................................. Skatt på arbete samt totala skatteintäkter 20002005, korrigerade för Skattebaser för skatt på arbete................................................................................ Skatt på konsumtion och insatsvaror samt totala skatteintäkter 20002005, korrigerade för regeländringar ............................................................................. Skattebas för skatt på konsumtion och insatsvaror .............................................. Statens nettoförmögenhet och statsskulden 20012005 ...................................... Transfereringar per sektor 20012005.................................................................... 3.17 Bistånd, internationella bidrag, migration och integration 20012005................ Utbildning och studiestöd 20012005................................................................... Statens egen verksamhet 20012005 ...................................................................... Transfereringar per mottagande sektor.................................................................... Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 19902005 .............................. Mervärdesskatt fördelad på sektorer 2005............................................................. Procentuell fördelning av statsbudgetens utgifter , Statsbudgetens transfereringar fördelade efter mottagarkategorier 2005............ Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, infrianden och administrationskostnader samt saldot för betalningsflödet 20012005.......... Statens utlåning med kreditrisk efter avdrag för osäkra Årsredovisning för staten 2005 1 Årsredovisning för staten 2005 Enligt 38 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) skall regeringen , senast efter budgetårets utgång, lämna en årsredovisning för staten till . Efter önskemål från lämnas årsredovisningen i anslutning till den ekono- miska vårpropositionen. Årsredovisningen skall enligt 38 § budget- lagen innehålla resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. I 44 § budgetlagen anges vidare att regeringen är redovisningsskyldig inför för statens medel och övriga tillgångar som står till regeringens disposition. Redovisningsskyldig- heten omfattar även den verksamhet som bedrivs av staten samt statens skulder och övriga ekonomiska förpliktelser. Regeringen beslutar om avgränsningen av staten och former för uppställning av resultat- och balansräkning samt finansieringsanalys. Detta skedde (dnr Fi2005/6394). Den konsoliderade redovisningen i årsredo- visningen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen med undantag för , och . Dessutom ingår de fonder som redovisas av myndigheter inklusive . Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myndigheterna och affärsverken lämnar till statsredovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. Redovisningen utgår från vedertagna redo- visnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redo- visningen sker dock fortlöpande. Under de som en årsredovisning för staten tagits fram har redovisningsprinciperna i ökad grad tydliggjorts, bl.a. genom att tillgångar i större utsträckning invärderats och redovisats samt att redovisning enligt bokföringsmässiga grunder vidareutvecklats. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar. Resultaträkningen ger underlag för bedöm- ning av statens samlade resursförbrukning. Värdet av statens samlade tillgångar och skulder per redovisas i balans- räkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet i resultat- och balansräkningarna samt finansieringsanalysen med utfallet . Statsbudgeten omfattar inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras statsbud- getens utfall dels med de budgeterade inkomsterna och utgifterna i budgetpro- positionen , dels med utfallet . , , och har lämnat underlag till denna skrivelse (dnr Fi2006/1537). En samlad bild av statens ekonomi Den årliga skrivelsen Årsredovisningen för staten syftar till att ge en samlad bild av hur statens finansiella resultat och ekonomiska ställ- ning har utvecklats. Utöver den redovisning som krävs enligt budgetlagen redovisar regeringen därför fler aspekter av det ekonomiska utfallet . De budgetpolitiska målen följs upp och en översiktlig redovisning av utvecklingen av statens ekonomi lämnas för den senaste femårs- perioden tillsammans med en uppföljning av några viktiga mål för statens verksamhet. Vidare lämnas en redovisning av statliga garantier och krediter, en fördjupad redovisning av EU-medel samt en redovisning av samlade tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande. iakttagelser i revisions- berättelser över myndigheternas årsredovisnin- gar avseende 2005 samt en redogörelse för revisionen av EU-medel återfinns i kapitel 8. ger även ut en publika- tion med ett sammandrag av skrivelsens innehåll. Förändringar i årets skrivelse Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskas årsredo- visningen för staten av . Granskningen omfattar den del av årsredovis- ningen som regleras i 38 § budgetlagen, dvs. resultat- och balansräkningarna, finansierings- analysen och statsbudgetens utfall. Riks- revisionens bedömning avseende Års- redovisningen för staten 2004 var att redo- visningen i allt väsentligt var rättvisande (redogörelse /05:RRS20). Skrivelsens innehåll har vidareutvecklats utifrån finansutskottets önskemål i betänkandet Årsredovisning för staten 2004 (bet. 2004/05:FiU28, rskr. 2004/05:304). I årets skri- velse lämnas, som tilläggsinformation i anslut- ning till den konsoliderade resultat- och balansräkningen, en beskrivning av på vilka väsentliga punkter resultat- och balansräkningen skulle ha påverkats om skatteintäkterna redo- visats fullt periodiserade . Regeringens avsikt är att i Årsredovisningen för staten 2006 ha en fullt periodiserad redovisning av skatter m.m. i resultat- och balansräkningen. I jämförelse med förra årets skrivelse avseende 2004 utgår kapitlet om utvecklingen av statlig produktion, liksom kapitlet om utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. Kapitlet Skillnader mellan resultaträkningen och stats- budgeten har lagts som bilaga. Som svar på tillkännagivande (bet. 2001/02:KU19, rskr. 2001/02:176) om att regeringen bör ta ställning till vilka myndigheter/verksamheter som får finansieras med sponsring informerar regeringen om sitt ställningstagande i denna fråga i kapitel 10. En granskning av kvaliteten i årsredovisningen för staten sker främst genom årliga revision av myndigheterna och deras års- redovisningar vilka ligger till grund för bl.a. de delar av skrivelsen som regleras i budgetlagen, dvs. resultat- och balansräkningarna, finansie- ringsanalysen samt statsbudgetens utfall. En kvalitetskontroll sker även genom etable- rade kvalitetssäkringsrutiner i samband med konsolideringsarbete och genom arbete med att producera skrivelsen. Kvalitetssäkringen inne- fattar bl.a. att kontrollera att myndigheternas rapporterade finansiella information överens- stämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, rimlighetskontroller samt analys av poster. Uppföljning av de budgetpolitiska målen 2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen 2.1Den offentliga sektorns finansiella sparande Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värde- förändringar på tillgångar och skulder. Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn som den definieras i nationalräkenskaperna, dvs. förutom staten även ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn. Till ålderspensionssystemet räknas AP- fonderna och premiepensionssystemet. Den kommunala sektorn omfattar kommuner och landsting. Affärsverken ingår enligt national- räkenskapernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn. infördes ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. fastlades målet till ett överskott mot- svarande av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. överträffades målet med god marginal. I den därpå följande svaga ekonomiska utvecklingen gavs finanspolitiken en expansiv inriktning. uppstod mindre underskott i det finansiella sparandet, men 2004 och 2005 uppnåddes åter överskott, se tabell 2.1. var överskotten i de offentliga finanserna i genomsnitt av BNP. ekonomiska vårproposition angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet bör föreslås för nästkommande budgetår. Regeringen anförde också att det preciserade målet skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunkturläget som läget i förhållande till det övergripande överskottsmålet. I ett svagt kon- junkturläge kan det finansiella sparandet tillåtas understiga av BNP så att de automatiska stabilisatorerna kan verka fullt ut. Vid utvärderingen av måluppfyllelsen skall eventuella revideringar av konjunkturprognosen jämfört med beslutstillfället beaktas. fastställde i budget- propositionen målet för överskottet i de offentliga finanserna 2005 till av BNP. Överskottet bedömdes bli av BNP och BNP bedömdes växa BNP, dvs. Målet överträffades trots att BNP växte något svagare än prognosen i budgetpropositionen . Även hushållens konsumtionsutgifter, som är en viktig skattebas, utvecklades något svagare. De förbättrade offentliga finanserna beror på starkt ökade intäkter från bolagsskatter på grund av att vissa bolag återförde hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning. Även större intäkter än vad som prognostiserades har utfallit för skatt på kapital- vinster och på konsumtion. I viss mån gäller detta även inkomstskatter. Även lägre utgifter för offentlig konsumtion än vad som beräknades bidrog till det högre än prognos- tiserade finansiella sparandet. Kommunsektorn bidrog till en del till detta. Tabell 2.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande Anm.: Siffrorna för BP 2005 anges med periodiserade skatter enligt de principer som nationalräkenskaperna numera använder i sin redovisning. Periodiseringseffekten beaktades när målet beslutades. Tabell 2.3 Det finansiella sparandet i delsektorerna Anm.: Se anm. till Tabell 2.2 Vidare ger utgiftstaket budgetpolitiken en lång- siktig inriktning med hög förutsägbarhet, vilket främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket för staten underlättar därmed möjligheterna att uppnå målet för det finansiella sparandet för den offentliga sektorn. De takbegränsade utgifterna omfattar 26 utgiftsområden (125 samt 27) samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattas inte av de takbegränsade utgifterna eftersom och regeringen i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. De takbegränsade utgifterna utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av ingående reservationer, anslagssparande och anslagskredit ingår i de takbegränsade utgifterna. Skillnaden mellan det fastställda utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Dess syfte är att utgöra en buffert mot såväl makroekonomisk osäkerhet som den osäkerhet som finns kring de finansiella konsekvenserna av de beslut som fattats. Om budgeteringsmarginalen tas i anspråk innebär det i regel att överskottet i de offentliga finanserna försämras. fastställde utgiftstaket för staten för till . Därefter har taket, i enlighet med riks- dagsbeslut om tekniska justeringar av utgifts- taket, reviderats vid ett antal tillfällen (se tabell 2.5). Utgiftstaket fastställdes slutligt av till . Utgiftstaket för staten infördes och har därefter klarats samtliga år (se tabell 2.4). Syftet med utgiftstaket är framför allt att ge och regeringen förbättrad kontroll över anvisade medel och utgiftsutvecklingen, något som möjliggör en bättre finansiell styrning. Genom att beslutar om ett tak för utgifterna tydliggörs även behovet av prioriteringar mellan olika utgiftsområden. Tabell 2.4 Utgiftstak för staten Tekniska justeringar av utgiftstaket motiveras av förändringar som inte har någon effekt på utgifterna för den offentliga sektorn som helhet, eller som inte påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgifterna. Den huvudsakliga tekniska justeringen av utgiftstaket motiveras av nettoredovis- ningen av utjämningssystemet, som minskade de takbegränsade utgifterna med . Övriga justeringar motiveras av de justeringar av statsbidragen till kommunerna som gjorts för att kompensera förändringar i grundavdraget. I enlighet med tidigare praxis har utgiftstaket, efter respektive justering, avrundats till hela miljarder kronor. Tabell 2.5 Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2005 Ursprungligt utgiftstak enligt beslut med anledning av förslag i BP 2004 (bet. 2003/04: FiU20) -26,33 Begränsat avdrag för pensionsavgift -2,94 Slutligt utgiftstak enligt beslut 2004/05:FiU1) Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till . Därmed underskreds utgiftstaket med . De takbegränsade utgifterna blev lägre än den av antagna stats- budgeten . Detta förklaras främst av lägre utgifter inom följande utgiftsområden: Försvar samt beredskap mot sårbarhet -0,6 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -1,3 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -2,6 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,9 -1,2 Avgiften till Europeiska gemenskapen -1,2 Inom några områden blev utgifterna högre än beräknat i statsbudgeten : Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Ålderspensionssystemet vid sidan av Tabell 2.6 Takbegränsade utgifter -6,9 -5,4 Anm.: SB 2005= Statsbudget 1 Den av fastställda statsbudgeten , dvs. exkl. beslut med anledning av tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgick till , vilket är högre än den beräkning som redovisades i statsbudgeten . I kapitel 5 Statsbudgetens utfall redo- visas skillnader mellan utfall och budgeterade be- lopp för utgiftsområden och vissa anslag. Utveckling av statens ekonomi 3 Utveckling av statens ekonomi I detta kapitel redovisas inledningsvis en upp- följning av några viktiga mål som stödjer den ekonomiska politiken och som även har stor betydelse för utvecklingen av statens ekonomi. Därefter redovisas en femårsöversikt över stats- budgetens utveckling respektive utvecklingen av vissa nyckeluppgifter hämtade ur statens resultat- och balansräkningar. 3.1Uppföljning av några viktiga mål för den ekonomiska utvecklingen 3.1.1Mål för att minska ohälsan Regeringen föreslog i budgetpropositionen mål för minskad ohälsa. De föreslagna målen innebär att: -frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras , -antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar (f.d. förtidspensioner) skall minska jämfört med nivå. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen . har ställt sig bakom målen (bet. 2002/03:SfU1, rskr. 2002/03:72). Bakgrunden till målen var den snabba ökningen av sjukskriv- ningarna . Sjukskrivnings- volymen mer än fördubblades , och utgifterna på statsbudgeten för sjuk- penning ökade i löpande priser. ökade antalet förtidspensionärer med 65 000 personer till nära 500 000 personer. Ökningen skall ses i ljuset av att sjukskrivningarna nådde en mycket låg nivå kring 1997 och att den totala sjukskrivnings- volymen 2002 var rekordhög. Inte ens , då framför allt den korta sjukfrånvaron var hög, var sjukskrivningarna lika omfattande. Ökningen var tämligen jämnt fördelad mellan olika grupper och regioner. Den stora förändringen var ökningen av de långa sjukskrivningarna. Antalet långtidssjukskrivna tredubblades , men har minskat relativt kraftigt. Kvinnor är överrepresenterade bland de sjukskrivna och svarar för ca två tredjedelar av alla sjukskrivningsdagar, vilket är en betydande ökning jämfört kring 1990. Kvinnor är mer sjukskrivna än män oavsett ålder, utbildning, typ av familj och bransch. Vidare varierar sjukskrivningarna med ålder och utbildningsnivå. De övriga skillnader som finns mellan sektorer, branscher och yrken avspeglar till största delen köns- och ålders- sammansättningen inom respektive delgrupp. Det finns även stora regionala skillnader i sjukskrivning och andelen personer med aktivitets- eller sjukersättning. Regioner med svag arbetsmarknad har ofta såväl hög ohälsa som hög andel arbetslösa. Diagram 3.1 Antal sjukskrivningsdagar i relation till arbetskraftens storlek 19652005 minskade antalet sjukskrivna med 34 000 personer till 211 000. Sjukvolymen, mätt med antalet av ersatta sjuk- skrivningsdagar, minskade med . Sjukvolymen har minskat . minskade så- väl de korta som långa sjukskrivningarna. Nybeviljandet av aktivitets- och sjukersätt- ningar (f.d. förtidspension) minskade kraftigt och uppgick till ca 60 000 personer. Målet som angavs 2002 innebär att genomsnittet av nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar inte skall överstiga 64 000 . Det sammanlagda antalet personer med aktivitets- och sjukersättning ökade med 32 000 personer till 557 000. Diagram 3.2 Antal nybeviljade sjuk- och Antalet av arbetsgivaren ersatta sjuklönedagar, som också ingår i målet om sjukskrivningsdagar, har i princip varit oförändrade . Det sammanlagda antalet sjukskriv-