prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Utöver regeringens omfattande generella satsningar på fler jobb presenteras i denna proposition särskilda insatser för att förbättra möjligheterna till utbildning och arbete för kvinnor och män med utländsk bakgrund. -100 skolor 1 000 resurspersoner. För att förbättra elevernas resultat i skolan ska 1 000 resurspersoner anställas på skolor med hög andel elever med utländsk bakgrund och/eller skolor med låg måluppfyllelse genom ett riktat statsbidrag till vissa kommuner. Resurserna ska bland annat satsas på att anställa pedagoger, men också annan personal. Skolor oavsett huvudman omfattas av satsningen. Skolor som vill satsa på tvåspråkig undervisning ska kunna utnyttja resurspersonerna till detta. Därutöver ska en särskild nationell strategi för utbildning av nyanlända barn och ungdomar tas fram. En treårig satsning på utvecklingsstöd för etablering av lärlingsutbildning riktas till 20 kommuner där andelen gymnasieelever med slutbetyg från de yrkesinriktade programmen är särskilt låg. -Mötesplatser för ungdomar. För att ge ungdomar särskilt i storstadsområdena bättre tillgång till allmänna samlingslokaler avsätts 2007 och 2008. -Snabb etablering av nyanlända invandrare. Nyanlända måste snabbt komma i arbete. En försöksverksamhet kommer att starta där får ett sammanhållet ansvar för att etablera nyanlända kvinnor och män på arbets- marknaden. Arbetslivsinriktade insatser ska börja tidigare än . Det nya uppdraget för inleds som ett geografiskt avgränsat försök . -Arbetsplatsintroduktionen blir en del i den ordinarie verksamheten. Den försöks- verksamhet med arbetsplatsintroduktion som har bedrivits i 20 kommuner införlivas i den ordinarie verksamheten. -Översyn av lagen om allmän platsanmälan. anmäls enbart cirka en tredjedel av alla lediga platser till arbetsförmedlingen. Detta leder till att människor med sämre kontaktnät, som exempelvis personer med utländsk bakgrund, har en mer begränsad tillgång till lediga tjänster. Regeringen avser att se över hur lagen om allmän platsanmälan tillämpas. -Fler nya företagare. För att skapa lika förutsättningar för företagande föreslås en satsning på till och (). Av dessa medel avsätts 2007 och 2008 för att underlätta en fortsatt integrering av IFS rådgivningsverksamhet i AB:s verksamhet och för att säkra att motsvarande kompetens finns inom alla regionala ALMI-bolag. -Bättre utbildning i svenska. För att förbättra utbildningen i svenska för utrikes födda föreslås en satsning på kompetensutveckling för lärare som undervisar i svenska för invandrare (SFI). Därutöver renodlas syftet med svenska för invandrare till kunskaper i svenska språket och alfabetisering. kommer att få i uppdrag att utarbeta en ny kursplan för svenska för invandrare, som ökar tyngdpunkten på kvalificerad språkutbildning. -Kompletterande utbildning och validering. Många akademiker med utländsk utbildning saknar arbete som motsvarar nivån på deras utbildning. Därför genomförs en satsning på utbildning för lärare för 300 studenter samt ett pilotprojekt med tvåårig kompletteringsutbildning för 30 jurister med utländsk examen. Därutöver förlängs den högre praktiska förvaltningsutbildningen vid , och . Dessutom får Verket för högskoleservice extra resurser för att förbättra valideringen av utländska gymnasiebetyg och korta sina handläggningstider. Asylsökande har möjlighet att arbeta om bedömer att prövningen kommer att ta mer än . Regeringen anser att det kan vara av stor betydelse om den asylsökande efter ankomsten till kan börja arbeta. Det är därför viktigt att asylsökande så snart de har lämnat in sin ansökan om uppehållstillstånd får information om denna möjlighet. -Bättre tillsyn av diskrimineringslagstiftning. För att förbättra tillsynen av gällande lagstiftning och nå utsatta grupper ökas anslagen till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering med 13 miljoner 2007 och 2008. -Förstärkning av antidiskrimineringsbyråer. Det statliga bidraget till antidiskriminerings- byråerna ökar med 2006 och . -Försök med avidentifierade ansöknings- handlingar. Regeringen avser att genomföra försök med avidentifierade ansöknings- handlingar vid rekryteringsprocesserna vid ett antal myndigheter. -Betydelsen av etnicitet för villkoren i arbetslivet. För att belysa den etniska segmenteringen av arbetsmarknaden kommer även betydelsen av etnicitet i arbetslivet att utredas. -Bekämpa diskriminering i rättsväsendet. kommer att få i uppdrag att genomföra en undersökning om diskriminering i rättsprocessen av målsägande och tilltalade med utländsk bakgrund. -Icke-diskriminerande offentlig upphandling. upphandlas det för över 400 miljarder i . Det är viktigt myndigheter föregår med gott exempel. Regeringen har beslutat om en förordning om antidiskrimineringsvillkor i upphandlingskontrakt. Genom detta åläggs 30 statliga myndigheterna att i sina upphandlingskontrakt ställa upp villkor som ska motverka diskriminering hos leverantörer. Många hyresvärdar ställer ofta fler krav än strikt ekonomiska för att hyra ut lägenheter, till exempel krav på fast anställning. Det hindrar många från att finna en egen bostad. Därför avser regeringen att införa ett statligt bidrag till kommuner som vill använda sig av hyresgarantier. För detta ändamål avsätts . -Fler kommuner får delta. Erfarenheterna från regeringens storstadsarbete från , och kommer att föras vidare till fler kommuner. Ytterligare 20 av de största kommunerna kommer att erbjudas möjlighet att teckna lokala utvecklingsavtal inom ramen för storstads- arbetet. Tabell 1.11 Satsningar på integration Snabb etablering av nyanlända nytt Bättre utbildning i svenska 1 000 resurspersoner i skolan Fler nya företagare satsningar på Totala satsningar på integration Anmärkning: Siffrorna är avrundade. Snabb integration av dem som får permanent uppehållstillstånd till följd av tillfällig asyllag enades den socialdemokratiska regeringen, och om en gemensam målsättning som innebär att ingen ska vara tvungen att leva gömd i . Därför föreslogs att alla gömda skulle få en ny prövning av sina verkställighetshinder. I syfte att åstadkomma en ordning mellan 1989 och 2005 års utlänningslagar vad avser möjligheterna att få till stånd en ny prövning för vissa grupper som kommit att vistas i och vars avvisnings- eller utvisningsbeslut av olika anledningar inte har verkställts antog en ändring i utlänningslagen (1989:529). Lagstiftningen tillkom som följd av ett initiativ i ett av utskott och beslutades med bred majoritet i . I betänkandet (2005/06:SfU5) anförs att skall kunna bevilja ett uppehållstillstånd om det kommer fram nya omständigheter som, under vissa givna förutsättningar, utgör hinder mot att verkställa beslutet. Uppehållstillstånd skall kunna beviljas vid behov av skydd eller vid praktiska eller medicinska hinder mot verkställighet. Det kan vara att det avsedda mottagarlandet inte kommer att vara villigt att ta emot utlänningen eller att utlänningen blivit så svårt sjuk att det inte går att genomföra en verkställighet. Vidare får bevilja ett uppehållstillstånd om det annars skulle vara humanitärt angeläget. Vid bedömningen av om det är humanitärt angeläget skall särskilt beaktas bl a om ett avvisnings- eller utvisningsbeslut på grund av förhållandena i mottagarlandet inte bedöms kunna verkställas med tvång, eller en verkställighet inte bör ske med hänsyn till barns sociala situation eller anknytning till , allt under förutsättning att personen vistats i . Vidare anförs De hänsyn som normalt skall tas till intresset av att upprätthålla en reglerad invandring skall inte göras i samma utsträckning. Lagändringen gällde mellan och . Cirka 30 000 ärenden har registrerats hos Migrations- verket för att prövas enligt den tillfälliga lagstiftningen. Regeringen bedömer att samtliga ärenden ska vara prövade senast . kommer därför kommunernas flyktingmottagande att öka. Regeringen gör i vårpropositionen en kraftig satsning för att säkerställa att de människor som fått uppehållstillstånd snabbt får möjlighet att etablera sig i det svenska samhället. Kommunerna får en engångsersättning på per flykting som de tar emot . Dessutom höjs schablonersättningarna med , vilket ger för vuxna. Resurserna ska användas till att erbjuda ett bra mottagande när det gäller bland annat bostäder, utbildning och sysselsättning. För att underlätta det ökade mottagandet kan det finnas behov av extra medel utöver det tillfälliga stödet. Därför avsätts resurser som till exempel ska kunna användas för särskilda bostadslösningar eller insatser för människor med särskilda behov. Vidare föreslås inom ramen för integrationssatsningen åtgärder för att främja en snabb etablering av nyanlända invandare. Regeringen följer noga utvecklingen på området och återkommer vid behov med ytterligare förslag i budgetpropositionen . Tabell 1.12 Satsningar till följd av tillfällig asyllag Tänderna får inte vara ett klassmärke Allt för många avstår från tandvård av ekonomiska skäl. Det är inte rättvist. Tänderna får inte vara ett klassmärke. Regeringen avser att genomföra en tandvårdsreform som både stärker den förebyggande tandvården och ger ett skydd mot höga kostnader. I denna proposition avsätts resurser för ett första steg i denna tandvårdsreform med en betydande satsning på den förebyggande tandvården. Resurserna ska gå till att införa ett grundstöd på så att alla kan besöka tandvården till en kostnad som motsvarar ett besök inom den öppna hälso- och sjukvården. En undersökning ska när reformen genomförs maximalt kosta . För denna första del av tandvårdsreformen avsätts 2007 och . Reformen träder i kraft . Regeringen avser att återkomma med närmare detaljer om ikraftträdande . Därutöver kommer regeringen att återkomma i budget- propositionen med ett förslag om ett skydd mot höga kostnader för alla i tandvården. Tandvårdsreformen kan komma att leda till fler besök i tandvården. Regeringen kommer därför att noga följa utvecklingen för att minimera risken för brist på tandläkare och annan personal i tandvården. I tillväxtregionerna är bostadsbristen stor. Särskilt stor är bristen på lägenheter med rimliga hyror. Regeringen har därför satsat på att stimulera bostadsbyggandet i landet, och takten i bostadsbyggandet har ökat kraftigt. Målet om minst 120 000 nya bostäder kommer att överträffas. För att tillmötesgå behoven av bostäder är det angeläget att byggandet fortsätter att öka. Det gäller särskilt hyresrätter. Dessutom är ombyggnadsbehovet stort, inte minst i miljon- programsområdena, för upprustning och tillgänglighetsanpassning. Regeringen arbetar med att ta fram ett långsiktigt hållbart bostads- finansieringssystem. Frågan har utretts av en arbetsgrupp inom som lämnade en rapport med förslag . Regeringen bedömer dock att ytterligare analyser behöver göras för att reformen ska kunna genomföras. Investeringar i nytt bostadsbyggande är per definition ett åtagande framöver. Det är därför viktigt med stabila villkor på bostadsmarknaden. Ett nytt regelverk för bostadsfinansiering bör ange de långsiktiga villkoren för aktörerna på marknaden bostadsföretag, byggföretag och hushållen. De offentliga ekonomiska styrmedlen kan vara inriktade på att främja såväl produktion som konsumtion av bostäder. Det nya regelverket bör ta sikte på ett långsiktigt hållbart byggande. Vid omläggningen ska neutraliteten mellan upplåtelseformerna beaktas. Ett nytt förslag till bostadsfinansiering kommer att presenteras senast i budgetpropositionen . I avvaktan på en reformering av bostads- finansieringen aviserar regeringen nu följande åtgärder: -De tillfälliga investeringsstöden förlängs till och med . Dagens tillfälliga investeringsbidrag för byggnation av små lägenheter förlängs. För detta ändamål avsätts 2007 och 350 Inom ramen för detta avsätts 2007 och 2008 för byggandet av studentbostäder. För investerings- stimulansen avsätts 2007 och 2008. -Nybeviljande av räntebidragen i dess nuvarande form avvecklas . kommer redan beviljade räntebidrag att börja trappas av. Formerna för avvecklingen ska redovisas senast i budgetpropositionen . Dessutom avser regeringen att föreslå följande: Många hyresvärdar ställer ofta fler krav än strikt ekonomiska för att hyra ut lägenheter, till exempel krav på fast anställning. Det hindrar många ungdomar, men också andra grupper, från att finna en egen bostad. Därför avser regeringen att införa ett statligt bidrag till kommuner som vill använda sig av hyresgarantier. För detta ändamål avsätts . För att stödja en hälsosam inomhusmiljö och en effektiv energi- och resursanvändning i bygg- och fastighets- sektorn satsar regeringen med start . -Begränsad fastighetsskatt. I denna proposition aviseras en utvidgning av begränsningsregeln för fastighetsskatten så att den även ska tillämpas för fritidshus. Dessutom ska hushåll som får del av begränsnings- regeln, men som har fastigheter som taxeras för mer än , få lägre fastighetsskatt på taxeringsvärden mellan 3 och . -Hållbart samhällsbyggande. Stadsutveckling är en viktig strategisk fråga. Det handlar om att forma boendemiljöer som bidrar till en hållbar utveckling. pågår arbete med en rapport om politik för hållbar stadsutveckling som kommer att presenteras . Att ha någonstans att bo är en grundläggande välfärdsfråga. Hemlöshet är ett yttersta uttryck för social utsatthet. Ambitionen måste vara att ingen ska vara hemlös. Arbetet med att bekämpa hemlösheten måste både handla om att se till att de som är hemlösa kan få ett värdigt boende och förhindra att hemlöshet uppstår. Trots socialtjänstlagens intentioner vräks barn från sina hem. Samhällets insatser för att se till att barnfamiljer inte ska blir hemlösa måste förbättras. Regeringen bedömer att socialtjänstlagens regler om rätten till bistånd egentligen borde vara tillräckliga för att garantera att barn inte blir hemlösa, men för att på ett tidigt skede säkra att uppmärksammar när en barnfamilj hotas av vräkning föreslås en rad åtgärder. -Omgående handläggning vid uppsägning av hyresavtal. När får ett meddelande från hyresvärden om att ett hyresavtal har sagts upp ska den omgående utse en handläggare i ärendet, meddela hyresvärden och kontakta den enskilde. Socialtjänstförordningen ska kompletteras med en bestämmelse om detta. -Motverka vräkning av barnfamiljer. Socialtjänstförordningen ska kompletteras med en bestämmelse om samverkan för att förebygga och motverka vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer. -förebygga hemlöshet. För att öka kunskapen om hur hemlöshet kan förebyggas kommer att ges i uppdrag att ta fram en hemlöshet bland barnfamiljer ska förebyggas och motverkas. -Personliga ombud. För att bland annat motverka och förebygga hemlöshet bland psykiskt funktionshindrade föreslår regeringen en ökning av insatsen personliga ombud med 2007 och 2008, så att satsningen totalt uppgår till . -Nya insatser mot hemlöshet. Regeringen avser att öka resurserna till med 2007 och 2008 för bidra till projekt för att motverka hemlöshet. Det kan gälla projekt av liknande karaktär som den så kallade Stockholmsmodellen samt olika former av individuellt stöd, till exempel kontakt- personer eller ombud. -Översyn av hyreslagen. För att tydliggöra och modernisera hyreslagen kommer den att ses över. Vid denna översyn ska särskild hänsyn tas till barnfamiljernas situation. Ett tydligt barnperspektiv bör införlivas i hyreslagen. -Kommunernas ansvar förtydligas. pågår ett arbete för att förtydliga kommunernas ansvar för bostads- försörjningen. Varje kommun bör ha någon form av organisation för att hjälpa dem som söker bostad. Folkbildningen är en kraft för demokrati, livslångt lärande och personlig utveckling. Folkhögskolornas kurser och studieförbundens studiecirklar erbjuder ett alternativ till det offentliga utbildningsväsendet. Den unika pedagogiken och den idémässiga grunden för verksamheten gör folkbildningen särskilt lämpad att ta sig an dem med kort utbildning. Folk- bildningen har en kompensatorisk uppgift, att utjämna genom bildning. Regeringen föreslår att det statliga anslaget till folkbildning ska förstärkas med . 1.9Investera i kommande generationers miljö Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Alla beslut ska utformas så att de beaktar ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser. Arbetet med hållbar utveckling bygger på insikten om att tillväxt och välfärd bara kan upprätthållas om investeringar sker i de gemensamma resurser som utgör grunden för samhällsekonomin Med hjälp av ny teknik, byggande, samhällsplanering och en aktiv energi-, konsument- och miljöpolitik vill regeringen förverkliga idén om det gröna folkhemmet. Som föregångsland kan både nå framgångar på exportmarknaderna och stödja en global hållbar utveckling. Offensiv energi- och miljöpolitik Miljöpolitiken är en viktig del av regeringens politik för hållbar utveckling. Det övergripande målet är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta och människors livsmiljö och folkhälsa har stärkts. Basen för miljöpolitiken är de 15 nationella miljökvalitetsmålen som regeringen presenterade 2001. Genom dessa har det miljöpolitiska arbetet fått en systematik, en långsiktighet och en regional och lokal spridning som är unik i internationell jämförelse. I samband med miljömålspropositionen 2005 beslutade att fastställa ett nytt miljökvalitetsmål om biologisk mångfald samt nya delmål och åtgärder som visar hur det långsiktiga målet för miljöpolitiken ska nås. Den utvärdering som låg till grund för miljömålspropositionen visade att det behövs ytterligare insatser för att nå målen. Miljömålsarbetet förstärks därför med 2007 och 2008. En av de största utmaningarna på miljöområdet är klimatfrågan. En stor majoritet av forskarsamhället anser att utsläppen av växthusgaser redan har lett till temperaturförändringar. Industriländerna bär en stor del av det historiska ansvaret för den stigande halten av växthusgaser i luften och svarar för drygt hälften av dagens utsläpp. Därför har och andra industriländer ett särskilt ansvar för att gå före i klimat- omställningen. har satt upp ett mål om att minska utsläppen av växthusgaser mellan 1990 och 20082012. I en proposition om den fortsatta klimatpolitiken som presenterades kompletterades detta kortsiktiga mål med mål på medellång och lång sikt. Till 2020 bör utsläpp vara lägre än utsläppen . Inför kontrollstationen 2008 bör det närmare utredas hur samhällets olika sektorer bedöms kunna bidra till uppfyllandet av målen på lång och medellång sikt med sektorsvisa inriktningsmål . På lång sikt ska den globala genomsnittliga uppvärmningen maximalt vara över förindustriell nivå. ska ta sitt ansvar för att nå detta mål, som kräver internationell samverkan. energipolitik ska skapa förutsättningar för en hållbar energiproduktion och en kostnadseffektiv energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat. Drygt en tredjedel av energianvändning är beroende av oljeprodukter. förutspås tillgången på billig olja minska de närmaste decennierna. Detta beror dels på stigande efterfrågan från bland annat och från , dels på brist på kapacitet och sinande resurser. För att förbereda inför denna utveckling och successivt bryta beroende av olja tillsattes en kommission mot oljeberoendet. Den ska lämna fakta och råd till regeringen i arbetet med att till 2020 påtagligt minska beroende av olja och andra fossila råvaror. I samband med budgetpropositionen vidtogs en rad konkreta åtgärder för att stimulera förnybara energikällor och effektivare energianvändning. Resurserna till energiforskning ökar till följd av detta med 2006 respektive 2007 och 2008. gör regeringen bedömningen att resurserna 2008 är väl anpassade till behoven på området och därför bör ligga kvar på denna nivå även . Energiforskningen bör bedrivas på ett sätt som motsvarar övrig forskningspolitik med uppföljning . Vidare förlängdes pilotstödet för vindkraft med med start . Därutöver föreslogs nya ekonomiska stimulanser för dem som vill gå över från direktverkande elvärme och olje- uppvärmning till mer miljövänliga energikällor. Det handlar om skattelättnader på totalt . Därutöver förlängdes sänkningen av förmånsvärdet på miljöbilar . Regeringen avser vidare att ge koldioxidneutrala drivmedel skattebefrielse till 2013. har regeringen därutöver lagt fram flera propositioner för att stimulera förnybar energi. Det handlar till exempel om förslag som ska underlätta vindkraftens utbyggnad både till havs och på land. För att kunna genomföra dessa åtgärder bedömer regeringen att behöver sättas av 2007 och 2008. Det handlar också om stimulans av förnybar el genom gröna certifikat. Regeringen bedömer att det finns behov av fortsatt stöd för energibesparande åtgärder och konvertering till förnybar energi i offentliga lokaler på 2007 och 2008, varav utgör stöd för installation av solceller. För att förstärka sanktionsmöjligheterna mot miljöbrott har regeringen lagt fram förslag om en uppstramning av sanktionssystem och effektivare straffbestämmelser. Med den nya lagstiftningen ska det vara möjligt att utdöma miljöbrott om det finns en risk för miljöskada, och inte som när det krävs bevis för att ett farligt utsläpp verkligen har lett till förorening. Dessutom renodlas sanktionssystemet på ett sådant sätt att de allvarligaste överträdelserna omfattas av straffansvar medan de mindre allvarliga i stället fångas upp av andra sanktioner. I denna proposition föreslås att de statliga investeringsprogrammen med stöd till klimatinvesteringar (KLIMP) förstärks med ytterligare 2007 och 2008, utöver de som föreslogs i budgetpropositionen . Dessutom satsas 2006 och 2007 på förnyelsebara bränslen genom en förstärkning av anslaget till klimatinvesteringar. Det främsta syftet med den gröna skatteväxlingen är att i större utsträckning uppmärksamma individer och företag på miljö- kostnaderna i sina konsumtions- och investeringsbeslut, utan att det totala skatte- uttaget höjs. Skattehöjningar på energi och miljöutsläpp balanseras av sänkningar av andra skatter. utformas skatteväxlingen medvetet för att få så positiva fördelnings- politiska effekter som möjligt. Den nu pågående gröna skatteväxlingen är inte den första i sitt slag. Redan inom ramen skattereform introducerades koldioxid- skatten, som skatten på arbets- inkomster sänktes. förbereddes arbetet för fortsatt skatteväxling i (SOU 1997:11). Därefter togs frågan upp ekonomiska vårproposition där utrymmet för grön skatteväxling bedömdes uppgå till för . Sedan den nu pågående skatteväxlingen inleddes har skatteväxlats. De höjda skatterna på energi och miljöutsläpp har haft sin tyngdpunkt på höjda koldioxidskatter och elskatter på energi för uppvärmningsändamål. Skatterna har sänkts för hushåll och företag, framförallt genom höjda grundavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter. Sedan skatteväxlingen påbörjades har också andra ekonomiska styrmedel tillkommit på energi- och miljöområdet. Ett system för handel med elcertifikat har införts, program för energi- effektivisering har introducerats och ett system för handel med utsläppsrätter har lanserats. Liksom miljöskatterna skapar dessa ekonomiska drivkrafter för införande av miljövänlig och resurssnål livsstil och teknik, parallellt med de som sker via skattesystemet. I budgetpropositionen aviserades en skatteväxling på . Denna skatteväxling innehåller bland annat en flygskatt och en skatt på förbränning av avfall. sänks skatterna för hushåll och företag genom en höjning av grundavdraget och en sänkning av arbetsgivaravgifterna. På grund av att några förslag inte har kunnat träda i kraft så snabbt som då förutsågs har ramen för skatteväxlingen sjunkit. I denna proposition föreslås därför att avskaffandet av koldioxidskatten för den handlande sektorn senareläggs till . Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet är att spegla den nationella utvecklingen på miljöområdet på ett enkelt och informativt sätt.