prop · GT0390 · 2006-03-22 00:00:00 — läggs följande kom- mittéer/institutioner ned: NIFCA (samtidskonst), NOMUS (musik), NordScen (teater och dans), NordBok (litteratur), Nordiska Museikom- mittéen, Nordiskt JournalistCenter och Nordiskt konstnärscentrum, Dal- såsen. De institutioner som blir kvar är , Nordiska , Nordicom samt de nordiska husen och instituten i , , , och . Att de olika institutionerna och kommittéerna läggs ned innebär dock inte med automatik att alla deras funktioner avslutas. kom- mer organen att sammanställa testamenten med sin bedömning av prio- riteringar för den nya strukturen, t.ex. stödformer, målgrupper och nät- verk. Ett antal arbetsgrupper med sakkunniga kommer också att ta fram förslag när det gäller t.ex. de självstyrande områdenas och de icke- skandinaviska språkens roll framöver. , , är de nordiska ländernas och de självstyrande områdenas samarbetsorgan i ungdomsfrågor. Gruppen barn och unga omfattar alla i åldrarna , men åldersspannet kan variera i olika sammanhang. NUK fördelade ca 4 miljoner danska kro- nor i stöd för barn- och ungdomsorganisationers nordiska samarbete och projekt. En tvärsektoriell handlingsplan samt en ny strategi för det barn- och ungdomspolitiska samarbetet har tagits fram. Strategin och hand- lingsplanen introducerar ett nytt arbetssätt som integrerar ett barn- och ungdomsperspektiv i Nordiska ministerrådets verksamhet samt renodlar NUK:s arbetsuppgifter. utdelades det nu etablerade . Den danska filmen belönades med ca 440 000 kro- nor. Som en följd av de senaste årens kulturssamarbete mötte de nordiska kulturministrarna sina kollegor från västra i . Satsningen, Culture Switch, har inneburit utbyten och residensprogram för konstnärer från de två regionerna samt ett antal nordiska konstutställningar och konserter. I samband med mötet undertecknade ministrarna från västra samt i , Rumä- nien, och en deklaration om fortsatt samarbete på kul- turområdet. 5 Samarbetet med närområdet Skr. Samarbetet med närområdet är fortsatt ett prioriterat område inom det Samarbetsprojekten rör främst de baltiska länderna har insatser rörande Vit- har också ett särskilt program för arktiskt Nordiska ministerrådets satsningar i närområdet är ett komp- lement till insatser som görs nationellt och genom andra organ. na utformas i dialog med berörda samarbetsparter. Avsikten är att insat- serna skall koncentreras till områden där det nordiska samarbetet ger ett mervärde och bidrar till en bättre samordning med andra insatser. I ministerrådets budget uppgick anslaget till det särskilda när- närområdesmedel görs omfattande insatser över ministerrådets budget även genom olika facksektorer såsom t.ex. kultur, miljö samt utbildning De samlade insatserna är därför avsevärt större. Den tidigare strategin för samarbetet med närområdet gällde för perio- Bland annat mot bakgrund av de baltiska ländernas med- lemskap i EU från genomförde ministerrådet en utvärde- ring av närområdesverksamheten och beslutade om riktlinjer för det fortsatta samarbetet. Riktlinjerna trädde delvis i kraft och innebar bland annat att Nordiska ministerrådets tyngd- punkt i satsningar förskjuts från de baltiska länderna till nordvästra Innebörden är också att samarbetet med de baltiska länderna läggs om till att bli ett samarbete mellan likvärdiga parter där de baltiska län- derna i ökad grad förutsätts bidra med finansiering av olika samarbets- Viktiga områden i samarbetet med nordvästra är t.ex. demo- kratiutveckling, miljö- och energifrågor samt forsknings- och innova- En fortsatt ökad samordning med andra regionala organi- sationer eftersträvas för insatserna i . Samarbetet med de baltis- ka länderna inriktas bl.a. på gränsöverskridande samarbete, IT-samarbete samt forskning och innovation. I närområdessamarbetet görs särskilda satsningar på kunskapsöverfö- ring och nätverksbyggande. Olika former av stipendie- och utbytesord- ningar, exempelvis för studenter, konstnärer och parlamentariker kom- mer att ges ökad betydelse. Inom ramen för den Nordliga dimensionen deltar Nordiska ministerrå- det i samordningen mellan olika aktörer på social- och hälsoområdet i Partnerskap för hälsa och socialt välbefinnande. förutom med de egna programinsatserna, med personalresurser till Part- nerskapets sekretariat samt svarar för samordningen av ett nätverk av samarbetsorgan som arbetar mot människohandel. Närområdessamarbetet omfattar dessutom verksamheten vid Nordiska ministerrådets kontor i de baltiska huvudstäderna och i . undertecknades avtal med de ryska myndigheterna om att etablera ett kontor också i . De nordiska finansieringsinstitutionerna i , Nordiska inve- steringsbanken (NIB), Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) och Nordiska projektexportfonden (NOPEF), har verksamhet med inriktning NIB har en särskild låneordning för finansiering av mil- jöprojekt i närområdet. Investeringsbanken deltar också i ett samarbete Skr. med andra multinationella finansieringsinstitutioner för att finansiera miljöprojekt i bl.a. . NEFCO förvaltar bl. a. en riskkapi- talfond för ägande i och lån till miljöinvesteringar och en miljöutveck- lingsfond, som båda främst gör insatser i nordvästra En särskild resurs finns också för miljöprojekt i den ryska delen av Finansieringsinstitutionerna befinner sig i ett förändringsskede. NIB:s del blev de baltiska länderna medlemmar och delägare i banken , efter ett svenskt initiativ . gången som de baltiska länderna går in som medlemmar i en nordisk ins- Det pågår även diskussioner om former för de baltiska ländernas samverkan med andra nordiska institutioner än NIB. inriktas arbetet nu främst på fortsatta insatser i , men också på att expandera verksamheten i . fortsatte att utveckla kontakterna och samarbetet med andra regionala organisationer, främst Arktiska rå- det, och Östersjöstaternas råd. program för arktiskt samarbete syftar till att ge samnordiska insatser ett särskilt mervärde i förhållande till andra aktiviteter med inriktning på var anslaget ca . medlen beviljades för projekt avseende ursprungsbefolkningarnas lev- nadsvillkor, klimatförändringar i och utbredningen av förorening- ar i den arktiska miljön. har ett nytt Arktiskt samarbetspro- gram för perioden 20062008 utarbetats. på att stödja gemensamma nordiska insatser inom ramen för Arktiska rådet och främja samnordiska forskningsinsatser i anslutning till det In- ternationella Polaråret 20072008. Syftet är att koncentrera de nordiska insatserna via NMR till sådana områden som är särskilt prioriterade un- der den aktuella perioden så att de kan påverka förhållandena i hela Ark- tis och få genomslag även i övriga arktiska staters ställningstaganden. De nordiska länderna och enades om riktlinjer för ett nordisk-ryskt samarbete på det energipolitiska området. 2005 hölls ett möte på för energiministrarna i Östersjökretsen inom ramen för Baltic Sea Region (BASREC). mötet fastslogs riktlinjer för det fortsatta samarbetet för perioden har även huvudansvaret för ett projekt om gränsregionalt samarbete () som fo- kuserar på nordiska länder, de baltiska länderna, , Projektet genomförs i samarbete med Östersjöstaternas råd och är till stor del finansierat med Interreg-medel. dan det svenska ordförandeskapet 2003 deltagit som en aktiv partner i arbetet med EU:s Nordliga dimension, bl.a. vad gäller de s.k. partner- har drivit på för att mer aktivt skall en- gagera sig för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter i Vitryss- De nordiska samarbetsministrarna beslutade att Nor- diska ministerrådet skall ta ett direkt ansvar för att administrera nordiskt och europeiskt stöd till det vitryska European Humanities EU bidrar till en stor del av finansieringen av un- Resten kommer från och nordiska Skr. 2005/06:90 länder, inklusive . Förhoppningen är att projektet skall bidra till att på bygga upp en demokratisk rättsstat i . Vidare avser att utarbeta ett program för icke statliga organisationer som skall inkludera . Inom ramen för det informella nordisk-baltisk-polska samrådet om frågor rörande den inre marknaden har ett särskilt projekt bedrivits . Syftet med projektet, som beviljats medel från Nordiska minister- rådet, har varit att stimulera nätverksbyggande och att öka samarbetet mellan de nordiska länderna och , , och . Projektet har bestått av ett antal för den inre marknadens funktion viktiga delområden. Det avslutades med ett seminarium om förslaget till tjänste- direktiv . har ett omfattande arbete bedrivits i den nordisk-baltiska aktionsgruppen mot människohandel som tillkom genom ett initiativ från svensk sida vid det nordisk-baltiska utrikesministermötet i i au- gusti 2002. Aktionsgruppens sekretariat ligger i det svenska . Aktionsgruppen verkar för att öka samarbetet för att bekämpa människo- handel i den nordisk-baltiska regionen. På svenskt initiativ har ett nor- disk-baltiskt pilotprojekt lanserats. Projektet som omfattar samtliga åtta länder är inriktat på åtgärder för ett tryggt återvändande och en successiv återanpassning i samhället för de som är offer för människohandel. Nordisk-baltiska aktionsgruppen omnämns i ett meddelande från kom- missionen om åtgärder för att bekämpa människohandel som en regional samarbetsmodell till inspiration för andra regioner i . genomförde aktionsgruppen tillsammans med europeiska kommis- sionen och det brittiska EU-ordförandeskapet en gemensam konferens om människohandel. Aktionsgruppen har intensifierat kontak- terna med andra regionala organisationer och bland andra bistått den västafrikanska samarbetsorganisationen i utformandet av en västafrikansk regional aktionsgrupp mot människohandel. Aktionsgruppen har en egen webbplats och informationsutbytet mellan olika aktörer har stärkts. Aktionsgruppen skall avrapportera sitt arbete till de nordiska och baltiska utrikesministrarna . Det bilaterala samarbetet mellan nordiska länder utgör ett viktigt komp- lement till samarbetet som omfattar alla de fem nordiska länderna. samarbete med fortsätter att fördjupas. Den ekono- miska integrationen och företagsfusionerna skapar ett gynnsamt klimat på näringlivsområdet. Ett svensk-finskt industripolitiskt toppmöte hölls i . och statsministrar samt båda ländernas näringsministrar och forskningsministrar deltog tillsam- mans med företrädare för näringsliv, forskarvärlden samt fackförenings- rörelsen. Ett nytt toppmöte mellan och kommer äga rum i . Syftet med toppmötena är i första hand att stärka konkurrenskraften på de sektorer där och har ge- Skr. Samarbetet mellan och inom blir En av förklaringarna är att kommunikationerna underlät- 4,3 miljoner fordon, 13 600 , färdades över bron , en ökning jämfört med året innan. Även järnvägstrafiken ökade och drygt 6 miljoner passagerare reste med tåg över bron. En stor andel av resenärerna utgör de drygt 9 000 personer som pendlar över bron för arbete eller studier i det andra landet. Möjligheten att bo i ett land och arbeta i grannlandet underlättas av det Integrationen i bidrar till att stärka tillväxten i Öre- Kunskap om förhållandena på andra sidan sundet är vik- tigt för att stärka integrationen. Regeringen gav ett bidrag till informationscentret ÖresundDirekt vid i . tionscentret står under ledning av i och ger upplys- ningar till pendlare eller potentiella sådana om bl.a. arbetsmarknad, skat- ter och socialförsäkringar. Regeringen gav också ett bidrag till Network som genom olika aktiviteter arbetar för att internationellt mark- För att möjliggöra ett fördjupat kultursamarbete mellan och beviljade regeringen ett kapitaltillskott på 10 miljo- ner svenska kronor till . har utvecklats till ett viktigt kunskapscenter i Euro- Samverkan mellan universitet och näringsliv i regionen skapar gynn- samma förutsättningar för forskning. aktörer inom den offentliga sektorn och näringslivet för att främja inno- vationer och forskning inom områdena medicin, livsmedel, IT och miljö. Regeringen gav fortsatt stöd till Science Regi- Svenska och danska myndigheter är aktörer inom EU:s strukturfonds- program för , INTERREG III A. program är att skall utvecklas till en av bäst och har kommit överens om lösningar som ska un- derlätta transittrafiken genom till och från . detta lett till att man införde nya, enklare regler rörande transporten av husdjur. har varit särskilt intensivt i de svensk-norska förbindelserna. Inför hundraårsmarkeringen av unionsupplösningen mellan och gjordes ett omfattande arbete för att förbereda ett svenskt delta- Ett antal projekt valdes ut för att utgöra de officiella svenska bid- Det svenska deltagandet diskuterades och samordnades inom ra- men för en särskild referensgrupp som leddes av statssekreteraren för Exempel på aktiviteter är kungaparens besök i båda riktningar, invig- ning av den nya , statsministerns närvaro i och talmannens i , de båda statsministrarnas möte i i samband med ett seminarium om demokratins ut- veckling i och och ett stort antal norsk-svenska semina- Det har även arrangerats utställningar och kulturevenemang i både och , framför allt på . Årets firande har även Skr. 2005/06:90 lett till att näringslivssamarbetet mellan länderna har intensifierats och att flera besök mellan länderna ägt rum. Ett stort antal regerings- och riks- dagsledamöter har deltagit i olika svensk-norska arrangemang. Konventionen om renbetning som slöts mellan och löpte ut . På grund av att man inte enats om ett nytt avtal har renbetet därefter baserats på den så kallade Lappko- dicillen . enade sig och om ett mandat för ett återupptagande av förhandlingarna. Dessa inleddes i de- cember. På svensk sida utses ledamöterna av , , och . I det bilaterala gränshindersarbetet har och tillsammans arbetat fram konkreta lösningar som ska göra det lättare för anläggnings- företag och yrkestrafik att verka över gränsen. Som exempel kan nämnas att avgifter för tillfällig import av maskiner minskades. Statsminister gjorde sitt första officiella be- sök på och och diskuterade då bland annat möjlig- heter till ökat samarbete. Planer på en isländsk-svensk ordbok har funnits sedan mitten av 1980- talet men har av olika skäl inte kunnat förverkligas. Mellan isländska och svenska föreligger endast en föråldrad ordbok som bara reviderats en enda gång, . Under detta halva sekel har ordförrådet utökats snabbare än tidigare i historien. Den har därför beslutat uppdra åt att i samarbete med Orðabók Háskólan i utarbeta en elektroniskt lagrad isländsk- svensk ordbok. Regeringen har anslagit för detta arbete 2005/2006. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande och statsråden , , , , Y. , , , Karls- son, , Andnor, Nuder, M. , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2005/06:90 Nordiskt samarbete 2005