prop · GT03114 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2005/06:114 Strategisk exportkontroll 2005 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken avseende krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Skrivelsen innehåller också en redovisning av den faktiska exporten av krigsmateriel . Därtill beskrivs det samarbete som pågår inom EU och andra internationella fora om frågor rörande strategisk exportkontroll av såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. Avdelning I Inledning............................................................................. Regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll ......................... Krigsmaterielexporten och export av produkter med dubbla Avdelning II Exportkontroll i , ansvarig myndighet m.m........ Svensk export, exportkontroll och exportstöd................................. Exportkontroll av krigsmateriel ........................................ 4.2Kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd...................................................... Svensk försvarsindustri struktur och produkter............................ Svenska företag som arbetar med produkter med dubbla Svensk kärnteknisk industri och ......... Avdelning III Internationellt samarbete ............................................... Samarbetet inom EU med exportkontroll av krigsmateriel............. Internationell rapportering om vapenöverföringar .......................... Aktuella frågor om internationella vapenembargon........................ Arbetet mot spridning av små och lätta vapen ................................ Internationellt samarbete på försvarsmaterielsidan......................... Internationell handel med vapen ..................................................... Korruption inom internationell handel med vapen.......................... Samarbetet inom de multilaterala exportkontrollregimerna............ Samarbetet inom EU avseende produkter med dubbla Svenskt ordförandeskap i ()............ Att sprida exportkontrollpolitiken outreach ................................. ett europeiskt positioneringssystem................................. Bilaga 1: Svensk krigsmaterielexport ................................. Förklaringar till tabellerna ................................................ 23.3.1Värde av beviljade utförseltillstånd , uppdelat på krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK)................. 23.3.3Stapeldiagram över värdet av utförseltillstånd respektive faktisk export uppdelat på krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) .....54 23.3.4Utförseltillstånd och faktisk export fördelat på mottagarländer indelade i regioner, inkl angivelse av kategori av produkter.......... 23.3.5Cirkeldiagram över krigsmatierielexporten, fördelning på regioner i procent av värdet år 23.3.6Export av krigsmateriel 2003-2005 fördelad på länder och uppdelat på KS och ÖK58 23.3.8Värdet av faktisk export i mkr under 2004-2005 fördelat på kategori av produkter.................... 23.3.9Exporten av krigsmateriel fördelad på länder uppdelade efter inkomst .................................. Försvarsmaktens utförsel av krigsmateriel ..... De exporterande företagen i mkr .................... Kategorier av krigsmateriel den svenska krigsmaterielförteckningen och EU:s militära lista, beskrivning av typ av produkter ............. Bilaga 2: Avslag Tabell svenska avslag 2005 Bilaga 3: Vapenförmedling ............................................................. Bilaga 4: Produkter ...................med dubbla användningsområden 26.1Antal inkomna utförselärenden rörande produkter med dubbla användningsområden (PDA) 2002-2005 .............. Antal utfärdade positiva förhandsbesked........ 26.1.2Antal utfärdade avslag och ärenden som rör generalklausulen (catch-all) ........................... 26.1.3Antal godkända individuella tillstånd rörande produkter med dubbla användningsområden Antal avslagna förhandsförfrågningar, utfärdade avslag och catch-all-avslag............. Beviljade exportlicenser för produkter på NSG:s lista 1 från företag i till mottagarland (redovisad av Statens 27 Bilaga 5: Regelverk Lagen om krigsmateriel .................................................... 27.2Svenska riktlinjer för krigsmaterielexport och annan De svenska riktlinjerna i fulltext..................... EU:s uppförandekod för vapenexport............................... Den svenska militära listan............................. 27.4EG-förordningen för kontroll av produkter med dubbla 28 Bilaga 6: Internationella vapenembargon........................................ Vägledning till andra källor ............................................. 1Regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll Detta är tjugoförsta året som regeringen i en skrivelse till redogör för sin exportkontrollpolitik. Den första skrivelsen överlämnades . Det finns inga formella krav på redovisning om hur exportkontrollpolitiken bedrivs i praktiken. blev ett av de första länderna i som på ett öppet sätt började redovisa det gångna årets aktiviteter på exportkontrollområdet. Syftet har varit att bidra med underlag till en bredare diskussion om frågor relaterade till exportkontroll och icke-spridning av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. har mycket hänt när det gäller skrivelsens innehåll och utformning. Då utgjorde skrivelsen en högst kortfattad sammanställning av svensk krigsmaterielexport och de bifogade tabellerna gav en översiktlig bild av aktuell statistik utan några längre förklaringar. är skrivelsen en relativt omfattande redogörelse över svensk exportkontrollpolitik i sin helhet. Fler statistiska uppgifter kan lämnas tack vare en öppnare politik och modernare informationsbehandlingssystem. Regeringen strävar ständigt efter att förbättra och förtydliga den information som lämnas till . Förslag och kommentarer från riksdagsledamöter och andra läsare analyseras och hålls konsultationer med intresseorganisationer om skrivelsen. Samtal förs också med övriga EU-länder om hur de utformar sin redovisning. De nyheter och förändringar som införs är resultatet av detta arbete. Skrivelsen innehåller tre avdelningar och en uppsättning bilagor. Den första avdelningen är en inledning och sammanfattning över årets verksamhet. Den andra handlar om hur exportkontroll bedrivs i och i den tredje avdelningen redogörs för det internationella samarbetet på området. Bland bilagorna finns statistik över svensk krigsmaterielexport och export av produkter med dubbla användningsområden (lämnas underlag för denna statistik av , ISP), det svenska och europeiska regelverket och en lista över internationella vapenembargon. I årets skrivelse har informationen om exportkontrollen beträffande produkter med dubbla användningsområden utökats, speciellt gäller det kärntekniska produkter och materiel. Krigsmaterielexporten och export av Skr. produkter med dubbla användningsområden De multilaterala avtalen och instrumenten om nedrustning och icke- spridning är viktiga uttryck för statssamfundets arbete med nedrustning och för att förhindra spridning av massförstörelsevapen och okontrollerade flöden av andra vapen. Det krävs dock att de också kompletteras med en strikt och effektiv exportkontroll för att uppnå de uppställda målen. Exportkontrollen är därför ett centralt instrument för enskilda stater att fullfölja sina internationella åtaganden på icke- spridningsområdet. Själva exportkontrollen utövas fortfarande nationellt. Det åligger att se till att vår exportkontroll är ansvarsfull och pålitlig. För att det svenska regelverket på krigsmaterielområdet ska fortsätta vara ändamålsenligt och verklighetsanpassat tillsatte regeringen en utredning som skulle göra en översyn av den svenska krigsmateriellagstiftningen i ljuset av de förändringar som skett inom de utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska områdena. Utredningen lämnade sitt betänkande KRUT Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel (SOU 2005:9) . Därefter har utredningen remissbehandlats och en lagrådsremiss förbereds inom . tar också aktiv del och ansvar i det internationella arbetet på exportkontrollområdet. I de multilaterala exportkontrollregimerna och i EU sker ett omfattande samordnande arbete. Arbetet för att effektivt förhindra spridning måste bedrivas på olika nivåer och i olika internationella forum. agerar därför aktivt såväl i regimerna som på EU-nivå för att ytterligare stärka exportkontrollen som ett instrument för såväl icke-spridning som mot okontrollerade flöden av konventionella vapen. En särskild fråga är att EU ses som en hemmamarknad för de allra flesta produkter med dubbel användning. En gemensam europeisk lagstiftning gäller nu i 25 EU-länder för export av produkter med dubbla användningsområden. Vad beträffar exporten av krigsmateriel från unionen ger EU:s politiskt bindande uppförandekod avseende vapenexport de 25 länderna vägledning för en mer konvergent tillämpning av deras alltjämt nationella lagstiftning inom området. Sammantaget betyder detta att exportkontrollen för EU som helhet kraftigt förstärkts och gått i en mer restriktiv riktning. Den svenska materielförsörjningen bygger numera på ett internationellt samarbete där bidrar med spetsteknologi inom vissa områden. Genom ett internationellt samarbete försäkrar sig om att landets utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen och behov tillgodoses. För att kunna bibehålla ställningen som ledande nation inom vissa teknologier krävs förutom internationellt samarbete även en viss export. Kontrollen av denna export är nödvändig för att säkerställa att de produkter som förs ut ur går till för oss acceptabla Krigsmateriel får endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Redovisningen av den svenska krigsmaterielexporten presenteras i bilagor till denna skrivelse. För att tydliggöra siffrorna visas också statistik från . Detta görs också eftersom exporten av krigsmateriel från är begränsad och enstaka försäljningar av större system kan orsaka kraftiga svängningar i den årliga statistiken. För att utläsa en mer långsiktig trend, behöver siffror från ett enstaka år ses tillsammans med statistik . Uppgifterna i den årliga skrivelsen baseras på lagstadgad rapportering från de krigsmaterielexporterande företagen. () har sammanställt denna och inkommit med underlag till den statistik över den svenska krigsmaterielexporten som redovisas i denna skrivelse. Värdet av den totala fakturerade försäljningen av krigsmateriel (inom och utom riket) uppgick till , motsvarande en ökning jämfört med . Värdet av de faktiska exportleveranserna av krigsmateriel var , en ökning jämfört med föregående år räknat i löpande priser. En uppdelning i krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) visar att det för KS skett en minskning medan det skett en ökning för ÖK. Exporten svarade för av försvarsindustrins totala fakturerade försäljning av krigsmateriel , vilket är en ökning jämfört med då andelen var . Detta är första gången som exportandelen nått . En stor del av ökningen beror på ökad export till , främst , , , och . Däremot har en viss minskning skett till traditionella mottagarländer som och . Exporten till var något mindre , , jämfört med 2004. har exporten till ökat jämfört med , medan exporten till minskat. Totalt mottog 55 länder leveranser av svensk krigsmateriel , jämfört med 2004 och 2003. Den regionala fördelningen av exporten uppvisar det normala mönstret som är att den största delen av svensk krigsmaterielexport går till , andra europeiska länder och . gick av den totala utförseln till dessa destinationer. av utförseln gick till EU och länderna i övriga . Största enskilda mottagarland för svensk krigsmateriel var (), följt av (), (), () och (). Dessa fem destinationer svarade för sammanlagt av den totala svenska krigsmaterielexporten. Värdet av de beviljade utförseltillstånden uppgick till , vilket innebar en ökning jämfört med . En stor del av värdet, , hänför sig till två ärenden där har beviljats utförseltillstånd (projektlicens) för stridsfordon CV90 till och . Dessa utförseltillstånd löper . Eftersom stridsfordon CV90 klassificeras som krigsmateriel för strid (KS) innebär detta i sin tur att andelen KS inom det samlade värdet av samtliga utförseltillstånd ökat kraftigt Skr. 2005/06:114 jämfört med . Värdet av de beviljade utförseltillstånden varierar kraftigt , medan värdet av de faktiska leveranserna uppvisar mindre variationer. Förklaringen till detta är att ett enskilt utförseltillstånd ofta fullföljs genom delleveranser under två eller . Produkter med dubbla användningsområden Exportkontrollens andra huvuduppgift är att förhindra spridning av produkter som tillverkats för civilt bruk, men som riskerar att missbrukas för framställning av massförstörelsevapen och krigsmateriel. En effektiv exportkontrollpolitik på detta område är direkt avgörande för att förhindra sådan export som kan ha en destabiliserande verkan i vår omvärld. har kampen mot terrorismen lett till ökad fokusering på exportkontrollen samt tydligare krav på att även införa restriktioner för viss export av såväl produkter med dubbla användningsområden som krigsmateriel. Risken för spridning av massförstörelsevapen är betydande. Samarbetet kring exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden sker främst i ett antal internationella organ, de s.k. multilaterala exportkontrollregimerna. Inom dessa sker ett kontinuerligt utbyte av information angående dels vilka produkter och teknologier som bör kontrolleras, dels vilka mottagare som kan vara känsliga i ett spridningsperspektiv. Detta arbete inriktas även på att förhindra terrorister (som kan finnas i alla länder) att få tillgång till känsliga produkter som kan användas för tillverkning av massförstörelsevapen. Terroristhotet och den tilltagande globaliseringen av världsekonomin har tydliggjort behovet av ett fördjupat samarbete över nationsgränserna, även om kontrollarbetet främst regleras av vår nationella lagstiftning. Arbetet inom exportkontrollregimerna ((), (), Australiengruppen (AG), Wassenaararrangemanget (WA) samt Missilteknologikontrollregimen (MTCR)). fortsatte att öka . innehade ordförandeskapet för en av dem, (). Då EU fick tio nya medlemmar genomfördes en omfattande översyn av de nationella exportkontrollsystemen, ett arbete som ingick som en viktig del i mot spridning av massförstörelsevapen som antogs 2003. I sin nya utvidgade form fortsatte EU att utveckla sin aktiva roll inom regimerna. Av naturliga skäl prioriterades bl.a. medlemskapsfrågan i EU:s arbete i regimerna eftersom ett flertal nya EU-medlemmar saknade medlemskap i dem. Detta arbete har fortsatt , eftersom alla EU:s medlemsstater ännu inte är medlemmar i () och Wassenaararrangemanget (WA). Informationsverksamhet om handel med krigsmateriel bedrivs på såväl nationell som internationell nivå. Regeringens årliga skrivelse till om den svenska exporten är ett led i ansträngningarna att öka öppenheten på området. Den årliga skrivelsen publiceras på svenska och engelska och finns tillgänglig på webbplatserna , , , samt i Rixlex . Inom ramen för EU:s uppförandekod upprättas en årsrapport som utgör ett viktigt instrument för att öka insynen på europeisk nivå. verkar för att denna rapport kontinuerligt skall förbättras och utökas. Rapporten ger en samlad bild av medlemsstaternas exportpolitik inom EU och gentemot tredje länder. Årsrapporten publiceras i Europeiska unionens officiella tidning (EUT). Den senaste rapporten publicerades i EUT C 328 s. 1. För att främja informationstillgången på detta område internationellt har regeringen bidragit ekonomiskt till SIPRI:s statistik- och informationsverksamhet. Bland annat har en databas skapats som innehåller information om nationella och internationella exportkontrollsystem samt viss statistik över innehav och export. Databasen finns tillgänglig på Internet . () verkar nationellt för att sprida kunskap om exportkontroll till allmänheten och till de företag som berörs. ISP tillhandahåller också via sin webbplats aktuella regelverk och förteckningar över såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. har ISP på sedvanligt vis anordnat seminarier och informationsmöten om sin verksamhet riktade i första hand till befattningshavare inom industrin. I syfte att öka öppenheten kring krigsmaterielexporten redovisar numera ISP översiktligt beviljade utförseltillstånd av krigsmateriel . Avdelning II Exportkontroll i , ansvarig myndighet m.m. 4 Svensk export, exportkontroll och exportstöd Exportkontroll omfattar strategiska produkter och teknologier, innefattande krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Kontrollen enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel omfattar tillverkning, tillhandahållande och utförsel av krigsmateriel liksom vissa avtal om tillverkningsrätt m.m. avseende sådan materiel. Enligt samma lag krävs även tillstånd för att bedriva militärt inriktad utbildning. Lagen gäller vapen, ammunition och annan för militärt utformad materiel som enligt regeringens föreskrifter utgör krigsmateriel. (Se vidare avsnitt 4.1). Exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden (dvs. produkter som kan användas såväl i civil verksamhet som för försvarsändamål eller i samband med massförstörelsevapen) och av tekniskt bistånd i samband med dessa produkter, regleras i lag (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd. Lagen innehåller kompletterande bestämmelser till rådets förordning (EG) nr 1334/2000 av om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (den s.k. EG- förordningen om produkter med dubbla användningsområden). (Se vidare avsnitt 4.2). har av utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska skäl valt att i viss utsträckning tillåta export av krigsmateriel. Skälen för detta redovisas nedan. Ett land som exporterar vapen har också ett tungt ansvar att se till att dessa inte hamnar i orätta händer. För att förhindra detta krävs två saker. För det första att man definierar vad som är orätta händer, det vill säga under vilka omständigheter anser att vapenexport till en viss mottagare inte skall ske och, för det andra, att ett tillämpningssystem upprättas som gör att reglerna kan efterlevas i praktiken. Det svenska regelverket består av lagen (1992:1300) om krigsmateriel med tillhörande förordning (1992:1303) samt av regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport. Det är en fristående myndighet, (), som har till uppgift att pröva ansökningar om tillstånd i enlighet med regelverket. Men det räcker inte med att utformar och utövar exportkontroll på ett nationellt plan. För att fullgöra ansvaret att förhindra oönskad spridning av vapen krävs också aktivt deltagande i det internationella samarbetet på området. Verkligheten har förändrats drastiskt sedan slut och möjligheterna till öppenhet och samarbete mellan länder har aldrig varit bättre. Till exempel enades EU:s medlemsländer 1998 om en politiskt bindande uppförandekod för vapenexport. Den tillämpas tillsammans med de svenska nationella riktlinjerna när ISP gör sina tillståndsbedömningar. Uppförandekoden har genomgått en revision för att kunna bli ett starkare instrument för exportkontroll. En moderniserad och uppdaterad text är färdigförhandlad och förhoppningen är att den snart skall komma att antas som en gemensam ståndpunkt. På så sätt blir koden folkrättsligt bindande i . Varför skall exportera krigsmateriel? Försvarsindustrin och exportens roll i ett säkerhetspolitiskt perspektiv har vi en delvis ny politisk karta i . Detta har med nödvändighet medfört förändrade svenska internationella ställningstaganden. Vi gör andra utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska bedömningar än tidigare och detta har konsekvenser även för den svenska försvarsindustrin. Under det var målet att ha en inhemsk, av omvärlden oberoende försvarsindustri som konstruerade och utvecklade utpräglat svenska lösningar. Detta ter sig enligt dagens säkerhets- och försvarspolitiska bedömningar inte längre vare sig möjligt eller önskvärt med hänsyn till samlade intressen. Det ligger i säkerhetspolitiska intresse att, med utgångspunkt i den militära alliansfriheten, samverka med likasinnade länder såväl inom som utanför EU, om gemensam säkerhetsfrämjande verksamhet och krishantering. Sådan samverkan sker med civila och militära medel. Den nya säkerhets- och försvarspolitiken innebär även samverkan på materielförsörjningsområdet. Önskan att vara självförsörjande när det gäller materiel till det svenska försvaret, har ersatts av det växande behovet av samarbete med likasinnade stater och grannar. Försvarets förmåga att genomföra internationella insatser och att ha nödvändiga resurser för att hävda vår territoriella integritet är styrande för den svenska materielförsörjningen. Det internationella samarbetet på materielförsörjningsområdet är en förutsättning för försvarets flexibilitet och anpassningsförmåga inför nya hot och risker som kan uppstå. har gett anpassningsförmågan hög prioritet och regeringen har för sin del konstaterat att det är ett vitalt säkerhetspolitiskt intresse för ett militärt alliansfritt land som att omvärlden har tilltro till vår anpassningsförmåga. Det ligger därför i säkerhetspolitiska intresse att värna om ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete med traditionella samarbetsländer. Detta ömsesidiga samarbete, inklusive samarbetsprojekt, bygger på såväl export som import av krigsmateriel. långsiktiga utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen gynnas och säkras genom ett fortsatt deltagande i det internationella samarbetet på försvarsmaterielområdet. De försvarspolitiska aspekterna grundas bl.a. på den svenska militära alliansfriheten. De utrikes- och säkerhetspolitiska målen på detta område, däribland bekämpningen av okontrollerad spridning och destabiliserande uppbyggnad av vapenarsenaler, liksom den svenska medverkan i internationell fredsfrämjande verksamhet, tillgodoses genom att tillåta export och samarbete med länder som är av grundläggande betydelse för svenska säkerhetsintressen. Materielförsörjningen, såväl i som i andra länder, bygger numera bland annat på avtalsförpliktelser och gemensamma beroenden. De samarbetande länderna är ömsesidigt beroende av leveranser av komponenter, delsystem och färdiga system, liksom produkter som är tillverkade i respektive land. Endast med fortsatt utveckling av en teknologinivå som har en internationell konkurrenskraft kan förbli ett intressant land för internationellt samarbete, och som är nödvändigt för att trygga den av oss eftersträvade gemensamma materielförsörjningen. En konkurrenskraftig teknologinivå förutsätter för sin existens dels tillräckliga ekonomiska resurser för att kunna bestå och utvecklas, dels i sin tur ett visst mått av samarbete över gränserna. Exporten bedöms vara en nödvändig faktor i bevarandet av en hög svensk teknologinivå med internationell slagkraft. En internationellt konkurrens- och slagkraftig teknologinivå innebär i ett internationellt samarbete också bättre möjligheter för än annars att påverka det internationella exportkontrollsamarbetet i önskad riktning. Detta gäller främst inom EU, men även i ett bredare internationellt sammanhang. Genom att delta i det s.k. sexnationsinitiativet mellan de sex största industristaterna i påverkar aktivt den försvarsindustri- och exportpolitik som utvecklas i . Det ger såväl ett direkt som indirekt inflytande på EU:s framväxande försvars- och säkerhetspolitik. Efterhand kommer de resultat som sexnationsinitiativet leder fram till att överlämnas till , Europeiska försvarsbyrån. har dock inte kompetens på exportkontrollområdet. ställningstaganden av regering och riksdag