prop · GT031d27 · 2006-01-01 00:00:00 — Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 39:2 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris-och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 67 299 tkr prisnivå. 3Motsvarar 67 299 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet exkl. Open Trade . Kollegiet är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och handelspolitik. Anslaget minskas med tillföljd av en generell reduktion av företrädelsevis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 39:2 . beräknas anslaget till respektive . 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar det statliga uppdraget till exportråd (), exportfrämjande insatser, särskilda främjande- och handelspolitiska insatser samt Sverigeprofilering till stöd för främjande. verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och (). Regeringen finner det angeläget att strategiska satsningar görs inom exportfrämjandet. Satsningarna inriktas bl.a. på exportinformation, exportutvecklingsprogram och internationell marknadsföring av särskilda branscher och svenskt spjutspetskunnande, förstärkt svensk närvaro i ekonomiskt dynamiska regioner, importfrämjande samt särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska insatser. Denna satsning innefattar inte minst ett aktivt samarbete mellan främjandets olika aktörer även för i utlandet (NSU). Regeringens extra satsning på exportfrämjande som inleddes fortsätter 2006. Anslaget minskas med tillföljd av en generell reduktion av företrädelsevis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 39:3 Exportfrämjande verksamhet . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 39:3 Exportfrämjande Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 55 479 tkr prisnivå. 3Motsvarar 55 479 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamheten vid Myndigheten för utländska investeringar i (In- vest in , ), som är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder i . Verksamheten finansieras dels med anslagsmedel, dels med bidrag från regeringen avseende 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bl.a. regionalpolitiska medel och från partners i projektverksamheten. Regeringen finner det angeläget att satsningar genomförs inom investeringsfrämjandet. Regeringens extra satsning på investeringsfrämjandet som inleddes fortsätter 2006. Anslaget minskas med tillföljd av en generell reduktion av företrädelsevis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 39:4 Investeringsfrämjande . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 20062008, 39:4 Investeringsfrämjande Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris-och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4.7.539:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 20062008, 39:5 Avgifter till internationella organisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta och valutakursernas utveckling. Anslaget disponeras av regeringen och belastas främst för avgifter och bidrag till nedanstående organ. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationshämtning på för viktiga områden. Anslaget täcker avgifter till följande organisationer: -Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) -(I.C.T.B.) -Internationella Byrån för Utställningar i Pa- ris (). Anslaget minskas med tillföljd av en generell reduktion av företrädelsevis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 39:5 Avgifter till internationella organisationer . beräknas anslaget till . 4.7.639:6 Bidrag till standardiseringen 2Motsvarar 29 349 tkr prisnivå. 3Motsvarar 29 349 tkr prisnivå. Anslaget finansierar statsbidraget till Standardiseringsråd som huvudman för standardiseringen i . Den svenska standardiseringsorganisationen har med framgång drivit svenska intressen i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet. För att möta framtida förändringar utarbetar Standardiseringsråd nu ett förslag till svensk strategi för standardiseringen. Regeringen ser positivt på standardiseringens engagemang på nya områden såsom arbetet på området socialt ansvar liksom strävandena att vidga intressentkretsen till ideella organisationer. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 39:6 Standardiseringen . beräknas anslaget till respektive . verksamhet skall bedrivas så att den är självbärande över tiden och ger ett stöd åt den svenska exporten som motsvarar vad konkurrerande företag i andra länder kan erhålla. Ramutnyttjandet uppgick till för ordinarie exportkreditgarantier (varav är förbindelser) och till för investeringsgarantier. Obundna utfästelser medräknas till i ramutnyttjandet medan bundna utfästelser och förbindelser till medräknas till . Utnyttjandet av investeringsgarantier har minskat kraftigt och beror till största delen på att man i investeringsverksamheten i högre utsträckning använder sig av externa finansiärer. Den förändring i villkoren för investeringsgarantin som skall genomföras tar hänsyn till detta förhållande. Regeringen föreslår att avveckla verksamheten med den särskilda garantiramen för och . Syftet med avvecklingen beskrivs närmare under utgiftsområde 7 och anslag 8.5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Budgeten är upprättad enligt riskmässiga principer som även belastas för reservationer för riskerna i engagemang och skadefordringar. Resultatet för är ett överskott på , vilket främst beror på fortsatta stora återvinningar samt positiva kursdifferenser. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ställa ut exportkreditgarantier intill ett belopp av högst inklusive tidigare utfärdade garantier samt att ställa ut investeringsgarantier intill ett belopp av högst inklusive tidigare utfärdade garantier. Vidare föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att besluta att EKN får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalningar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Konsumentpolitiken är en viktig del av välfärdspolitiken och ett verktyg för att uppnå målet om en hållbar utveckling. Till konsumentområdet hör , och (), , Fastighets- mäklarnämnden, samt det statliga bolaget . Politikområdet omfattar även frågor som rör stöd till konsumentorganisationer, konsumentforskning samt bidrag till miljömärkning av produkter. Konsumentpolitiken består därutöver av en rad insatser inom andra politikområden. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 24 40:5 Åtgärder på konsumentområdet 40:6 Bidrag till miljömärkning av produkter Totalt för politikområde Konsumentpolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 De nuvarande målen för konsumentpolitiken fastställdes av i enlighet med propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135, bet. 2001/02:LU2, rskr. 2001/2001:51) och gäller t.o.m. . De övergripande målen för konsumentpolitiken är: Konsumenternas ställning och inflytande på marknaden skall stärkas, inflytandemålet. Hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, hushållningsmålet. Konsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas, säkerhetsmålet. Sådana konsumtions- och produktionsmönster skall utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling, miljömålet. Konsumenterna skall ha tillgång till god vägledning, information och utbildning, kunskapsmålet. Målen skall vara styrande för såväl det nationella konsumentpolitiska arbetet som arbete i EU och andra internationella forum. Regeringen avser att återkomma med en proposition om en ny konsumentpolitisk strategi. Konsumenternas ställning och inflytande på marknaden har stärkts Lagstiftning på konsumentområdet har förnyats och skärpts. Lagen (2003:862) om finansiell rådgivning till konsumenter, som trädde i kraft , innebär att den som utför rådgivningen skall ha tillräcklig kompetens och att rådgivningen dokumenteras. Det ställs också krav på att näringsidkare skall iaktta god rådgivningssed och med omsorg ta till vara konsumentens intressen. En näringsidkare kan bli skadeståndsskyldig mot konsumenten för skada som orsakas genom rådgivningen. kompletterats med föreskrifter och allmänna råd som har tagits fram av och . skärptes marknadsföringslagen när det gäller obeställd e-postreklam, s.k. spam. Ändringen innebär att näringsidkare vid marknadsföring till konsumenter endast får använda e-post om mottagaren har samtyckt till det på förhand. Information om de nya reglerna har lämnats på webbplats för att göra allmänheten medveten om tillsynsansvar. För att ytterligare hantera problemet med obeställd e-postreklam har regeringen inlett en bred samverkan med , , operatörer och branschorganisationer. och () arbetar för att uppnå hög efterlevnad av konsumentlagstiftningen och få tillstånd branschöverenskommelser. har ca 3 000 tillsynsärenden hanterats. KO har ingripit i 40 fall mot otillbörlig marknadsföring, farliga produkter och oskäliga avtalsvillkor, vilket innebär en kraftig ökning i jämförelse med föregående år, då siffran var 25. Sju nya eller reviderade branschöverenskommelser har undertecknats och dessutom har KO biträtt enskilda i finansiella tvister i flera fall. Samarbetet i tillsynsfrågor har ökat på nordisk och global nivå och insatser för att påverka EG-lagstiftningen har skett på flera områden. Det internationella samarbetet har varit särskilt intensivt när det gäller obeställd e-postreklam och annan skräppost, s.k. spam, och i EU och inom . Regeringen och har fortsatt verkat kraftfullt för att stävja problemet med modemkapningar. Genom direktrådgivning och information, främst på webbplatsen, bidrar genom till arbetet för att konsumenter skall vara lika trygga vid gränsöverskridande köp som de är vid köp i sitt hemland. Tyngdpunkten på verksamhet har legat på hanteringen av det första omfattande målet som prövats i enlighet med de ändringar i konkurrenslagen (1993:20) som infördes för att uppnå en effektivare kartellbekämpning, det s.k. bensinkartellmålet. Insatser för att få effektivare rutiner genom förbättrad ärendehanteringen har vidtagits vid och . prövar på nytt vissa ärendekategorier som nämnden av resursbrist undantog 2001. Det gäller bl.a. personförsäkringar samt köp och uppförande av byggnader. Kostnaden för verksamheten inom området uppgick till ca 2004. Konsumenternas möjlighet att utnyttja sina ekonomiska resurser har förbättrats Konsumenternas ställning har förbättrats vad gäller prisinformationen genom den nya och heltäckande prisinformationslag (2004:347) som trädde i kraft . Genom den nya lagen är det möjligt att införa jämförpriser på produkter som inte tidigare omfattats av krav på prisinformation. Bland annat krävs, som ett första steg mot att jämförpriser skall anges för alla produkter, numera jämförpris även för el. har i föreskrifter som, trädde i kraft angett mer detaljerat hur prisinformationen skall vara utformad. En rad prisundersökningar genomfördes av 2004, bl.a. en rikstäckande elprisjämförelse, lokala prisundersökningar i 281 butiker i 36 kommuner samt undersökning om utbud och pris på ekologiska livsmedel i elva kommuner. Andra prisundersökningar som tillhandahåller är elprisundersökningar och teleprisjämförelser. Elprisjämförelsen uppdateras kontinuerligt och utgör en av populäraste webbplatser. I samverkan med har utvecklat en motsvarande prisjämförelse för fast respektive mobil telefoni samt för Internet. Teleprisjämförelsen introducerades på verkets webbplats . ger ett aktivt stöd till kommunernas budget- och skuldrådgivare i form av expertråd, information, läromedel, databaserade arbetsverktyg samt utbildning. Privatekonomisk information och rådgivning har gjorts tillgänglig för konsumenter genom webbplats, tidningen samt genom kommunernas konsumentvägledare och budget- och skuldrådgivare. Insatserna inom området har kostat . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Konsumenternas hälsa och säkerhet har skyddats Genom den nya produktsäkerhetslagen, som trädde ikraft , och ändringar i lagen om leksakers säkerhet har regeringen förenklat arbetet för tillsynsmyndigheterna och stärkt deras roll. har inom sitt ansvarsområde arbetat med informationsspridning och -utbyte med näringsliv, myndigheter, organisationer och andra aktörer för att öka kännedomen om den nya lagstiftningens innebörd och gällande ansvarsförhållanden. På EU-nivå har olika riktlinjedokument tagits fram för en samordnad tillämpning av det nya produktsäkerhetsdirektivet. Särskilt viktigt är en effektiv informationsöverföring mellan medlemsländerna och en fungerande marknadskontroll. Regeringen och har aktivt deltagit i detta arbete. Regeringen har överlämnat en proposition med riktlinjer för marknadskontroll av produkter, för att bl.a. uppnå en ökad samordning och effektivitet, till . har slutfört 10 marknadskontroller av 17 planerade. Genom samarbete med marknadsarrangörerna och försäljarnas organisation försöker verket finna nya och effektiva vägar att komma till rätta med förekomsten av farliga leksaker på marknaderna. Ett gemensamt nordiskt marknadskontrollprojekt har också genomförts. Nationsöverskridande marknadskontrollprojekt av detta slag kommer att få allt större betydelse, inte minst genom nytt EU-nätverkssamarbete. Kostnaderna för marknadskontrollerna har ökat då kontrollinsatserna varit mer tidskrävande än normalt. bedriver och ett arbete för att utveckla skaderegistreringssystemet EHLASS till att omfatta fler sjukhusområden och även beakta behovet av information om konsumenttjänsters säkerhet i enlighet med ett regeringsuppdrag. En utökning av systemets omfattning kan komma att inledas . presenterade , i enlighet med ett regeringsuppdrag, ett förslag på hur en strategi för tjänstesäkerhet, som bygger på lokalt arbete med centralt stöd, kan utvecklas. Regeringen har initierat flera insatser med anledning av den ökande fetman. Inom konsumentpolitiken har arbetet fokuserats på ohälsosamma matvanor och på 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 reklam riktad mot barn för söta livsmedel och ment kan ändra sina beteendemönster för att få Regeringen har inlett en dialog en mer hållbar konsumtion. med livsmedels- och reklambranschen i frågan. För att ge konsumenterna bättre förutsätt- överlämnades det underlag till ningar för att agera hållbart har Konsumentver- handlingsplan för goda matvanor och ökad fy- ket breddat och fördjupat samarbetet med andra sisk aktivitet som regeringen gett Livsmedels- myndigheter, näringsliv och andra aktörer. verket och i uppdrag att ta mensamma insatser har bl.a. genomförts inom Underlaget innehåller 79 åtgärdsförslag transport- och energiområdena. och har remitterats. kommer att fortsätta i våren dragit till att starta ett projekt kring att synlig- Kostnaden för säkerhetsarbetet uppgick till Kostnaderna för området uppgår till nästan Hållbara konsumtions- och produktionsmönster Konsumenternas tillgång till god vägledning, in- För att ta ett samlat grepp om hållbar konsum- formation och utbildning har stärkts tion tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att ta fram förslag på en handlingsplan formation om bl.a. konsumenträtt, privateko- för hållbar konsumtion för hushållen (dir. nomi, säkerhet och miljöfrågor. finns också olika typer av tjänster som underlät- inleddes en satsning för att öka kon- tar för konsumenten att göra övervägda och ra- sumtionen av ekologiskt märkta livsmedel. val, t.ex. prisjämförelseverktyg och sumentverket har inom ramen för satsningen En annan kanal till konsumen- arbetat med informationsspridning, bl.a. via In- ternet och seminarier, samt inlett en dialog med De konsumentpolitiska myndigheterna arbe- producenter och dagligvaruhandeln. tar aktivt med att utveckla och stärka nätverks- har utfärdat tre nya före- skrifter om kriterier för användande av gemen- och service via webben. skapens miljömärke EU-blomman. information på fem språk, förutom svenska, till- En märkningsguide för miljö- och etikmärken har tagits fram i syfte att främja märkningen ge- nom att sprida information till konsumenter om vad de olika märkena står för. Med anledning av naturkatastrofen i uppdrog regeringen åt Konsu- två helt nya kriteriedokument för det nordiska mentverket att tillhandahålla särskild telefonser- miljömärkningssystemet Svanen och två för vice dit konsumenter, som bor och vistas i EU:s miljömärkningssystem Blomman. och som drabbats av naturkatastrofen i 2004 genomförde en in- , kunde ringa för att få vägledning om kon- formationskampanj för att öka kännedomen om sumenträttsliga frågor som uppkommit till följd av katastrofen, t.ex. försäkringsfrågor. För att främja konsumtionen av och kunska- servicen hade generösa öppettider men relativt pen om etisk konsumtion erhåller organisation- en Rättvisemärkt, , ett statligt bidrag om för sitt arbete med att 2004 i ett projekt för att ge medborgare med skapa en dialog och opinion kring etisk kon- språksvårigheter hjälp med kontakter med myn- digheter och företag. I har det byggts För att underlätta för konsumenterna att upp ett språkcenter där åtta anställda svarar på agera miljömässigt har utökat frågor, t.ex. enklare konsumentfrågor på ara- informationen både på webbplatsen och i tryckt biska, persiska, serbiska-kroatiska-bosniska och form, bl.a. gällande bilar och mat. visar hur olika typer av konsumtion påverkar En särskild satsning har gjorts för att utveckla samhällets utveckling och hur man som konsu- informationen till lärare och ungdomar, i syfte att öka ungdomars konsumentkunskaper. Tjänsten Lärarrummet, som finns på webbplats, har utökats och kompletterats med lärarhandledning och länkar som har skapats mellan skolämnen och befintligt material på webbplatsen. På har nya tjänster utvecklats som riktar sig till unga. stöder konsumentvägledare med utbildning, kontinuerlig information om aktuella konsumentfrågor samt experthjälp i mer komplicerade ärenden. och stöder också aktivt konsumentvägledarna genom utbildning och rådgivning. Därutöver har utvecklat och effektiviserat det IT- system som utvecklats för informationsutbyte och problemuppfångning mellan och konsumentvägledarna. Både och har satsat särskilt på att förbättra informationen till allmänheten bl.a. genom satsningar på personal som arbetar med information. Paraplyorganisationerna på konsumentområdet, Konsumentråd och Konsumenter i Samverkan, stöds av regeringen för sin verksamhet med att stärka konsumenternas roll i EU. erhåller Konsumentråd nästan och Konsumenter i Samverkan . De projektbidrag till särskilda projekt, som administreras av , omfattar 2004 och 2005. Syftet med bidragen är att stimulera ideella organisationers arbete med konsumentfrågor. () vid har fått ökade medel , totalt , för att vidareutveckla sin roll som nationellt centrum för konsumentvetenskap. Syftet med den ökade medelstilldelningen är att förbättra möjligheten av spridning av forskningsresultaten och kännedomen om konsumentvetenskapen. Områdets kostnader uppgick till och intäkterna till . Konsumentfrågor återfinns inom i stort sett alla samhällsområden och beaktas därför inom ra- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 men för flera andra politikområden, främst inom handels-, miljö-, närings-, IT- och konkurrenspolitikområdena. verkar även inom andra politikområden, bl.a. energipolitik och regional utvecklingspolitik. Frågan om överskuldsättning och skuldsanering har länge varit prioriterad och betänkandet Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande (SOU 2004:81) utgör ett förslag till ett förenklat förfarande i skuldsaneringsärenden. Förslaget syftar till att förkorta handläggningstiderna i skuldsaneringsärenden och förenkla förfarandet vid ansökan om skuldsanering. I betänkandet föreslås att får en samordnande roll för budget- och skuldrådgivarna. Betänkandet bereds inom . Arbetet med att främja en grundläggande servicestruktur i hela landet skall enligt regeringen präglas av en helhetssyn. Länsstyrelser respektive regionala självstyrelseorgan har därför, tillsammans med bl.a. kommuner och lokalt näringsliv, utarbetat lokala utvecklingsprogram för kommersiell service. Programmen skall genomföras . har i uppdrag att stödja genomförandet av dessa program. har tagit initiativ till ett s.k. centralt samordningsforum i syfte att bl.a. få flera aktörer med betydelse för servicens utveckling delaktiga i arbetet med kommersiell service. ansvarar även för driften av den s.k. Servicedatabasen. Databasen ger geografisk data om hushållens tillgång till dagligvaru- och drivmedelsservice. arbetar inom ramen energipolitiska beslut bl.a. med energideklaration av energikrävande utrustning som t.ex. kylskåp. Regeringen beslutade att uppdra åt att förbereda övertagandet av ansvaret för denna verksamhet från fr.o.m. . Övertagandet motiveras främst av verksamhetens kommande bredare inriktning till följd av det antagna EG-direktivet om ekodesign som ställer krav på energianvändande produkter och som innebär att i princip samtliga energikrävande produkter omfattas samt av omlokaliseringen av . kommer dock även i fortsättningsvis att arbeta med informationsspridning inom området. Åtgärderna redovisas under utgiftsområde 21, Energi. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 För att öka konsumenternas tillgång till objektiv och kostnadsfri information finns det olika informationsbyråer som riktar sig till konsumenter: , Konsumenternas Bank- och samt Konsumenternas Elrådgivningsbyrå. Byråerna finansieras av branschen. Staten, genom bl.a. , deltar som stiftare och huvudman.