prop · GT0385 · 2006-03-09 00:00:00 — Programmet föreslås i stora drag vara upplagt som tidigare, med stöd till för- respektive efter- produktion, men som ett enhetligt program istället för dagens två. Vid höstens rådsmöte nådde rådet en partiell politisk överenskommelse kring programmet. Överenskommelsen omfattar sakinnehållet, men inte budgeten. Direktivet TV utan gränser (direktiv /552/EEG, ändrat genom direktiv /36/EG) innehåller minimiregler för gränsöverskridande TV- sändningar när det gäller europeiskt programinnehåll, reklam och sponsring, skydd av minderåriga och rätten till genmäle. Kommissionen presenterade ett utkast till reviderat direktiv. Den viktigaste förändringen är att direktivets tillämpningsområde föreslås utökas till att också omfatta TV-sändningar som sker på begäran. En graderad reglering införs med ett antal basregler som gäller för alla audiovisuella medietjänster som mera detaljerade regler upprätthålls för traditionella TV-sändningar. Reklamreglerna för traditionella TV- sändningar föreslås dock liberaliseras i förhållande till nuvarande regler, bl.a. regler för reklamavbrott i sändningar och produktplacering. har kommissionen genom studier av tillämp- ningen av olika delar av direktivet, offentliga utfrågningar och insamling av skriftliga synpunkter analyserat behovet av en revidering. anordnades konferenser både av det luxemburgska och det brittiska ordförandeskapet för sammanfatta dessa diskussioner. har varit aktiv under hela konsultationsprocessen och deltog vid konferenserna med delegationer från , mediemyndigheterna och Skr. 2005/06:85 branschen. publicerade också kommissionen ett antal arbetspapper som sammanfattade konsultationsprocessen och inbjöd alla intressenter till skriftliga kommentarer. I det svar som skickades till kommissionen från uttrycktes en viss skepsis mot ett utökat tillämpningsområde för direktivet, bl.a. mot bakgrund av de svenska grundlagarnas skydd för yttrandefrihet. uttryckte stöd för fortsatt ambitiös reklamreglering för TV-sändningar på europeisk nivå. Vidare uppmärksammades kommissionen på de problem som de nuvarande jurisdiktionsbestämmelserna innebär. För att påverka kommissionen att på allvar undersöka hur jurisdiktionsreglerna skulle kunna förbättras i ett reviderat direktiv, inledde ett samarbete med ett tiotal andra medlemsstater. Bland annat har två brev överlämnats från gruppen till kommissionär som ansvarar för bl.a. mediafrågor. Kommissionen lade fram förslag till och rådets beslut om inrättandet av programmet Medborgare för för åren 20072013 i syfte att främja ett aktivt medborgarskap, (se fakta- promemoria 2004/05:FPM67). Syftet med programmet är att överbrygga klyftan mellan medborgarna och EU-institutionerna samt att stärka sammanhållningen mellan européer. Detta ska t.ex. ske genom stöd till vänortsverksamhet, bidrag för gränsöverskridande projekt som involverar medborgare och strukturellt stöd till europeiska organisationer och det civila samhällets organisationer som verkar på nationell och EU-nivå. , liksom en övervägande andel medlemsstater, är generellt positiv till kommissionens förslag. Framsteg har skett beträffande programmets mål, klarhet har uppnåtts kring kopplingen till andra närliggande program och för insatsområdet aktiva medborgare för och konsensus om den rättsliga grunden har uppnåtts. Ambitionen är att nå en politisk överenskommelse under det österrikiska ordförandeskapet . kommer troligen att rösta om programmet . 45.5Kulturhuvudstäder, arkivsamarbete, filmarv och Europeiska året för interkulturell dialog 2008 Kommissionen lade fram ett förslag om nytt förfarande kring evenemanget Europeisk kulturhuvudstad med syfte att anpassa processen till den utvidgade unionen. I förslaget har kommissionen särskilt beaktat konkurrensen mellan städer på nationell nivå, urvalspanelens roll och omfattning, uppföljning av de nominerade städernas planering, den europeiska dimensionen, tidsperspektivet samt deltagande av tredje land. Rådet nådde vid höstens möte en allmän riktlinje i avvaktan på ståndpunkt. Kulturhuvudstad har varit på , är det i . förhandlades och antogs också en rekommendation om prioriterade åtgärder för att öka samarbetet på arkivområdet i , föranlett av den tekniska utvecklingens effekter på arkivhanteringen och Skr. 2005/06:85 unionens utvidgning. Som en del av den informationsteknologiska strategin i2010 har kommissionen publicerat ett meddelande om digitala bibliotek med förslag till strategi för att digitalisera kulturarvet för bevarande och ökad tillgänglighet. En konsultationsprocess har inletts och målet är en rekommendation . Inkomna synpunkter ska också ligga till grund för en planerad revidering av upphovsrätts- ramverket. En rekommendation rörande filmarvet samt konkurrenskraften i därtill kopplade branscher har antagits. Syftet är att göra det obligatoriskt att arkivdeponera biograffilmer som fått EU-bidrag, stärka det långsiktiga bevarandet av filmer, främja europeisk standardisering, samt främja samarbete för att se till att rättighetsinnehavare fullt ut kan dra nytta av bevarande- och restaureringsåtgärder. Kommissionen föreslår att 2008 ska vara det Europeiska året för interkulturell dialog. Syftet är att lyfta upp interkulturell dialog som en prioritering i flera av unionens befintliga program och att visa upp det arbete som görs inom unionen. Förslaget kommer att förhandlas i rådet och i . DEL 11 EU:S INSTITUTIONER M.M. 46.1Europeiska unionens råd rådet Den tillträdande ordföranden i lovade att det brittiska ordförandeskapet skulle lämna förslag på hur öppenheten i rådet kunde ökas. fördes diskussioner i rådet i denna fråga. var drivande i att få till stånd en överenskommelse som innebar en betydande utökning och breddning av öppenheten i rådet. kunde en rådsdeklaration antas som syftade till att öka öppenheten i rådet genom att använda nuvarande regelverk till sin fulla potential. Det innebär bl.a. att fler diskussioner i rådet ska hållas öppna. Viktigt är att rådets slutförhandlingar och omröst- ningar i ärenden där är medbeslutande ska vara offentliga. Rådet slog även fast att förändringarna ska utvärderas samt att utvärderingen kan leda till en ändring av rådets arbets- ordning för att möjliggöra ytterligare steg mot ökad öppenhet i rådet. Det förslag till framtida ordförandeskapsrotation som antogs genom ett politiskt beslut i rådet gavs rättslig verkan genom ett beslut av rådet . Arbetet med de inledande faserna av uppförandet av Résidence Palacebyggnaden i fortskred . Byggnaden ligger i anslutning till den nuvarande rådsbyggnaden och ska användas för Europeiska rådets möten. Projektet är ett led i att möta rådets ökade lokalbehov. gäller i rådsarbetet nya regler för tolkning. Tolkning på arbetsgruppsnivå tillhandahålls i enlighet med medlemsstaternas önske- mål. har begärt tolkning i de grupper där det funnits ett faktiskt behov av tolkning till eller från svenska. utökas på svensk begäran den så kallade passiva tolkningen, dvs. möjlighet att göra inlägg på svenska, i vissa arbetsgrupper. Från svensk sida begärs tolkning utifrån de behov som svenska förhandlare anmäler. I rådets ministermöten finns alltid tolkning till och från svenska. Den nya kommissionen med 25 ledamöter tillträdde . Den har en ny fördelning av arbetsuppgifter vilket lett till några förändringar i generaldirektoratens benämningar och organisation. 2005/06:85 år 2005 har kommissionen börjat genomföra sitt nya arbetsprogram. genomfördes en rotation på ledande poster inom kommissionens generaldirektorat. Målsättningen med rotationen var att skapa ett team av ledande personal som skulle vara kvar till slutet av mandattid. Sålunda tillsattes sju general- direktörsposter genom interna omflyttningar. Tre poster återstår att tillsätta. Nio poster som biträdande generaldirektör tillsattes medan elva är kvar att tillsätta. Antalet svenska medborgare som är anställda i kommissionen har ökat från 609 till 611 personer (). Denna marginella ökning är representativ för de gamla medlems- staterna. De 10 nya medlemsstaterna har ökat antalet anställda från 345 till 1 411 personer. har kansliet för samordning av EU-frågor i Statsrådsberedningen () haft det övergripande ansvaret inom för genomförande av direktiv. EU-kansliets övergripande ansvar innebär bl.a. att kansliet bistår med rådgivning till departementen i arbetet med genomförande av direktiv samt följer upp att departementen genomför direktiv inom den utsatta genomförande- tiden. Kommissionen upprättar regelbundet en resultattavla där de enskilda medlemsstaternas genomförande av direktiv på den inre marknadens om- råde mäts i procenttal. Den av kommissionen senast upprättade resultat- tavlan, som presenterades och redovisar läget per , visar på ett genomförandeunderskott för svensk del på vilket är en klar förbättring i förhållande till den närmast föregående resultattavlan. Resultatet ligger också klart under Europeiska rådets slutsats från om ett maximalt unders- kott på . EU-kansliet har vidare hållit i förberedelserna som krävts för att övergå till ett elektroniskt notifieringssystem för att anmäla genomförda direktiv till kommissionen. kommer att tillämpa systemet från och med årsskiftet 2005/2006. Kommissionen har som uppgift att övervaka att medlemsstaterna tillämpar och genomför EG-rätten på ett riktigt sätt (artikel 211 i EG- fördraget). Till kommissionen inkommer klagomål från enskilda fysiska eller juridiska personer eller från andra medlemsstater om påstådda överträdelser av EG-rätten. Kommissionen kan också på eget initiativ ta upp sådana frågor. Om kommissionen anser att en medlemsstat inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt EG-fördraget, kan kommissionen inleda ett så kallat överträdelseförfarande enligt artikel 226 i EG-fördraget. Överträdelse- ärendena kan delas in i två grupper. Den ena gruppen avser utebliven 201 anmälan till kommissionen om fullständigt genomförande av EG- Skr. 2005/06:85 direktiv, medan den andra gruppen gäller felaktig tillämpning av EG- Det formella överträdelseförfarandet är indelat i tre faser. I den första fasen beslutar kommissionen om en formell underrättelse till medlems- staten, i vilken den berörda medlemsstaten lämnas tillfälle att inom en viss angiven tid komma in med synpunkter på den påstådda över- trädelsen. Om kommissionen inte är nöjd med svaret på den formella underrättelsen och fortfarande anser att det är fråga om en överträdelse, kan kommissionen i ett andra steg avge ett motiverat yttrande. I det motiverade yttrandet föreläggs den berörda medlemsstaten att vidta rättelse inom en viss angiven tid, normalt . Om medlemsstaten inte rättar sig kan kommissionen i den tredje fasen besluta att föra ärendet vidare till . Om domstolen i en dom har fastställt att medlemsstaten har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt fördraget, kan kommissionen härefter, om kommissionen anser att den berörda medlemsstaten inte har vidtagit nödvändiga åtgärder för att följa domstolens dom, inleda ett förfarande enligt artikel 228 i EG-fördraget. I ett första led beslutar kommissionen om en formell underrättelse till medlemsstaten. Därefter kan kommissionen avge ett motiverat yttrande. Om medlemsstaten underlåter att vidta nödvändiga åtgärder för att följa domstolens dom får kommissionen därefter väcka talan vid domstolen med ett yrkande om att medlemsstaten ska föreläggas att betala ett standardbelopp eller vite. har tagit emot 46 formella underrättelser varav 34 underrättelser har avsett underlåtelse att anmäla fullständigt genom- förande av direktiv. Motsvarande siffror för var 67 formella underrättelser, varav 51 avsåg underlåtelse att anmäla fullständigt genomförande av direktiv. En klar förbättring av statistiken för del kan alltså konstateras när det gäller genomförandet av direktiv. Antalet överlämnade motiverade yttranden ligger kvar på samma nivå som föregående år. har kommissionen överlämnat 20 motiverade yttranden till , medan antalet överlämnade motiverade yttranden var 17. Vidare har kommissionen fört 5 ärenden mot vidare till dvs. samma antal som . har också tagit emot 3 formella under- rättelser och en skrivelse enligt artikel 228 EG. Kommissionen har avskrivit 65 ärenden som varit föremål för formellt överträdelseförfarande. Motsvarande siffra för var 47 avskrivna ärenden. I bilaga 4 redogörs för pågående överträdelseärenden mot . För en översikt av överträdelseärenden som kommissionen driver mot medlemsstaterna hänvisas till kommissionens årliga rapport om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning (se bilaga 6 lista över Internetadresser). Efter långvariga förhandlingar kunde rådet enas om ett förslag till ledamotsstadga för ledamöter. alla europaparlamentariker ska omfattas av ett gemensamt, heltäckande Skr. 2005/06:85 regelverk på EU-nivå. Stadgan reglerar bl.a. arvodesnivåer, pensions- inbetalningar, beskattning och ersättningar för resor och utlägg. Europa- parlamentet ställde sig bakom förslaget och kunde slutligt anta förslaget. För regeringen var det i förhandlingen bl.a. viktigt att europa- parlamentarikernas arvoden skulle läggas på en rimlig nivå, att en viss möjlighet till nationell beskattning skulle kvarstå samt att ersättning för resor och utlägg skulle grundas på faktiska resekostnader och inte schabloner. Samtliga dessa frågor omhändertogs på ett tillfredsställande sätt i den slutliga överenskommelsen. har till uppgift att säkerställa att lag och rätt följs vid tolkningen och tillämpningen av EG-rätten (artikel 220 EG). EG- domstolen ska se till att unionens institutioner handlar inom sina respektive behörighetsområden och i enlighet med EG-rätten. Det är också som ytterst avgör om medlemsstaterna och unionens institutioner följer och tillämpar EG-rätten korrekt. En förstainstansrätt med behörighet att pröva vissa särskilda grupper av ärenden är knuten till domstolen (artikel 225 EG). Förstainstansrättens domar kan överklagas till . inrättades Europeiska gemenskapernas personaldomstol. Personaldomstolen är knuten till förstainstansrätten på samma sätt som förstainstansrätten till . I personaldomstolen handläggs de mål mellan institutionerna och dess anställda som tidigare handlades i förstainstans- rätten. De vanligaste målen vid rör förhandsavgöranden enligt artikel 234 EG. Sådana mål inleds genom en begäran från en nationell domstol i någon av medlemsstaterna. I begäran ställer den nationella domstolen en eller flera frågor om hur EG-rätten ska tolkas och tillämpas. I domen i sådana mål lämnar bindande uttalanden om tolkningen av fördragen och om tolkningen eller giltigheten av rättsakter som har beslutats av unionens institutioner. begärde nationella domstolar förhandsavgörande från EG- domstolen i drygt 200 fall. Av dessa kom 11 från svenska domstolar. yttrade sig den skriftligen i 16 mål om förhandsavgörande och deltog vid muntlig förhandling i nio sådana mål. Vid och förstainstansrätten handläggs även mål om så kallad direkt talan, dvs. mål där talan väcks direkt vid eller förstainstansrätten. I är det huvudsakligen fråga om mål som inleds när en institution eller en medlemsstat väckt talan mot en annan medlemsstat eller institution, t. ex. i mål där kommissionen har väckt fördragsbrottstalan mot en medlemsstat enligt artikel 226 EG. Mål där talan väcks av fysiska eller juridiska personer mot gemenskaps- institutionernas beslut handläggs av förstainstansrätten. väcktes talan mot i fem fall. Samtliga avsåg fördragsbrottsmål. Den ansökte om att få föra talan till stöd för en av parterna (intervention) i tre mål vid och i tre mål vid Regeringen deltog vid muntlig förhandling i mål om Skr. 2005/06:85 direkt talan i . I två mål i vilka deltagit som intervenient i förstainstansrätten överklagade regeringen till . I bilaga 1 finns en redogörelse för mål av svenskt intresse vid EG- domstolen och förstainstansrätten . Det gäller dels mål där den har agerat eller där en begäran om förhandsavgörande har inkommit från en svensk domstol, dels mål där är part eller har stött en av parterna. I bilagorna 2 och 3 redogörs för viktigare domar som respektive förstainstansrätten har meddelat . har revisionsrätten offentliggjort fem särskilda rapporter samt sex yttranden om olika aspekter av EU:s finanser och förvaltnings- frågor. presenterades årsrapporten, som innehåller analyser och resultat av rättens granskningar, sektor för sektor. Som en del av årsrapporten publiceras även en revisionsförklaring. Revisionsrättens rapporter utgör underlaget för rådets ställningstagande till om de ska rekommendera att bevilja kommissionen ansvars- frihet för dess genomförande av budgeten. tog regeringen beslut om att nominera svenska ledamöter och ersättare till regionkommitténs nya mandatperiod som sträcker sig från till . Eventuellt kommer en ny nominering att behöva ske efter de allmänna valen 2006. har haft fem plenarsessioner och dess verksamhet dominerades av EU:s långtidsbudget, de nya strukturfondsprogrammen, förslaget till nytt konstitutionellt fördrag, migration, integration samt miljöfrågor. Den svenska delegationen medverkade såsom rapportörer i sex yttranden. Yttrandena handlar om forskning, konkurrenskraft, livslångt lärande, migration, integration, strukturfonder samt hållbar utveckling. har tre debatter ägt rum inom ramen för den strukturerade dialogen mellan kommissionen, regionkommittén och europeiska och nationella sammanslutningar för regionala och lokala myndigheter. Ett avtal undertecknades mellan kommissionen och regionkommittén i syfte att stärka samarbetet bl.a. om kommunikationsarbetet gentemot medborgarna. Europeiska investeringsbanken (EIB) Europeiska investeringsbankens (EIB) huvuduppgift är att främja unionens integration och sammanhållning genom långfristig långivning. EIB har även till uppgift att låna ut till tredje länder. har en diskussion förts inom EIB om utlåning till och . 46.6.3Europeiska investeringsfonden (EIF) Europeiska investeringsfonden (EIF) är unionens särskilda organ för förmedling av riskkapital och garantier för små och medelstora företag. har den svenska Industrifonden inträtt som delägare i EIF. har inga frågor av betydelse rörande varit aktuella i dialogen mellan regering och riksdag. EU måste företrädas av moderna, öppna och medborgarorienterade institutioner. fortsatte att verka för ökad öppenhet och insyn i EU:s institutioner. tillämpar , rådet och kommissionen förordningen (1049/2001) om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar. I behandling- en av de enskilda utlämnandeärenden som rådet beslutar i har alltsedan antagandet av de nya reglerna agerat för att främja en öppenhetsvänlig tolkning av bestämmelserna i förordningen. har fortsatt att hålla en konsekvent linje i de diskussioner av mer principiell natur som tidigare förts i rådet, bl.a. i frågan om hur sekretess- bestämmelsen till skydd för rättslig rådgivning ska tolkas, och röstar emot majoriteten i de fall vi har en avvikande rättslig uppfattning. De senaste årens tendens, att rådet går mot ökad förståelse och acceptans för handlingsoffentligheten, har varit fortsatt tydlig . Alla mål vid och dess förstainstansrätt med anknytning till allmänhetens tillgång till handlingar bevakas kontinuerligt. har ansökt om intervention i tre mål som gäller tolkningen av förordning 1049/2001. har efter att ha fått del av handlingarna återkallat ansökningarna då målen inte berör några för principiellt viktiga frågor (mål T-121/05, mot Europeiska gemenskapernas kommission, mål T-161/04, mot Europeiska gemenskapernas kommission och mål T- 166/05, mot Europeiska gemenskapernas kommission). Personalpolitik i EU:s institutioner trädde ett nytt regelverk på det personalpolitiska området i kraft efter beslut av EU:s utrikesministrar. De personalpolitiska reformer- na berör de nära 40 000 tjänstemännen vid EU:s institutioner. Vid tillämpningen av de nya föreskrifterna har inga större problem fram- kommit. har agerat för ändring av rekryteringsorganet EPSOs rutiner för att öka jämställdheten mellan män och kvinnor vid rekrytering av personal till EU:s institutioner. 46.9Svenska språket och regelförbättring Institutionernas åtgärder för en bättre och enklare lagstiftning Det finns fyra interinstitutionella avtal, som behandlar förbättring av EU-lagstiftningen för att göra den överskådligare och begripligare. Det är avtalet om kodifiering (EUT C 102, ), om den redaktionella kvaliteten (EUT C 73, ), om omarbetning (EUT C 77, 28.3.2002) och om bättre lagstiftning (2003/C 321/01), som och 2005 har behandlats i såväl allmänna rådet som konkurrens- kraftsrådet. har i alla sammanhang där regelförbättring behandlats betonat vikten av att detta arbete också omfattar språklig och redaktionell bearbetning. Regelförbättringsarbetet i övrigt behandlas närmare i avsnitt 31.1.4. antog rådet slutsatser om regelförbättringen (14531/05, LIMITE;COMPET 249). På förslag togs det in en artikel om vikten av begripliga rättsakter och en hög kvalitet på författnings- skrivandet under hela lagstiftningsprocessen. Det är en uppgift framför allt för kommissionen att se till att författningsarbetet bedrivs så att den språkliga och redaktionella kvaliteten bevakas och förbättras. Enligt uppgift från kommissionens granskningsjurister har deras arbetssätt ändrats som en följd av det interinstitutionella avtalet om redaktionell kvalitet. I stället för att granska rättsakter i slutskedet av beredningen efter det att texten översatts till alla officiella språk, arbetar man nu med texterna i ett tidigare skede och granskar utkasten på franska eller engelska. I enlighet med bl.a. förslagen i betänkandet Svenskan i EU (SOU 1998:114) inrättades en särskild tjänst för EU-språkvård i granskningsenhet. har EU-språkvården uppdaterat Statsrådsberedningens PM Redaktionella och språkliga frågor i EU-arbetet (PM 2005:3). Uppdateringen har skett i samarbete med de svenska översättnings- avdelningarna i rådet och kommissionen, som har producerat liknande riktlinjer (Att översätta EU-rättsakter, ). En beskrivning av EU-språkvårdens uppgifter finns i propositionen Bästa språket En samlad svensk språkpolitik (prop. 2005/06:2). anser där att EU-språkvården bör behållas i och Skr. 2005/06:85 utvecklas vidare. Mål av svenskt intresse vid och förstainstansrätt I det följande redovisas de mål vid och första- instansrätt i vilka är eller har varit part eller intervenient eller, i fråga om mål om förhandsavgöranden, de mål i vilka den har yttrat sig eller där förhandsavgörande har begärts från svensk domstol. Bilagan inleds med ett register. Därefter följer ett avsnitt om de mål som avgjorts slutligt . I det sista avsnittet finns de mål som vid utgången av fortfarande var pågående. Målen redovisas inom respektive avsnitt i målnummerordning samt med målen i vilka är eller varit part eller intervenient först och målen om förhandsavgörande därefter. Överträdelseärenden mot som gått vidare till redovisas särskilt i bilaga 4. Fri rörlighet för arbetstagare/personer Fri rörlighet för varor Förenade målen C-211/03, C-299/03, C-316/03, C-317/03 och C-318/03 Social trygghet/utlandsvård Öppenhetsfrågor (tillgång till handlingar) C-39/05 P och C-52/05 P C-64/05 P 2 SLUTLIGT AVGJORDA MÅL UNDER 2005 2.1 Mål i vilka talan väckts vid eller EG:s förstainstansrätt C-392/02 (ERS2003/56:3) Europeiska gemenskapernas kommission mot Fördragsbrott Gemenskapernas egna medel Lagstadgad tull som inte uppburits till följd av att de nationella tullmyndigheterna begått ett misstag Medlemsstaternas ekonomiska ansvar Beslut 94/728/EG Förordning (EEG) nr 1552/89 Kommissionen gjorde gällande att har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt gemenskapsrätten, eftersom en medlemsstat är skyldig att betala in tullavgift till gemenskapen, även om tullavgiften inte kommit att fastställas på grund av att medlemsstaten har begått ett administrativt fel som den tullskyldige inte rimligen kunnat upptäcka, varför den tullskyldige har befriats från betalningsskyldighet. intervenerade till stöd för .