prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Vidare har arbetet varit inriktat mot att tillsammans med andra aktörer medverka till att identifiera förekomsten av valideringsaktiviteter i kommunerna samt att 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 starta erfarenhetsutbyte mellan de aktörer som deltar i försöksverksamheten. Valideringsdelegationen inrättades för att verka . I myndighetens årsredovisning poängteras att för att validering skall få en nödvändig kvalitet, legitimitet och likvärdighet erfordras ett stegvis utvecklings- och förankringsarbete i samverkan med arbetslivets företrädare, med företrädare för utbildningssektorn och med olika regionala och lokala aktörer. Denna process behöver få ta . Ambitionen har redan i inledningsskedet varit att fokusera kraftigt på att skapa en samsyn mellan utbildning och arbetsmarknad kring syftet och målet med validering och fortsatta utvecklingsbehov. Det är i detta arbete avgörande att arbeta med aktörer som har mandat på nationell nivå. Därför har mycket arbete ägnats åt att etablera en aktiv och uthållig dialog med de aktörer inom infrastrukturen som kan medverka till en kvalitetssäkrad utveckling av valideringsfrågan. De centrala branschorganisationerna tillhör därvid nyckelaktörerna. Vidare har myndigheten fokuserat på stimulans av nätverksbyggande och informationsspridning. Under första verksamhetsåret har Valideringsdelegationen även kartlagt omfattningen av pågående valideringsverksamhet inom arbetslivet och utbildningssektorn i olika delar av landet. Valideringsdelegationen har också medverkat vid utformning av den satsning på yrkesbedömning som fick i uppdrag att genomföra. Tillsammans med har Valideringsdelegationen gett ett uppdrag att utifrån en studie med perspektiv på utländsk kompetens ta reda på vad valideringen innebär för individens position på arbetsmarknaden eller i utbildning. Gemensamma europeiska principer för identifiering och validering av icke-formellt och informellt lärande antog slutsatser angående gemensamma europeiska principer för identifiering och validering av icke-formellt och informellt lärande. De gemensamma europeiska principerna riktar sig till medlemsstaterna, kommissionen och de aktörer som deltar i identifieringen och valideringen av icke-formellt och informellt lärande. Principerna skall användas på frivillig grund och de respekterar fullt ut 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 medlemsstaternas och aktörernas rättigheter, ansvar och kompetens. Vidare skall principerna prägla utvecklingen av system och metoder för identifiering och validering utan att föreskriva några särskilda system eller metoder. Principerna berör individuella rättigheter samt aktörernas förpliktelser, tillit, förtroende, trovärdighet och legitimitet. De ligger väl i linje med det utvecklingsarbete som Valideringsdelegationen bedriver och stödjer. 6.2.2Kommunal och statlig vuxenutbildning I och statlig vuxenutbildning ingår grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. Grundläggande vuxenutbildning syftar till att ge vuxna kunskaper och färdigheter motsvarande grundskolenivå vilka behövs för att delta i samhälls- och arbetsliv eller för att förbereda för vidare studier. Kommunerna är skyldiga att erbjuda grundläggande vuxenutbildning till alla vuxna som saknar kunskaper som uppnås i samt aktivt verka för att nå denna målgrupp och motivera dessa personer att påbörja studier. Syftet med gymnasial vuxenutbildning är att erbjuda vuxna kunskaper och färdigheter på en nivå som motsvarar den utbildning som ungdomar kan erhålla i gymnasieskolan. Vid urval bland behöriga sökande skall den som har den kortaste formella utbildningen ges företräde. Påbyggnadsutbildning syftar till att ge vuxna en utbildning som ger förutsättningar för utveckling inom ett yrke eller som leder till ett nytt yrke. Kommunerna skall informera om möjligheterna till gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning, verka för att vuxna deltar i sådan utbildning samt sträva efter att erbjuda sådan utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. delfinansierades den kommunala vuxenutbildningen med ett riktat statsbidrag. Mål för den kommunala vuxenutbildningen anges i skollagen (1985:1100) och i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) samt i kursplanerna. De mål och strategier som regering och riksdag fastslagit för vuxnas lärande är utgångspunkt för bestämmelserna i för- ordningen (2002:1012) om vuxenutbildning. Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) kompletterar kommunernas utbud av vuxenutbildning, främst på gymnasial nivå i form av distansutbildning, med s.k. smala kurser, dvs. kurser som kommunerna själva inte har möjligheter att erbjuda sina kommuninvånare. har myndigheten fortsatt utvecklingen av webbaserade kurser. För att minska risken för friställning och stärka kompetensen inom den av kommuner och landsting finansierade verksamheten inom vård, skola och omsorg görs en särskild satsning och . Totalt ges 6 000 personer möjlighet att studera med rekryteringsbidrag inom vuxenutbildning eller i högskola. Bidrag lämnas för studier med en omfattning av av heltid och skall kombineras med fortsatt arbete på deltid. På så sätt avlastas den kommunala ekonomin som kommuner och landsting får ett stöd för sin långsiktiga kompetensförsörjning. En arbetsgrupp för delegering av myndighetsutövning i det offentliga skolväsendet för vuxna tillsattes (U 2004: I). Gruppens uppdrag är att pröva hur en delegering av rätten till myndighetsutövning avseende betygssättning och betygsutfärdande vid entreprenader inom vuxenutbildning kan utformas. Uppdraget kommer att redovisas i form av en departementsskrivelse . gav med anledning av betänkande 2003/04: UbU8 till känna att en översyn och en analys av den eftergymnasiala yrkesutbildningen är nödvändig. förordnades en arbetsgrupp med uppgift att analysera utbudet av eftergymnasial yrkesutbildning (U 2004: F). Resultaten av gruppens arbete redovisas till regeringen . Fortsatt riktat stöd till vuxenutbildning beslutade i enlighet med förslagen i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01: UbU15, rskr. 2000/01: 229) om ett fortsatt riktat statsbidrag till utbildning av vuxna för 20032005. Bidraget lämnas under förutsättning att en kommun åtar sig att successivt utveckla bl.a. infrastruktur, pedagogik och metodik i syfte att främja vuxnas lärande. fördelades till kommunerna varav cirka 77 miljoner till grundläggande vuxenutbildning. Regeringen har beräknat medel för cirka 46 400 årsstudieplatser till kommunerna inom ramen för detta statsbidrag. Högst av det totala stödet skall kunna riktas till grundläggande vuxenutbildning. ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100) har regeringen gjort den bedömningen att det riktade statsbidraget bör finnas kvar . Motivet till detta är att kommunerna har hunnit olika långt då det gäller utvecklingen av vuxenutbildningen samt att frågan om en ny lagstiftning för kommunernas vuxenutbildning bereds inom . I detta sammanhang är det viktigt att likvärdighet i tillgång till utbildning säkerställs. Myndigheten för skolutveckling hade i uppdrag att bl.a. genom riktat utvecklingsstöd stödja kommunernas arbete med vuxnas lärande för att bidra till ökad måluppfyllelse och till likvärdighet i utbildningen. Ett nationellt prioriterat område för myndighetens arbete med de generella utvecklingsinsatserna har varit vuxna med kort eller ofullständig utbildning. Myndigheten har också på regeringens uppdrag genomfört behörighetsgivande kompetensutveckling inom området vuxenpedagogik och specialpedagogik. 6.2.3Överföring av vissa påbyggnadsutbildningar till statliga verksamhetsformer Mot bakgrund av förslagen i regeringens budgetproposition (prop. 2003/04:1) har förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning ändrats och reglerna om interkommunal ersättning för påbyggnadsutbildning med riksrekryterande platser avvecklats. Skyldigheten för en deltagares hemkommun att betala ersättning för en studieplats till en annan kommun som anordnar påbyggnadsutbildning har härigenom upphört. En samrådsgrupp för utveckling av påbyggnadsutbildningar med företrädare för kommunerna och olika utbildningsformer 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inrättades (U2004:E). Dess uppgift var att leda utvecklingen av vissa påbyggnadsutbildningar mot en övergång till statlig finansiering . Huvudmännen har haft möjlighet att ansöka om överförande till olika utbildningsformer med statligt stöd. Samrådsgruppen överlämnade ett förslag till dåvarande om överförande av resurser för ändamålet till högskolor, kvalificerad yrkesutbildning, kompletterande utbildning och folkhögskolor. Regeringen beslutade att staten skulle ta över finansieringen av vissa tidigare påbyggnadsutbildningar. För ändamålet omfördelas och 2006 från det under Utgiftsområde 25 upptagna anslaget Kommunalekonomisk utjämning till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Beslutet innebar att närmare 3 350 utbildningsplatser överförs till verksamhetsformer med statlig finansiering. Av dessa avser cirka 1 000 platser statligt finansierade påbyggnadsutbildningar som anordnas av kommunala huvudmän, bl.a. vissa kortare utbildningar med nationellt fastställda kursplaner samt ett antal övriga utbildningar inom framför allt tekniska och hantverksinriktade områden. Till de kompletterande utbildningarna överförs en industridesignutbildning med cirka 35 platser. disponerar sammanlagt för statsbidrag till samtliga dessa utbildningar. Ungefär 2 150 platser inom de flesta yrkes- och branschområden överförs till kvalificerad yrkesutbildning. Ett stort antal påbyggnadsutbildningar utvecklas därmed från att omfatta som mest tre terminer till att bli i huvudsak tvååriga utbildningar. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning disponerar för statsbidrag till dessa utbildningar. Till folkhögskolorna överförs vidare cirka 80 platser med inriktning på musik, teater och måleri samt omsorg. disponerar för detta ändamål. Till överförs 16 platser avseende skogligt basår från kommun och till 16 platser från den Nordiska Scenografiskolan i . Sammanlagt överförs till de båda 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 universiteten för driften av dessa utbildningar . Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) syftar till att ge vuxna med utvecklingsstörning kunskaper och färdigheter motsvarande de som ungdomar kan få i den obligatoriska särskolan och på nationella och specialutformade program i gymnasiesärskolan. Inom särvux får också yrkeskurser anordnas. I propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) gjorde regeringen bedömningen att den lärarledda verksamheten inom särvux bör utökas i syfte att förbättra möjligheterna för den enskilde att nå målen. Regeringen har avsatt för utveckling av särvux. En parlamentarisk kommitté, , med uppdrag att göra en översyn av särskolan och särvux, lämnade sitt slutbetänkande För oss tillsammans. Om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:98). Kommitténs förslag har remissbehandlats. Förslagen i betänkandet bereds inom Utbildnings- och . fick Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att i samråd med Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk och i samarbete med ett eller ett par universitet genomföra en riktad kompetensutveckling för sfi-lärare i form av distansutbildning med stöd av ny teknik. anvisade för ändamålet. slutredovisade Myndigheten för skolutveckling ett tidigare uppdrag om kompetensutveckling som myndigheten fick 2002. Som beskrivs i regeringens proposition Folkbildning (prop. 1997/98:115) skall verksamheten inom folkbildningen möjliggöra för män och kvinnor att förändra sin livssituation och skapa ett intresse för att delta i samhällsutvecklingen samt höja utbildningsnivån i samhället och utjämna utbildningsklyftor. Vidare skall verksamheten stärka och utveckla demokratin. Folkbildningen skall bidra till ett breddat kulturintresse i samhället och en ökad delaktighet i kulturlivet samt främja kvinnors och mäns kulturupplevelser och eget skapande. Verksamheter som riktar sig till personer med utländsk bakgrund, deltagare med funktionshinder och arbetslösa skall prioriteras. Folkbildningens anordnare beslutar själva om målen för verksamheten, men staten bestämmer syftet med bidragen till verksamheten. 6.2.5Svenskundervisning för invandrare Folkbildningen har med andra ord ett Svenskundervisning för invandrare (sfi) syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. En invandrare i behov av svenskundervisning skall inte behöva vänta mer än på att få påbörja sina studier. Likaså kan målen för utbildningen uppnås när som helst . Eftersom deltagarna i sfi är en mycket heterogen grupp, måste verksamheten anpassas efter varje deltagares förutsättningar och behov. Kursplanen består därför av tre olika studievägar vilka var och en innehåller två kurser. är anpassad för invandrare med kort tidigare utbildning. och 3 har en högre studietakt och mer avancerade mål. långtgående mandat och ansvar att fördela statens bidrag mellan olika anordnare och att fastställa kriterier för hur detta ska ske. Regeringen tog emot tre dokument om folkbildningen; Folkbildning i brytningstid - en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor (SOU 2004:30), även kallad SUFO 2, Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till ickedeltagarna (2004:51) och Folkbildningens Framsyn, samlade syn på sitt uppdrag och sin framtida roll. Uppdragen som låg till grund för dokumenten bestod i att göra en sammanhållen granskning av hur studieförbundens och folkhögskolornas verksamhet svarar mot syftet med statsbidraget, respektive att undersöka vilka grupper som inte medverkar eller studerar i folkbildningen och anledningen till det. Betänkandena har remissbehandlats. Dessutom har avlämnat rapporten (RiR 2004:15 Offentlig förvaltning i privat regi). Regeringen avser att lägga fram en proposition om folkbildning . På uppdrag av () och inom ramen för den särskilda utbildningssatsningen inom aktivitetsgarantin anordnade folkhögskolorna utbildning för arbetslösa . Den kvalificerade yrkesutbildningen skall enligt lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning ge sådana fördjupade teoretiska och praktiska kunskaper som krävs för att kunna utföra kvalificerade uppgifter i ett modernt organiserat arbetsliv. Utbildningen bygger på de kunskaper som inhämtas i gymnasieskolan. Den skall präglas av en stark arbetslivsanknytning och utvecklas i samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare. Utbildningarna kan vara mellan ett och långa vid heltidsstudier. En tredjedel av utbildningen skall bestå av arbetsplatsförlagt lärande. Det nationella ansvaret för den kvalificerade yrkesutbildningen vilar på Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Myndigheten kan om vissa villkor är uppfyllda besluta om statsbidrag till en anordnare som ansöker om att få bedriva en sådan utbildning. En förutsättning är att den berörda näringen och branschen deltar i planering och genomförande. Som underlag bör finnas prognoser och bedömningar av aktuella och framtida arbetsmarknadsbehov. och högskolor, kommuner, landsting och enskilda fysiska eller juridiska personer kan vara anordnare av kvalificerad yrkesutbildning. planerades för en verksamhet på cirka 12 500 årsstudieplatser. Myndigheten disponerade för statsbidrag till kvalificerad yrkesutbildning. Som närmare har berörts i det föregående kunde kommunala huvudmän ansöka om överförande av vissa påbyggnadsutbildningar till kvalificerad yrkesutbildning i samband med att de statliga reglerna om interkommunal ersättning för påbyggnadsutbildningar avvecklades . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kvalificerad yrkesutbildning inkom 160 sådana ansökningar och regeringen beslutade att överföra ett 90-tal utbildningar, cirka 2 150 utbildningsplatser, från befintliga påbyggnadsutbildningar till kvalificerad yrkesutbildning för start . Regeringen har vidare föreslagit att ytterligare 1 000 platser tillfälligt tillförs den kvalificerade yrkesutbildningen som en del i de sysselsättningsskapande åtgärder som presenterades ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100). Myndigheten har på uppdrag av regeringen utrett möjligheter och kostnader för uppbyggnad av en databas med uppgifter om betyg och examina, genomfört en översyn av klassificeringen av utbildningar, företagit en genomgång av lagar, förordningar och föreskrifter m.m. som berör företagande samt redovisat förslag om hur uppdragsutbildning skall kunna genomföras inom den kvalificerade yrkesutbildningen. På grundval av förslagen i regeringens budgetproposition (prop. 2003/04:1) beslutade regeringen om statligt stöd till försöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken. En sådan utbildning får omfatta högst och skall bestå av dels teoretiska studier under minst en femtedel av utbildningstiden, dels lärlingsskap hos en hantverkare i yrket. För ändamålet har medel anslagits motsvarande 25 årsstudieplatser. har av regeringen utsetts som huvudman för en sådan verksamhet. Försöksverksamheten står under tillsyn av Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Kompletterande utbildningar är ett komplement till det offentliga utbildningsväsendet. Utbildningarna kan anordnas av en enskild fysisk eller juridisk person. De står under tillsyn av som beslutar om statligt stöd enligt förordningen (2000:521) om statligt stöd till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 De skall öka tillgången på utbildade inom yrken som det finns ett uttalat nationellt behov av och som bidrar till bevarande av traditionella yrkeskunskaper. Ut- bildningarna skall bidra till att utveckla kunskaper och färdigheter av hög kvalitet inom specifika områden, alltifrån konstnärligt skapande till tekniska yrkesområden. disponerade för bidrag till verksamheten . Som har berörts i tidigare sammanhang övergår viss verksamhet från påbyggnadsutbildning till kompletterande utbildning. (, , och ), vilka tillsammans bildar en nationell regional utvecklingsgrupp. De berörda myndigheterna arbetar även utifrån 7 strategiska områden som skall bli föremål för särskilda överväganden. På det strategiska området långsiktiga arbetskrafts- och kompetensförsörjningsbehov arbetar Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Myndigheten för skolutveckling, Nationellt centrum för flexibelt lärande och , som är sammankallande. Uppdraget skall vara slutfört . Vuxenutbildningens roll i den regionala utvecklingspolitiken beslutade om en ny regional utvecklingspolitik i enlighet med regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:24, bet. 2001/02: NU4, rskr. 2001/02:118). Målet för politiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med god servicenivå i alla delar av landet. Regeringens ambition är att utveckla en sammanhållen politik för en hållbar regional utveckling, där nationella sektorsmål och prioriteringar på ett systematiskt sätt kan vägas mot skilda regionala behov och förutsättningar. Ett centralt instrument i den regionala utvecklingspolitiken är de regionala tillväxtprogrammen och samtliga län skall genomföra dessa 2007. Utbildningspolitiken har av regeringen pekats ut som ett politikområde som bör bidra till att uppfylla den regionala utvecklingspolitikens mål. Regeringen gav ett antal myndigheter i uppdrag att redovisa förslag till metoder som bidrar till att stärka myndigheternas arbete med de regionala utvecklingsprogrammen. 13 myndigheter med som samordningsansvarig. I uppdraget angavs att berörda myndigheter gemensamt skulle lämna förslag till upplägg och inriktning av utvecklingsarbetet . Arbetet genomförs som ett samverkansprojekt mellan de berörda 13 myndigheterna och 4 pilotregioner Bidrag till viss verksamhet Särskilt verksamhetsstöd har lämnats till Nordiska Scenografiskolan i , Svenska Hemslöjdsföreningarnas Riksförbunds landsomfattande kursverksamhet, anordnad länsvis i samverkan med de regionala hemslöjdsföreningarna, samt till Samernas utbildningscentrum. Kommunerna är enligt skollagen, (1985:1100), skyldiga att söka upp personer som saknar sådana färdigheter som normalt uppnås i och erbjuda dessa personer grundläggande vuxenutbildning samt informera om gymnasial vuxenutbildning. Fackliga organisationer och vissa andra organisationer har fått bidrag för att bedriva uppsökande verksamhet bland sina medlemmar. avsattes för ändamålet. Syftet med verksamheten är att motivera och stimulera korttidsutbildade vuxna att söka sig till vuxenutbildning. Förutom för uppsökande verksamhet är medlen avsedda som stöd till utbildning i samhällsfrågor för förtroendevalda inom organisationerna. Särskilda insatser för vissa grupper För att vara ett bättre stöd i allas vuxnas lärande måste pedagogiken utvecklas utifrån den enskildes behov och förutsättningar. Teknik och läromedel måste anpassas. inrättades ett läromedelsråd inom som skall främja tillgången till och tillgängligheten av läromedel för barn och ungdomar liksom för vuxna med funktionshinder. Institutet skall endast i den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella marknaden på egen hand utveckla, anpassa, framställa och distribuera läromedel för denna grupp. För att främja ett utvidgat ansvar för läromedel till vuxenstuderande har regeringen 2005 avsatt till institutet. , (TÖI), vid fördelar statsbidrag till teckenspråkstolk- och teckenspråkslärarutbildning samt till kontakttolkutbildning. Nationellt centrum för flexibelt lärande har i uppdrag att i samarbete med utveckla läromedel för vuxna med teckenspråk som första språk. För att döva, dövblinda, vuxendöva och vissa hörselskadade skall kunna tillgodogöra sig den vuxenutbildning som samhället erbjuder är tillgång till tolk en förutsättning. Bristen på tolkar samt de höga kostnaderna kan ibland försvåra utbildning för dessa grupper inom vuxenutbildning. I den mån döva och vissa hörselskadade söker och antas till utbildning hos privata utbildningsanordnare finns ingen täckning för tolkkostnader utan dessa betalas av den studerande. Regeringen har tillkallat en särskild utredare som skall göra en översyn av teckenspråkets ställning och bl.a. kartlägga förutsättningarna för likvärdig utbildning på teckenspråk för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade barn, ungdomar och vuxna. Vidare skall utredaren analysera om utbildningen i teckenspråk för föräldrar och syskon till döva m.fl. tillgodoser de behov som finns (dir. 2003:169). Uppdraget skall redovisas . Regeringen kommer därefter att ta ställning till utredningens förslag. utbildningsstöd (Sisus) fördelar statsbidrag till folkhögskolorna för t.ex. assistans, tolk, anpassning av teknik och material. fördelar en viss del av statens bidrag till folkbildningen i form av stöd till kursdeltagare med funktionshinder inom 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Med dessa medel finansieras kostnader för pedagogisk verksamhet, t.ex. ökad lärartäthet. Kampanj för vuxnas lärande Den återkommande nationella kampanjen för vuxnas lärande genomfördes under det nya namnet 1000 vägar till kunskap . () var huvudman för kampanjen som genomfördes i samarbete med ett stort antal myndigheter och organisationer. Det största arbetet skedde dock på lokal och regional nivå. Nordiskt nätverk för vuxnas lärande påbörjade Nordisk nettverk för voksnes laering, NVL, med säte i och med Nationellt centrum för flexibelt lärande som värd för verksamheten sitt arbete. I NVL- nätverket arbetar en huvudkoordinator, en handläggare, nationella koordinatorer i varje nordiskt land och kontaktpersoner i de självstyrande områdena, samt en webbredaktör. som region i har goda förutsättningar för att nå målet att skall vara den mest framgångsrika kunskapsbaserade ekonomiska regionen i världen . Inom denna målsättning skall NVL arbeta för att utveckla vuxnas lärande. Vuxnas lärande är ett prioriterat område inom det nordiska samarbetet.