prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — I tabell 4.7 redovisas beräk- ningen av taket för den offentliga sektorns ut- gifter. Taket för den offentliga sektorns utgifter utgörs av utgiftstaket för staten samt beräknade utgifter i kommunsektorn. Räntor på stats- skulden ingår därmed inte i beräkningen. Elimi- nering görs även för interna transaktioner mellan staten och kommunsektorn och mellan staten och ålderspensionssystemet. Den största delen av de interna transaktionerna utgörs av generella och riktade statsbidrag till kommunsektorn samt av statliga ålderspensionsavgifter. I jämförelse med beräkningen i budgetpropo- sitionen har beräkningen av taket för den offentliga sektorns utgifter reviderats ner med 2007, vilket framför allt beror på att det nu föreslagna utgiftstaket 2007 är lägre än det av tidigare beslutade utgiftstaket (se avsnitt 4.2.1). Som andel av BNP beräknas taken för den offentliga sektorns utgifter minska kontinuerligt . Detta är bland annat en följd av att utgiftstaken för staten bedöms minska som andel av BNP . Tabell 4.7 Utfall och tak för den offentliga sektorns utgifter 20042008 Tak för den offent- Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. Anm.: Utfall har reviderats jämfört med vad som presenterades i budgetpropositionen . Även för beräkningar har reviderats jämfört med vad som då presenterades. Revideringarna avser främst kommunsektorn. 4.2.4Överskott i offentliga sektorns finanser Regeringens förslag: Den offentliga sektorns finansiella sparande skall 2007 uppgå till av bruttonationalprodukten Skälen till regeringens förslag: offentliga finanser är en förutsättning för uthållig tillväxt. gäller ett överskottsmål för de offentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Ett över- skott på innebär att statsskulden kan minska som andel av BNP som till- gångar byggs upp i form av fonder inom det all- männa pensionssystemet. Diagram 4.1 Statsskuldens utveckling 20002050 enligt långtidskalkyl i bilaga 2, Svensk ekonomi. Källor: och . Därigenom skapas buffertar för att möta de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärdssystemen. Det innebär också en rimlig fördelning av skatter och förmåner mellan generationerna. Ett överskott på ger dessutom en betryggande marginal till underskottsgränsen på av BNP i EU: s . De offentliga finanserna påverkas av kon- junkturläget. I en nedåtgående konjunktur minskar överskotten. Skattebaserna och därmed de offentliga inkomsterna utvecklas svagare. De offentliga utgifterna blir högre genom ökade kostnader för arbetslösheten. En försvagning av de offentliga finanserna innebär att lågkonjunkturens negativa effekter på hushållens inkomster dämpas. Efterfrågan på varor och tjänster kan hållas uppe. Det omvända gäller i en högkonjunktur. Det finns således automatiskt verkande faktorer i den offentliga ekonomin som bidrar till att dämpa konjunktursväng- ningarna och stabilisera den ekonomiska utveck- lingen. Genom att justera den offentliga sektorns sparande för konjunkturläget och för större engångseffekter kan det underliggande struktu- rella sparandet beräknas. Det strukturella sparandet utgör en indikator på läget i för- hållande till det övergripande målet. Det struktu- rella överskottet bör därför normalt ligga av BNP, men kan understiga om finanspolitiska stimulanser sätts in i en låg- konjunktur som stöd för penningpolitiken. I en högkonjunktur kan det strukturella överskottet behöva överstiga för att motverka överhettning i ekonomin. Det bör understrykas att såväl bedömningen av konjunkturläget som beräkningar av det strukturella sparandet är behäftade med stor osäkerhet. För att bedöma huruvida det finansiella sparandet ligger i linje med det övergripande målet bör det strukturella sparandet kompletteras med det genomsnittliga sparandet över relevanta tidsperioder och be- dömningar av makroekonomiska och offentlig finansiella risker. ekonomiska vårproposition angavs att ett preciserat mål för överskottet bör föreslås för nästkommande budgetår. Det anfördes också att det preciserade målet skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunkturläget som läget i för- hållande till det övergripande överskottsmålet. Vid utvärderingar av målet under löpande budgetår skall eventuella revideringar av kon- junkturprognosen jämfört med beslutstillfället beaktas. I budgetpropositionen föreslogs att målet för det finansiella sparandet i den offent- liga sektorn 2006 skulle fastställas till av BNP, vilket också beslutades av riks- dagen. Överskottet 2006 bedöms nu bli väsentligt högre än målet. Det beror i huvudsak på en starkare BNP-tillväxt, vilken har medfört högre skatteintäkter som utgifterna har ökat måttligt. I denna proposition bedöms tillväxten 2006 bli , vilket är högre än prognosen i budgetpropositionen . Eftersom det faktiska sparandet förväntas uppgå till av BNP kommer över skottsmålet att . beräknas överskotten i de offentliga finanserna minska av BNP till För att inte äventyra det övergripande målet bör överskottet 2007 vara av BNP. Därmed lämnas en viss marginal för osäkerhet i prognoserna. Framskrivningen av de offentliga finanserna 2008 och 2009 bygger på beslutade och aviserade åtgärder (se avsnitt 4.3). Kalkylen innebär att överskotten i de samlade offentliga finanserna förstärks till av BNP 2009. uppgår det genomsnittliga överskottet till av BNP. För perioden 20072009 bedöms genomsnittet bli av BNP. har beslutat att premiepensions- systemet inte ska ingå i det offentliga sparandet. Regeringen återkommer i den ekonomiska vårpropositionen om hur beslut kommer att påverka målet för det offentliga sparandet. Tabell 4.8 Finansiellt sparande i offentlig sektor Procent av BNP, om inget annat anges Finansiellt sparande, miljarder kronor -0,5 -0,2 -0,5 -0,5 -0,4 Justering för konjunkturläge m.m. -2,6 -0,5 -0,4 -0,1 Finansiellt sparande, genomsnitt -0,2 -1,3 -1,0 -1,0 -0,1 -0,1 -0,2 Det strukturella sparandet beräknas genom att det finansiella sparandet justeras för konjunkturläget och engångseffekter. Därutöver justeras även för intäkter från extraordinära kapitalvinster. Källor: och . I denna proposition föreslås en rad utgifts- och inkomstförändringar. Ett flertal av de nu presen- terade åtgärderna syftar till att skapa fler jobb, bryta utanförskap och få fler människor i arbete, vilket är centrala uppgifter för regeringen. Åtgärderna återfinns på såväl statsbudgetens utgifts- som inkomstsida. I detta avsnitt redovisas översiktligt budget- effekterna dels av de reformer och den finan- siering som föreslås eller aviseras i denna propo- sition, dels av de reformer och den finansiering som tidigare beslutats eller aviserats. föreslagna utgifts- och inkomstförändringar I tabell 4.9 redovisas översiktligt de samman- tagna effekterna för de offentliga finanserna och de takbegränsade utgifterna av nu föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomstförändringar i förhållande till den politik och det regelverk som ekonomiska vårproposition baserades på. Utöver de förändringar som redovisas i tabell 4.9 sker även förändringar av budgetens utgifter och inkomster till följd av bland annat den makroekonomiska utvecklingen. En mer detal- jerad beskrivning av de nya skatte- och utgifts- förslagen återfinns i kapitel 5 och i avsnitt 7.4.2 och 7.4.3. Till följd av nya beslut som påverkar budgetens utgiftssida beräknas de takbegränsade utgifterna minska med 2007 och med 2008 i förhållande till beräkningen ekonomiska vårpropo- sition. Bland förslagen till reformer 2007 och 2008 finns framför allt åtgärder inriktade på att öka utbudet av arbetskraft. På statsbudgetens inkomstsida föreslår rege- ringen bland annat skattereduktion för skatte- pliktiga inkomster av anställning och av aktiv näringsverksamhet, sänkt fastighetsskatt, ned- sättning av arbetsgivar- och egenavgifter och slopad skattereduktion för avgifter till fack- föreningar och arbetslöshetskassor. De nu föreslagna eller aviserade åtgärderna på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida medför, allt annat lika, att den offentliga sektorns finan- ser försvagas med 2007. beräknas den sammantagna försvagningen av de offentliga finanserna av de föreslagna åtgär- derna uppgå till . års ekonomiska vårproposition innebar en netto- försvagning av de offentliga finanserna . Budgetpropositionen ändrar ej på detta förhållande. Anledningen är att regeringen anser det angeläget att genomföra de delar av sin ekonomiska politik som syftar till att ge fler jobb som de offentliga finanserna värnas. Regeringen värnar om de offentliga finanserna genom att de utgifts- och inkomstreformer som föreslås läggs på en ansvarsfull nivå med ett finansiellt sparande som överstiger samtliga år 20072009, och därmed är i linje med överskottsmålet. Regeringen anser att inriktningen på finans- politiken sammantaget är väl avvägd. En lång rad åtgärder genomförs för att öka utbudet av arbetskraft och för att matchningen på arbets- marknaden skall förbättras. Regeringen föreslår också vissa åtgärder för att förstärka efterfrågan på arbetskraft. Eftersom det i utgångsläget finns lediga resurser och för att säkra att ett ökat arbetskraftsutbud och en mer flexibel arbetsmarknad snabbt omsätts i en stigande reguljär sysselsättning är det motiverat att genomföra kraftfulla åtgärder på såväl utgifts- som inkomstsidan av statsbudgeten. En rad förslag, bland annat reduktionen av de arbetsmarknadspolitiska programmen, bidrar också till att de lediga resurserna på arbets- marknaden ökar något. Tabell 4.9 Föreslagna och aviserade reformer i förhållande till ekonomiska vårproposition Förändring av offentliga finanser i förhållande till ekonomiska vårproposition. Anslagsförändringar, netto (minskning av anslag) Minskning utgifter via skattekrediteringar på budgetens inkomstsida Inkomst från avgifter A-kassa Summa inkomstförändring, brutto (periodiserade effekter) Indirekta effekter av inkomstförändringar Summa inkomstförändringar, netto (periodiserade effekter) Nettoförändring av den offentliga sektorns finanser 1P P Anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen m.m. ingår ej (se avsnitt 7.4.3). Förändringar jämfört med föregående år I tabell 4.10 redovisas de samlade budget- effekterna i förhållande till föregående år av större beslutade, nu föreslagna och aviserade eller tidigare aviserade reformer samt finansieringen av dessa. Tabellen visar på en övergripande nivå regeringens prioriteringar fram . Reformerna i tabellen avser både statsbudgetens utgifts- och inkomstsida. Därutöver sker föränd- ringar av budgetens inkomster och utgifter till följd av bland annat den makroekonomiska ut- vecklingen, volymförändringar i transfererings- system m.m. Dessa förändringar redovisas i kapi- tel 5 och i avsnitt 4.4.2. Av tabell 4.10 framgår att de beräknade utgifterna till följd av reformer ökar inom några områden. Detta gäller rättsväsendet, tandvård, kommunikationer och allmänna bidrag till kom- muner. Inom några andra områden minskar ut- gifterna. Det gäller framförallt utgifterna inom Sammantaget beräknas de offentliga finanserna förstärkas med till följd av direkta beslut på statsbudgetens utgiftssida. De beslutade eller nu föreslagna åtgärderna på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida innebär en försvagning av den offentliga sektorns finanser med , varav förklaras av de reformer och finansiering som föreslås i denna budgetproposition och resterande del motsvarar nivån ekonomiska vårproposition. förstärks de offentliga finanserna något till följd av förändringarna på statsbudgetens inkomstsida. Tabell 4.10 Reformer i förhållande till föregående år Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Minustecken innebär utgiftsbesparingar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. Anslagsförändringar uppdelat per utgiftsområde, netto P UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 3 Skatt, tull och exekution UO 5 Internationell samverkan UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet UO 7 Internationellt bistånd UO 9 Hälso- och sjukvård samt social omsorg UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn UO 16 Utbildning och universitetsforskning UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik UO 19 Regional utveckling UO 20 Allmän miljö- och naturvård UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar UO 25 Allmänna bidrag till kommuner UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa Anslagsförändringar, netto Summa Anslagsförändringar (netto) inkl. lånefinansierade infrastrukturinvesteringar Anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen m.m. ingår ej (se avsnitt 4.4.2). Inkluderar anslagsökningar till Bidragsfastigheter på som tidigare nettoredovisats. Vissa befintliga konverteringsstöd på energiområdet flyttas över till statsbudgetens utgiftssida, . Inkluderar sysselsättningsstöd som flyttas från statsbudgetens inkomstsida till det generella statsbidraget, . Vidare ingår I totalbeloppet även skatteregleringar samt regleringar avseende utjämningssystemet för LSS-kostnader. Fortsättning av tabell 4.10 Reformer i förhållande till föregående år Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Minustecken innebär att skatteinkomsterna ökar. Avskaffat regionalt förhöjt grundavdrag Höjt icke-avdragsgillt belopp för resor Höjt icke-avdragsgillt belopp övriga utgifter Slopad skattereduktion för avgifter till fack och A-kassa Skattereduktion för hushållsnära tjänster Skattereduktion för bredbandsanslutning, förlängning 2007 Nedsättning av arbetsgivar- och egenavgifter halveras 2007 och slopas 2008 Höjning av arbetsgivaravgiften, (på grund av slopad medfinansiering) Slopad medfinansiering (vägs upp av höjd arbetsgivaravgift) Slopad nedsättning arbetsgivaravgifter för enmansföretag som nyanställer Slopad särskild löneskatt vissa inkomster för äldre anställda Slopad särskild löneskatt vissa inkomster för äldre egenföretagare Slopade arbetsgivaravgifter (exklusive ålderspensionsavgift) för vissa tjänsteföretag Slopade egenavgifter (exkl. ålderspensionsavgifter) för vissa tjänsteföretag Halverad arbetsgivaravgift (exklusive ålderspensionsavgift) för 19-24 åringar Halverad egenavgift (exklusive ålderspensionsavgift) för 19-24 åringar Skatt på kapital och företag Fortsatt reformering av 3:12-reglerna Ändrade regler periodiseringsfond, brutto Justering av begränsningsregeln för fastighetsskatt, från Fastighetsskatt: Småhus begränsning markvärde (fr.o.m. 1/1-06. Effekt 2006: ) Fastighetsskatt: Småhus, frysning av taxeringsvärdena nivå Fastighetsskatt: Hyreshus, frysning av taxeringsvärden nivå Fastighetsskatt: Sänkt skattesats för hyreshus, från Halverad skattesats förmögenhetsskatt (exkl. småhus och borätter) Sänkt förmögenhetsskattesats, dämpning taxeringsvärde 2006, därefter frysning nivå Förändrade uppskovsregler (fr.o.m. 1/1 2006. Effekt 2006: ) Skatt på konsumtionsvaror och insatsvaror Skatt på flygresor (genomförs ej) Utökad iblandning FAME i diesel Fortsättning av tabell 4.10 Reformer i förhållande till föregående år Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Minustecken innebär att skatteinkomsterna ökar. Sänkt energiskatt på el i norra Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror Nedsättningar/kreditering på skattekonto Skattelättnad för vissa byggtjänster, brutto Nystartsjobb, slopade arbetsgivaravgifter Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, brutto Utbildning personal vård- och äldreomsorg Anställningsstöd, långtidsarbetslösa, brutto Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler Stöd för konvertering från direktverkande elvärme Stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem Övriga inkomster på statsbudgeten Summa inkomstförändringar, brutto Summa Indirekta effekter av inkomstförändringar Summa inkomstförändringar, netto Utgifts- och inkomstförändringar inklusive finansiering Statsbudgetens inkomster består av statens skatteinkomster samt statens övriga inkomster.. Statsbudgetens inkomster redovisas i tabell 4.12. Tabell 4.11 Statsbudgetens inkomster 20042009 -31,9 -16,0 -4,8 -11,0 -22,1 -42,0 -48,9 -53,4 -55,3 -57,2 -7,7 -13,6 -14,7 -7,8 -4,0 -2,4 Differens mot ekonomiska vårproposition i miljarder kronor -0,2 -14,8 -35,1 -0,1 -30,0 -36,9 -14,2 -3,3 -10,0 -14,9 -0,2 -0,2 -0,1 -2,3 Anm.: Se kapitel 6, underrubrik 6.4.6 Övriga inkomster för en beskrivning av vad som redovisas på inkomsttyperna 20008000. Statens skatteinkomster är statens skatteintäkter korrigerade för uppbörds- och betalningsför- skjutningar. Detta innebär att skatteinkomsterna är kassamässiga, dvs. att de utgörs av betalnings- flöden som kan avse flera olika inkomstår Skatteintäkterna beräknas 2006 öka . beräknas de minska , i huvudsak beroende på de i denna proposition föreslagna regelförändringarna. ökar de åter, båda åren, vilket gör att skatteintäkterna sammantaget ökar med . Periodiseringar av skatter ökar skatteinkomsterna med 12 respektive 2006 och 2007, men minskar dem med 5 respektive 2008 och 2009. Övriga inkomster beräknas 2006 till och ökar till 2007 och ligger kvar på en nivå runt 2008 och 2009. De högre inkomsterna förklaras främst av inkomster av försåld egen- dom motsvarande och framåt. Sammantaget gör detta att statsbudgetens inkomster ökar med , vilket motsvarar en årlig utvecklingstakt om . Inkomster av försåld egendom förklarar också varför statsbudgetens inkomster som andel av BNP sjunker med knappt en procentenhet medan skatteinkomsternas andel av BNP minskar under prognos- perioden. Jämfört med beräkningen ekono- miska vårproposition har statsbudgetens inkomster endast reviderats marginellt 2006 trots ökade skatteintäkter om . Den viktigaste förklaringen till detta är att försäljningsinkomsterna nu beräknas till jämfört med i vårpropositionen. har statbudgetens inkomster reviderats upp med 45 respektive . Detta förklaras dels av att inkomster av försåld egendom justerats upp , dels att inkomster av statens verksam- het 2007 och 2008 justerats upp med 20 respektive i huvudsak till följd av höjda egenavgifter för utgifterna i arbetslöshetsförsäkringen samt högre utdel- ningsinkomster. påverkas inkomsterna även betydligt av uppbörds- och betalnings- förskjutningar. Se kapitel 6 Inkomster, för en utförligare redovisning av utvecklingen av skatteintäkterna. Statsbudgetens utgiftssida indelas i 27 utgiftsom- råden, minskning av anslagsbehållningarTF40FT, myn- digheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- kontoret samt kassamässig korrigering (inklu- sive överföring från AP-fonden). Statsbudgetens utgifter exklusive statsskulds- räntor beräknas öka med . Utgifterna för statsskuldsräntor beräknas öka med , vilket framför allt beror på högre valutaförluster samt förändringar i låne- planer. förväntas utgifterna för statskuldsräntorna minska till cirka 42 mil- jarder kronor . Den lägre nivån förklaras främst av lägre kursförluster vid byten av obliga- tioner, lägre valutakursförluster samt att stats- budgetens saldo förväntas vara positivt . De totala utgifterna, inklusive statsskulds- räntor, för statsbudgetens samtliga 27 utgifts- områden beräknas öka med . 40 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Tabell 4.12 Statsbudgetens utgifter 20052009 Miljarder kronor och procent av BNP Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. Statsbudgetens utgifter (exklusive statsskuldsräntor) och ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. De utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten består dels av statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor, dels av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av I tabell 4.12 redovisas de tak- begränsade utgifterna för perioden 20052009. Ålderspensionssystemets utgifter beräknas öka med till följd av ett ökat antal pensionärer med inkomstgrundad pension samt högre in- komstindex och medelersättning. Tillsammans med ökningen av statsbudgetens primära utgifter () beräknas de takbegränsade utgifterna därmed öka med . De takbegränsade utgifterna ökar i genomsnitt med . I relation till BNP beräknas de takbegränsade utgifterna minska . I tabell 4.13 redovisas de huvudsakliga fakto- rerna bakom förändringen av de takbegränsade utgifterna. Pris- och löneomräkning av anslag för förvalt- nings- och investeringsändamål ökar utgifterna med . Omräkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutvecklingen . Övriga makroekonomiska förändringar ut- görs av makroekonomiska effekter på stats- budgetens utgifter, såsom effekter av högre pris- basbelopp, inkomstindex, timlön, brutto- nationalinkomst och förändrad arbetslöshet. takbegränsade utgifterna beräknas öka med i genomsnitt till följd av makroekono- miska förändringar. En ökad bruttonational- inkomst medför att biståndsutgifterna beräknas öka med . Vidare förklaras en stor del av ökningen av stigande medelersättningar i trans- fereringssystemen. De reformer som föreslås eller aviseras ökar de takbegränsade utgifterna med . De enskilda reformernas och besparingarnas budgeteffekter redovisas i avsnitt 4.3. Till följd av att en nedsättning av den svenska EU-avgiften förväntas återföras retroaktivt 2009 minskar de takbegränsade utgifterna med detta år. Utgiftsförändringar under rubriken till stor del av volymförändringar inom olika transfereringssystem, inte minst av ett ökande antal ålderspensionärer. leder ett ökat antal ålderspensionärer till att de takbegränsade utgifterna ökar med . Tabell 4.13 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Övrigt (volymer, förändring av anslagsbehållningar, m.m.) Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Exklusive lånefinansierade investeringar. Inkluderar omvandlingen av sysselsättningsstöd till ett generellt statsbidrag på . Inkluderar även överföringen av vissa befintliga konverteringsstöd på energiområdet till budgetens utgiftssida på 2007 och 2008. Inkluderar en anslagsökning 2007 på som tidigare nettoredovisades. Inkluderar slutligen den anslagsökning som 2007 orsakas av en ökad omslutning i LSS-systemet. 4.4.3Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Beräkningen av myndigheters m.fl. in- och ut- låning i enligt tabell 4.14 godkänns. Beräkningen av den kassamässiga korri- geringen enligt tabell 4.14 godkänns. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och ut- gifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Ett budgetunderskott innebär att ett lika stort lånebehov uppstår och att stats- skulden normalt sett ökar. På motsvarande sätt innebär ett budgetöverskott ett negativt låne- behov (positivt saldo) och normalt sett en minskning av statsskulden. Statsskuldens utveckling påverkas emellertid även av andra faktorer utöver budgetöverskott och underskott, till exempel valutakursförändringar och kort- fristiga placeringar. prognostiseras statsbudgetens saldo till -(se tabell 4.14). Det är en försämring med jämfört med prognosen ekonomiska vårpro- position. Detta förklaras främst av att prognosen för () nettoutlåning reviderats upp kraftigt () till följd av att () beslutat att tidigarelägga utbetalning av pensionsmedel 2006 (se även nettoutlåning). Därutöver har förändringar även skett på utgiftsområdesnivå och på statsbudgetens inkomstsida. De beloppsmässigt största ned- revideringarna jämfört med prognosen i vårpropositionen har skett på utgiftsområdena 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, 8 Invandrare och flyktingar, 13 Arbetsmarknad, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt 23 Jord-, skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Den största utgiftsökningen jämfört med beräkningen i vårpropositionen finns under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.