prop · GT03190 · 2006-04-06 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:190 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas ett förslag till en lag om skatt på flygresor. Förslaget innebär att flygskatt skall betalas för passagerare som reser från en svensk flygplats i ett flygplan som är godkänt för fler än tio passagerare. Flygresor till det stödområde A som anges i bilagan till lagen eller till är undantagna från skatteplikt. Flygresor till en destination inom från de stödområden, A och B, som anges i bilagan till lagen eller från är också undantagna från skatteplikt. Flygskatt skall inte heller betalas för transitpassagerare eller för passagerare som reser i flygplan, ambulansflyg, räddningsflyg eller skolflyg. Inte heller skall flygskatt betalas för passagerare som reser i flygplan som används av Försvarsmakten, när flygplanet inte används för statsflyget. Annan stats statsflyg omfattas dock inte av lagen. Skattskyldig är det flygföretag som utför flygningen. Om flygningen utförs av någon annan än ett flygföretag är denne skattskyldig. Skattskyldigheten inträder när ett flygplan lyfter från en svensk flygplats. Skatten tas ut med olika skattesatser beroende av om passageraren reser till en destinationen inom eller utom . Förfarandereglerna för punktskatt i skattebetalningslagen (1997:483) skall vara tillämpliga på flygskatten. Lagen om skatt på flygresor föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Skatt skall dock inte tas ut för flygresa som har beställts för en namngiven passagerare minst en kalendermånad före den dag lagen träder i kraft. I propositionen föreslås vidare vissa följdändringar i skattebetalnings- lagen. Även dessa ändringar föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om skatt på flygresor .................................. 2.2Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen Ärendet och dess beredning............................................................. Flyget och ..............................................................miljön Jämförelse med andra transportslag Ekonomiska styrmedel ....................................................för flyget Beskattning/internaliseringsgrad....................................... beskattning .........................................av luftfart Aktuella avgifter ....................................inom flyget m.m Beskattning .................................av flyget i andra länder Diskuterade ...............................och planerade styrmedel Driftstöd, upphandlad .................trafik och regionalstödsområden Det svenska ..........................................flygplatssystemet Driftstöd till ................................icke-statliga flygplatser Stödområden ...........................för regionala företagsstöd Behovet av en flygskatt ................................................................... Utformningen av flygskatten........................................................... Skattskyldighetens ........................................inträde m.m Undantag från ..................................................skatteplikt Inget avdrag .................................för transferpassagerare Offentligfinansiella och andra effekter............................................ Förslaget till lag om skatt på flygresor ............................. 10.2Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483)......................................................................... Sammanfattning av promemorian Skatt på flygresor............ Förteckning över remissinstanserna beträffande promemorian Skatt på flygresor (Fi2005/6480).................... Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 30 mars 2006.75 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om skatt på flygresor, och 2.lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om skatt på flygresor Härigenom föreskrivs följande. 1 § Skatt på flygresor (flygskatt) skall betalas till staten enligt denna lag. 2 § I denna lag avses med 1.flygföretag: fysisk eller juridisk person som innehar tillstånd till luft- fart i förvärvssyfte, 2.ambulansflyg: flygning med, eller i syfte att hämta, sjuk eller skadad person, blod, organ, medicinska förnödenheter eller medicinsk personal, där omedelbar och snabb transport är nödvändig, 3.räddningsflyg: flygning med uppgift att utföra räddningsinsatser enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, 4.skolflyg: flygverksamhet där ändamålet är pilotutbildning och flyg- ningen utförs under ledning av en instruktör, 5.transitpassagerare: passagerare som ankommit till en flygplats och därifrån fortsätter flygresan med samma linjenummer, och 6.destination inom : stat inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet (EES) eller , , , , , , , , , , , och , , samt . 3 § Flygskatt skall betalas för passagerare som reser från en svensk flygplats i ett flygplan som är godkänt för fler än tio passagerare. 4 § Flygskatt skall inte betalas för passagerare som reser till en flygplats inom det stödområde A som anges i bilagan till lagen eller till . Inte heller skall flygskatt betalas för passagerare som reser från en flygplats inom de stödområden A eller B som anges i bilagan till lagen eller från en flygplats på till en destination inom . Första stycket gäller inte för passagerare som reser i flygplan som används för statsflyget. 5 § Flygskatt skall inte betalas för passagerare som reser i 1.flygplan som ägs eller brukas av en annan stat och inte används i kommersiellt syfte, 2.flygplan som används av eller av Försvars- makten, eller 3.ambulansflyg, räddningsflyg eller skolflyg. Första stycket 2 gäller inte när flygplanet används för statsflyget. 6 § Flygskatt skall inte betalas för 2.transitpassagerares fortsatta flygresa, 3.flygande personal som, utan att tjänstgöra ombord, gör en tjänsteresa ianslutning till tjänsteutövning, eller 4.passagerare som på grund av tekniska störningar, väderförhållanden eller andra oförutsedda händelser inte har nått destinationsflygplatsen och som medföljer vid förnyad start. 7 § Skattskyldig är det flygföretag som utför flygningen. Om flygningen utförs av någon annan än ett flygföretag är denne skattskyldig. 8 § Skattskyldigheten inträder när flygplanet lyfter från en svensk flygplats. 9 § Flygskatten tas ut med per passagerare som reser till en destination inom och med per passagerare som reser till en annan destination. 10 § Regler för förfarandet vid beskattningen finns i skattebetalnings- lagen (1997:483). Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Skatt tas dock inte ut för flygresa som har beställts för en namngiven passagerare minst en kalendermånad före den dag lagen träder i kraft. , , , , , , , , , och kommuner samt Edefors och församlingar i Bodens kommun och f.d. Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt i kommun. , , , , , , , , och kommuner samt Fällfors, Jörns och församlingar i kommun. , , , , , , och kommuner. och kommuner, Holms och Lidens församlingar i samt Anundsjö, , och Trehörningsjö församlingar i . , , och kommuner samt och församlingar i kommun. Bodens kommun utom Edefors och församlingar, kommun och kommun utom f.d. Markbygdens kyrkobokförings- distrikt. , , och kommuner samt kommun utom Fällfors, Jörns och församlingar. , och kommuner samt utom Holms och Lidens församlingar och utom Anundsjö, , och Trehörningsjö församlingar. , , , , samt kommuner. och kommuner samt kommun utom och församlingar och i samt kommun. , och kommuner. , , , och kommuner. , , , , , , , , och kommuner. , , och Åmåls kommuner. Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 §, 3 kap. 1 § och 10 kap. 32 b § skattebetalningslagen (1997:483) skall ha följande lydelse. Denna lag gäller vid bestämmande, debitering, redovisning och betal- ning av 1.sådan skatt eller avgift som avses i 1 kap. 1 § första stycket taxe- ringslagen (1990:324), 2.avgift enligt socialavgiftslagen (2000:980), 3.skatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa för- värvsinkomster, 4.begravningsavgift enligt begravningslagen (1990:1144), 5.skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200), 6.avgift enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, och 7.avgift som avses i lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund. Lagen gäller även, om inte annat särskilt anges, vid bestämmande, debitering, redovisning och betalning av punktskatt. Med punktskatt av- ses i denna lag skatt enligt 1.lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 2.lagen (1972:820) om skatt på spel, 3.lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel, 4.lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, 5.2 § första stycket 6 lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, 6.lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m., 7.lagen (1991:1482) om lotteriskatt, 8.lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m., 9.lagen (1994:1563) om tobaksskatt, 10.lagen (1994:1564) om alkoholskatt, 11.lagen (1994:1776) om skatt på energi, 12.lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus, 13.lagen (1999:673) om skatt på avfall, och 14.lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkrafts- reaktorer. 13.lagen (1999:673) om skatt på avfall, 14.lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkrafts- reaktorer, och 15.lagen (2006:000) om skatt på flygresor. 1 Senaste lydelse 2002:400. Den som är skattskyldig enligt lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m., 4 § första stycket 2 eller 3 lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel eller 7 § andra stycket lagen (2006:000) om skatt på flygresor, skall redovisa skatten i en särskild skattedeklara- 1.den som är skyldig att göra skatteavdrag enligt 5 kap. eller betala arbetsgivaravgifter, 2.den som är skattskyldig enligt mervärdesskattelagen (1994:200), med undantag av en sådan mervärdesskattegrupp som avses i 6 a kap. 1 § mervärdesskattelagen och av den som är skattskyldig endast på grund av förvärv av sådana varor som anges i 2 a kap. 3 § första stycket 1 och 2 nämnda lag, 3.den som är grupphuvudman, 4.den som har rätt till återbetalning av ingående mervärdesskatt enligt 10 kap. 913 §§ mervärdesskattelagen, 5.den som gör sådant gemenskapsinternt förvärv som är undantaget från skatteplikt enligt 3 kap. 30 d § första stycket mervärdesskattelagen, 6.den som är skattskyldig och redovisningsskyldig enligt lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, och 7.den som är skattskyldig enligt a)lagen (1972:820) om skatt på spel, b)4 § första stycket 1 lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel, c)lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, d)lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m., e)lagen (1991:1482) om lotteriskatt, f)10, 13 eller 15 § eller 16 § första stycket eller 38 § 1 lagen (1994:1563) om tobaksskatt, g)9, 12, 14 eller 15 § lagen (1994:1564) om alkoholskatt, h)4 kap. 3, 6, 8 eller 9 § eller 12 § första stycket 1 eller 11 kap. 5 § första stycket 1 eller 2 lagen (1994:1776) om skatt på energi, i)lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus, j)lagen (1999:673) om skatt på avfall, eller k)lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkrafts- reaktorer. j)lagen (1999:673) om skatt på avfall, k)lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkrafts- reaktorer, eller l)7 § första stycket lagen (2006:000) om skatt på flygresor. 32 b §3 Den som är skattskyldig enligt lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. eller 4 § första stycket 2 eller 3 lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel skall redovisa skatten i en särskild skattedeklaration för varje skatte- pliktig händelse. 2Senaste lydelse 2003:664. 3Senaste lydelse 2002:400. skall lämnas in dagar efter den skattepliktiga händelsen. tion för varje skattepliktig hän- Prop. 2005/06:190 delse. in dagar efter den skatte- pliktiga händelsen. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1, volym 1) presenterade regeringen en strategi för grön skatteväxling. Det samlade utrymmet för grön skatteväxling bedömdes till 30 miljarder Till och med har en skatteväxling om knappt 14 miljar- der kronor genomförts. Tyngdpunkten för de energi- och miljöskatte- höjningar som skett inom ramen för den gröna skatteväxlingen har främst legat på höjda skatter på elkonsumtion och bränslen för uppvärmning. åtgärder som vidtagits har dock inneburit en ökad tonvikt En fortsatt grön skatteväxling utgör en central del i regeringens strategi för att omvandla till ett ekologiskt hållbart samhälle. syftet med skatteväxlingen är att öka miljöstyrningen via skattesystemet. Genom miljöskatter sätter man ett pris på miljön och det blir dyrare att släppa ut föroreningar. På så vis internaliseras de externa effekter som produktion och konsumtion ger upphov till. ekonomiska motiv att välja en mer miljövänlig och resurssnål livsstil medan företagen stimuleras att utveckla en mer miljövänlig teknik. grön skatteväxling innebär inte en höjning av det totala skatteuttaget då höjningar av de miljörelaterade skatterna balanseras av sänkningar av I regeringens proposition Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag 2004/05:150) föreslogs bl.a. att luftfarten i ökad utsträckning skall bidra till de utsläppsminskningar som behövs för att miljökvalitetsmålen skall uppnås, att därför bör fortsätta att arbeta nationellt och internationellt för en ökad miljödifferentiering av luftfartens avgifter samt att olika ekonomiska styrmedel i detta sammanhang skall över- Det är angeläget att alla delar av samhället bidrar till att minska skad- liga utsläpp och uppfylla relevanta miljömål. Detta gäller också luft- Både inom det internationella luftfartsorganet (Inter- national ) och inom EU pågår arbete med att undersöka möjligheterna att inlemma luftfarten i ett system för När ett sådant system kan genomföras är dock svårt att bedöma, men kommissionen avser att överlämna ett förslag till rådet och Det är därför angeläget att undersöka vilka åtgärder som kan genomföras på nationell nivå, utöver de revideringar av de miljödifferentierade avgifterna på de statliga flygplatserna som med jämna mellanrum gör. Det är viktigt att få ett system för beskattning av flygtrafiken i kraft Därför aviserade regeringen i budgetpropositionen för 2006, som en del av den fortsatta gröna skatteväxlingen, att en skatt på flygresor skall införas utformad som en skatt på transporterade I budgetpropositionen beräknades en skatt på flygresor kunna inbringa i bruttoskatteintäkter samt en periodiserad nettoeffekt uppgående till per Mot bakgrund härav har en promemoria tagits fram inom I promemorian föreslås att en lag om skatt på flygresor skall införas samt att lagen skall träda i kraft . sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi2005/6480). Promemorians förslag har efter remissbehandlingen beretts ytterligare inom . Synpunkter från , och Luftfartsstyrelsen har inhämtats under hand. I propositionen behandlas förslaget om en skatt på flygresor samt följdändringar i skattebetalningslagen (1997:483). I propositionen före- slås lagen om skatt på flygresor och ändringarna i skattebetalningslagen träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Som framgår av propo- sitionen bedöms skatten på flygresor inbringa något lägre intäkter i bruttoskatteintäkter samt en periodiserad nettoeffekt på i jämföresle med bedömningen i budget- propositionen . Denna proposition har utformats i samarbete med och de gröna. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det förslag till lag om skatt på flygresor och lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har påtalat att det föreligger betydande brister vad gäller analysen av förslagets konsekvenser. Lagrådet anser sig inte kunna tillstyrka att förslaget läggs till grund för lagstiftning om inte dessa brister avhjälps. Regeringen har därför kompletterat och vidareutvecklat analysen av förslagets konsekvenser i avsnitt 9. I övrigt har Lagrådet bl.a. föreslagit vissa justeringar av utformningen av lagen om skatt på flygresor. Regeringen har följt Lagrådets förslag i dessa avseenden. Dessutom har några redaktionella och språkliga justeringar gjorts i lagtexten. Regeringen avhandlar Lagrådets synpunkter i avsnitten 8.1 och 8.4 samt i författningskommentaren. Med anledning av att det ännu inte finns något beslut från Europeiska kommissionen angående om de regionalpolitiska undantagen i förslaget är att anse som tillåtet statsstöd, har Lagrådet ansett att ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna bör ändras. Regeringen behandlar denna fråga i avsnitt 8.8 samt nedan. De regionalpolitiska undantag för stödområde A, B och som föreslås i propositionen kräver Europeiska kommissionens godkännande ur statsstödssynpunkt. Regeringen kommer att lämna in en anmälan till kommissionen i denna del. Eftersom stöd inte kan lämnas utan att kommissionen har godkänt det, kan den föreslagna lagen inte träda i kraft förrän ett sådant godkännande har erhållits. 2005/06:190 behandlar denna fråga i avsnitt 8.4 och 8.8. Flyget orsakar olika typer av miljöeffekter såsom buller och utsläpp av koldioxid, kväveoxider, kolväten, svaveloxider och partiklar. Etablering och drift av flygplatser påverkar också miljön genom att markanvänd- ningen förändras på relativt stora arealer. Den förändringen innebär att både näringar och andra intressen som tidigare nyttjat markområdena i och i anslutning till flygplatser är nödgade att bruka andra, mer ostörda, områden för sin verksamhet. Genom olika styrmedel (se avsnitt 5.3) har ansträngningar gjorts för att reducera negativa miljöeffekter från buller och vissa utsläpp som kväveoxider och kolväten. För luftfartens klimatpåverkan finns dock inte något ekonomiskt styrmedel. Flygets klimatpåverkan är än så länge relativt begränsad jämfört med andra trafikslag, men på grund av flygets snabba expansion ökar dock dess klimatpåverkan. Flygets klimatpåverkan uppstår dels genom utsläpp av koldioxid, dels genom andra utsläpp som på hög höjd bidrar till luftfartens totala klimat- påverkan. Flygets utsläpp av koldioxid står i direkt proportion till bränsleförbruk- ningen. Ett flygplans bränsleförbrukning per passagerarkilometer beror på flera faktorer: Starten av flygresan, att komma upp i luften, är mycket bränslekrävande. Korta flygningar ger därför högre bränsleför- brukning och koldioxidutsläpp per passagerarkilometer. Vid mycket långa flygningar ökar också bränsleförbrukningen per passagerarkilo- meter något till följd av högre startvikt när mycket bränsle skall med- föras. 2.Flygplanets platskapacitet, dvs. antalet flygstolar per flygplan. Låg- prisflyget och charterflyget tar ofta in betydligt fler flygstolar i ett och samma flygplan jämfört med reguljärflyget. 3.Hur stor del av flygstolarna på olika linjer som i genomsnitt är belagda med passagerare, den så kallade kabinfaktorn. För reguljärflyget, inrikes och inom , är storleksordningen ofta . Inter- kontinentala flygningar och lågprisflyg i är ofta av storleks- ordningen . För charterflyg är andelen . I nyare plan är bränsleåtgången mindre, med effektivare motorer och lättare material. Antalet säten och platsutnyttjandet är de två faktorer som betyder mest. 2005/06:190 Lågprisflyg och charterflyg har i allmänhet avsevärt lägre bränsleför- brukning och koldioxidutsläpp per passagerarkilometer än korta reguljärflygningar. Även andra utsläpp än koldioxid bidrar till flygets klimatpåverkan. Utsläppen av kväveoxider som på hög höjd omvandlas till ozon samt utsläppen av bland annat vattenånga och kondensationsstrimmor bidrar till växthuseffekten. Forskning som refereras i meddelande (KOM (2005) 459) om reduktion av flygets klimateffekter indikerar att denna relation kan vara inom intervallet 1,53 gånger. 4.1.2Jämförelse med andra transportslag , , har genomfört beräk- ningar av koldioxidutsläpp, CO2 per personkilometer för olika typer av persontransporter, vilka redovisas i tabellen nedan. Eftersom utsläppen i högsta grad är beroende av vilka antaganden som görs i beräkningarna, är beräkningsresultaten osäkra och bör närmast ses som en indikation på de olika transportslagens miljöpåverkan. Antalet passagerare i fordonen har naturligtvis särskilt stor betydelse för tranportslagets miljöpåverkan, när den uttrycks i utsläpp per personkilometer. , enbart förare. , förare + 1 passagerare. , förare + i genomsnitt 0,5 passagerare. , beläggning, 25 passagerare. , beläggning, 50 passagerare. 0,1701) Genomsnittlig flygsträcka , 70 passagerare. Flygsträcka , beläggning. 1)Uppgift från Luftfartsstyrelsen Den kortare flygsträckan omfattar både inrikes och utrikes flyg i svenskt luftrum. Eftersom mest bränsle går åt vid start och landning är utsläppen per personkilometer högre vid kortare flygningar. Som nämnts i avsnitt 4.1.1 uppkommer flygets klimatpåverkan inte bara genom utsläpp av koldioxid utan även som en följd av andra utsläpp på hög höjd. För en rättvisande jämförelse av flygets totala klimatpåverkan med andra transportslag, inklusive de effekter som följer av annat än kol- dioxidutsläpp, kan därför flygets värden i tabellen, uttryckt som koldioxidekvivalenter, behöva fördubblas. Ekonomiska styrmedel för flyget Alla transporter ger upphov till externa effekter för samhället i form av buller, emissioner av koldioxid, kväveoxid och partiklar samt slitage på infrastruktur, olyckor, trängsel etc. I den svenska transportpolitiken finns en princip om att de skatter och avgifter som tas ut av trafiken skall grundas på ett kostnadsansvar som även tar hänsyn till de externa effekter som trafiken medför (prop. 1997/98:56 s. 41). En liknande bedömning har regeringen också gjort i den avlämnade transportpolitiska propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160, s. 141143). Till vilken grad detta sker, dvs. i vilken grad de externa effekterna har internaliserats, varierar mellan olika transportslag. () arbetar fortlöpande tillsammans med trafikverken med att beräkna marginalkostnader och internaliseringsgrad för olika transportslag. I ett underlag till Godstransportdelegationen (dnr N2002:18) har internaliseringsgraden beräknats för olika transportslag (PM 2004:4). Uppgifterna gäller person- och godstransporter sammantaget. Internaliseringsgraden beräknas som kvoten mellan summan av de totala externa kostnaderna och de totala skatteintäkterna för respektive transportslag. För vägtrafiken anges internaliseringsgraden till 89 pro- cent, för sjöfarten till och för järnvägstrafiken till . För flyget anges i PM 2004:4 att internaliseringsgraden beror på vilken beräkningsmetod som används. Beräkningen av de totala externa kostnaderna för olika transportslag och därmed av internaliseringsgraden är i högsta grad beroende av värderingen av koldioxid. anger att koldioxidutsläpp bör värderas till ca per kilogram koldioxid för att nå det svenska klimatmålet. Om det är transportsektorns mål att koldioxidutsläppen skall stabiliseras nivå , är en värdering på ca per kilogram koldioxid aktuell. Dessa värden kan jämföras med koldioxidskatten som är per kilogram koldioxid. Om en högre värdering av koldioxid används blir internalise- ringsgraden betydligt lägre för samtliga transportslag. 5.2Tidigare beskattning av luftfart En särskild skatt på charterresor med flyg infördes . Skatten togs ut enligt lagen (1978:144) om skatt på vissa resor. Från var skattesatsen per passagerare . Vid skattens in- förande angavs bl.a. att den indirekta beskattning som ligger i priset på semestervistelser i är avsevärt högre än som är fallet i de flesta andra länder.