prop · GT03178 · 2006-03-21 00:00:00 — Hemlig rumsavlyssning får inte avse en sådan plats som stadigvarande används eller är särskilt avsedd att användas av präster inom trossamfund eller av dem, som i ett sådant samfund har motsvarande ställning, för bikt eller enskilt själavårdande samtal. 5 § Hemlig rumsavlyssning får inte avse samtal eller annat tal där någon som yttrar sig, på grund av bestämmelserna i 36 kap. 5 § andra-sjätte styckena , inte skulle ha kunnat höras som vittne om det som har sagts eller på annat sätt uttryckts. Om det framkommer under rumsavlyssningen att det är fråga om ett sådant samtal eller sådant tal, skall avlyssningen avbrytas. En upptagning eller uppteckning som innehåller samtal eller tal som inte får omfattas av hemlig rumsavlyssning skall i dessa delar förstöras. 6 § För att verkställa ett beslut att tillåta hemlig rumsavlyssning får med särskilt tillstånd tekniska hjälpmedel i hemlighet installeras på en plats som annars skyddas mot intrång. Ett sådant tillstånd får inte avse annan plats än den som skall avlyssnas. 7 § Frågor om hemlig rumsavlyssning prövas av rätten efter ansökan av åklagare. Vid handläggningen tillämpas vad som föreskrivs i 27 kap. 26- 30 §§ . 8 § Ett beslut att tillåta hemlig rumsavlyssning skall innehålla uppgifter om vem som är skäligen misstänkt för brottet samt den plats tillståndet gäller. Om tillståndet är förenat med en rätt att få tillträde till platsen för att installera tekniska hjälpmedel, skall det särskilt anges. I beslutet skall det också anges tillståndet gäller. Tiden får inte bestämmas längre än nödvändigt och får inte överstiga en månad för beslutet. 9 § Vid verkställande av hemlig rumsavlyssning får olägenhet eller skada inte förorsakas utöver vad som är oundgängligen nödvändigt. 10 § Om det inte längre finns skäl för ett tillstånd till hemlig rumsavlyssning, skall åklagaren eller rätten häva beslutet. 11 § Om ett tekniskt hjälpmedel har installerats med stöd av ett tillstånd enligt 6 §, skall hjälpmedlet återtas eller på annat sätt göras obrukbart så snart det kan ske efter det att tiden för tillståndet har gått ut eller tillståndet hävts. 12 § Om det vid hemlig rumsavlyssning har kommit fram uppgifter om ett annat brott än det som har legat till grund för beslutet om rumsavlyssning, får uppgifterna användas för att utreda brottet endast om det är fråga om brott som avses i 2 §. Om det har kommit fram uppgifter om förestående brott, får uppgifterna användas för att förhindra brott. 13 § En upptagning eller uppteckning som har gjorts vid hemlig rumsavlyssning skall granskas möjligt. I fråga om sådan granskning tillämpas 27 kap. 12 § första stycket . Upptagningar och uppteckningar skall, i de delar de är av betydelse för utredning av brott som avses i 2 §, bevaras till dess förundersökningen har lagts ned eller avslutats eller, om åtal väckts, målet har avgjorts slutligt. I de delar upptagningarna och uppteckningarna är av betydelse för att förhindra förestående brott skall de bevaras så länge det behövs för att förhindra brott. De skall därefter förstöras. Trots vad som sägs i andra stycket får brottsutredande myndigheter behandla uppgifter från upptagningar och uppteckningar som rör brott som avses i 2 § eller förestående brott i enlighet med vad som är särskilt föreskrivet i lag. 14 § Rättens beslut i frågor om hemlig rumsavlyssning går genast i verkställighet. I fråga om överklagande av rättens beslut enligt denna lag tillämpas bestämmelserna i om överklagande av rättens beslut i brottmål i fråga om en åtgärd som avses i 2528 kap. samma balk. Denna lag träder i kraft och gäller till utgången av . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att 27 kap. 24 § skall ha följande lydelse. En upptagning eller uppteckning En upptagning eller uppteckning I fråga om sådan I fråga om sådan Upptagningar och uppteckningar skall, i de delar de är av betydelse från brottsutredningssynpunkt, bevaras till dess förundersökningen har lagts ned eller avslutats eller, om åtal väckts, målet har avgjorts slutligt. I de delar upptagningarna och uppteckningarna är av betydelse för att förhindra förestående brott skall de bevaras så länge det behövs för att förhindra brott. De skall därefter förstöras. Trots vad som sägs i andra stycket får brottsutredande myndigheter behandla uppgifter från upptagningar och uppteckningar i enlighet med vad som är särskilt föreskrivet i lag. Denna lag träder i kraft . 13 Senaste lydelse 2005:504. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)14 skall ha följande lydelse. Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1-8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 5 kap. 1 § Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1-8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 5 kap. 1 § såvitt avser uppgift om kvar- Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 2005:37. hållande av försändelse på Prop. 2005/06:178 befordringsföretag, hemlig Bilaga 5 teleavlyssning, hemlig teleöver- vakning, hemlig kameraöver- vakning eller hemlig rumsavlyssning på grund av beslut av domstol, undersökningsledare eller åklagare. Denna lag träder i kraft den1 . Nuvarande lydelseKan det befaras att inhämtande av rättens tillstånd till hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning enligt 27 kap. 18 eller 19 § , kvar- hållande av försändelse enligt 27 kap. 9 § eller hemlig kameraövervakning enligt lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning skulle med- föra sådan fördröjning eller annan olägenhet som är av väsentlig betydelse för utredningen, får åt- gärden beslutas av åklagaren. I fråga om kvarhållande av för- sändelse enligt 27 kap. 9 § rätte- gångsbalken får åtgärden även beslutas av undersökningsledaren. Anmälan som avses i tredje stycket i nämnda paragraf skall göras hos den som har fattat beslutet. Denne skall pröva beslagsfrågan. Förslag till lag om ändring i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. Härigenom föreskrivs att 28 § lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. skall ha följande lydelse. Kan det befaras att inhämtande av rättens tillstånd till hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning enligt 27 kap. 18 eller 19 § , kvar- hållande av försändelse enligt 27 kap. 9 § , hemlig kameraövervakning enligt lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning eller hemlig rumsavlyssning enligt lagen (2006:00) om hemlig rumsavlyssning skulle medföra sådan fördröjning eller annan olägenhet som är av väsentlig betydelse för utredningen, får åt- gärden beslutas av åklagaren. I fråga om kvarhållande av för- sändelse enligt 27 kap. 9 § rätte- gångsbalken får åtgärden även beslutas av undersökningsledaren. Anmälan som avses i tredje stycket i nämnda paragraf skall göras hos den som har fattat beslutet. Denne skall pröva beslagsfrågan. Om undersökningsledaren eller åklagaren har meddelat ett beslut med stöd av första stycket, skall det genast anmälas hos rätten. Anmälan skall vara skriftlig och innehålla skälen för beslutet. Rätten skall pröva ärendet snabbt. Anser rätten att beslutet inte bör bestå, skall det upphävas. Denna lag träder i kraft den . Förslag till lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål dels att 1 kap. 2 §, 2 kap. 1 och 2 §§ samt 4 kap. 27 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 4 kap. 28 a och 28 b §§, samt närmast efter 4 kap. 28 § och närmast före 4 kap. 28 a § och 28 b § nya rubriker av följande lydelse. Rättslig hjälp enligt denna lag omfattar följande åtgärder: 1.förhör i samband med förundersökning i brottmål, 2.bevisupptagning vid domstol, 4.förhör genom videokonferens, 5.kvarstad, beslag samt husrannsakan och andra åtgärder som avses i 28 kap. , 6.hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning, 7.tekniskt bistånd med hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning, 8.tillstånd till gränsöverskridande hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning, 10.överförande av frihets- 11. överförande av frihets- berövade för förhör m.m., och berövade för förhör m.m., och 11. rättsmedicinsk undersökning 12. rättsmedicinsk undersökning av en avliden person. av en avliden person. Lagen hindrar inte att hjälp lämnas med annan åtgärd än sådan som anges i första stycket om det kan ske utan tvångsmedel eller annan tvångsåtgärd. I fråga om överlämnande, utlämning och delgivning finns särskilda bestämmelser. Det finns också särskilda bestämmelser om rättslig hjälp i brottmål åt vissa internationella organ. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 1-6, 9 och 11 skall lämnas under de förutsätt- ningar som gäller för en mot- Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 1-6, 9, 10 och 12 skall lämnas under de förutsätt- ningar som gäller för en mot- Senaste lydelse 2005:491. Senaste lydelse 2005:491. svarande åtgärd under en svensk svarande åtgärd under en svensk lag eller författning och enligt de lag eller författning och enligt de särskilda bestämmelserna i denna särskilda bestämmelserna i denna Rättslig hjälp som avses i 1 kap. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 7, 8 och 10 2 § första stycket 7, 8 och 11 lämnas enligt de särskilda bestäm- lämnas enligt de särskilda bestäm- melserna i denna lag. melserna i denna lag. I 5 kap. 2 § finns bestämmelser om att den rättsliga hjälpen får förenas med villkor i vissa fall. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 1-4, 7 och 10 får lämnas även om den gärning som ansökan avser inte motsvarar ett brott enligt svensk lag. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 5, 6, 8, 9 och 11 får endast lämnas om den gärning som ansökan avser motsvarar ett brott enligt svensk lag (dubbel straffbarhet), om inte annat följer av 4 kap. 20 § beträffande husrannsakan och beslag. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 1-4, 7 och 11 får lämnas även om den gärning som ansökan avser inte motsvarar ett brott enligt svensk lag. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 5, 6, 810 och 12 får endast lämnas om den gärning som ansökan avser motsvarar ett brott enligt svensk lag (dubbel straffbarhet), om inte annat följer av 4 kap. 20 § beträffande husrannsakan och beslag. En ansökan om hemlig kameraövervakning av någon som befinner sig i handläggs av åklagare. Åklagaren skall genast pröva om det finns förutsättningar för åtgärden och i sådant fall ansöka om rättens tillstånd. Upptagningar behöver inte granskas enligt 7 § lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. Upptagningar får bevaras efter det att ärendet om rättslig hjälp har avslutats och återredovisning har skett enligt 2 kap. 17 § endast om detta är tillåtet enligt 7 § lagen om hemlig kameraövervakning. 18 Senaste lydelse 2005:491. Hemlig rumsavlyssning av någon i En ansökan om hemlig rums- avlyssning av någon som befinner sig i handläggs av åklagare. Åklagaren skall genast pröva om det finns förutsättningar för åtgärden och i sådant fall ansöka om rättens tillstånd. Upptagningar och uppteck- ningar behöver inte granskas enligt 13 § första stycket lagen (2006:00) om hemlig rums- avlyssning. Upptagningar och uppteckningar får bevaras efter det att ärendet om rättslig hjälp har avslutats och återredovisning skett enligt 2 kap. 17 § endast om detta är tillåtet enligt 13 § lagen om hemlig rumsavlyssning. Hemlig rumsavlyssning av någon i utlandet Om hemlig rumsavlyssning skall äga rum av någon som befinner sig i en annan stat och den andra staten kräver att ansökan först skall prövas av domstol i , får rätten på begäran av svensk åklagare besluta att tillåta rumsavlyssningen. Denna lag träder i kraft . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att avge synpunkter på promemorian Hemlig rumsavlyssning. ombudsmän, , Hovrätten för , , , , , , , , , Kriminalvården, Säkerhetspolisen, Datainspektionen, , , , , , , , vid , Juridiska fakultetsstyrelsen vid , , , , i , Akademikers , , , , , , för Mänskliga Rättigheter, Frivilligorganisationernas fond för mänskliga rättigheter, Svenska avdelningen av , , Kristna Råd, Judiska och . har till sitt yttrande bifogat yttranden från flera åklagarkammare. Hemlig rumsavlyssning i andra länder Hemlig rumsavlyssning är tillåtet som ett straffprocessuellt tvångsmedel för att utreda brott i de flesta länder inom EU, bl.a. , , , och . I och , där hemlig rumsavlyssning har varit tillåten , anser myndigheterna att tvångsmedlet är mycket värdefullt i det polisiära arbetet. I har romavlytting införts som ett tvångsmedel för att utreda terroristbrott och de allvarligaste formerna av organiserad brottslighet. Nedan följer en beskrivning av huvuddragen i regleringarna avseende hemlig rumsavlyssning i , och . I viss utsträckning redovisas också praktiska erfarenheter av användningen av tvångsmedlet. Bestämmelser om anden aflytning, som i huvudsak motsvarar vad som i denna promemoria avses med hemlig rumsavlyssning, finns i retsplejeloven. Möjligheten till att använda anden aflytning infördes genom ett särskilt kapitel i denna lag med regler om indgreb i meddelelsehemmeligheden (71 kap. §§ 780-791). Med indgreb i meddelelsehemmeligheden avses bl.a. anden aflytning (§ 780 första stycket 2). Allmänna förutsättningar för indgreb i meddelelsehemmeligheden är enligt § 781 första stycket 2 och 3 att åtgärden kan antas vara av avgörande betydelse för utredningen samt att det är fråga om utredning antingen av ett brott som kan medföra fängelse eller något annat av de brott som nämns särskilt i paragrafen. När det gäller anden aflytning krävs det dessutom att misstanken rör ett brott som kan ha medfört eller kan medföra fara för människors liv eller välfärd eller för betydande samhällsintressen (§ 781 första stycket 5). Anden aflytning har i rättspraxis t.ex. godtagits i utredningar som avser misstanke om varusmuggling avseende stora kvantiteter cannabisharts (se for retsvæsen 1990 s. 713). Anden aflytning kan användas i stort sett överallt, bl.a. i bostäder, på hotellrum eller ute i det fria. § 782 innehåller emellertid bestämmelser som i viss mån ytterligare begränsar möjligheten att göra ingrepp i meddelelsehemmeligheden. I första stycket är proportionalitetsprincipen lagfäst. Andra stycket innebär att bl.a. anden aflytning inte får ske av samtal mellan den misstänkte och den som enligt reglerna i § 170 i retsplejeloven inte får vittna i saken, dvs. präst, läkare, försvarare eller advokat, när fråga är om uppgifter som de har erhållit vid utövandet av sin verksamhet. Beslut om anden aflytning fattas av rätten. I beslutet skall anges den plats som ingreppet angår och den tid inom vilken ingreppet får ske. Tiden får inte bestämmas längre än nödvändigt och får inte överstiga . I brådskande fall får polisen fatta beslut om anden aflytning. Beslutet skall i sådana fall möjligt och senast från dess verkställande underställas rättens prövning (§ 783). Innan rätten beslutar i en fråga om indgreb i meddelelsehemmeligheden skall rätten enligt § 784 utse en advokat som skall företräda den som åtgärden angår och advokaten skall beredas möjlighet att yttra sig i ärendet. Om utredningen gäller ett brott mot statens självständighet eller mot statsförfattningen eller de högsta statsmyndigheterna, skall advokaten utses ur en av bestämd krets av advokater. Advokaten får inte lämna informationen vidare och får inte utan polisens samtycke sätta sig i förbindelse med den som åtgärden angår. Företrädare för besökte som ett led i utredningsarbetet i , strafferet och resplejekontoret. Vid de samtal som fördes med företrädare för deltog även representanter för i . Under samtalen framkom att den danska polisen uppfattar möjligheten att använda anden aflytning som en nödvändighet i kampen mot den allvarliga organiserade kriminaliteten. Den danska polisen uppgav att de i åtskilliga utredningar hade fått fram avgörande bevisning genom att använda anden aflytning. Enligt den danska polisen har anden aflytning kommit att användas i allt större utsträckning eftersom det inte har varit tillräckligt med t.ex. telefonavlyssning. Den danska polisen konstaterade att kriminella personer säkerligen är medvetna om att anden aflytning används i det polisiära arbetet, men att det ändå är mycket svårt för dem att i längden skydda sig mot tvångsmedlet, eftersom de inte ständigt kan gå runt och tiga på grund av att de möjligen kan vara föremål för anden aflytning. Den danska polisen påpekade att anden aflytning är ett resurskrävande tvångsmedel, vilket i sig sätter gränser för hur ofta det kan användas. Verkställandet av åtgärden är personalkrävande eftersom det praktiskt taget alltid krävs att det sker en direktavlyssning för ett ändamålsenligt och effektivt utredningsarbete. På grund av det används anden aflytning enligt den danska polisen bara vid mycket allvarliga brott och endast om det verkligen är nödvändigt för att föra utredningen framåt. I infördes genom ett särskilt kapitel, 5 a kap., i tvångsmedelslagen bestämmelser som möjliggör bl.a. teknisk avlyssning, vilket i huvudsak motsvarar vad som i denna promemoria avses med hemlig rumsavlyssning. Inledningsvis var det förbjudet att i samband med teknisk avlyssning placera en avlyssningsanordning i ett rum där den misstänkte vistas eller i ett fordon som denne använder. Detta förbud försvårade i praktiken avlyssningen i tekniskt hänseende och polisen använde inte heller teknisk avlyssning en enda gång . Förbudet slopades 1999 genom en ändring i ovan nämnda kapitel i tvångsmedelslagen (366/1999). När någon är skäligen misstänkt för ett brott som kan medföra fängelse , narkotikabrott, ett straffbart försök till något sådant brott, eller för förberedelse till ett brott som begås i terroristiskt syfte, får den myndighet som sköter förundersökningen av brottet utföra teknisk avlyssning av den misstänkte, om de uppgifter som fås genom avlyssningen kan antas vara av synnerlig vikt för utredning av brottet (4 § 1 mom.). Teknisk avlyssning får med stöd av 1 mom. riktas mot den misstänkte endast när denne inte befinner sig i ett utrymme som är avsett för stadigvarande boende. Teknisk avlyssning får dessutom riktas mot en misstänkt som avtjänar straff i en straffanstalt eller som är internerad i tvångsinsrättning eller som är rannsakningsfånge, när fången befinner sig i sin cell eller i anstaltens övriga utrymmen som står till fångarnas förfogande. fick teknisk avlyssning inte i något fall riktas mot en bostad. Genom ett tillägg som detta år infördes i bestämmelsen om teknisk avlyssning gäller dock numera att när någon är skäligen misstänkt för något av vissa särskilt angivna brott eller straffbart försök till sådant brott, exempelvis folkmord, landsförräderi, grovt sexuellt utnyttjande av barn, dråp, mord, grov människohandel, grovt rån, grovt narkotikabrott och vissa specificerade terroristhandlingar, kan den myndighet som sköter förundersökningen av brottet beviljas tillstånd att rikta teknisk avlyssning också mot ett utrymme som är avsett för stadigvarande boende och där den misstänkte sannolikt befinner sig, om det skulle vara väsentligt svårare eller omöjligt att utreda brottet med hjälp av tvångsmedel som inte i lika hög grad inkräktar på den misstänktes eller andras rättigheter, s.k. bostadsavlyssning (4 § 3 mom.). Som skäl för att i vissa fall tillåta teknisk avlyssning även av bostäder angav regeringen bl.a. att professionella brottslingar och organiserade kriminella grupper i sin verksamhet kan antas beakta också begränsningarna gällande de platser som myndigheternas befogenheter omfattar. Regeringen konstaterade vidare att om myndigheterna inte har befogenheter att utföra observation på vissa platser, kan de kriminella sträva efter att planera eller bedriva den brottsliga verksamheten uttryckligen på dessa platser. Regeringen angav som exempel att en betydande del av handeln med narkotika i sker i bostäder (RP 52/2002 rd. s. 27 f.). Beslut om teknisk avlyssning fattas av rätten när det är fråga om avlyssning av en person i fångvårdsväsendets förvar, utrymme som är avsett för stadigvarande boende eller när avsikten är att placera en avlyssningsanordning i ett fordon som används av den misstänkte eller i det utrymme där den misstänkte befinner sig. I andra fall av teknisk avlyssning beslutar den polisman som är chef eller biträdande chef för den polisenhet som ansvarar för förundersökningen. När det gäller sådana fall av teknisk avlyssning som kräver beslut av rätten kan en anhållningsberättigad tjänsteman inte fatta beslut ens i brådskande fall (5 §). När domstolen tar upp ett ärende som gäller tillstånd till teknisk avlyssning av ett utrymme som är avsett för stadigvarande boende, skall den förordna ett offentligt ombud för att ta till vara intressena för den misstänkte som avlyssnas och andra som kan bli avlyssnade. Den som fullgör eller har fullgjort ett uppdrag som offentligt ombud får inte obehörigen röja en omständighet som han eller hon har fått kännedom om under uppdraget (6 a §). Av inrikesministeriets berättelse till justitieombudsman om användningen av förtäckta metoder att skaffa information framgår det att det beviljades 33 tillstånd till teknisk avlyssning under Teknisk avlyssning användes huvudsakligen för utredning av grova narkotikabrott. Enligt polisens bedömning hade användningen av teknisk avlyssning avgörande eller viktig betydelse för utredningen i av fallen. Domstolarna beviljade 14 tillstånd till bostadsavlyssning. Bostadsavlyssning användes huvudsakligen för utredning av grova narkotikabrott och brott mot person. för rapporteringen till inrikesministeriet var de flesta utredningar alltjämt pågående. Några slutliga bedömningar av vilken betydelse bostadsavlyssning haft för utredningen hade därför inte gjorts. I fyra fall hade polisen dock gjort den preliminära bedömningen att tvångsmedlet hade haft stor betydelse för utredningen. kan norska domstolar i vissa fall ge polisen tillstånd till romavlytting, vilket i huvudsak motsvarar vad som i denna promemoria avses med hemlig rumsavlyssning. Tillstånd till romavlytting kan enligt en ny bestämmelse i straffeprosessloven, § 216 m, ges när någon är skäligen misstänkt för en terroristhandling eller försök till en sådan handling. Romavlytting kan också tillåtas vid skälig misstanke om mord eller dråp, grovt rån eller särskilt grovt narkotikabrott, eller försök till sådant brott, under förutsättning att handlingen i fråga har utförts som ett led i verksamheten i en organiserad kriminell grupp. Dessutom kan romavlytting tillåtas när det föreligger skälig misstanke om mord eller dråp eller försök till mord eller dråp om handlingen har utförts som ett led i verksamhet som syftar till att motarbeta rättsväsendet.