prop · GT031d8 · 2006-01-01 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning: I budgetunderlaget beskrev Försvarsmakten bland annat konsekvenserna av den ramreduktion och de organisationsförändringar som regeringen lagt till grund för myndighetens planering. Inom personalområdet förutsågs att antalet årsarbetare (yrkesofficerare och civilanställda) skulle minska från ca 20 200 till ca 15 300 . Försvarsmakten bedömde således att personalbehovet skulle minska med ca 5 000 årsarbetare eller ca 25 Av detta var hälften yrkesofficerare och hälften civilanställda. Försvarsmakten har reviderat sin syn på den rationaliseringseffekt som försvarsreformen ger inom personalområdet. Av budgetunderlaget och de kompletterande underlag som (Försvarsdepartementet) begärt framgår att Försvarsmakten bedömer att behovet av anställda kommer att uppgå till ca 16 400 årsarbetare 2007, dvs. en ökning med ca 1 100 årsarbetare i jämförelse med budgetunderlaget . Försvarsmakten har redovisat sex skäl för de ökade personalvolymerna: Personalbehoven i budgetunderlaget var beräknade utifrån en schablonmetod där olika antaganden gjordes beträffande konsekvenserna av att avveckla ett varierande antal organisationsenheter. Budgetunderlaget grundas på de verksamhetsdialoger som genomförts med de organisationsenheter som inte avvecklas. Ambitionsnivån när det gäller avveckling av materiel har ökats . Försvarsmakten bedömer att personalbehovet därefter minskar och att viss personal kommer att avvecklas . Behovet av personal i har lagts till. Behovet av personal i den nordiska snabbinsatsstyrkan har lagts till. Behovet av personal i den intäktsfinansierade verksamheten (t.ex. exportstöd) har lagts till. I tabellen nedan redovisas hur dessa faktorer påverkat personalbehoven i budgetunderlaget i jämförelse med det . Regeringen har inte närmare analyserat detta. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.7 Förändrat personalbehov i Försvarsmaktens budgetunderlag Enligt regeringens mening är skillnaden mellan budgetunderlagen inte tillfredställande. Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten är dock långtgående och innebär bl.a. att det är myndigheterna som skall dimensionera de personella resurserna till den verksamhet som bedrivs och till de ekonomiska förutsättningar som beslutats. Inför budgetunderlaget är det angeläget att Försvarsmakten vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att kunna bedöma de framtida personalbehoven med större säkerhet. Detta bedöms i sin tur vara en förutsättning för myndighetens arbete med att utveckla metoderna för att prognostisera personalkostnadsutvecklingen. I Försvarsmaktens fortsatta överväganden kring det svenska bidraget till EU:s snabbinsatsförmåga bör ingå att söka alternativa tillvägagångssätt som reducerar kostnaderna. Enligt regeringens mening är det inte uppenbart att det behövs fler yrkesofficerare för att utbilda, beredskapshålla och vid behov sätta in den nordiska snabbinsatsstyrkan. Försvarsmakten bör pröva om det är möjligt att tillgodose förbandets behov av officerskompetens utan att öka det totala antalet yrkesofficerare i Försvarsmakten. Regeringen vill i detta sammanhang peka på möjligheterna att förändra ambitionsnivån i andra delar av verksamheten och att i större omfattning använda reservofficerare i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 snabbinsatsstyrkan eller för att frigöra yrkesofficerare från andra arbetsuppgifter till förmån för detta högt prioriterade förband. Behovet av beredskaps- och förstärkningssoldater Regeringens bedömning: Systemet med anställda soldater bör kunna införas på ett sätt som tillgodoser den politiska inriktningen och Försvarsmaktens verksamhetsintresse. Skälen för regeringens bedömning: slöt Försvarsmakten och arbetstagarorganisationerna ett lokalt kollektivavtal för den personal som kommer att anställas efter fullgjord värnplikt i enlighet med regeringens inriktning i prop. 2004/05:5. I avtalet används benämningen beredskapssoldater för dem som anställs i förband som är avsedda för internationell verksamhet och benämningen förstärkningssoldater för dem som anställs i utbildningsverksamheten. Enligt regeringens mening är begreppen lämpliga och de bör användas i fortsättningen. Avtalet framhåller verksamhetssäkerhetens betydelse och arbetstagarorganisationerna ges rätt att kontrollera förbandens efterlevnad av kollektivavtalet. Avtalet reglerar att beredskapssoldater endast får anställas i sådana befattningar där en anställning är en förutsättning för att tillgodose de beredskapskrav som statsmakterna beslutat. Detta innebär att beredskapssoldater endast får anställas i förband som har en beredskapstid för internationella insatser som understiger . Vid tjänstgöring får beredskapssoldaterna en månadslön som är lägre än motsvarande befattningslön i utlandsstyrkan. Försvarsmakten bedömer att lönenivån därmed kommer att vara ca med viss variation mellan olika befattningar. Beträffande förstärkningssoldaterna reglerar avtalet bl.a. de begränsningar som överenskommits när det gäller personalens arbetsuppgifter. Vidare får antalet förstärkningssoldater inte överstiga 400 årsarbetare. kommer att sättas utifrån respektive förbands lönestruktur. Gemensamt för de båda kategorierna är att personalen har rätt till maximalt 12 fria hemresor inom per sexmånadersperiod. Personalen har också rätt till fritt logi med den standard som arbetsgivaren erbjuder. Anställningsperioderna får totalt inte överstiga . Regeringen har tidigare konstaterat (prop. 2004/05:1, utg.omr. 06, s. 28) att en fortsatt positiv utveckling när det gäller anställda soldater förutsätter att Försvarsmakten och de fackliga organisationerna är överens om tillämpningen av befintliga avtal alternativt ingår ett nytt avtal som reglerar hur kompetensen hos denna personal bör tillvaratas. En sådan reglering har kommit till stånd och regeringen noterar att parterna enats om formuleringar som ligger mycket nära den inriktning som gavs i prop. 2004/05:5. Regeringen bedömer att det därmed bör vara möjligt att införa systemet med beredskaps- och förstärkningssoldater. Vidare bör avtalet förbättra Försvarsmaktens förutsättningar för att prognostisera den framtida personalkostnadsutvecklingen. Det senare är angeläget sett mot bl.a. den övningsintensitet som myndigheten förutser för den nordiska snabbinsatsstyrkan. I nedanstående tabell redovisas den antalsmässiga utveckling som Försvarsmakten lagt till grund för sin planering. Tabell 3.8 Försvarsmaktens bedömning av antalet beredskaps- och förstärkningssoldater (Årsarbetare) Regeringen gör ingen annan bedömning än Försvarsmakten när det gäller hur antalet beredskaps- och förstärkningssoldater kommer att utvecklas. Personalreduktion och framtida personalkostnader i Försvarsmakten Regeringens bedömning: Försvarsmaktens arbete med att minska antalet anställda sker till väsentligt lägre kostnader . På grund av de beslut som fattats tidigare och som inte är möjliga att påverka kommer avvecklingskostnaderna inte att minska i den omfattning som annars varit möjlig. Kompetensbehovet i den del av myndigheten som inte avvecklas har legat till grund för de omplaceringserbjudanden som riktats till övertalig personal. Det bör finnas förutsättningar för att de totala personalkostnaderna 2007 blir lägre än vad Försvarsmakten bedömde i budgetunderlaget . Skälen för regeringens bedömning: Försvarsmaktens arbete med att reducera antalet anställda pågår. Arbetet bedrivs utifrån den inriktning som regeringen beslutade . I beslutet poängterade regeringen bl.a. behovet av en kompetensförsörjningsstrategi, att egna och andra myndigheters erfarenheter av större strukturomvandlingar skall tillvaratas, att de rapporter om försvarets omstrukturering som bl.a. dåvarande lämnat skall beaktas och att Försvarsmakten skall ägna särskild uppmärksamhet åt ledningen och styrningen av den personella omstruktureringen. Som framgår ovan har Försvarsmakten reviderat sin syn på behovet av anställda. Den ökning med ca 1 100 årsarbetare som myndigheten i jämförelse med budgetunderlaget nu lagt till grund för sin planering har i motsvarande grad begränsat omfattningen av den personalreduktion som skall genomföras. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.9 Försvarsmaktens bedömning av personalreduktionens omfattning - 2007 Sammantaget bedömer Försvarsmakten att antalet anställda kommer att minska med ca 3 700 årsarbetare eller med till utgången av 2007. I det arbete som Försvarsmakten genomför ingår att fortlöpande bedöma hur olika avgångsorsaker kommer att påverka slutresultatet. Detta har varit väsentligt eftersom omfattningen av uppsägningarna på grund av arbetsbrist påverkats av avgångarna i övrigt. Tabellen nedan redovisar myndighetens nuvarande bedömning beträffade avgångarna 2007. Tabell 3.10 Försvarsmaktens bedömning av olika avgångsorsaker - 2007 Sammantaget bedömer Försvarsmakten att ca 5 000 årsarbetare eller av de anställda kommer att lämna sina anställningar 2007. Att avgångarna bedöms bli större än det personalminskningsbehov på ca 3 700 årsarbetare som redovisats ovan beror på att Försvarsmakten 2007 ser ett behov av att nyanställa ca 1 300 civilanställda inom kompetensområden där det redan är eller uppstår brist på personal. Tabellen visar vidare att väsentligt färre yrkesofficerare än civilanställda kommer att 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Detta är en följd av myndighetens beslut att inte anställa några yrkesofficerare 2007. Beslutet leder till att ca 1 000 färre yrkesofficerare anställs än vad som varit fallet med det ettåriga rekryteringsstopp som tidigare låg till grund för planeringen. Förändringen leder i sin tur till att avvecklingsbehovet minskar i motsvarande omfattning. Enligt regeringens mening är Försvarsmaktens budgetunderlag inte jämförbara när det gäller framtida personalkostnader. Försvarsmakten har i ett kompletterande underlag (dnr Fö2005/1289/MIL) redovisat hur personalkostnadsutvecklingen bedöms bli om de båda budgetunderlagen beräknas på samma sätt. Regeringen poängterar att de siffror som redovisas i tabellen nedan därmed är andra än de som Försvarsmakten redovisade i budgetunderlaget . Tabell 3.11 Försvarsmaktens bedömning av personalkostnadsutvecklingen (löner, arvoden, fasta lönetillägg och avvecklingskostnader) Försvarsmaktens nuvarande bedömning innebär således att de totala personalkostnaderna 2007 kommer att bli ca lägre än vad myndigheten redovisade i underlaget inför det försvarspolitiska inriktningsbeslutet . Bedömningen tar hänsyn till den ökning av personalvolymerna som beskrivits ovan. Försvarsmakten har redovisat fyra huvudsakliga skäl till att kostnaderna bedöms minska trots ökande personalvolymer. Det första är att budgetunderlaget byggde på att Försvarsmakten huvudsakligen skulle genomföra personalreduktionen på samma sätt som tidigare, dvs. med kostsamma, avgångsstimulerande erbjudanden som t.ex. särskild pension för officerare som fyllt . Budgetunderlaget utgår från att personalminskningsmålen i allt väsentligt skall nås med stöd av och genom uppsägningar till följd av arbetsbrist. Det andra skälet är att budgetunderlaget byggde rekryteringsstopp för yrkesofficerare medan budgetunderlaget utgår från att det inte sker några nyanställningar av yrkesofficerare - 2007. Det tredje skälet är att lönekostnadsutvecklingen i budgetunderlaget grundades på schablonvärden medan verkliga genomsnittslöner låg till grund för budgetunderlaget . Det fjärde skälet är att det i de ökade personalvolymerna ingår intäktsfinansierad personal och att kostnaderna för den personal som härleds till snabbinsatsstyrkan har särredovisats och därmed inte ingår i tabellen ovan. Enligt regeringens mening begränsar förändringen av antalet anställda Försvarsmaktens ekonomiska handlingsfrihet. Förändringen bedöms också leda till en ökande anslagsbelastning. I tabell 3.11 ovan ingår kostnaden för personalavveckling. Regeringen bedömer att avvecklingsproblematiken har ett sådant allmänt intresse att Försvarsmaktens bedömning av de framtida personalavvecklingskostnaderna bör detaljredovisas (tabell 3.12). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.12 Försvarsmaktens bedömning av personalavvecklingskostnaderna - 2011 2007 bedömer Försvarsmakten att personalavvecklingskostnaderna kommer att uppgå till ca . Av dessa hänförs ca eller till beslut som redan är fattade och som inte går att påverka. över hela den period som kända åtgärder ger en ekonomisk belastning bedöms personalavvecklingskostnaderna uppgå till ca varav ca eller beror på redan fattade beslut. Regeringen konstaterar att det tillvägagångssätt som Försvarsmakten valt leder till väsentligt lägre avvecklingskostnader trots att omfattningen av den personalreduktion som genomförs är betydligt större än den förra. Kostnadsreduktionen skyms dock av de utgifter som Försvarsmakten för med sig till följd av tidigare fattade beslut. Regeringen poängterar att det avvecklings- och omplaceringsarbete som pågår innehåller en viss osäkerhet beträffande hur olika avgångsorsaker och därmed också kostnadsbilden kommer att utveckla sig. Försvarsmakten har därför ålagts att kvartalsvis lämna en lägesredovisning. Försvarsmakten har redovisat att arbetet med att reducera antalet anställda medför vissa negativa konsekvenser. Yrkesofficerskårens åldersstruktur bedöms komma att försämras till följd av anställningsstoppet och det finns en uppenbar risk för att den positiva trenden bryts under när det gäller andelen kvinnor i officerskåren. Försvarsmakten bedömer vidare att det kommer att finnas vissa kompetensbrister fram till dess att myndigheten återigen börjar anställa yrkesofficerare utifrån de långsiktiga behoven av personal. Exempel på sådana brister är ubåtsutbildad personal, viss teknisk personal, flygförare och personal med särskild kompetens inom logistikområdet. Försvarsmakten menar dock att problemens omfattning förefaller bli mindre än vad myndigheten tidigare bedömt. Regeringen gör ingen annan bedömning än Försvarsmakten. Enligt regeringens mening bör dock konsekvenserna ses mot den begränsning av personalavvecklingskostnaderna som uppnås med det valda tillvägagångssättet. Regeringen bedömer att Försvarsmakten successivt bygger upp en sådan kunskap om de problem som uppstår att myndigheten bör ha möjlighet att vidta de förebyggande åtgärder som är möjliga. Till exempel bör Försvarsmakten ägna särskild uppmärksamhet åt problematiken kring andelen kvinnor i yrkesofficerskåren. Genom att tillvarata intresset hos de kvinnor som fullgjort värnplikt bör Försvarsmakten förbättra sina möjligheter att öka andelen kvinnor på den grundläggande officersutbildning som inleds . Avslutningsvis menar regeringen att det är angeläget att rekryteringen av officerare återupptas så snart som det ekonomiska utrymmet medger detta. I den framtid som Försvarsmakten går till mötes bör andelen officerare som verkar i den fredsfrämjande 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 verksamheten och i utbildningen av de totalförsvarspliktiga öka. Detta förutsätter verksamhetsförändringar men också ett återkommande tillskott av unga fänrikar. Regeringen konstaterade i prop. 2004/05:5 att reservofficerarna fyller en viktig funktion i personalförsörjningssystemet och de bör i större utsträckning kunna bidra genom sina civila kunskaper och erfarenheter till en ökad kompetens i Försvarsmakten. Nyttjandet av reservofficerare är också ett kostnadseffektivt och flexibelt bidrag till det nya insatsförsvarets personalförsörjning. Regeringen anser därmed att nyttjandet av reservofficerare inom Försvarsmakten bör öka. Detta gäller särskilt vid bemanning av internationella insatser eftersom reservofficerarnas civila kompetenser då ofta har stor betydelse för förbandets möjligheter att lösa sina uppgifter. Regeringens bedömning: Det nya värnplikts- och förbandsutbildningssystemet bör kunna ge förmåga att producera kvalificerade insatsförband för både nationell och internationell beredskap. Skälen för regeringens bedömning: I prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar uttalade regeringen sitt stöd för principerna i det förslag till nytt värnplikts- och förbandsutbildningssystem som presenterats i Försvarsmaktens budgetunderlag . I Försvarsmaktens förslag till nytt förbandsutbildningssystem genomgår de värnpliktiga två terminers grundutbildning (). Efter avslutad grundutbildning genomförs en frivillig tredje termin i form av utbildning inför internationella insatser. Den tredje terminens längd är beroende av vilken internationell insats som förbandet utbildas för. Under den tredje terminen är soldaterna och sjömännen anställda vid . Regeringen anser att det nya systemet skall vara dimensionerat för att tillgodose insats- organisationens behov av soldater och sjömän. Det skall även skapa en långsiktigt hållbar rekryteringsbas för Försvarsmaktens internationella åtaganden. Regeringen finner det angeläget att Försvarsmakten och vidtar åtgärder för att öka intresset bland unga män och kvinnor för deltagande i internationella insatser. Urvalsprocessen vid mönstring bör förfinas ytterligare och den enskildes motivation bör tillmätas större betydelse vid bedömning av lämplighet. Regeringen ställer sig positiv till att genom ett ökat intygsförfarande utökar andelen totalförsvarspliktiga som av medicinska eller psykologiska skäl inte behöver kallas till mönstring. Målsättningen skall vara att av de värnpliktiga som påbörjar grundutbildning kan rekryteras till en internationell insats efter avslutad grundutbildning. Försvarsmakten bör lägga särskild vikt vid att efter genomförd utbildning bibehålla kontakten med soldater som bedömts som lämpliga för internationella insatser. Regeringens inriktning för kompetensförsörjningen inom det militära försvaret har bland annat haft som utgångspunkt att Försvarsmakten skall bemannas med officerare endast i de fall då officerskompetens behövs. Därutöver har regeringen angett att Försvarsmakten bör skapa ett flerkarriärsystem och möjligheter att direktrekrytera officerare som besitter särskild civil kompetens samt tillsätta befattningar efter ansökan i utökad grad. Försvarsmakten bör fullfölja detta arbete och påtagligt öka takten i genomförandet av dessa reformer för att skapa ett kompetensförsörjningssystem som stärker myndighetens förutsättningar att utnyttja hela personalens kompetens på ett effektivt sätt. inleds ett arbete för att överväga formerna för ett eventuellt införande av studiemedelsfinansiering av den grundläggande yrkesofficersutbildningen. Arbetet bedöms vara färdigt i samband med att avslutar sin granskning av yrkes- och reservofficersutbildningen. Inriktningen är att med detta underlag som grund kunna ange inriktningen för utbildningssystemets fortsatta utveckling. Regeringens inriktning är att det inte får råda något som helst tvivel om att det svenska försvarets verksamhet också präglas av de demokratiska värden som det ytterst är satt att skydda. Det är både viktigt att kunna ge alla, oaktat kön, sexuell läggning eller etnisk tillhörighet samma möjligheter och att myndigheterna som arbetsgivare kan attrahera, och behålla, den mest kompetenta arbetskraften. Detta förutsätter att exempelvis personer med invandrarbakgrund inte exkluderas. För att säkerställa att regeringens inriktning får genomslag i myndigheternas verksamhet har många av dem i flera fall tagit fram handlingsplaner för det fortsatta arbetet. Att dessa instrument nu används för att omsätta arbetet i praktisk handling bör ges hög prioritet. För Försvarsmakten bedömer regeringen dessutom att det är av särskild vikt att myndigheten stärker sin arbetsgivarroll och förbättrar styrning och uppföljning av det arbete som förband och centra ansvarar för. Regeringens bedömning: Den samlade strategin för materielförsörjningen har fortsatt giltighet och den politiska inriktningen för perioden bör ligga fast. Vidare är det lämpligt att sammanföra nischerna stridsfordonssystem och korträckviddiga bekämpningssystem till ett område benämnt lättrörliga markstridssystem. Likaså bör områdena nätverksbaserade ledningssystem och robusta telekommunikationssystem sammanföras till ett område benämnt Robusta nätverksbaserade lednings-, kommunikations- och informationssystem. Nischområdet flygfarkoster bör fortsättningsvis benämnas Luftburna fjärrstridssystem och omfatta flygfarkoster samt systemteknisk interoperabel plattform för framskjuten övervaknings- och spanings- och ledningsförmåga. I områdena ingår liksom tidigare sensor- och datafusion, signatur-, skydds- och systemdesign. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 En nisch benämnd system för grunda vatten bör fortsatt övervägas. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen redovisade i prop. 2004/05, Vårt framtida försvar, sin syn på en samlad strategi för materielförsörjningen. Enligt regeringens uppfattning har denna fortsatt giltighet och den politiska inriktningen för perioden bör ligga fast. Regeringen redovisar i denna proposition en utvecklad redovisning av sammanhangen i materielförsörjningen, mellan å ena sidan stridskraftsutvecklingen och kraven på den operativa förmågan och tillgång till kompetens samt effekten och å andra sidan viktigare materielsystem samt forskningen och teknikutvecklingen. Materielförsörjningen beskrivs i sitt sammanhang, d.v.s. främst under stridskrafternas utveckling i inriktningsavsnittet (avsnitt 3.8.2, utveckling). Så långt möjligt beskrivs även forskningen och teknikutvecklingen under stridskrafterna. Viss forskning och teknikutveckling är dock av mer generell art, t.ex. studier av möjliga framtida hot och risker, som inte går att härleda till enskilda typer av stridskrafter. Sådan forskning och teknikutveckling redovisas därför inte i samband med stridskrafternas inriktning. Viss stridskraftsgemensam utveckling, t.ex. ledningssystemets tekniska grund (Ledsyst T) redovisas också separat, eftersom den bedrivs för att tillgodose utveckling av ledningssystem för samtliga typer av stridskrafter. Regeringen presenterade i prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar en inriktning för prioritering av kompetens vid myndigheter och vid i verkande försvarsindustri genom s.k. nationella nischer. Regeringen angav att sådan kompetens bör ta utgångspunkt i Försvarsmaktens operativa förmågebehov, vara internationellt ledande eller konkurrenskraftig samt kunna bidra till internationella samarbeten. Syftet är att ge vägledning vid behov av prioritering vid beslut om resurser för kompetensuppbyggnad och materielutvecklingsprojekt. Regeringen menade att i ett första steg borde satsningar på följande områden ha bäst förutsättningar för att ge en önskad position inom försvarsmaterielområdet: nätverksbaserade ledningssystem, flygfarkoster, stridsfordonssystem, korträckviddiga bekämp- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 ningssystem samt robusta telekommunikationssystem. I områdena ingår sensor- och datafusion, signatur-, skydds och systemdesign. Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att redovisa konsekvenser och möjligheter som följer av Försvarsmaktens planering i relation till de nationella nischerna inom materielförsörjningen. Avsikten har varit att möjliggöra för regeringen att vidareutveckla inriktningen rörande nischer i prop. 2004/2005:5 Vårt framtida försvar. Försvarsmakten har redovisat förslag till en sådan vidareutveckling i budgetunderlaget . Inledningsvis är det regeringens uppfattning att Försvarsmaktens planering i allt väsentligt följer inriktningen avseende utpekade nischer. Flertalet viktigare utvecklingsprojekt som bedöms uppfylla regeringens kriterier, med ett operativt förmågebehov eller behov av kompetens som grund, ingår i planeringen. Mot bakgrund av Försvarsmaktens budgetunderlag menar regeringen att några justeringar i inriktningen avseende nischer bör göras. Nischerna kan uppfattas som produktfokuserade, och kopplingen till en operativ behovsgrund bör stärkas ytterligare. Några av områdena ligger dessutom nära varandra innehållsmässigt. Regeringen menar därför att det kan vara lämpligt att sammanföra nischerna stridsfordonssystem och korträckviddiga bekämpningssystem till ett område kallat lättrörliga markstridssystem.