prop · GT03155 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringen gav Myndigheten för skolutveckling (MSU) i upp- drag att utveckla den statliga rektorsutbildningen (dnr. U2003/2021/S). I utbildningen skall rektors ansvar för att motverka och förhindra krän- kande behandling belysas. Särskilt skall frågor om elevernas rättigheter samt rektors ansvar för att driva jämställdhetsarbetet i skolan beaktas. Sned könsfördelning bland rektorer vid universitet och högskolor Regeringen följer noga könsfördelningen bland rektorer på universitet och högskolor. Majoriteten av landets universitets- och högskolerektorer är fortfarande män, men trenden med ett sjunkande antal kvinnor som rektorer har vänt och är ca en tredjedel av rektorerna kvinnor. Könsfördelning bland personalen vid universitet och högskolor Regeringen har följt upp de rekryteringsmål avseende kvinnor som pro- fessorer som satts för ett antal lärosäten. Av 24 lärosäten som haft rekry- teringsmål för kvinnor som är professorer var det endast en tredjedel som nådde målen. I regleringsbrev för har regeringen för perioden 20052008 satt mål för en lägsta andel kvinnor bland nyanställda professorer för universiteten och för högskolor med eget vetenskapsområde. Dessa mål innebär ett krav på ökad andel kvinnor bland anställda professorer. För övriga högskolor har regeringen angett att högskolan vid anställning av professorer och lektorer skall sträva efter att andelen kvinnor skall ligga inom intervallet eller närma sig detta intervall. Diskriminering och kränkande behandling Regeringen gav Myndigheten för skolutveckling (MSU) i uppdrag att lyfta fram exempel på handlingsprogram och arbetssätt mot kränkande behandling som gett positiva resultat och som visat sig minska mobbning för att kunna ge mer handfasta råd och hjälp till skolorna. Materialet Oli- kas lika värde - om arbetet mot mobbning och kränkande behandling (2003) omfattar verksamheterna i förskolan, grund- och gymnasieskolan. Materialet innehåller en översikt av beprövade metoder och arbetssätt, definitioner av vad kränkande behandling är, förekomsten av kränkande behandling samt vilka lagar och förordningar som gäller. har tagit fram en forskningsöversikt Skolan - en arena för mobbning - en forskningsöversikt och diskussion kring mobbning i skolan (2002). På regeringens uppdrag har Staten skolverk i samarbete med MSU ut- arbetat allmänna råd och kommentarer för arbetet med att motverka alla former av kränkande behandling. Råden gäller för verksamheternas före- byggande arbete, deras arbete med att upptäcka, utreda och åtgärda krän- kande behandling samt skolors handlingsprogram mot kränkande be- handling. Utsatta flickor och pojkar Myndigheten för skolutvecklingen har på regeringens uppdrag tagit fram ett stödmaterial till skolorna om situationen för flickor och pojkar i mil- jöer starkt präglade av patriarkala värderingar och om skolans roll. Mål- gruppen för materialet Starkare än du tror är skolans personal och det skickades ut till samtliga kommuner och skolor . Materialet utgår från ett främjande perspektiv och innehåller handfasta råd om hur skolorna kan agera när en flicka utsätts för hedersrelaterat våld och måste få akut skydd. Materialet behandlar frågor om föräldrasamverkan samt makt och kön. Utredning om lag mot diskriminering och sexuella trakasserier i förskolan, skolan och vuxenutbildning (U 2003:10) överlämnade sitt betänkande Sko- lans ansvar för kränkningar av elever (2004:50) till regeringen . Utredningens förslag remissbehandlades och låg till grund för propositionen Trygghet, respekt och ansvar om förbud mot diskrimi- behandling av barn och elever 2005/06:38). I propositionen fanns förslag till en ny lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn Lagen antogs av och träder i 2005/06:38, bet. 2005/06:UbU4, rskr 2005/06:149) Lagen skall ha till ändamål att främja barns och elevers (flickors och pojkars, kvinnors och mäns) lika rättigheter samt motverka diskrimine- ring på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfatt- ning, sexuell läggning eller funktionshinder samt annan kränkande be- handling. Huvudmannen för verksamheten skall bedriva ett målinriktat arbete. Detta innebär att skolorna skall upprätta en likabehandlingsplan för att förhindra diskriminering och annan kränkande behandling. Den skall ses över . För tillsyn över lagen föreslås att det inrättas ett barn - och elevombud för likabehandling, som får till uppgift att tillvarata barnens och elevernas rätt och som också skall kunna föra skadestånds- talan för barnets eller elevens räkning. Lagen innehåller förbud mot trakasserier på grund av kön och sexuella trakasserier (trakasserier av sexuell natur). Utgångspunkten för lagstift- ningen är att diskriminering är en fråga om mänskliga rättigheter. Det handlar om allas lika värde och lika rätt. Förslaget innehåller bland annat regler om skolans skyldigheter vid kännedom om trakasserier, förbud mot diskriminering och mot repressa- lier samt skadeståndsansvar vid diskriminering och för mobbning och liknande kränkningar. Lagen om likabehandling av studenter i högskolan Enligt lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan skall universitet och högskolor arbeta aktivt för att förebygga och för- hindra diskriminering och trakasserier på grund av könstillhörighet, et- nisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Regeringen följer tillämpning av lagen och gav i regleringsbrev i uppdrag till lärosätena att redovisa vilka åtgär- der lärosätet har vidtagit med anledning av den årliga plan som upprättas över åtgärder för främjandet av studenternas lika rättigheter. Ensamstående med barn har relativt små ekonomiska marginaler. Ensam- stående studerande som får barn har det sämsta eko- nomiska utfallet. Totalt har avsatts för att stärka situationen för barn i ekonomiskt utsatta familjer varav 450 miljoner har beräknats för ett bidrag till studerande med barn. Tilläggsbidraget är generellt på så sätt att alla studerande som har rätt till tilläggsbidrag skall få bidraget när de uppbär studiemedel. I regleringsbrevet avseende 2005 till Myndigheten för skolutveckling är jämställdhet ett prioriterat område. Myndigheten har i sin rapport nell skolutveckling fem utvecklingsområden (2004) bl.a. uppmärksam- mat behovet av stöd så att genuspedagogerna skall kunna fungera som en resurs i kommun och verksamhet. skall redovisa utbildningsinspektionens omfattning och in- riktning - bl.a. insatser för att kunna bedöma skolornas arbete med att utjämna könsrelaterade skillnader i studieresultat. Jämställdhetsarbetet skall alltså bli effektivare i skolverksamheten genom tydligare redovis- ningskrav. Behovet av kunskap och kompetens Myndigheten för skolutveckling (MSU) tog på uppdrag av regeringen fram ett referensmaterial för att främja och intensifiera skolornas och kommunernas jämställdhetsarbete. Detta resulterade i rapporten är det ställt? Tack, ojämt! - ett stödmaterial med lärande exempel på hur skolor och kommuner, i samverkan med olika organisationer och myn- digheter, arbetar med jämställdhet och social och etnisk mångfald. Mate- rialet ger en bakgrund till köns- och maktskillnader i skolan och sam- hället samt visar hur könsmaktsordningen skapas och upprätthålls. Alla kommuner och skolor fick information och material . Regeringen gav Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta fram ett material med information om jämställdhet samt som stöd för undervisningen i jämställdhet ge skolorna möjlighet att se och disku- tera filmen ! i årskurs 6-9 under - 2005. Myndigheten har samarbetat med . Under läsåret arrangerade 136 kommuner filmvisningar för en publik om drygt 87 000 elever. Som en del av uppdraget har MSU och sam- arbetat med regionala resurscentrum för film och video. Man har inbjudit genuspedagoger, mediepedagoger, lärare och övrig personal till inspira- tionsträffar i form av regionala mötesplatser. Under temat , makt och media har totalt elva mötesplatser med sammanlagt ca 500 deltagare genomförts. Tillsammans ger myndigheterna ut materialet Först såg vi en film bestående av en bok och en DVD. Materialet bygger på erfaren- heter från skolor och kommuner som arbetat med jämställdhet och me- dier efter visningar av Hip Hip Hora!. Exemplen kommer från grund- skolans årskurs 6-9. Boken inleds med en beskrivning om vad jämställd- het är och vad som gäller för skolans uppdrag i fråga om jämställdhet. Regeringen beslutade om en jämställdhetsdelegation för förskolan i au- gusti 2003 och satsar sammanlagt från till för detta ändamål. Delegatio- nen för jämställdhet i förskolan (U2003:12) har i uppdrag att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan. En viktig del av uppdraget för delegationen är att föreslå lämpliga insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete för förskolan skall utvecklas och stärkas. överlämnade delegationen sitt delbetänkande Den könade förskolan om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete (SOU 2004:115) till regeringen. Betänkandet remit- terades till ett 70-tal instanser. skall delegationen redovisa uppdraget i sin helhet. Delegationen har tilldelat 34 projekt sammanlagt . fick 18 projekt och fick 26 projekt, varav 16 projekt är nya projekt, samma summa för pedago- giskt jämställdhetsarbete i förskolan. De projekt som tilldelats medel är spridda över landet och av varierande omfattning och verksamhetsinrikt- ning. Delegationen har även premierat jämställdhetsarbete av god kvali- tet , vilket ingår i uppdraget. Utbildning av pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap Regeringen har avsatt medel för utbildning av pedagogiska resursperso- ner i jämställdhet och genuskunskap. Utbildningen riktar sig till lärare och pedagoger i förskolan, skolan och gymnasieskolan. Det är i samverkan med i samt universitet som utbildat genuspedagogerna. respektive Gö- teborgs universitet kommer att utbilda genuspedagoger även /2006. Syftet med utbildningen är att genuspedagogerna skall arbeta praktiskt med förändringsarbete i sina verksamheter. Regeringens ambition var att det skulle finnas åtminstone en kvalifice- rad genuspedagog i varje kommun /2005. har 255 genuspedagoger från sammanlagt 145 kommuner utbildats. Myndig- heten för skolutveckling skall redovisa avslutade och pågående jäm- ställdhetsinsatser inklusive utbildningen av genuspedagoger senast i års- redovisningen för . Genus- och jämställdhetskunskap i högskolan På uppdrag av regeringen har utrett hur frågor om ge- nusperspektiv och mäns våld mot kvinnor beaktas i ett antal utbildningar. För att mäns våld mot kvinnor skall kunna bekämpas effektivt är det nödvändigt att de, som i sitt yrke kan komma att möta kvinnor som ut- satts för våld, har kunskap om detta våld och om de mekanismer som ligger bakom detta. pekar i sin utredning ut fem områden som tycks avgörande för att utbildningarna skall kunna etablera eller för- bättra undervisning om mäns våld mot kvinnor, bl.a. att undervisningen anknyter till studentens framtida yrke och att utbildningen sker i samver- kan med andra aktörer. För att kunna anlägga ett genusperspektiv på utbildningen krävs att lä- rarna själva har goda kunskaper och därför bör genusperspektiv ingå i högskolepedagogiska kurser. Regeringen följer regelbundet denna fråga. Rådet för högre utbildning inom har haft i uppdrag att redovisa hur rådet arbetar med att stödja utvecklingen av metoder för att använda genusperspektiv i undervisningen och i utvecklandet av hög- Myndigheten för skolutveckling (MSU) har jämställdhet som ett natio- nellt utvecklingsområde. I rapporten skolutveckling - att prio- ritera och fokusera () redovisas insatser som MSU anser behöver prioriteras inom utvecklingsområdena. I den lyfts könsskillna- derna i utbildningsresultat fram för utvecklingsinsatser för att öka mål- uppfyllelsen när det gäller likvärdighet och jämställdhet. Myndigheten håller på att ta fram en handlingsplan för jämställdhetsarbetet. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att en särskild delegation för att främja utvecklingen av legitimitet, kvalitet och metoder för validering utanför högskoleområdet bör inrättas . Ansvaret för validering bör delas mellan utbildningsvä- sendet och arbetslivet. Genomförandet av validering bör ske genom regi- onal samverkan mellan utbildningshuvudmän, branscher och arbets- marknadens parter. Regeringen beslutade om förordning med instruktion (SFS 2003:1096) för Valideringsdelegationen vid regeringens sammanträde och delegationen påbörjade sitt arbete . Valideringsdelegationen har till uppgift att i fråga om validering av vuxnas kunskaper och kompetens -främja kvalitet, legitimitet och likvärdighet, -bedriva och stödja utveckling av metoder och verksamhetsformer, -stärka och främja ett regionalt samarbete, -informera, samt -utforma förslag om vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställa en verksamhet med validering. Myndigheten skall samverka med arbetslivet och utbildningsväsendet. Myndigheten får vid behov inrätta referensgrupper där företrädare för myndigheter, kommuner, landsting, organisationer eller företag ingår. Sammanlagt har ca 60 miljoner avsatts för Valideringsdelegationens ar- bete . Mediepolitik (PO 27) som är en kommitté (dir. 1990:40) under Utbildnings- och arbetar med att på olika sätt minska riskerna för skadlig mediepåverkan för barn och unga. Rådet har genus- perspektivet som ett prioriterat område. Rådet har bland annat: -publicerat en rapport som belyser hur sex och pornografi i medier används och upplevs av flickor respektive pojkar. -arrangerat och medverkat med olika program och seminarier i sammanhang som direkt och indirekt riktar sig till barn och unga och som syftar till att skydda och stärka dem som mediekonsumenter, bland annat projekt . Kulturpolitik (PO 28) Genusdimensionen i museernas arbete tillsatte regeringen en särskild arbetsgrupp med uppgift att ta fram förslag till hur genusperspektivet kan få större genomslagskraft i museernas verksamhet. Arbetsgruppen på museer lämnade sin slutrapport (Ds 2003:61). I budgetpropositionen föreslog regeringen att avsätts till Stiftelsen seum för att pröva förutsättningarna för att etablera en resursenhet för genusfrågor på museerna. Förbättrade förutsättningar för kvinnor som är filmskapare I regeringens proposition Fokus på film en ny svensk filmpolitik 2005/06:3) redovisas bl.a. ett nytt filmavtal som gäller för tiden 20062010. I propositionen beskrivs även inriktningen på de åtgärder som kommer att ligga inom ramen för de statligt finansierade insatserna. Ett av målen med det nya filmavtalet är att förbättra villkoren för kvinnor som är filmskapare. I avtalet anges att andelen kvinnor i för filmproduk- tionen centrala funktioner skall öka . Senast före avtalsperiodens slut bör ettdera könet, räknat i antal projekt som får stöd, vara representerat till inom kategorierna manus- författare, producent och regissör. Stiftelsen kommer att redovisa könsfördelningen när det gäller manusför- fattare, producenter och regissörer i de filmprojekt som får stöd samt de genomsnittliga stödnivåerna för filmer av enbart eller i huvudsak kvinnor respektive män. Även könsfördelningen inom filmteamet i övrigt, samt inom de produktionscentrum som får stöd genom avtalet, skall redovisas. Jämställdhetsmålet kommer att fortlöpande utvär- deras. skall i sin bidragsfördelning till enskilda konstnärer bl.a. ta hänsyn till könsfördelning, för att se till att det samlade stödet speglar hela kulturlivet. Av bidragsstatistiken, som alltid redovisas upp- delad på kvinnor och män, kan utläsas att det har skett en könsmässig utjämning av bidragsgivningen. Tydligast kan detta avläsas inom bild- och formområdet. fick i regler- ingsbrevet ett fördjupat jämställdhetsuppdrag. Som en del i omvärldsanalys skulle myndigheten göra en fördju- pad analys av skillnader i villkor mellan kvinnor respektive män som är Även sociala och ekonomiska villkor samt utbildningssitua- tion skulle belysas ur ett genusperspektiv. uppdraget i en rapport till regeringen . Övriga åtgärder inom politikområdet Regeringen tillsatte en kommitté för jämställdhet inom scen- konstområdet med uppgift att lämna förslag till hur ett jämställdhets- och genusperspektiv kan bli en obestridd och påverkande kraft inom hela scenkonstområdet (dir. 2004:39). Utgångspunkten är att både kvinnors och mäns erfarenheter, kunskaper och värderingar skall tas till vara för att berika och påverka utvecklingen inom scenkonstområdet. ingår att analysera den rådande könsmaktsordningen inom scenkonst- området, liksom inom konstnärliga högskoleutbildningar, och att lämna förslag till hur dessa strukturer kan förändras. Arbetet skall bedrivas ut- åtriktat och i förhållande till såväl offentliga som privata aktörer. draget skall redovisas . Ungdomspolitik (PO29) Regeringen föreslår i propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2) två nya övergripande mål för den nationella ungdoms- politiken. De mål som föreslås är att ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och verklig tillgång till makt. Inom ramen för den nya ung- domspolitiken finns fyra perspektiv, varav ett är det s.k. mångfaldsper- spektivet. Detta perspektiv utgår från att all offentlig verksamhet för ungdomar bör bejaka mångfalden och sträva efter lika rättigheter och möjligheter för alla. Propositionen antogs av . Fördelning av medel på fritidsområdet ur ett jämställdhets- perspektiv Regeringen avser att uppmuntra kommunernas arbete med att analysera fördelningen av medel på fritidsområdet ur ett jämställdhetsperspektiv. har producerat en skrift Genvägar till jämställdhet (2003:10) som redovisar erfarenheter från ungas fritid och föreningsliv och olika metoder som är anpassade för jämställdhetsutvecklande arbete. Syftet är att materialet skall kunna tjäna som verktyg för att omsätta jämställdhetspolitiken i praktik. Skriften är framtagen inom ramen för regeringsuppdraget att fördela medel ur All- männa arvsfonden till projekt för att stärka flickors villkor (Ju2002/7574/U) Folkrörelsepolitiken (PO 30) Regeringen gav i uppdrag (Ju2005/11166/D) att i samverkan med leda ett treårigt projekt vars övergripande syfte var att verka för en rättvis för- delning av samhällets samlade resurser för olika idrottsverksamheter så- väl inom som utom den organiserade idrotten (Ku1999/12/IFU delvis) (Ku1999/13/IFU delvis). Uppdraget har genomförts och redovisats i au- gusti 2004 i slutrapporten på lika villkor. Riksidrottsför- bundet skriver i rapporten att resultaten av projektet är viktiga utgångs- punkter för diskussionen kring revideringen av idrottsrörelsens idépro- gram Idrotten vill och en ny jämställdhetsplan för idrottsrörelsen som antogs vid . Inom ramen för de ytterligare medel som tillförs svensk idrott genom det s.k. Handslaget ställs ett särskilt krav på idrottsrörelsen att satsa mer på bl.a. flickors idrottande. En viktig del i satsningen är att flickor får vara med och bestämma över och utforma verksamheten utifrån egna önskemål och förutsättningar (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:KrU1, rskr. 2002/03:61, regeringsbeslut Ju2003/2685/D). har i enlighet med propositionen Statligt stöd för kvinnors organisering (prop. 2005/06:4, bet. 2005/06:KrU6, rskr. 2005/2006:99) beslutat om ett nytt statsbidrag för kvinnors organisering. Det nya bi- dragssystemet, som regleras i förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering, innehåller bidragsformerna organisationsbi- drag, etableringsbidrag och verksamhetsbidrag. Bidragen fördelas av den nyinrättade Delegationen för fördelning av statsbidrag för kvinnors or- ganisering och jämställdhetsprojekt (dir. 2005:137). Regeringens be- dömning är att det nya bidragssystemet bättre skall stödja kvinnors orga- nisering i samhället. En särskild utredare (dir. 2005:117) skall utreda den nuvarande statliga folkrörelsepolitiken och lämna förslag om den framtida folkrörelsepoliti- kens inriktning, omfattning och utformning. Utredaren skall genomgå- ende beakta aspekter som kan ha betydelse för jämställdheten och möj- ligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Övriga insatser inom politikområdet Ju2004/2567/D) undersökt frivilliga insatser i och utanför före- Studien redovisar bl.a. hur könsmönstren i de frivilliga insat- serna har förändrats över tiden. engagemang i civilsamhället - några grundläggande uppgifter från en ny befolkningsstudie, framgår bl.a. att en något större andel män gör frivil- liga insatser, män gör lite mer insatser inom idrott och kvinnor lite mer i sociala organisationer samt att män gör mer omfattande insatser, mätt i tid, än kvinnor. Bostadspolitik (PO 31) Jämställdheten i plan- och bygglagstiftningen I betänkande Får jag lov? (SOU 2005:77) som överlämnats till reger- ingen föreslås att det bör föras in en ny paragraf i plan- och bygglagstift- ningen (PBL) med bestämmelser som ger ett utryckligt stöd för att de olika dimensionerna inom begreppet hållbar utvecklingskallbeaktas inom PBL:s tillämpningsområde. En av dessa dimensioner är social hållbarhet och inom ramen för detta begrepp ryms bland annat en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Kommittén menar att bestämmelserna bör ut- trycka att planläggning och byggande skall ske så att en från social syn- punkt god livsmiljö för alla människor främjas. Därigenom uttrycks må- let att kommunens beslut om förändringar i den fysiska miljön bland an- nat skall bidra till jämlika och jämställda livsvillkor. Ärendet bereds nu i . Övriga åtgärder inom politikområdet Regeringen har förordnat en byggsamordnare som skall främja uppbygg- nad och samordning av ett utvecklingsprogram för bygg-, fastighets- och anläggningsarbeten. I kommittédirektiven till samordnaren (dir. 2004:138) nämns bland annat att en extremt ojämn könsfördelning i byggsektorn leder till vad aktörerna kallar en machokultur vilket ytter- ligare kan förstärka den snedrekrytering som finns. Samordnaren skall i ljuset av detta beakta den ojämna fördelningen när det gäller bland annat kön som råder bland anställda inom sektorn och inom programmet verka för att en mer jämn fördelning kan komma till stånd. Miljöpolitik (PO 34) I slutbetänkandet för för och Habitat (SOU 2003:31) presenterades ett antal förslag till hur arbetet kring och habitat skulle utvecklas och breddas . handlade bl.a. om att bredda agenda 21 från traditionella miljöfrågor till att även omfatta exempelvis jämställdhetsaspekter. Kommitténs förslag inarbetades i samband med framtagandet av den svenska strategin för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129). Arbetet kring att integrera jäm- ställdhetsaspekterna har vidareutvecklats i den kommande strategin för hållbar utveckling. Jämställdhetsaspekter inom naturvårdsområdet och biologiskt resursutnyttjande Resursutnyttjandet som jakt och fiske och som är direkt knutet till natur- vården genom målet om bevarande och hållbart nyttjande är av tradition en mansdominerad verksamhet. De naturvårdsaktiviteter som bedömts mest angelägna att analysera ur ett jämställdhetsperspektiv är friluftslivet i vid mening liksom vattenutnyttjande. Det sistnämnda är inte minst vik- tigt i ett internationellt perspektiv. Friluftslivet är starkt differentierat vad avser jämställdhetsfrågor. Områdena kommer att analyseras ytterligare och vid behov kompletteras med mål och åtgärder för ökad jämställdhet . En jämställdhetsaspekt som behöver belysas inom miljöområdet är att kvinnor och män är olika känsliga för exponering av kemikalier och andra miljöfaktorer. Till exempel löper kvinnor större risk än män att få skador vid exponering för fettlösliga kemiska substanser. Det beror på att kvinnor har större mängd fettvävnad, tunnare hud och långsammare äm- nesomsättning, vilket gör att kemikalier stannar i kroppen och medför högre koncentrationsnivåer i blodet.