prop · GT031d33 · 2006-01-01 00:00:00 — Avstämning av målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende mellan åren 2005/06:1 BILAGA 3 Avstämning av målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende Svag sysselsättning gör att målet inte nås ............................................................. Regeringens mål för ett halverat socialbidragsberoende...................................... Socialbidrag ett kommunalt ansvar..................................................... Socialbidrag fakta och utfall................................................................................ Utvecklingen av socialbidragstagandet .............................. Totalt socialbidragstagande 2004 ......................................................... Svenskfödda och utrikes födda hushåll ............................................... Kön och ålder ........................................................................................ Antal månader med socialbidrag .......................................................... Förändringar av antal helårsekvivalenter 19992004 .......................... Årlig förändring i antalet helårsekvivalenter....................................... Vad har hänt ? Förändringar i antal helårsekvivalenter 2003-2004 ............................. Vad förklarar ökade kostnader och ökade Förutsättningar att nå målen ............................................................................... Arbetsmarknad, befolkningsförändringar och socialbidrag............... Framtida utveckling av socialbidragen................................................. Fortsatt inriktning på arbetet med att halvera socialbidragsberoendet............. Vidtagna och planerade åtgärder.......................................................... 2005/06:1 BILAGA 3 Beräkning av årsnorm och antal helårsekvivalenter............................................ Framskrivningsmodell för socialbidragstagandet ............................................... 2005/06:1 BILAGA 3 2.1 Socialbidragshushåll efter hushållstyp och kön 2004......................................... 2.2Socialbidragshushåll efter svenskfödda, utrikesfödda och flyktinghushåll 2004...................................................................................... Vuxna bidragsmottagare efter ålder och kön 2004............................................. Socialbidragshushåll med socialbidrag 2004 ...................... Helårsekvivalenter 1999 och förändring till 2004 .............................................. Socialbidrag 2003 och 2004.................................................................................. 2.7Genomsnittlig bidragstid 2004 samt förändring Genomsnittligt antal personer i hushåll med socialbidrag 2003 och 2004........ Helårsekvivalenter 2003 och 2004....................................................................... Helårsekvivalenter 2004 och förändring ........................ Underbilagetabell 1 Genomsnittlig årsnorm för olika hushållstyper vid Underbilagetabell 2 Bidragstagare, bidragshushåll, bidragstid, utbetalt socialbidrag samt helårsekvivalenter ..................................................... 2005/06:1 BILAGA 3 Antal bidragsmottagare och bidragshushåll 19902004 ....................................... Genomsnittligt belopp och antal månader med socialbidrag per hushåll 19902004........................................................................................... Utvecklingen av socialbidragskostnader och helårsekvivalenter 19902004 .... 2.4Förändring i antal helårsekvivalenter jämfört med närmast föregående år 2.5 Relativ förändring i antal helårsekvivalenter .................. 2.6Antal kvarvarande respektive nytillkomna socialbidragstagare 2.7Genomsnittligt effekt på socialbidragsbelopp 2004 av att Sysselsättning och socialbidrag 1976-2004.......................................................... Sysselsättningsgrad i olika grupper...................................................................... Antal helårsekvivalenter i olika ersättningssystem 19702004 .......................... 3.4Framskrivning av antalet helårsekvivalenter vid olika antaganden om 3.5Utveckling av socialbidragskostnaderna jämfört med samma kvartal föregående år 2003:1-2005:2................................................................................. Denna bilaga innehåller en femte uppföljning av regeringens mål om att halvera antalet socialbidragsberoende. Målet innebär att antalet helårsekvivalenter ska halveras . uppgick antalet helårsekvivalenter till 115 400, och en halvering innebär således en minskning till 57 7001. Fortsättningsvis kommer uppföljningen att göras i finansplanen, där övriga riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken redovisas. I tidigare uppföljningar har ett stort antal fördjupade redovisningar av socialbidragstagandet gjorts. Dessa fördjupningar har bl.a. analyserat det långvariga bidragstagandet, betydelsen av olika inkomstkällor, socialbidragstagares levnadsförhållanden, betydelsen av ekonomiska drivkrafter. Vidare har även ett antal, ur socialbidragshänseende, särskilt utsatta grupper identifierats. Dessa är utrikes födda, ensamstående kvinnor med barn samt ungdomar. Dessa grupper är fortfarande överrepresenterade bland socialbidragstagarna. Socialbidragstagandet och antalet helårsekvivalenter var det lägsta . vände utvecklingen och totalt utbetalt socialbidrag och antal helårsekvivalenter ökar . Detta förutsågs redan i föregående års budgetproposition och huvudorsaken är den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden. minskade antalet helårsekvivalenter . blir minskningen något lägre, . Antalet minskade i samtliga grupper oavsett ålder, kön, typ av hushåll eller födelseland. Minskningen är något större för män än för kvinnor, större för utrikes födda än för födda i . För ungdomar ligger minskningen på genomsnittet och för ensamstående kvinnor med barn har nedgången varit betydligt mindre, . De regionala skillnaderna är, liksom föregående år, stora. I några kommuner har antalet 1 Antalen har förändrats jämfört bl.a. beroende på att bortfallskommuner har inkluderats. 2005/06:1 BILAGA 3 helårsekvivalenter redan halverats. De största förändringarna har skett i små kommuner, där antalet helårsekvivalenter var få redan i utgångsläget . ökade antalet helårsekvivalenter med ca 3 100. Det motsvarar en ökning på , vilket kan jämföras med en årlig genomsnittlig minskningstakt på . På ett övergripande plan förklaras ökningen av ett försämrat arbetsmarknadsläge till följd av den internationellt betingade lågkonjunkturen. De ökade kostnaderna för socialbidrag förklaras i huvudsak av längre bidragsperioder och högre bidragsbelopp per hushåll, inte av att antalet bidragshushåll ökat. minskade antalet helårsekvivalenter för i stort sett alla grupper oavsett ålder, kön, hushållstyp eller härkomst. fanns grupper där antalet ökade i relation till föregående år, främst bland unga . fortsätter ökningen bland ungdomar, vilket sannolikt förklaras av en ökad arbetslöshet i denna grupp. Svag sysselsättning gör att målet inte nås Målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende har inte uppnåtts till 2004. Målet kvarstår och ska uppfyllas . Även fortsättningsvis inriktas arbetet mot sysselsättning med särskilt fokus på marginaliserade grupper. Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att göra en bred översyn av socialbidragen, där en central fråga är hur övergången från socialbidrag till arbete ska kunna underlättas. Några viktiga frågeställningar är hur samhällets insatser kan förbättras för att höja den enskildes kompetens, hur de ekonomiska drivkrafterna att arbeta kan stärkas samt hur ansvarsfördelningen mellan stat och kommun kan förtydligas och förbättras. Förslag kommer att lämnas . Vidare innehåller årets budgetproposition ett stort antal åtgärder för att stärka positionen på arbetsmarknaden för grupper som har svag arbetsmarknadsförankring. Med början genomförs en tvåårig satsning på ett sysselsättningspaket för fler jobb i näringslivet, ett kvalitetslyft i offentlig sektor, jobb åt högskoleutbildade, arbete åt ungdomar och förbättrad matchning och enhetlig kontroll. 2005/06:1 BILAGA 3 1Regeringens mål för ett halverat socialbidragsberoende ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) angav regeringen att antalet socialbidragsberoende2 ska halveras . Socialbidragstagandet, mätt som helårsekvivalenter, ska vid utgången av 2004 ha minskat från 115 400 till 57 700.3 Måluppfyllelsen hänger intimt samman med möjligheten att få ett jobb och har därför en stark koppling till regeringens sysselsättningsmål. Sysselsättningsmålet fastställdes och innebär att antalet reguljärt sysselsatta av befolkningen 20 till ska öka från till . Regeringens mål är också att sysselsättningsgraden för utrikes födda ska öka och närma sig den för hela befolkningen. Att uppnå sysselsättningsmålet är en nödvändig, men inte tillräcklig förutsättning för att klara målet om ett halverat socialbidragsberoende. ekonomiska vårproposition gjorde regeringen bedömningen att sysselsättningsmålet inte skulle nås , men att målet ligger fast. Detsamma gäller för socialbidragsmålet. Denna bilaga innehåller en femte avstämning av socialbidragsmålet. Avstämningen beskriver bidragstagandet och förändring jämfört med föregående år. Vidare redovisas vilka åtgärder som vidtagits och hur regeringen avser att utforma det framtida arbetet inom området. 1.1Socialbidrag ett kommunalt ansvar Rätten till ekonomiskt bistånd (socialbidrag) regleras i socialtjänstlagen och bygger på en individuell behovsbedömning, där kommunerna har det administrativa och ekonomiska ansvaret. Kommunernas ansvar innefattar, utöver själva bidragsprövningen, även stöd till bidragsmottagaren i syfte att underlätta dennes möjligheter att bli självförsörjande. Det ekonomiska biståndet ska fungera som ett 3Helårsekvivalenterna för har reviderats, bl.a. för att en metod att hantera bortfall har införts. För de kommuner där uppgifter saknas ett visst år har föregående års värden utnyttjats. yttersta skyddsnät och garantera en skälig levnadsnivå. Vad som avses med en skälig levnadsnivå definieras inte närmare i vare sig lagtext eller lagens förarbeten. Begreppet har dock kommenterats i ett flertal propositioner . Av dessa kommentarer framgår att definitionen av vad som avses med en skälig levnadsnivå inte är absolut. Den nivå som anses som skälig, måste bedömas utifrån individuella förhållanden och anpassas till den allmänna standardutvecklingen i samhället. 1996/97:124 angavs att utgångspunkten för vad som kan betraktas som skälig boendestandard är det som en låginkomsttagare på orten normalt har råd med. I förarbetena till den nya socialtjänstlagen (prop. 2000/01:124) anges att skälig levnadsnivå också ger uttryck för vilken form av insats, vård och behandling, andra stödformer eller ekonomiskt bistånd som kan komma i fråga. Skälig levnadsnivå blir ett uttryck för vissa minimikrav på kvaliteten. Vidare anges att en sammanvägning måste göras av olika omständigheter, t.ex. den önskade insatsens lämplighet, kostnaden för den önskade insatsen i jämförelse med andra insatser samt den enskildes önskemål. Det kan dock inte finnas obegränsad frihet för den enskilde att välja sociala tjänster oberoende av kostnad. En individuell prövning måste därför alltid göras i varje enskilt fall. Det ekonomiska biståndet delas upp i två kategorier, försörjningsstöd och livsföring i övrigt. Försörjningsstödet avser regelbundet återkommande poster. Livsföring i övrigt avser övriga behov den enskilde kan ha för att tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Försörjningsstödet omfattar i sin tur två delar; en av regeringen fastställd riksnorm och en av kommunen fastställd del som avser ersättning för skäliga kostnader för ett antal andra behovsposter. Riksnormen ska täcka skäliga kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, hälsa och hygien, förbrukningsvaror samt dagstidning, telefon och TV-avgift. När priser och konsumtionsmönster förändras, ändras också beloppen i denna riksnorm. Konsumentverkets pris- och konsumtionsundersökningar ligger till grund för regeringens beslut om riksnorm. Riksnormen uppgår till för en ensamstående och för samboende. För samboende med två barn uppgår motsvarande belopp till . Utöver riksnormen beslutar kommunerna om vad som bedöms vara en skälig kostnad för boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring m.m. som ska ersättas i form av ekonomiskt bistånd. Storleken på det ekonomiska biståndet kan därför variera mellan kommuner, beroende på individens behov och på vad som bedöms vara en skälig nivå för de olika kostnadsposterna. beslut kan överklagas till förvaltningsdomstol. 2 Socialbidrag fakta och utfall Målet om ett halverat bidragsberoende mäts i termer av helårsekvivalenter. En helårsekvivalent räknas exempelvis som: -en person som får fullt socialbidrag ett år -två personer som får fullt socialbidrag vardera -två personer som får motsvarande ett halvt socialbidrag vardera under Helårsekvivalenter anger det antal personer som kan försörjas med fullt socialbidrag. Med fullt socialbidrag avses den ersättning som hushållet maximalt är berättigat till.4 Måttet fångar således upp förändringar av såväl antal bidragstagare, bidragstidens längd som bidragets storlek. Introduktionsersättning till flyktingar ingår inte vid beräkningen av helårsekvivalenterna.5 I detta kapitel redovisas den historiska utvecklingen av socialbidragstagandet och antalet helårsekvivalenter. Inledningsvis beskrivs utvecklingen av socialbidragstagandet . Avsnittet innehåller en redovisning av antalet hushåll och personer som fick socialbidrag , bidragsbelopp och bidragstid per hushåll samt totala socialbidragskostnader. Därefter beskrivs hur bidragstagandet ser ut i olika grupper 2004. I sista avsnittet studeras utvecklingen av antalet 2005/06:1 BILAGA 3 helårsekvivalenter med uppdelning på kön, ålder, härkomst och hushållssammansättning. steg socialbidragstagandet kraftigt, vilket framgår av diagram 2.1. ökade antalet bidragshushåll från 264 700 till 386 900, vilket motsvarade en ökning av antalet individer med cirka 200 000 personer.6 Ökningen motsvarade . Högst var bidragstagandet 1996, då av befolkningen fick socialbidrag. Diagram 2.1 Antal bidragsmottagare och bidragshushåll Källa: (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004 minskade antalet hushåll som fått socialbidrag med . var andelen hushåll med bidrag som lägst av befolkningen. ökade däremot antalet bidragshushåll med närmare 600 hushåll eller . Den genomsnittliga bidragsperioden per hushåll var relativt stabil under (se diagram 2.2). 4I underbilagan redovisas hur antalet helårsekvivalenter beräknas. 5En kommun kan välja att utbetala introduktionsersättning istället för socialbidrag under en flyktings introduktionsperiod. Storleken på introduktionsersättningen uppgår till minst motsvarande socialbidragsnivån. I underbilagan återfinns en detaljerad redogörelse för hur antalet helårsekvivalenter beräknats. 6 Bidragshushåll definieras som bidragsmottagande hushåll som består av ensamstående eller samboende med eller utan barn . Undantagsvis kan ensamstående eller samboende 16- och 17-åringar definieras som egna hushåll. Bidragsmottagare avses samtliga personer i de hushåll som fått socialbidrag oavsett om hela hushållet eller endast någon av dess medlemmar fått bistånd. 2005/06:1 BILAGA 3 genomsnittliga bidraget per hushåll har däremot fortsatt att öka även efter 1997, vilket framgår av diagram 2.2. Diagram 2.2 Genomsnittligt belopp och antal månader med socialbidrag per hushåll 19902004 Genomsnittligt utbetalt bidrag per hushåll, 2004 års Genomsnittlig bidragsmånader per hushåll (höger Källa: (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004 Utvecklingen av de totala kostnaderna för socialbidrag sammanfaller väl med utvecklingen av antal helårsekvivalenter, se diagram 2.3.7 Diagram 2.3 Utvecklingen av socialbidragskostnader och Såväl de totala kostnaderna som antalet helårsekvivalenter var som högst 1997 för att sedan minska . bröts trenden och kostnaderna för socialbidrag ökade till 8,7 miljarder, vilket innebar en ökning jämfört med . Nära 230 000 hushåll eller nästan 420 000 personer har fått socialbidrag . Socialbidragstagare är en heterogen grupp där de bakomliggande orsakerna varierar kraftigt mellan såväl olika grupper som enskilda individer. Behovets omfattning hänger samman med ett antal strukturella och individuella faktorer. Detta avsnitt redovisar vilka individer och hushåll med avseende på kön, hushållstyp, ålder och födelseland som fått socialbidrag under 2004.8 Målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende avser endast befolkningen 20 . Redovisningen i detta avsnitt avser emellertid socialbidrag och introduktionsersättning för samtliga hushåll, om inte annat anges. I underbilagetabell 2 redovisas utvecklingen av antal socialbidragstagare och socialbidragskostnader för . Den mest överrepresenterade gruppen bland socialbidragstagarna är ensamstående kvinnor med barn, där nästan vart femte hushåll fick socialbidrag . Det kan jämföras med genomsnittet för alla hushåll på , se tabell 2.1.9 Ensamstående män utan barn är den enskilt största gruppen bland hushåll med socialbidrag. Även ensamstående kvinnor utan barn är en stor grupp. Totalt sett utgör ensamstående utan barn av totala antalet socialbidragstagare . Det genomsnittligt utbetalade beloppet för samtliga hushåll uppgick till . Ensamstående män, både med och utan barn, uppbär ett högre genomsnittligt utbetalat belopp jämfört med ensamstående kvinnor. För samboende ligger beloppet högre än för ensamstående, eftersom hushållet dels består av flera personer, dels har längre bidragsperioder. Den genomsnittliga bidragstiden för samtliga hushåll uppgick 2004. 7 Nivåskiftet som kan observeras i antal helårsekvivalenter men inte i socialbidragskostnaderna beror på en definitionsändring. Introduktionsersättning ingår i beräkningen av de totala socialbidragskostnaderna men inte i beräkningen av helårsekvivalenter. 8Uppgifterna är i huvudsak hämtade från om socialbidrag, Ekonomiskt bistånd årsstatistik 2004. 9Redovisningen i stycket avser hushåll i befolkningen . Tabell 2.1 Socialbidragshushåll efter hushållstyp och kön 2004 1 Avser samtliga hushåll i befolkningen . Anm. Samtliga hushåll oavsett ålder. Källa: (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004 Svenskfödda och utrikes födda hushåll Hushåll med en eller flera utrikes födda10 har socialbidrag i högre utsträckning jämfört med hushåll med personer födda i . av de utrikes födda hushållen och av svenskfödda hushållen har socialbidrag, se tabell 2.2. Socialbidragshushåll utgörs till av utrikes födda hushåll (inkl flyktinghushåll) och till av svenskfödda hushåll. Det genomsnittligt utbetalade beloppet är också högre för utrikes födda. Detta beror bland annat på att dessa hushåll har socialbidrag . För utrikesfödda är den genomsnittliga bidragstiden 8 månader jämfört för svenskfödda. Det genomsnittliga beloppet påverkas givetvis också av hushållssammansättningen. Det är fler samboende hushåll som får socialbidrag bland utrikes födda hushåll än bland svenskfödda. 10 Ett hushåll räknas som svenskfött om registerledaren och dennes maka/make eller samboende är född i . Ett hushåll räknas som utrikes fött om registerledaren eller dennes make/make eller samboende är född utomlands. 2005/06:1 BILAGA 3 Tabell 2.2 Socialbidragshushåll efter svenskfödda, utrikesfödda och flyktinghushåll 2004 Anm. Samtliga hushåll oavsett ålder. Hushåll i befolkningen från HEK2004. Introduktionsersättning ingår i redovisningen. (..) Anger otillräckligt antal observationer för att siffran ska kunna publiceras. Källa: (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004 samt HEK, SCB Totalt sett är det något fler män än kvinnor som har socialbidrag men skillnaden är liten, se tabell 2.3. Tabell 2.3 Vuxna bidragsmottagare efter ålder och kön 2004 Andel per 100 invånare Källa: (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004 2005/06:1 BILAGA 3 Bidragstagandet varierar betydligt i olika åldersgrupper i befolkningen. Det är vanligare att yngre personer har socialbidrag, jämfört med äldre, både bland kvinnor och män. Bland personer i åldern fick socialbidrag . Antal månader med socialbidrag Det är viktigt att särskilja det långvariga socialbidragstagandet från det tillfälliga bidragstagandet. Bakomliggande orsaker till långvarigt kontra kortvarigt socialbidragsberoende kan skilja sig markant. Tabell 2.4 Socialbidragshushåll med socialbidrag 2004 Källa: (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004 Av tabell 2.4 framgår att en majoritet av hushållen har bidrag under relativt begränsade perioder av året. Av socialbidragshushållen får bidrag och hade bidrag och hade bidrag eller längre. För samboende med respektive utan barn är det betydligt vanligare med bidrag än 8 månader. Bidragsperiodernas längd varierar starkt mellan svenskfödda och utrikes födda hushåll, för svenskfödda jämfört för utrikes födda. Av tabell 2.4 framgår att utrikes födda hushåll är starkt överrepresenterade bland hushåll med långa bidragstider. Där framgår att av de utrikes födda hushållen fick socialbidrag , jämfört av de svenskfödda hushållen. 2.3Förändringar av antal helårsekvivalenter 19992004 Beskrivningen i detta avsnitt avser helårsekvivalenter. Syftet är dels att visa i vilken grad olika grupper bidragit till den totala minskningen av helårsekvivalenter, dels att visa hur socialbidragstagandet förändrats inom grupperna. Socialbidragsmottagandet beräknas för varje hushåll i termer av helårsekvivalenter. När redovisningen görs för individer har hushållets helårsekvivalent fördelats lika mellan makarna. Årlig förändring i antalet helårsekvivalenter Antalet helårsekvivalenter minskade , men i allt långsammare takt. ökar dock antalet helårsekvivalenter sedan socialbidragsmålet sattes. Diagram 2.4 Förändring i antal helårsekvivalenter jämfört med närmast föregående år Källa: IoF, SCB, beräkningar minskade antalet helårsekvivalenter i så gott som alla grupper, oavsett kön, ålder, hushållstyp eller härkomst. ökade helårsekvivalenterna jämfört med året innan i några av dessa grupper, medan de ökade i stort i sett alla grupper . Detta beror till stor del på den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden. Färre helårsekvivalenter i alla grupper svarade män för fler helårsekvivalenter än kvinnor, yngre för fler än äldre och utrikes födda för fler än födda i . Av tabell 2.5 framgår att personer födda utomlands svarade för av antalet helårsekvivalenter. En jämförelse mellan olika hushållstyper visar att merparten av helårsekvivalenterna avser ensamstående män utan barn () och samboende med barn (). Totala antalet helårsekvivalenter minskade från 115 400 till 88 000 . Antalet minskade i alla grupper oavsett kön, ålder, typ av hushåll och födelseland. Den största delen av den totala minskningen beror på en minskning bland personer i åldern , utrikes födda samt samboende med barn och ensamstående män utan barn. Bidragsmottagare i åldern utgjorde exempelvis av alla helårsekvivalenter 1999, och stod för av den totala minskningen av antalet helårsekvivalenter . De grupper som svarade för den största delen av helårsekvivalenterna 1999 stod således också för den helårsekvivalenter på minskningen bland utrikes födda. Olika stor minskning inom grupperna Minskningen av antalet helårsekvivalenter 1999 2004 var totalt sett , men varierar mellan olika grupper vilket framgår av tabell 2.5. För samboende med och utan barn är minskningen , vilket är betydligt mer än för övriga typer av hushåll. För två av de utsatta grupperna ungdomar och utrikes födda har nedgången 19992004 varit något större än genomsnittligt (). För ungdomar är minskningen och för ensamstående kvinnor med barn har nedgången varit betydligt mindre, . Den generella bilden gäller ofta även när man ser på mer detaljerade undergrupper. Exempelvis är minskningen av helårsekvivalenter större bland yngre, för både kvinnor och män och oavsett ursprungsland.