prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — Under en del av året belastades anslaget 38:20 Kapitalinsatser i statliga bolag med utbetalningar till . Anslaget får tillfälligt användas om medel saknas på kontot i Riks- gäldskontoret för omstrukturering av statliga bolag. Se vidare netto- utlåning (avsnitt 5.4.29). 5.4.25Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar politikområdet Allmänna bidrag till kommuner. I detta ingår merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. Tabell 5.61 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mot anvisat i statsbudgeten är främst hänförlig till anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Syftet med anslaget är att tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation. Utfallet för anslaget blev , vilket är lägre än anvisat. I tilläggsbudget min- skades anslaget med . Ett lika stort nytt anslag 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen anvisades under utgiftsområde 19 Regional utveckling. Utfallet för anslaget 48:3 Statligt utjämnings- bidrag för LSS-kostnader, lag (1993:387) om stöd och service för vissa funktionshindrade, uppgick till , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget ökades på tilläggsbudget med detta belopp efter slutlig beräkning av utjämnings- bidraget. På statsbudgetens inkomstsida finns en motsvarande avgift (inkomsttitel ), som andra kommuner betalar, och därmed påverkar utjämningssystemet för LSS-kostnader inte statsbudgetens saldo. Utfallet för anslaget 48:1 Kommunal- ekonomisk utjämning blev , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget infördes och innebar att utjämningssystemet, det gene- rella statsbidraget och vissa specialdestinerade statsbidrag sammanfördes till ett anslag för att det statliga stödet skulle kunna riktas på ett tydligare sätt till de delar av landet som har mindre goda förutsättningar. Avgifterna i det kommunala utjämningssystemet nettoredovisas under det nya anslaget på stats- budgetens utgiftssida, vilket minskade ramnivån. Inkomstutjämningsavgift, kostnadsutjämnings- avgift och regleringsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt redovisas således på utgiftssidan . Överföringar från andra anslag gjordes, bl.a. bi- drag till personalförstärkning i skola och fritids- hem, som uppgick till . Regleringar gjordes bl.a. för effekter av ändrade avdragsregler för pensionsavgifter (-) och effekter av höjt grundavdrag (). redovisades på statsbudgetens inkomstsida. blev utgifterna bl.a. till följd av den ändrade redovisningen för utgiftsområdet (17,) lägre än 2004. Utfallet för det nya anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning blev . Utfallet för de tre anslag som avskaffades uppgick sammanlagt till . Utfallen för de avskaffade anslagen var: 48:1 Gene- rellt statsbidrag till kommuner och landsting , 48:3 Statligt utjämnings- bidrag till kommuner och landsting och 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården För det kommunala ut- jämningssystemet blev således nettoför- ändringen mellan åren -, vilket bl.a. förklaras av att utjämningssystemet nettoredovisas på statsbudgetens utgiftssida. Motsvarande utjämningsavgift, som redovisades på statsbudgetens inkomstsida, var . Sammantaget höjdes således statsbidragen till kommuner jämfört med genom tillskott och omfördelning av utgifter från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utfallet på anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting blev lägre än 2004. Utfallet för anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS- kostnader blev däremot högre än 2004. Den s.k. kommunkontoskulden avseende mervärdesskatten () reglerades (regeringsbeslut ). Detta påverkade inte budget- saldot/lånebehovet, men såväl statsbudgetens utgiftssida som inkomstsida. Beloppet åter- betalades till och krediterades därmed nettoutlåning på utgiftssidan (avsnitt 5.4.29). På inkomstsidan belastades inkomsttiteln 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet (avsnitt 5.2.3). En engångsminskning av det generella statsbidraget har tidigare gjorts med anledning av detta. 5.4.26Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgifts- området Statsskuldsräntor m.m. tillhör inte något politikområde och ingår inte under ut- giftstaket eftersom regeringen och i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Tabell 5.62 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. Utfallet uppgick till och var därmed (15,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av Riks- gäldskontorets (RGK:s) upplånings- och skuld- förvaltningsteknik påverkar också ränte- utgifterna. Anslagsavräkningen görs enligt utgiftsmässiga principer och är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverk- samheten. RGK har rätt att vid behov överskrida anslaget för räntor på statsskulden. I statsbudgeten beräknades stats- budgetens saldo bli ett underskott, motsvarande ett lånebehov på . Ut- fallet blev ett överskott på . Lånebehovet blev således lägre än beräknat i stats- budgeten, vilket bidrog till de lägre ränteutgif- terna. Tabell 5.63 Räntor på statsskulden Räntor på lån i Räntor på lån i -4,6 -7,7 -14,5 -10,1 -3,0 -9,0 -3,3 -6,8 -7,0 -6,9 -6,9 -8,0 -1,1 Utfallet på anslaget 92:1 Räntor på statsskulden blev , vilket är lägre än anvisat i stats- budgeten. Orsaken till de lägre utgifterna är flera, bl.a. blev nettoinkomsterna av över/underkurser vid emission högre än beräknat i statsbudgeten, räntor på lån i svenska kronor blev ca lägre än beräknat och realiserade valutavinster blev högre. Kursförlusterna blev däremot högre än beräknat i statsbudgeten. Den inhemska långa och korta räntan blev i genomsnitt än beräknat i statsbudgeten. Valutakurs- vinsterna netto blev högre än beräknat i statsbudgeten, trots att kronkursen försvagades enligt TCW-index (Total Competitiveness Weights, ett handelsvägt index på kronans värde mot en korg av andra valutor). Tabell 5.64 Räntor och valutakurser 20012005 årsgenom- snitt 12001 avser ränta 3 mån. 2Total Competitiveness Weights, ett mått på kronans värde mot en korg av andra valutor. Utgifterna för utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev (38,) lägre än 2004. Det förklaras främst av att realiserade valutakursvinster var ca 2005 jämfört med valuta- kursförluster på 2004, dvs. en förbättring med . Valutavinsterna berodde bl.a. på att några stora lån i dollar förföll och att dessa hade tagits upp vid en högre dollarkurs än den som rådde då de förföll. Jämfört med 2004 har kursförlusterna vid återköp minskat med ca . Det beror på att RGK gjorde färre återköp av obligationer i samband med obligationsbyten. Utfallet för anslaget 92:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning blev , vilket är lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. 5.4.27Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgiftsområdet omfattar enbart Avgiften till Europeiska gemenskapen. Tabell 5.65 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utfallet uppgick till och var därmed (4,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. EU-budgeten beslutas inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (det s.k. finan- siella perspektivet). Avgiften kan förändras och avvika från statsbudgeten be- roende på ett flertal faktorer såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten och ändrings- budgetar på gemenskapsnivå. Skillnaden mellan utfall och vad som anvisades i statsbudgeten hänför sig till anslaget 93:1 Av- giften till Europeiska gemenskapen. Det lägre utfallet beror främst på att reviderat betalningar för perioden 2004, vilket resulterat i en lägre avgift . Vidare fördes överskott års budget, vilket minskade avgift ytter- ligare. Jämfört med ökade utfallet för avgiften till Europeiska gemenskapen med (0,). Ökningen begränsades av att av BNI-avgift senarelades till . Exklusive senare- läggningen ökade avgiften till EU med (11,) jämfört med . Det är främst avgiften som baseras på bruttonationalinkomst (BNI) som ökade. Det beror på att BNI beräknas bli högre jämfört med BNI (se även kapitel 7 Avgifter till och bidrag från EU). 5.4.28 Minskning av anslagsbehållningar Budgeteringen av förbrukningen av anslags- behållningar är i statsbudgeten inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Minskning av anslagsbehållningar. Denna post var noll kronor i statsbudgeten . Posten utgör ett netto mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. Minskning av anslagsbehållningar ingår i de utgifter som omfattas av det statliga utgiftstaket. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Netto- summan av förändringar av anslagsbehållningar 2005 avseende ramanslag exklusive Statsskulds- räntor m.m. framgår av tabell 5.66. Tabell 5.66 Minskning av anslagsbehållningar 20051 Ramanslag exklusive statsskuldsräntor m.m. -172,1 1Avseende ramanslag exklusive utgiftsområde Statsskuldsräntor m.m. Anslagsbehållningarna uppgick vid utgången av 2005 till . De minskade således med jämfört med . I tabell 5.67 redovisas de anslag som uppvisade utgående anslagsbehållningar 2005 överstigande . Tabell 5.67 Specifikation av anslag med anslagsbehållning 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning 19:1 Sjukpenning och rehabilitering 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 22:6 Europeiska socialfonden 20002006 För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov (med omvänt tecken) redovisas (RGK:s) nettoutlåning samt en kassamässig korrigerings- post på statsbudgetens utgiftssida. blev utfallet för nettoutlåning . Beräk- ningen i statsbudgeten uppgick till . Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således -. I tabell 5.68 specificeras de största posterna. Alla poster är dock inte specificerade i statsbudgeten. PPM, uttag för köp -Medel ur Fonden för 1 Endast vissa delposter är specificerade. () utbetal- ningar av premiepensionsmedel beräknades i statsbudgeten uppgå till . Utfallet blev , dvs. högre än i statsbudgeten. Inbetalningarna av premiepensionsmedel inklu- sive ränta blev , vilket var lägre än beräknat. Dess- utom har PPM sålt statsobligationer för som sattes in på ett konto i RGK. Centrala lån i RGK för studielån och lån till hemutrustning beräknades i statsbudgeten till . Utfallet blev , dvs. Det beror främst på att färre än beräknat tog studiemedel som åter- betalningarna av lån blev större än väntat. RGK lånar ut medel till myndigheter för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Sådana investeringslån till myndigheter uppgick till . Behållningarna på myndigheternas ränte- konton och vissa särskilda räntebelagda konton minskade med , vilket ökade nettoutlåningen. fördes över från statsbudgetens inkomstsida, inkomst- titel Övriga inkomster av statens verk- samhet, till konton för kommuner- nas mervärdesskatt i RGK. Detta för att reglera de underskott som fanns på de s.k. kommun- kontona (regeringsbeslut ). Transak- tionen påverkade inte lånebehovet/budgetsaldot, men såväl statsbudgetens utgiftssida som inkomstsida. Totalt blev utfallet på kontona för kommunernas mervärdesskatt -. konton för EU-medel hör till de räntebelagda konton som redovisas separat. Kreditutnyttjandet på EU-konton ökade med . inbetalade i förskott sin andel av finansieringen av i . Inbetalningen gjordes med till ett räntebelagt konto avseende och medlen skall användas . Konto- förändringen blev 2005. Behållningen på kontot för det individuella kronor från inkomsttiteln 1428 Energiskatt till räntelöst konto i RGK i avvaktan på införande av ett system för individuell kompetensutveckling i arbetslivet. Enligt budgetpropositionen (volym 1 s. 37) införs inte något system för kompetenssparande då det inte var möjligt att konstruera ett system som fick brett stöd hos arbetsmarknadens parter. Kontot avvecklades och behållningen återfördes till statens checkräkning och redovisas mot in- komsttiteln 1428 Energiskatt (regeringsbeslut ). ökade sin upplåning i RGK med för finansiering av infrastrukturinvesteringar. varav ca 800 miljoner kronor avser tidigarelagda amorteringar. ökade sina lån i RGK till följd av att RGK började ta över finansieringen av lån för de s.k. storstadspaketen i och , varav de största projekten är i och Götaleden i (ekonomiska vårproposition, s. 64-65). Lånen uppgår till ca och avsikten var från början att dessa satsningar som inleddes skulle vara avgiftsfinansierade. Därför fick särskilda statliga bolag, och trafikleder AB, sköta upplåningen. Någon avgifts- finansiering genomfördes inte varför det inte fanns anledning att förvalta dessa lån vid sidan av statens ordinarie upplåning. Regeringen be- dömde att de totala kapitalkostnaderna blir lägre om upplåningen hanteras av RGK. Även de administrativa kostnaderna blir lägre. Lånen avvecklas därför i den takt de förfaller och i stället lånar i RGK. uppgick låneförfallen totalt till . Resterande påverkan på lånebehovet kommer vid lånens förfallotidpunkter . Statsskulden påverkades emellertid direkt när RGK gick in som låntagare och införlivade lånen i sin ordinarie skuldförvaltning. Skulden ökade således med det bokförda värdet, ca utan att lånebehovet på- verkades. Projektet finansieras också med lån i RGK. Totalt ökade nettoutlåningen för infrastruk- turinvesteringar, exklusive omfinansieringen för storstadspaketen, med , vilket är ca mindre än beräknat i statsbudgeten. beslutade om en ny modell för omstrukturering av statliga bolag. Ett konto inrättades hos RGK dit extra utdelningar från statliga bolag förs. Från kontot utbetalas kapitaltillskott till statliga bolag. fick ett kapitaltillskott på . Detta finansierades dels med återstående medel från kontot (), dels med medel () från anslaget 38:20 Kapi- talinsatser i statliga bolag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget får tillfälligt användas om medel saknas på kontot. gjordes en extra utdelning på från som sattes in på kontot, varav fördes vidare för kreditering av anslaget (och ränta ). Konto- förändringen blev därmed och ställningen var . Utlåningen till ökade med för finansiering av fastigheter som övertagits från de tidigare allmänna försäkringskassorna. Däremot minskade utlåningen till med till följd av förtidsåterbetalning av skulder från . I posten Övrigt, netto ingår bl.a. minskade lån i RGK för med , PPM med 976 miljoner kronor (exklusive premiepensionsmedel), med och med . Dessutom ingår en ökad inlåning för med (exklusive återbetalning från ). ingår med både minskad utlåning () och ökad in- låning (). blev utfallet för Riksgäldskon- torets nettoutlåning sammantaget lägre än 2004. Posten Kassamässig korrigering och posten nettoutlåning ingår i stats- budgeten för att statsbudgetens saldo skall mot- svara statens lånebehov med omvänt tecken. Posten Kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statsverkets check- räkning. Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över stats- verkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men vissa delposter är möjliga att specificera. Betalningar till och från medför kassamässiga korrigeringar (se även kapitel 7 Avgifter till och bidrag från EU). Ut- betalning av EU-finansierade stöd till svenska jordbrukare redovisas både på anslag på statsbudgetens utgiftssida och på Jordbruks- verkets EU-konto under RGK:s nettoutlåning. Detta medför en kassamässig korrigering. Andra månaden efter utbetalningsmånaden i sker betalning från , som redovisas på statsbudgetens inkomstsida och på EU-konto under RGK:s nettoutlåning. Då uppstår en kassamässig korri- gering åt motsatt håll. Vid budgetårsskifte kan dessa uppstå på olika budgetår. Betalning av avgift till EU medför också en kassamässig korrigering. betalar inte avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto hos RGK inom statsverkets checkräkning. sker avräkning mot anslaget för EU-avgiften. via medel från kontot hos RGK. Eftersom tidpunkten för anslagsbelastning och rekvisition från EU skiljer sig åt uppstår kassamässiga korrigeringar. Anslagsbelastning och rekvisition kan ske under olika budgetår. blev utfallet för Kassamässig korrigering -. Beräkningen i statsbudgeten uppgick till -. Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således -. I tabell 5.69 framgår de delposter som är möjliga att speci- ficera. Tabell 5.69 Kassamässig korrigering 1 Utfallet har korrigerats med hänsyn till ett tidigare fel i redovisningen av statens lånebehov. Den största skillnaden mellan utfall och statsbudget beror främst på att utbetalningar avseende djurbidrag, landsbygdsstöd och gårds- stöd, som enligt beräkningen i statsbudgeten skulle betalas ut , tidigarelades till efter beslut av regeringen. betalades bidrag ut till jordbrukarna och beloppen redovisades både mot anslaget och RGK:s nettoutlåning. Därmed uppstod en kassa- mässig korrigering (-) motsvarande den EU-finansierade delen av de tidigarelagda bidragen. redo- visades motsvarande bidrag från EU både på inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida och under RGK:s nettoutlåning. Därmed uppstod en positiv kassamässig korrigering. I statsbudgeten beräknades den kassamässiga korrigeringsposten uppgå till -. Beloppet avser påverkan på lånebehovet av överföringen från AP-fonden . I enlighet med beslutet om det reformerade ålderspensionssystemet över- då totalt 155 000 (marknadsvärde), Överföringen av statsobligationer påverkade inte lånebehovet direkt utan medförde endast en minskning av statsskulden. Bostadsobliga- tionerna skulle förvaltas av RGK tills de förföll och påverkade först då lånebehovet. Låne- behovet påverkades även av dessa obligationers förfallande kupongräntor . ), vilket medförde en kassa- mässig korrigering på totalt -. Skillnaden jämfört med statsbudgeten blev därmed -. var för förfall av bostadsobligationer. Redovisningen på anslaget för statsskulds- räntor är inte helt kassamässig. En mindre kassa- mässig korrigering uppstår främst till följd av att inkomsträntor på vissa delar av RGK:s utlåning periodiseras till det kvartal de avser. Denna periodiseringseffekt blev . Posten Övrigt, som uppgick till -, är en restpost som till stor del torde vara hänförlig till skillnader mellan tidpunkten för anslagsavräkning och tidpunkten för betalning. Den kassamässiga korrigeringen blev högre än 2004. Huvudor- saken är att förfallna bostadsobligationer och kupongräntor, som tidigare överförts från AP- fonden, gav en negativ påverkan på den kassa- mässiga korrigeringsposten med , jämfört med 2005. En senareläggning av EU-avgift till 2004 skapade en negativ kassamässig korrigering på -och en lika stor positiv kassamässig korrigering . EU rekvirerade medel . Anslaget för EU-avgiften belastades . 5.4.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten belastar inte statsbudgeten. ingår emellertid i de utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten. Ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten består av en fördelningsdel och en premiereservdel. Fördelningsdelen finansieras av inbetalda pensionsavgifter. Nettot av inbetalda avgifter och utbetalda pensioner till- faller, alternativt finansieras av, FörstaFjärde AP-fonderna. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepen- sionssystemet, som administreras av Premie- pensionsmyndigheten (PPM). ombildades de tidigare fond- styrelserna till AP-fonder med delvis nya uppdrag. gjordes de första utbetalningarna av reformerad ålderspension i form av tilläggs- pension, inkomstpension och premiepension. Tilläggspension och inkomstpension belastar fördelningssystemet. Premiepension betalas ut från premiepensionssystemet. Tabell 5.70 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utfallet uppgick totalt till och var därmed (0,) högre än beräkningen i budget- propositionen . Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till , varav överfördes från AP-fonderna till EU:s tjänstepensionssystem för de tjänstemän inom EU som har begärt detta. betalades ut i premiepension. Ersättningen till , Skatte- verket, Kronofogdemyndigheterna och från AP-fonderna för administration uppgick till . AP-fondernas administrationskostnader upp- gick totalt till . I detta belopp ingår även för avveckling och särskild förvaltning. Före om- bildningen till AP-fonder uppgick administra- tionskostnaderna till (). AP-fonderna ändrade redovisningsprinciper för rörelsens kostnader . Provisions- kostnader redovisas som kostnader under rörelsens intäkter. Prestationsbaserade avgifter reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. AP-fondernas administrations- kostnader framgår av tabell 5.70. Jämfört med 2004 blev utfallet för Ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (2,) högre. De ökade utgifterna beror främst på högre inkomst- index och på ökat antal pensionärer med inkomstrelaterad pension. AP-fondernas admi- nistrationskostnader ökade med (9,). Ersättningen till m.fl. myndigheter minskade med (5,) Statliga garantier och krediter 6 Statliga garantier och krediter Staten har garantiåtaganden i form av insätt- ningsgaranti och investerarskydd, garantier om tillförsel av kapital, exportgarantier och u- kreditgarantier, andra slags kreditgarantier samt pensionsgarantier. Flera av åtagandena är mycket stora och förknippade med relativt hög risk. Därtill kommer att åtaganden eller grupper av åtaganden till stora delar påverkas av samma riskfaktorer (t.ex. ränteutvecklingen). I avsnitt 6.1.1 redovisas garantiportföljen. Riskerna i portföljen analyseras i avsnitt 6.1.2. Avsnitten 6.1.36.1.5 behandlar dels vilka avsättningar som görs för framtida garanti- förluster3, dels vilka tillgångar som finns i garantiverksamheten och slutligen hur dessa förhåller sig till varandra. Betalningsflödena i garantiverksamheten och hur dessa påverkar statens finanser redovisas i avsnitt 6.1.6. Statens garantiportfölj uppgick vid utgången av 2005 till , en ökning med i jämförelse med 2004. I summan ingår inte kapitaltäckningsgarantier eftersom dessa är obegränsade till tid och belopp och därför inte värderas. För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. Garantierna hanteras av fem myndigheter: (), Riksgälds- kontoret (RGK)4, (), () samt samarbete (Sida). Störst av åtagandena är insättningsgarantin (), garantier om tillförsel av kapital (), exportgarantier och u-kreditgarantier () samt kreditgarantier av olika slag (). Övriga åtaganden, främst pensions- garantier, uppgår till . Därut- över redovisas utfästelser om att ställa ut garan- tier på för i huvudsak exportgarantier. 3 I texten används termerna förväntad kostnad och förväntad förlust. Skillnaden mellan dessa är att i förväntad kostnad ingår även de administrativa kostnaderna vilka inte ingår i förväntad förlust. 4 Garantikapital till internationella finansieringsinstitutioner utfärdas och hanteras av och . RGK rapporterar endast åtagandenas storlek. Tabell 6.1 Statliga garantiåtaganden och utfästelser Garantier om tillförsel av kapital2 1Åtagandet för insättningsgarantin avser .