prop · GT03145 · 2006-03-22 00:00:00 — För att uppnå stora energieffektiviseringar redan på kort sikt är det därför viktigt att fokusera på åtgärder i den be- fintliga bebyggelsen, speciellt i samband med stora ombyggnader. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är viktigt att möjligheten till lönsamma energieffektiviseringsåtgärder analyseras i samband med ändringar av befintliga byggnader och att sådana åtgärder kommer till stånd i så hög utsträckning som möjligt. Byggnader är olika och de åtgärder som vidtas i en byggnad har skift- ande karaktär. Regeringen instämmer i det som har anfört om att gränsdragningen mellan vilka åtgärder som är att betrakta som änd- ring respektive underhåll försvårar krav på energieffektivisering av den Det är därför viktigt att det sker ett förtydligande av vilka åtgärder som träffas av kraven på energieffektivisering. Detta gäller särskilt vid byggnadsarbeten som avser en klimatskärm, dvs. byggnadens yttre skal som fasad, dörrar, fönster och tak samt vid byte av energisystem. Sådana åtgärder har betydelse för energihushåll- ningen, inomhusmiljön och behovet av ventilation. Regeringen delar Bo- verkets uppfattning att omfattande byte av material i en klimatskärm bör vara att anse som en ändring av en byggnad. När det gäller byggnadsarbeten som kan ha betydelse för energihus- hållningen bör det således i föreskrifter närmare anges vilka åtgärder som är att anse som ändring av en byggnad och som därmed ska uppfylla tek- niska egenskapskrav på energihushållning. Regeringen anser att sådana preciserade föreskrifter bör meddelas i myndighetsföreskrifter och inte i lag eller förordning. Regeringen avser att uppdra åt att meddela föreskrifter om vilka större byggnadsarbeten som är att anse som ändring av en byggnad. Regeringen avser också att uppdra åt att meddela föreskrifter i form av tvingande regler som anger tydliga krav på kostnadseffektiva energieffektiviseringar i samband med ändringar i befintlig bebyggelse. Utformningen av kraven bör också samordnas med vad som föreskrivs om krav på energiprestanda vid större renoveringar i större byggnader enligt EG-direktivet om byggnaders energiprestanda. Framtagandet av föreskrifter för ändring av byggnader är en viktig förutsättning för att be- ställaren skall kunna ställa krav på energieffektivisering i samband med en större renovering eller ombyggnad. Föreskrifterna skall utformas med hänsyn till regionala skillnader. skall i en rapport till regeringen följa upp och utvärdera föreskrifterna utifrån hur de har bidragit till energieffektivisering och i syfte att säkerställa att den energieffektivi- sering som uppnås också är privat- och samhällsekonomiskt kostnads- effektiv. Om bedömer att föreskrifterna leder till inte oväsentligt ökade kostnader för dem som berörs skall begära regeringens medgi- vande att besluta föreskrifterna. Vid regeringens prövning av detta görs en helhetsbedömning av förslagen utifrån ett samhällsperspektiv. Då be- aktas bl.a. effekter på hushållens ekonomi, sysselsättning, energipolitik, miljö och konkurrensförhållanden. 6.4.6Energieffektivisering och obligatorisk ventilationskontroll (OVK) Regeringens bedömning: Den återkommande obligatoriska besikt- ningen av ventilationssystemet bör förenas med en genomgång av möjliga energieffektiviseringsåtgärder i ventilationssystemet. Regeringen avser att göra nödvändiga förordningsändringar. Förslaget i överensstämmer med regeringens be- dömning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har uttryckt sitt stöd för en genomgång av möjliga energieffektiviseringsåtgärder i samband med den obligatoriska ventilationskontrollen. Svensk ventilation har anfört att de ser stora möjligheter att utnyttja den kompetens som finns på många håll bland dem som arbetar med OVK-besiktningar samt att med lämplig kompletteringsutbildning, där så behövs, bör avsevärda effektiviserings- vinster kunna nås. Också , , och har uttryckt sitt stöd för förslaget. har anfört att förslaget bör förstärkas genom krav på att företagsekonomiska energieffektiviser- ande åtgärder som inte försämrar inomhusmiljön också genomförs. Sta- tens energimyndighet har tillstyrkt förslag, men påpekat att det finns risk för överlappning mellan energiexperternas och OVK-kontroll- anternas kontroller. LO har anfört att det är tveksamt om det är motiverat att göra en obligatorisk genomgång av energieffektiviseringsåtgärder vid ventilationskontrollen. har anfört att förslaget kan leda till ökade kostnader på kort sikt. Kommuner och Landsting har ställt sig tveksamma till förslaget och i stället föreslagit att en energieffektiviseringskalkyl genomförs i de fall ventilationskontrollen för- anleder väsentliga ingrepp eller ändringar i ventilationsanläggningen. HSB, och Villaägarna har anfört att det inte finns motiv för att förändra OVK-besiktningen till att också bli en energibesiktning begränsad till ventilationssystemet. Statskontoret har avstyrkt förslaget med hänvisning till de kommande energideklarationerna för att undvika att en fastighetsägare berörs av fler än en genomgång av denna karaktär. Bakgrund: Ett system med återkommande kontroll av ventilationen finns genom den obligatoriska ventilationskontrollen (OVK). Vid den åter- kommande besiktningen kontrolleras enligt 5 § förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem att funktionen och egenskap- erna hos ventilationssystemet i huvudsak överensstämmer med de före- skrifter som gällde när systemet togs i bruk. Kontrollen sker med regel- bundna intervall och påverkas inte av den föreslagna lagstiftningen om energideklarationer. har i redovisningen av sitt regeringsupp- drag (M2005/5069/Bo) föreslagit ett tillägg i OVK-förordningen inne- bärande ett krav på att vid den återkommande besiktningen även göra en genomgång av möjliga energieffektiviseringsåtgärder kopplade till venti- lationen, t.ex. installation av värmeväxlare, och att dessa antecknas. Det föreslagna tillägget skulle göra detta till en obligatorisk punkt vid OVK- besiktningen. Genomförandet av föreslagna energieffektiviseringsåtgär- der är dock frivilligt. Skälen för regeringens bedömning: Ventilationen har nära koppling till energianvändningen och står för en relativ stor andel av energian- vändningen i en fastighet. Ett system för återkommande kontroll av ven- tilationen i bostäder och lokaler, med undantag för en- och tvåbostads- hus, finns genom den obligatoriska ventilationskontrollen (OVK). Regeringen anser att det vid den återkommande besiktningen även bör göras en genomgång av möjliga energieffektiviseringsåtgärder av venti- lationen som inte medför ett försämrat inomhusklimat. Dessa förslag till energieffektiviseringsåtgärder bör antecknas i OVK-protokollen och kan i den mån de utfärdas före en energibesiktning utgöra ett värdefullt underlag för de kommande energideklarationerna. Kontrollerna bör även samordnas med de krav som införs avseende större luftkonditionerings- system och som behandlas i avsnitt 14. Ventilationskontrollanten är spe- cialiserad inom sitt område och kan därmed lämna detaljerade åtgärdsför- slag som kan komplettera de mer övergripande förslagen som kommer att kunna lämnas i samband med utfärdandet av energideklarationer. 2005/06:145 är angeläget att förslagen från OVK-besiktningen bedöms med beaktande av andra möjliga energieffektiviseringsåtgärder i byggnaden, t.ex. tilläggs- isolering och fönsterbyte. Regeringen avser att vidta nödvändiga förord- ningsändringar i syfte att ställa krav på en genomgång av möjliga energi- effektiviseringsåtgärder i samband med OVK-besiktningen och samordna detta med de föreskrifter som skall gälla större luftkonditioneringssys- tem. 6.4.7Individuell mätning av tappvarmvatten och el Regeringens bedömning: Regeringen avser att ge den planerade energitjänsteutredningen i uppdrag att utreda konsekvenserna av och presentera ett förslag på ett krav på individuell mätning och debitering av tappvarmvatten och el i flerbostadshus. Förslaget i innebär ett krav på installation av mät- system som möjliggör individuell mätning av värme och varmvatten i nybyggda flerbostadshus. Remissinstanserna: Remissinstansernas synpunkter överensstämmer i stora drag med regeringens bedömning. Energirådgivarna har framhållit att det inte gäller enbart kunskap om förbrukad mängd energi utan också konsekvenserna vid förbrukningen, t.ex. priset. har uttryckt stöd för ett eventuellt införande av individuell varmvattenmät- ning om det kan genomföras med effektiva ekonomiska drivkrafter och utan att fastighetsägarens ansvar för effektivast möjliga drift och förvalt- ning försvagas. Också HSB har uttryckt stöd för individuell mätning av el, värme och varmvatten och anser att staten bör medverka till att under- lätta för övergång till lägenhetsvis mätning, genom att undanröja de hin- der som finns. Även , , Stad, , , , , VVS-installatörerna, och LO har tillstyrkt ett inför- ande av individuell varmvattenmätning. SCB har anfört att individuella mätningar av värme och varmvatten även skulle underlätta insamlingen av uppgifter avseende mängden använd värme för en utvald fastighet. Statskontoret har anfört att det finns frågor som behöver belysas utöver vad som skett i rapporten innan beslut tas om att införa individuell mät- ning av värme och vatten. har avstyrkt förslaget om indi- viduell varmvattenmätning i befintliga flerbostadshus samt krav på mät- ning av värme i både nybyggda och befintliga flerbostadshus. Bakgrund: saknar av landets lägenheter elmätare. Detta motsvarar ca 50 000 hushåll. Det finns dessutom en trend mot att i flerbostadshus mäta el kollektivt. Detta innebär att tidigare separata el- abonnemang för respektive lägenhet och abonnemanget för fastighetens driftel ersätts av ett gemensamt abonnemang och att den samlade elför- brukningen i byggnaden mäts med en mätare. Åtgärden görs främst av kostnadsskäl och kostnadsbesparingen består av två komponenter. Den ena är en besparing till följd av en minskad nätavgift genom att flera små abonnemang slås samman till ett större och den andra är det lägre elpris som blir följden av att priset kan förhandlas ner vid Regeringen har i olika sammanhang uttryckt sig positiv till att bostadsrättsföreningar, ägare av flerfamiljshus m.fl. agerar i syfte att inhandla el på ett från konsumentsynpunkt fördelaktigt sätt. Dock vore det olyckligt om detta leder till att den enskilde elkonsumentens betal- ning för elen frikopplas från den egna förbrukningen. Det är fullt möjligt för en grupp kunder som var för sig har individuell elmätning att gå sam- man i en upphandling av el, utan att för den skull avstå från den individu- ella mätningen och debiteringen Fastighetsägare och hyresgäster kan välja fritt hur kostnaden för den totala elförbrukningen skall delas. De flesta fastighetsägarna väljer, enligt vad regeringen erfarit, att låta de äldre elmätarna för respektive lägenhet sitta kvar. som det är möjligt att läsa av de enskilda mätarna och använda dessa mätvärden som grund för månatlig fördelning av elkostnaden finns det inget som hindrar att en bostadsrättsför- ening väljer att fördela kostnaderna efter respektive lägenhets andelstal eller att en hyresvärd fördelar kostnaden lika på alla på samma sätt som värme och varmvatten, dvs. elkostnaden ingår i hyran. De senare lösning- arna innebär att respektive hushåll inte ser någon direkt koppling mellan den egna elförbrukningen och kostnaden för boendet och därmed saknar en ekonomisk drivkraft att minska sin elanvändning t.ex. genom inköp av energisnåla vitvaror och hushållsapparater. Frågan om individuell mätning av värme och varmvatten är långt ifrån ny men har aktualiserats i betänkandet Bilen biffen bostaden. Hållbara laster smartare konsumtion (SOU 2005:51) där ett krav på mätteknik för individuell varmvattenmätning i flerbostadshus föreslås. utredningar har visat att varmvattenförbrukningen i identiska lägenheter till följd av beteenderelaterade faktorer kan variera med en faktor fem till sex (Individuell värmemätning i flerbostadshus, , 2003). Den totala energibesparingspotentialen för uppvärmning av varm- vatten uppskattas enligt till mellan (Hushåll- ning med kallt och varmt tappvatten, dnr M2003/2830/Bo). Även om individuell mätning av tappvarmvatten länge har framstått som ett intressant alternativ för att minska hushållens energianvändning har tidigare utredningar av bl.a. och kom- mit fram till att kostnaden för mätutrustningen i relation till beräknade energibesparingar framstår som alltför hög för att motivera en obligator- isk individuell mätning av värme och varmvatten. Kostnaden för åtgärden minskar dock i takt med att mätutrustningen blir allt billigare som energipriserna fortsätter att stiga. uppskattas att ca 15 000 lägenheter i kommer att vara utrustade med något system för individuell mätning och debitering av värme och varmvatten. har i redovisningen av sitt regeringsuppdrag Piska och Morot (dnr M2005/5069/Bo) föreslagit en ändring i förord- ningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. som gör det möjligt att genom byggregler ställa krav på in- stallation av mätutrustning för värme och varmvatten vid nybyggnad av flerbostadshus. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att individuell mätning och debitering av el och tappvarmvatten i flerbostadshus är ett viktigt instrument för att påverka hushållens beteende. ekonomiska drivkrafter att minska sin konsumtion av el och varmvatten, vilket i sin tur leder till en minskad energianvändning. Med undantag för det begränsade och dyra beståndet av lägenheter i innerstäderna bebos flerbostadshus i stor utsträckning av låg- och medelinkomsttagare, ung- domar och pensionärer med låga inkomster. Mer än andra behöver dessa grupper sänka kostnaderna för sitt boende, bl.a. genom effektivare ener- gianvändning och därmed lägre energikostnader. Med stigande energipri- ser blir detta än viktigare. Individuell mätning av el och varmvatten framstår också som ett viktigt pedagogiskt instrument som åskådliggör för hushållen hur de med enkla medel kan påverka sin energikonsumtion. förväntas en ökad medvetenhet om den egna energianvänd- ningen höja acceptansen för andra energieffektiviserande åtgärder. För att kunna föreslå lämpliga åtgärder avseende individuell mätning av tappvarmvatten avser regeringen att ge den planerade energitjänste- utredningen i uppdrag att utreda konsekvenserna av samt presentera för- slag på ett krav på individuell mätning och debitering av tappvarmvatten i flerbostadshus. Också möjligheten att ställa krav på individuell mätning och debitering av el skall utredas. Utredningen skall noggrant redovisa de privatekonomiska, samhällsekonomiska och miljömässiga konsekvens- erna av förslagen. Om förslagen får statsfinansiella konsekvenser skall även förslag till finansiering presenteras. Vid behov skall förslagen också åtföljas av nödvändiga författningsförslag. Avseende individuell mätning av värme pågår vissa försöksprojekt. Regeringen anser att det behövs ytterligare uppföljning och utvärdering för att få en bild av huruvida åtgärderna leder till en minskad energi- användning eller inte. 6.4.8Ökad forskning om energianvändning i bebyggelsen och energismart byggande Regeringens bedömning: Insatserna för forskning, utveckling och demonstration kring energianvändning i bebyggelsen och energismart byggande bör förstärkas. Departementspromemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna stödjer förstärkta forsknings- insatser som främjar en ökad energieffektivisering i bostäder och lokaler. har framhävt att de val (t.ex. stomval, rums- indelning m.m.) som görs tidigt i projekteringen av en byggnad har en mycket stor inverkan på byggnadens energianvändning under hela dess livscykel och att forskning och utveckling inom detta område bör stimu- leras. Formas har anfört att forskningen bör riktas in på att utveckla stra- tegier, metoder, teknik och hälsoriskbedömningar i ett systemperspektiv som i sin tur ger ökad kunskap om vilka åtgärder som krävs. Energiråd- givarna har ytterligare understrukit vikten av att kunskapen om byggande och teknikutveckling transporteras ut till praktikerna på fältet på ett ända- målsenligt sätt. har uttryckt stöd för förslaget i prome- men pekat på vikten av provning då den stimulerar företagen att utveckla energieffektiva produkter. HSB har anfört att man förutom för- slagen i promemorian även bör satsa på utveckling av fjärrvärmeteknik för komfortvärme och på teknik och marknadsföring av närvärmesystem baserade på biobränslen. Bakgrund: ansvarar för statens insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. genomfördes ett sjuårigt program med åt- gärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem. Totalt anvisades för verksamheten. har haft ett huvudansvar för genomförande av åt- gärderna, men även andra aktörer såsom , Verket för In- novationssystem och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har ansvarat för insatser inom programmet avseende energirelaterad grundforskning i FoU i samverkan med när- ingslivet. beviljade i genomsnitt till forskning, utveckling och demonstra- tion kring energi i bebyggelsen. Till detta kommer de insatser som For- mas genomför inom ramen för energiforskningsprogrammet. Den verk- samhet Formas finansierar utgörs av bebyggelseinriktad energiforskning och -utveckling med fokusering främst på energianvändningsaspekter där dessa ofta behandlas integrerade med andra byggnads- och bebyggelse- aspekter. Insatser kring forskning, utveckling och demonstration inom bebyggel- sen kan grovt delas in i tillförseltekniker och i tekniker eller åtgärder som minskar energianvändningen. En sådan uppdelning är dock inte lätt att göra. Väsentliga insatser görs till exempel för att öka energieffektiviteten i sådan utrustning som värmepumpar, biobränslepannor och solvärmean- läggningar, medan andra insatser mera renodlat fokuserar på att minska energiförluster t.ex. genom förbättringar av byggnaders klimatskal eller att öka energieffektiviteten hos hemelektronik eller vitvaror. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att insatserna kring forskning, utveckling och demonstration inom området energi och bebyggelse kan främja en effektiv och långsiktigt hållbar energianvänd- ning i bebyggelsen och ett energismart byggande. För att minska miljöpåverkan från bebyggelsen och för att ställa om energisystemet behövs insatser både för energieffektivisering och för effektivare tillförsel baserad på förnybara energislag. Inte minst finns ett generellt behov av att öka kunskapen om möjliga energieffektiviseringsåtgärder i den befintliga bebyggelsen och i samband med större ombyggnader. I detta sammanhang är det viktigt att använda ett systemtänkande på byggprocessen och att se byggnaderna i ett livs- cykelperspektiv. Inom de kommande tjugo åren behöver ungefär en mil- jon bostäder renoveras. Detta innebär ett unikt tillfälle att använda den nya teknik som vuxit fram med det ambitiösa målet att miljonprogramsbostäderna skall bli energismartaste hus. Som grund för detta arbete bör erfarenheter från tidigare projekt demon- streras och spridas t.ex. genom sammanhållna demonstrationsprojekt där ny teknik och nya åtgärder för energieffektivisering följs upp och utvär- deras. Perspektivet i sådana projekt bör inte begränsas till rent tekniska frågor utan utgå från en helhetsbild där både ekonomi, tillämpning av mogen teknik och metodik, förvaltningsrutiner och beteendeförändringar I detta sammanhang bör behovet av att föra ut resultaten och Prop. 2005/06:145 göra nya tekniker och lösningar allmänt kända särskilt beaktas. beslut om 2006 års statsbudget innebär en förstärkning av insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområ- det till sammanlagt . Regeringen gör be- dömningen att den föreslagna förstärkningen ger utrymme för en väsent- lig ökning av ambitionerna när det gäller forskning kring energi och be- byggelse. Riktlinjerna för de fortsatta insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet, inklusive området energi och bebyggelse, behandlas i regeringens proposition Forskning och ny teknik för fram- tidens energisystem (prop. 2005/06:127). Regeringens bedömning: En riktad nationell energieffektiviserings- kampanj i syfte att visa på tekniska lösningar som bidrar till en ökad energieffektivisering bör genomföras. Kampanjen bör bedrivas inom pågående informationsarbete om de kommande energideklarationerna och rikta sig till såväl enskilda hushåll som ägare av flerbostadshus och lokaler och andra relevanta nyckelaktörer. Regeringen avser att ge , i samverkan med Natur- vårdsverket, och , i uppdrag att förbereda och genomföra en sådan kampanj. Kampanjen bör pågå . Departementspromemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser ställer sig positiva till en effektiviseringskampanj som ett komplement till andra styrmedel. Ener- girådgivarna har framhållit att inriktningen bör vara praktisk och genom- förandeorienterad snarare än lägga vikt på medvetandehöjning. Stats- kontoret och Företagarna har ansett att kampanjen bör fokusera på att sprida kunskap om tekniska lösningar som bidrar till en ökad energi- effektivisering snarare än att öka acceptansen för kommande styrmedel. har ansett att kampanjen förutom till allmänheten även bör vända sig till ägare av flerbostadshus och byggnader med lokaler. har efterlyst för kampanjen samt ifrågasatt att den finansieras inom ramen för befintliga medel. Också Fastighetsägarna och har ifrågasatt att kampanjen skall finansieras inom ramen för befintliga medel anslagna för energirådgivning. HSB har anfört att en energieffektiviseringskampanj bör kompletteras med utbildningsinsatser riktade mot driftpersonal inom bl.a. flerbostadshusen. har ansett att en energieffektiviserings- kampanj kan vara ett bra sätt att använda styrmedlet information. Ut- gångspunkten för en kampanj bör dock vara att skapa förutsättningar för en god hälsa med energieffektiva lösningar utan onödig påverkan på inomhusmiljön och kulturvärden. har bedömt att en förstärkning av befintliga kanaler inklusive större krav på kommu- ner som huvudmän för energirådgivning är mer verkningsfull än en in- Prop. 2005/06:145 formationskampanj. Bakgrund: Utredningen om byggnaders energiprestanda har i sitt be- tänkande Energideklarering av byggnader För effektivare energian- vändning (SOU 2004:109) gjort bedömningen att kunskap om deklara- tionssystemet kan vara avgörande för byggnadsägarens och de boendes acceptans och därmed vilja att dra nytta av den information och de råd som ges i föreslagna energideklarationer. Utredningen har därför föresla- git omfattande informationsinsatser i samband med införandet av utred- ningens förslag till energideklarationer. har pekats ut som en lämplig ansvarig myndighet för detta arbete och för att leda ge- nomförandet av en nationell informationskampanj. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att informatio- nen om de kommande energideklarationerna bör kompletteras med en riktad nationell effektiviseringskampanj till hushåll och fastighetsägare om hur man med enkla medel kan minska sin energianvändning. Kam- panjen bör inrikta sig på vilka tekniska lösningar som står till buds för att fastighetsägaren skall kunna genomföra de förslag till energieffektiviser- ingar som de kommande energideklarationerna kommer att innehålla. Vidare bör kampanjen ge information om vilka ekonomiska drivkrafter i form av skattenedsättningar och bidrag som kommer att finnas samt bidra till spridning av goda exempel av tekniska lösningar och system. De kom- munala energirådgivarna är genom sina redan etablerade kontaktnät viktiga aktörer i informationsspridningen, men även andra aktörer såsom installatörer, OVK-kontrollanter, m.fl. är viktiga aktörer i detta samman- hang.