prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringens bedömning: är ansvarig myndighet för internationell samverkan inom energiområdet. Myndigheten bör i sitt strategiska arbete och sin prioritering ta ökad hänsyn till möjligheterna med internationellt samarbete och i ökad utsträckning stödja arbete för att initiera och utforma framgångsrika ansökningar och projektförslag på strategiskt viktiga områden. förslag: bör ges i uppdrag att kartlägga vilka styrkor och svagheter som finns hos olika potentiella samarbetsländer eftersom är för litet för att ha kritiska massor inom särskilt många forsknings- och utvecklingsområden. forskningsprogrammet måste ge möjligheter till att med lämpliga samarbetsländer bygga upp bilaterala och multilaterala grupper inom såväl forskning som utveckling och demonstration. en effektiv samverkan och rollfördelning mellan olika länder, med utgångspunkten att satsningar bör ske där de komparativa fördelarna är Remissinstanserna: Statskontoret menar att det är väl så viktigt att ta vara på och utnyttja resultat från den internationella forskningen som att driva egna forskningsprogram. menar att det vore av särskilt intresse med en fördjupad omvärldsbevakning med anledning av möjligheterna att kunna bilda nya utvecklingsblock mellan stat och näringsliv och menar att förhållandena i , , och vore särskilt intressanta att studera. ställer sig positiv till förslag att genomföra en kartläggning av styrkor och svagheter hos potentiella samarbetsländer och instämmer i att bör ta vara på de möjlig- heter till samarbete som en effektiv rollfördelning mellan samarbets- länder ger, baserat på ländernas komparativa fördelar. stöder utredningens förslag till nationell positionering på EU- nivå, samt att intar en aktiv roll mot samordnade insatser inom pekar på behovet av ett aktivt svenskt deltagande i internationellt standardiseringsarbete, vilket ger möjlighet att påverka framtagning av sådana standarder som tar hänsyn till svenska förhållanden, t.ex. kallt klimat. anser att samordning inom EU bör ske när forskningsprojekten är av sådan ekonomisk storlek eller av gemensamt intresse att detta motiverar samverkan. menar att samarbetet inom IEA är viktigt och att borde informera mera om detta, samt att det torde finnas potential för ytterligare samarbete samt möjligheter till fler samarbetsprojekt med industrin. förslag (FOKUS II): Internationell samverkan integreras i arbetet i än högre grad. Internationellt engagemang i IEA och EU-projekt är viktigt för att myndigheten skall fokusera på rätt saker, växla upp den statliga finansieringen samt undvika dubblering av insatser. Samverkan mellan nationella och internationella insatser skall vara självklar. Myndighetens medarbetare kommer därför att i högre grad delta i internationella samarbeten. Strukturer för internt och externt kunskaps- och informationsutbyte utvecklas och anpassas efter detta. Remissinstanserna: delar uppfattningen att internationell samverkan ska integreras i arbetet i än högre grad. Elforsk anser att det internationella perspektivet bör göras tydligare och beaktas mer inom programmet. Elforsk menar att den svenska energiforskningens speciella profil (med tyngdpunkt på effektivisering och förnybar energi) och måttliga storlek gör att det krävs en god omvärldsbevakning och god kännedom om internationell forskning. Elforsk menar att god omvärldsbevakning kräver engagemang och resurser, vilket bör beaktas i den fortsatta planeringen av insatserna. Elforsk saknar en diskussion om hur och av vem omvärldsbevakningen skall bedrivas, och vilka resurser och kompetens den kräver. Betydelsen av att samverka internationellt för att finna goda lösningar kan knappast övervärderas, inte heller betydelsen av att kunna medverka i inter- nationella forskningsmiljöer. Kunskapssammanställningar och synteser bör beskriva det internationella forskningsläget och sätta in svensk forskning i det perspektivet. anser att det är mycket betydelsefullt att söka nyttja den kunskap och utveckling som pågår inom de internationella organen. anser att fokus i första hand bör läggas på harmonisering av regler och villkor för den svenska energimarknaden gentemot andra europeiska länder för att uppnå en konkurrenskraftig, miljöanpassad och trygg energiförsörjning i . Skogen och Kemin, Gruvorna och Stålet vill poängtera vikten av att de nationella forskningsinsatserna är samstämda med de Platforms som utarbetats för ett antal branscher eftersom detta skulle öka möjligheten att få europeisk finansiering. menar att betydelsen att samverka i internationella forskningsprojekt inte nog kan betonas för att få bästa utväxling av det svenska energiforskningsprogrammet. ser det som oerhört viktigt att en del fria resurser skapas för att klara denna typ av finansiering. anser att det på det internationella planet i första hand behövs ekonomiskt stöd för nätverksbyggande och utbyte av erfarenheter. Därutöver borde ha en mer aktiv roll i uppbyggnaden av sådana nätverkskonstellationer. tillstyrker förslaget om aktivt sökande av internationella medel och anser att universitetens svårigheter att få medfinansiering av EU-projekt behöver åtgärdas. anser att bör satsa på rörlighet samt kunna gå in som medfinansiär i internationella projekt, särskilt EU-projekt. stödjer rapportens syn på internationellt samarbete och vill betona att sådant bör sträcka sig utanför . anser att det internationella forskningssamarbetet ger unika möjligheter att ta tillvara erfarenheter genom forskarutbyte och lyfter fram Nordisk Energiforskning som ett bra exempel. anser att ökat stöd till post docs, snarare än till doktorander, skulle skapa bättre förutsättningar att ta hem viktiga resultat och upprätthålla bevaknings- forskning. anser att det internationella samarbetet bör innefatta även länder utanför . föreslår att internationella experter bör användas vid utvärdering av ansökningar, och menar att detta bland annat kan vara ett sätt att indirekt marknadsföra svensk kompetens och svenska resurser för vidare internationellt samarbete. (Sida) saknar en hänvisning till dokumentet politik för global utveckling (PGU) och ett resonemang kring betydelsen och tillämpningen av PGU i relation till den föreslagna verksamheten. Bakgrund: Inom det nordiska samarbetet har det funnits samverkan kring forskning på energiområdet . Den nordiska institutionen driver utifrån en egen budget på verksamhet i syfte att utveckla nya förnybara energikällor, energieffektiv teknik och de nordiska energimarknaderna. () är samarbets- organisation inom energiområdet. Inom IEA bedrivs ett omfattande samarbete i form av ett fyrtiotal FoU-program, så kallade Implementing Agreements. deltar i ca 25 Implementing Agreements och uppnår på detta sätt såväl en god omvärldsbevakning som konkret samarbete kring forskning och utveckling på utvalda områden. EU:s ramprogram för forskning och utveckling är en viktig möjlighet till samverkan inom EU och med andra länder som kan delta i ramprogrammet efter olika typer av samverkansavtal. Det sjätte rampro- grammet löper från till och med , då ett nytt ramprogram tar vid. Hållbar utveckling, globala förändringar och ekosystem har varit ett av sju prioriterade tematiska områden inom det sjätte ramprogrammet. Inom detta område finns delområdet Hållbara energisystem som haft en total budget om . Prioriterade insatser inom området har varit bl.a. energibesparande och energieffek- tivitet, förnybara energikällor och deras integrering i energisystemet, alternativa motorbränslen, ny teknik för framställning, transport och lagring av vätgas, nya och avancerade koncept för förnybar energiteknik samt anläggningar för bättre utnyttjande av fossila bränslen och avskiljning och deponering av koldioxid. Under det sjätte ramprogrammet inledde Europeiska kommissionen också en satsning på att etablera ett antal s.k. Technology Platforms inom vitt skilda teknikområden som ett led i förberedelserna av det efter- följande sjunde ramprogrammet. Tanken med dessa plattformar är att de skall ledas av industrin, men representera merparten av innovations- systemets aktörer inom det aktuella området. Huvudsyftet är att aktörerna tillsammans skall formulera en gemensam strategisk forskningsagenda för området. Plattformens bredd, med representation från såväl industri som forskare och myndigheter, skall säkerställa att forskningsagendan är förankrad hos såväl näringsliv som det offentliga, att forsknings- och utvecklingsinsatserna fokuseras på de områden som har stor industriell relevans och att hela värdekedjan finns med. Utöver forskningsprojekt finansierar Europeiska kommissionen ett flertal s.k. ERA-NET-projekt, vilka syftar till ökat samarbete och bättre samordning mellan medlemsländernas nationella forsknings- program inom olika områden. Kommissionen har avsatt totalt inom det sjätte ramprogrammet för ERA-NET och förväntningen är att ca 75 ERA-NET skall ha startats under program- perioden. deltar i fyra ERA-NET, vilka handlar om bioenergi, solceller, vätgas och bränsleceller samt om att hitta modeller för effektivare överföring av resultat från grundläggande energiforskning till tillämpad forskning och utveckling. Även , , , och andra myndigheter deltar i olika ERA-NET. presenterade Europeiska kommissionen förslaget till det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling för åren 2007 2013. Nytt i förslaget är en fördubbling av forskningsprogrammets budget från ca till ca . Detta innebär att programmets totala budget är för perioden 20072013. Dessutom tillkommer för EURATOM (20072011). Nytt är också att ramprogrammet skall löpa mot tidigare , liksom inrättandet av ett europeiskt forskningsråd för stöd till grundforskning. Ramprogrammen har haft en inriktning på relativt tillämpad forskning och den föreslagna nya satsningen på ett europeiskt forskningsråd för grundforskning har tillkommit genom initiativ från bl.a. . Det nya programmet är indelat i fyra delar: Cooperation, Ideas, People och Capacities. Cooperation är programmets kärna och omfattar totalt . Denna del består av nio tematiska forskningsområden, varav Energi är ett. Ideas består av det nyinrättade europeiska forskningsrådet för stöd till grundforskning, vilket föreslås få en budget på totalt . People består av forskarstipendier och andra åtgärder för att stimulera forskarrörlighet och förbättra karriär- vägar (s.k. ) och får en budget på . Capacities består av satsningar på forskningsinfrastruktur, stöd till medverkan från små och medelstora företag, satsning på kunskaps- regioner, uppbyggnad av forskningspotential, stöd till vetenskapsinsatser i samhället, spridning av forskningsresultat och internationellt samarbete. Kommissionen föreslår också fortsatt satsning på s.k. centers of excellence vilket innebär ökat samarbete mellan forskningsorgani- sationer, universitet och företag för att skapa excellenta forsknings- miljöer. De instrument som infördes inom det sjätte ramprogrammet integrated projects (mycket stora projekt) och networks of exellence (forskarnätverk) skall fortsätta. Den påbörjade satsningen på teknik- plattformar skall stärkas. Det övergripande målet för den EU-finansierade forskningen och utvecklingen inom energiområdet föreslås vara att ställa om det nuvarande energisystemet till ett mer uthålligt system som är mer energieffektivt och mindre beroende av importerade bränslen genom att det baseras på en bred mix av energikällor (särskilt förnybar energi) och energibärare. På detta sätt hanteras klimatfrågan och frågan om tillförseltrygghet som den europeiska industrins konkurrens- kraft förstärks. Kommissionen betonar forskningsprogrammets stora betydelse för att nå de europeiska målen för hållbar utveckling och miljö. Innehållet i alla de nio olika tematiska områdena har stor betydelse för miljö och hållbar utveckling. Förutom området Energi finns ett särskilt tematiskt område för miljö och klimat. Det sjunde ramprogrammet är ännu inte beslutat. Risken föreligger att en bantning av EU:s budget medför att ramprogrammet tvingas till neddragningar och omprioriteringar. Beredningen av ramprogrammet sker inom (CREST, Rådets rådgivande kommitté) via Utbildnings- och . Skälen för regeringens bedömning: investerar stora resurser i energirelaterad forskning, utveckling och demonstration i termer av andel av BNP. Svenska insatser på området utgör dock endast en knapp procent av världens samlade satsningar. är utmaningarna förknippade med utvecklingen av ett uthålligt energisystem mycket stora och uppgifterna för forskarvärlden blir allt större och mer komplexa. Det är därför inte sannolikt att svenska forskare och företag på egen hand kan utveckla väsentliga delar av de system och produkter som kommer att efterfrågas inom energiområdet . har dock genom omfattande insatser kring energiforskning goda möjligheter att tillgodogöra sig den kunskap som utvecklas i andra länder. Det finns också goda möjligheter att i det internationella samarbetet finna nischtillämpningar, komponenter och delsystem där svenska aktörer skulle kunna bidra till både en hållbar utveckling och en svensk miljödriven tillväxt. Mot denna bakgrund är det enligt regeringens bedömning naturligt att se internationellt samarbete som nödvändigt för att och svenskt näringsliv skall kunna bidra till och dra nytta av den internationella utvecklingen. För att kunna delta i sådant samarbete måste en forskare eller ett företag ha något att erbjuda i form av en tillräckligt stark forskningsmiljö inom ett tillräckligt intressant område i den större helheten. Den nationella forskningsaktiviteten är därmed en grundförutsättning för internationellt samarbete. Inom dagens långsiktiga energipolitiska insatser sker viss verksamhet naturligt i form av internationellt samarbete. Möjligheterna till internationellt samarbete finns i flera olika fora, såsom Nordisk Energiforskning, IEA och EU, och regeringen konstaterar att svenska aktörer i stor utsträckning deltar i dessa internationella sammanhang. Enligt regeringens bedömning finns dock möjligheter att öka ambitionerna även på detta område. Det finns stora fördelar med att delta i internationella program och samarbetsformer på ett mera proaktivt sätt. och svenska aktörer borde genom väl underbyggda insatser kunna påverka utformningen av t.ex. EU:s ramprogram och ta initiativ till nya insatser inom ramen för IEA eller i form av andra bilaterala och multilaterala samarbeten. och svenska aktörer borde med goda förberedelser och ökade internationella kontakter kunna formulera och delta i fler framgångsrika ansökningar och projektförslag inom t.ex. det Prop. 2005/06:127 europeiska samarbetet. Enligt regeringens bedömning är det mot denna bakgrund väl motiverat med en högre ambition och ett mer aktivt förhållningssätt till inter- nationellt samarbete vad gäller forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. Till en väsentlig del är detta en uppgift för . Inom det förra långsiktiga programmet finansierade och deltog flera myndigheter i internationellt samarbete inom energiområdet. I och med att nu har ansvaret för de långsiktiga energipolitiska insatserna är det naturligt att myndigheten har det huvudsakliga ansvaret för det svenska deltagandet i internationellt samarbete vad gäller forskning, utveckling om demonstration på energiområdet. bör i sitt strategiska arbete och sin prioritering ta ökad hänsyn till möjligheterna med internationellt samarbete och i ökad utsträckning stödja arbete för att initiera och utforma framgångsrika ansökningar och projektförslag på strategiskt viktiga områden. Detta innebär bland annat att myndigheten på ett tydligare sätt bör koordinera vissa delar av sin verksamhet med kommande ramprogram, för att på så vis underlätta för svenska aktörer att delta i EU-projekt. Regeringen bejakar Sidas synpunkt att politik för global utveckling bör beaktas i det fortsatta arbetet. Vad gäller information om det internationella samarbetet så har startat en hemsida, , på vilken samarbetet och det svenska deltagandet i beskrivs utförligt. En särskild kartläggning av styrkor och svagheter hos olika potentiella samarbetsländer vore enligt regeringens bedömning av värde i detta sammanhang, liksom en översyn av förordningar och bestämmelser för att uppmärksamma eventuella hinder för genomförandet av insatser i internationellt samarbete. Arbete i denna riktning har inletts i de ERA- NET, där deltar. 7.5 Bättre koncentration avseende starka forskarmiljöer Regeringens bedömning: bör ha ansvaret att inom det löpande strategi- och prioriteringsarbetet på bästa sätt främja uppbyggnaden och vidmakthållandet av starka forskarmiljöer på energiområdet med den inriktning och bredd som gör dem till attraktiva parter i internationellt samarbete och i samverkan med svenskt näringsliv. I detta arbete bör även samråda med , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt inom de områden som berör dessa finansiärer kring satsningen på starka forskningsmiljöer. är ett kraftfullt instrument för att främja samverkan mellan starka forskarmiljöer och svenskt näringsliv och säkerställa forskningens näringslivsrelevans. bör därför aktivt verka för att vidareutveckla denna samverkansform. förslag (FOKUS II): Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna är positiva till Energi- myndighetens förslag. stödjer denna inriktning. Kris- beredskapsmyndigheten (KBM) stöder strävan att bygga strategiska allianser och öka sin samverkan med andra forsknings- finansiärer. (Sida) välkomnar satsningen på strategiska allianser emellan högskola och företag samt uppbyggnad av starka kompetensmiljöer. Sida ser möjligheter till deltagande i och utnyttjande av föreslagna kompetens- centra. vill inom tillämpliga delar vara med som en part i det byggande av strategiska allianser och nätverk som Energi- myndigheten aviserar som ett sätt att genomföra sin strategi. (Svebio) instämmer i Energimyndig- hetens förslag, särskilt den inriktning som innebär att man bygger upp strategiska allianser och starka kompetensmiljöer (kompetenscentra), och att man vill stimulera samverkan mellan universitet/högskolor och näringsliv. Den här strategin har varit framgångsrik i många fall. Ett bra exempel är det bioenergikluster som byggs upp kring . instämmer i att det är viktigt att den kompetens som finns vid universitet och högskolor tas tillvara i samverkan med näringsliv och offentlig sektor, exempelvis inom kompetenscentra. framför att man har flera exempel på lyckade satsningar på kompetenscentra tillsammans med industrin. tillstyrker bildandet av allianser och anser att kompetenscentra bör rikta sig mot hela universitetsvärlden, inte bara teknik och ekonomi. anser att kompetenscentra bör bildas inom områden som är avnämar- förankrade och där erforderlig vetenskaplig bredd finns. anser att arbetet med kompetenscentra är bra och att alla initiativ för att stärka samarbetet mellan universitet/högskolor och företag behövs. pekar i detta sammanhang på vikten av att öka personrörligheten mellan näringsliv och akademi. i (LO) ser positivt på betoningen av kompetenscentra vid högskolorna i syfte att få fram projektsamverkan med avnämare och därmed nå ökad grad av kommersialisering och tillämpning av forskningsresultaten. LO anser vidare att industriforsk- ningsinstituten bör ses som en självklar resurs och att den omstruktu- rering som sker mot färre men starkare och mer mångvetenskapliga organisationer talar för detta. () framhåller sin aktiva medverkan i den av stödda forskarskolan Program Energisystem. VTI ser med tillfredsställelse på detta som ett sätt att inom energiforskningsområdet stärka samarbetet mellan institutet, universitets- världen och . VTI anser att myndigheten bör utveckla effektiva former för att stödja instituten i deras roll. () pekar på behoven att skapa större internationellt konkurrenskraftiga forskningsmiljöer. (SvK) anser att samverkan mellan Energimyndig- heten, kraftföretag och tillverkare vad gäller högskoleforskningen fungerar bra. SvK:s erfarenhet från de som verkat är mycket god. Speciellt har det säkerställt tillgången på seniora forskare, vilket ökar graden av tillämpbara och industrirelevanta forskningsresultat. SvK tycker att det är tillfredsställande att Energi- myndigheten, kraftföretagen, högskolor och tillverkningsindustrin sam- verkar i de kompetenscentrumen Elkraftcentrum och Svenskt Vatten- kraftcentrum, samt i forskningsprogrammet . vill särskilt betona den satsning som gör på doktorandprojekt som medför en viktig kunskaps- och kompetens- uppbyggnad. () anser att även den grundläggande högskoleutbildningen, inte bara forskarutbildningen, har betydelse för kompetensen och att det är viktigt att konstatera att grundutbildningen stöds av forskningen och vice versa. Skälen för regeringens bedömning: Den koncentration och prioritering som behandlats ovan (avsnitt 5.35.5) gäller till stor del en inriktning mot ett färre antal satsningsområden. En annan typ av önskvärd koncentration är en ökad fokusering på forskarmiljöer med goda resurser, kritisk massa och tillräcklig bredd. bör därför fortsätta att bygga strategiska allianser och starka kompetensmiljöer för att stimulera till ett ökat engagemang för samverkan mellan universitet och näringsliv samt medverka till att etablera och bibehålla noder med spetskompetens och tillräcklig kritisk massa för att upprätthålla en kreativ miljö och utvecklas. Det forskningspolitiska riksdagsbeslutet (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) innehåller bland annat än ökade resurser för starka forskningsmiljöer. För att främja spetsforskning vill regeringen göra en satsning på långsiktiga forskningsanslag till starka, internationellt konkurrenskraftiga forskningsmiljöer inom både grund- läggande och behovsmotiverad forskning. Medel för starka forsknings- miljöer fördelas av , , och efter öppen utlysning och efter kvalitetsgranskning av internationell expertis. Även inom energiområdet finns behov att främja starka forsknings- miljöer med internationell konkurrenskraft. Det bör därför ingå i ansvar att samråda med , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt kring satsningen på starka forsknings- miljöer i enlighet med propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80). Se även avsnitt 7.2. Utredaren av det långsiktiga energipolitiska programmet gör bedömningen att de s.k. kompetenscentra som initierat är exempel på framgångsrika insatser för att uppnå koncentration och starka forskningsmiljöer. finns 28 kompetenscentra. Fem av dessa verkar inom energiområdet och stöds av . Res- terande 23 kompetenscentra stöds av . Kompetenscentra är en nyskapande form för forskningssamarbete mellan högskola och företag. En grundtanke är att utveckla högskolan som forskningsresurs för näringslivet genom att skapa attraktiva och internationellt konkurrenskraftiga forskningsmiljöer där företag deltar aktivt. Kompetenscentra bygger på och vidareutvecklar starka forskar- grupper vid svenska högskolor och främjar ett fokuserat och integrerat samarbete mellan högskolans forskare och de deltagande företagens personal. Kompetenscentra bidrar till att utveckla högskolornas förmåga att organisera och driva målinriktade forskningsprogram i samarbete med flera företag och underlättar genomförandet av verksamhet som spänner över flera discipliner och institutioner inom högskolan. Varje leds av en styrelse, som utses gemensamt av parterna, dvs. högskolan, företagen och eller Energimyndig- heten. I de flesta centra kommer flertalet styrelseledamöter och styrelsens ordförande från näringslivet. För den verkställande ledningen ansvarar en föreståndare, som är anställd vid högskolan. Regeringen instämmer i utredarens bedömning att det finns skäl till fortsatta insatser i denna verksamhetsform. Kompetenscentra är en väldefinierad organisationsform med tydliga kriterier.