prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — De faktorer som bidragit till att det internationella ränteläget är historiskt lågt har påverkat även den svenska räntemarknaden. Bland annat har efterfrågan på räntebärande tillgångar varit stor från pensions- fonderna. Den ränteuppgång som skett kan förklaras av konjunkturutveck- lingen och högre styrräntor. Diagram 2.5 Skillnad mellan 10-åriga obligationsräntor i och okt jan apr jul okt jan apr jul Källa: Reuters. I prognosen förutses att svenska obligations- räntor kommer att stiga och i takt med att de lediga resurserna i ekonomin minskar och penningpolitiken gradvis blir mindre expansiv. Svenska obligationsräntor be- räknas stiga något mer än de tyska när styrränte- skillnaden gentemot euroområdet framöver suc- cessivt minskar. 2005/06:100 BILAGA 1 mot väntas därför minska under pro- gnosperioden. Prognosen för den 10-åriga svenska obligationsräntan är och . Höjningen i ja- nuari var till . I feb- ruari höjdes räntan med ytterligare 0,25 procent- enheter till . Svensk ekonomi visar på en tydlig styrka, som inflationen är fort- satt låg. Prissättningen på terminsmarknaden in- dikerar en successiv höjning av styrräntan till . En fortsatt sysselsätt- ningsökning och något högre löneökningstakt väntas bidra till stigande inflation . Utvecklingen på arbetsmarkna- den bedöms ge högre inflation 2008. Inflationen hålls dock tillbaka av låga importpriser. Sam- mantaget bidrar den stigande inflationen till att bedöms fortsätta höja styrräntan mot en neutral nivå. Trots åtstramningen är bedömningen att den svenska styrräntan kommer att ligga under styr- räntan i euroområdet på grund av det lägre svenska inflationstrycket. be- döms höja räntan vid ytterligare två tillfällen . fortsätter åtstramningen mot bakgrund av en stark ekonomisk utveckling. Prognosen för reporäntan är och . var ett svagt år för kronan som försva- gades mot samtliga större valutor. En betydande del av kronförsvagningen kan förklaras av det låga ränteläget i jämfört med flertalet andra länder. Förväntningar om den framtida penningpolitiken har en betydande effekt på växelkursen, vilket visade sig tydligt i samband med att signalerade kommande räntehöjningar . Den förväntade ränteskillnaden mot omvärlden minskade, vilket fick kronan att stärkas. Inflationen i be- döms bli fortsatt låg och därför bedöms Riks- banken höja styrräntan i något långsammare takt. Förväntningarna om en långsammare takt i räntehöjningarna bidrog till att kronan åter för- svagades. De underliggande faktorer som påverkar kro- nan ser fortsatt starka ut, och en kronförstärk- ning förväntas framöver mot bakgrund av ett betydande bytesbalansöverskott och en stark tillväxt jämfört med omvärlden. Eftersom det som hållit tillbaka en kronförstärkning främst var det låga ränteläget, kan kronan förväntas börja stärkas när fortsätter att höja styrräntan. Pro- gnosen för den handelsviktade växelkursen, TCW-index, är 126 och 123 . Kronförstärkningen väntas fort- sätta åren därefter. Källa: Reuters. Stockholmsbörsen har fortsatt att stiga Den goda börsutvecklingen har fortsatt . Den senaste tidens uppgång på Stock- holmsbörsen har varit bred och omfattat samt- liga branscher. Stockholmsbörsen har stigit . Flera faktorer ligger bakom den po- sitiva utvecklingen. Företagens vinster har över- träffat förväntningarna, vinstprognoserna har re- viderats upp, och den förväntade avkastningen på alternativa tillgångar är låg. hade verkstads- bolagen den starkaste vinstutvecklingen tätt följd av dagligvaruhandel och hälsosektorn. Den enda sektor som noterar försämrade vinster är telekomtjänster som består av mobiloperatö- rerna och Tele2. Vinsttillväxten för bolagen på Stockholmsbörsen väntas bli strax och även 2007 och 2008. Generellt kan sägas att den avmattning i vinsttillväxten som förväntas framöver indikerar att en period med svagare investeringstillväxt är att vänta. I övrigt är företagen generellt sett positiva i sina uttalanden och väntar sig att försäljningen ska 2005/06:100 BILAGA 1 fortsätta att öka framöver, om än i något lång- sammare takt. Förutsättningar för svensk ekonomi Utvecklingen på de finansiella marknaderna får effekt på den svenska ekonomin genom att hus- hållens och företagens agerande påverkas av bl.a. räntenivån och växelkursen. Stigande tillgångs- priser, t.ex. på aktier och bostäder, påverkar också hushållens konsumtion. Bedömningen är att de finansiella förhållan- dena stramas åt något, men de kommer ändå att vara relativt expansiva . Re- alräntorna är låga. Försvagningen av den han- delsvägda kronkursen har varit större realt än nominellt , vilket beror på att Sve- rige har haft en lägre inflation än omvärlden. Hi- storiskt sett är ökningen i företagens och hus- hållens upplåning hög, penningmängden växer snabbt, realräntorna är låga och växelkursen svag. Detta är till viss del ett resultat av den expansiva penningpolitiken och bidrar till en stark efterfrå- geutveckling. Tabell 2.1 Ränte- och valutakursantaganden Värde vid respektive års slut Källor: , och . 2005/06:100 BILAGA 1 3 Svensk efterfrågan och produktion Den exportledda återhämtning som påbörjades har successivt breddats. började industriproduktionen växa i en hög takt, vilket resulterade i att kapacitetsutnyttjandet steg snabbt. Det höga kapacitetsutnyttjandet, goda framtidsutsikter och låga räntor bidrog till att tillverkningsindustrins investeringar tog fart . Även bostadsinvesteringarna växte snabbt . Den globala inbromsning som inträffade /2005 ledde till en dämpning i exporttillväxten och en förhållandevis svag BNP- tillväxt (se diagram 3.1). Inbromsningen var dock tillfällig och fick exporttillväxten ny fart. fortsatte konjunkturen att breddas i och med att hushållens konsumtion började växa snabbare, pådriven av en stark förmögenhetsställning, ökande reala inkomster, låga räntor och en förbättring på arbetsmarknaden. Den offentliga konsumtionen ökade också starkt under större delen av 2005 efter att ha stagnerat till följd av den konsolidering av de kommunala finanserna som skett. Sammantaget uppgick BNP-tillväxten till 2005. Procentuell volymförändring jämfört med föregående år -1,0 Indikatorerna tyder på en stark inledning av 2006 Ett flertal indikatorer tyder på en hög BNP- tillväxt framöver. (KI:s) indikator för hushållens förtroende ligger på nivåer som inte har observerats (se diagram 3.2). Även företagen har en ljus bild av hur ekonomin kommer att utvecklas . KI:s barometer tyder på en god produktionstillväxt inom bland annat tillverk- ningsindustrin, byggsektorn, handeln och tjänstenäringarna. Diagram 3.2 Hushållens sammanvägda förtroendeindikator Såväl finans- som penningpolitiken har en stimu- lerande inverkan på efterfrågan . avtar den finanspolitiska stimulansen som penningpolitiken bedöms bli mindre expan- siv. Den tydliga återhämtning som syntes på arbetsmarknaden fortsätter 2006 och 2007, vilket bidrar till att hushållens disponibla inkomster ökar i god takt. Hushållens konsumtion bedöms öka med i genomsnitt 2008. Trots den snabba tillväxten i hushållens konsumtion är utveck- lingen svagare än under konjunkturuppgången 19982000, då hushållens konsumtionsutgifter i genomsnitt växte . Skillnaden mellan perioderna kan delvis förklaras av en långsammare förväntad sysselsättningsökning nu än . Fortsatt stark global efterfrågetillväxt och en god konkurrenskraft inom industrin gör att exporten bedöms öka . förväntas exporten successivt växa något långsammare i takt med att den globala efterfrågetillväxten mattas och kronan stärks. Den starka tillväxten i hushållens konsumtion och i exporten framöver bidrar även till att investeringarna fortsätter att växa i god takt, motsvarande i genomsnitt . Det höga kapacitets- utnyttjandet i industrin bidrar till att behovet av maskininvesteringar blir fortsatt högt . En fortsatt stark efterfrågan på bostäder bidrar till att bostadsinvesteringarna ligger på en högre nivå än de legat . Ökande problem med att rekrytera arbetskraft i delar av byggsektorn riskerar dock att dämpa bostads- investeringarnas utveckling . Tillväxten i offentlig konsumtion uppgick till 2005. Den förhållandevis starka utveck- lingen berodde i hög grad på att den kommunala konsumtionen utvecklades starkt efter ett par svaga år. förväntas den offentliga konsumtionen växa med i genom- snitt . Importen ökade 2005, vilket delvis var en följd av en stark utveckling av den inhemska efterfrågan. Då både exporten och den inhemska efterfrågan väntas öka i god takt kommer importen att fortsätta att utvecklas starkt. Till detta kommer att importinnehållet i såväl exporten som hushållens konsumtion kan väntas öka framöver som en följd av den starkare kronan och en ökad inter- nationalisering av produktionen. Importen bedöms öka med i genomsnitt , vilket är en snabbare ökningstakt än vad som förväntas för exporten. -0,3 -0,3 -2,0 -0,2 1Förändring uttryckt i av procent av BNP föregående år. 2Den kalenderkorrigerade BNP-tillväxten uppskattas till 2006 och 2007. Att den faktiska BNP-tillväxten är lägre än den kalenderkorrigerade beror på att antalet vardagar minskar . Sammanfattningsvis bedöms BNP-tillväxten uppgå till 2006 och 2007 (se tabell 3.1). Då antalet arbetsdagar minskar uppgår den s.k. kalenderkorrigerade tillväxten 2006 till och 2007 till . görs ingen konjunkturbedömning utan en kalkyl baserad på potentiell tillväxt och på resursutnyttjandet i ekonomin. BNP beräknas då öka . För blir bidraget till BNP-tillväxten från exporten något 2005/06:100 BILAGA 1 större än bidraget från den inhemska efterfrågan. (se diagram 3.3). Diagram 3.3 Bidrag till BNP-tillväxt -1,0 -2,0 -3,0 -4,0 -5,0 Källor: och . Fortsatt stora överskott i bytesbalansen Bytesförhållandet, dvs. exportpriserna i för- hållande till importpriserna, har försämrats (se diagram 3.4). Den starka svenska produktivitetstillväxten och de kraftiga prisfallen på teleprodukter, som svarar för en jämförelsevis stor andel av svensk export, är några förklaringar till denna utveckling. väntas dock bytesförhållandet förbättras något, vilket främst beror på ett förväntat fall i oljepriserna. Dessutom väntas kronförstärk- ningen få ett större genomslag på importpriserna än på exportpriserna. Diagram 3.4 Bytesbalans och bytesförhållande Bytesbalansen (vänster axel) Bytesförhållandet (höger axel) Källor: , och . Bytesbalansöverskottet uppgick till , vilket motsvarar av BNP. Trots att importen väntas växa snabbare än exporten bidrar utrikeshandeln till ett ökande bytesbalans- 2005/06:100 BILAGA 1 överskott eftersom exportvolymen är så pass mycket större än importvolymen. Riskbilden för den svenska ekonomin bedöms i huvudsak vara balanserad. Å ena sidan finns en sannolikhet att hushållens konsumtion utvecklas i en snabbare takt än prognostiserat . En sådan utveckling skulle vara i linje med konjunkturuppgången och skulle då även föra med sig en ännu starkare sysselsättningstillväxt och en högre inflation. Å andra sidan kan globala risker kopplade till de globala finansiella obalanserna, höga fastighetspriser och högre oljepriser dämpa den internationella konjunkturen och därmed påverka den inhemska konjunkturen. Goda förutsättningar för svensk export 20062008 Svensk exporttillväxt beror i hög grad på hur efterfrågan utvecklas i de länder som exporterar till. Svensk export har historiskt följt världsmarknadstillväxten (VMT) väl (se diagram 3.5). Diagram 3.5 Världsmarknadstillväxt (VMT) och svensk Källor: och . växte totala export , vilket var en svagare ökning än 2004 då exporten växte med . Både varu- och tjänste- exporten växte långsammare än 2004. Störst var inbromsningen för varuexporten. var exporttillväxten, jämfört med , högre. En god global tillväxt och ökad internationell handel framöver väntas leda till en hög svensk exporttillväxt . Exporten bedöms växa 2006 och 2007. bedöms exporten växa . Tabell 3.2 Export av varor och tjänster samt prisutveckling -1,0 1 Varugrupper enligt SNI. Källor: och . En fortsatt hög världsmarknadstillväxt förutses under prognosåren, vilket talar för att den starka ökningen av exporten fortsätter även framöver. Orsaken till den höga världsmarknadstillväxten är framför allt de gynn- samma utsikterna i euroområdet och (se även avsnitt 1.4). En viktig förutsättning för att exportindustrin ska kunna öka sin försäljning är att konkurrens- kraften är god. Ett mått på konkurrenskraften i industrin är den relativa enhetsarbetskostnaden (se diagram 3.6). Industrins relativa enhets- arbetskostnad i nationell valuta1 ökade kraftigt . har den relativa enhetsarbetskostnaden i nationell valuta dock successivt sjunkit. Detta beror främst på den höga produktivitetstillväxten i i förhållande till konkurrentländerna. Den relativa enhetsarbetskostnaden i gemensam valuta2 har fallit mer. Orsaken är kronans successiva försvagning sedan början av 1980- talet. 1 Med relativ enhetsarbetskostnad i nationell valuta menas arbets- kostnaden för att producera en enhet av en vara i i förhållande till konkurrentländerna, utan hänsyn tagen till växelkursförändringar. 2 Med relativ enhetsarbetskostnad i gemensam valuta menas arbets- kostnaden för att producera en enhet av en vara i i förhållande till konkurrentländerna, då hänsyn tagits till växelkursförändringar. Diagram 3.6 Industrins enhetsarbetskostnad i relativt 11 Gemensam valuta, SEK Källor: , och . Ett annat mått på konkurrenskraften ges av KI:s barometer där konkurrensläget mäts i form av nettotal mellan andelen företag som uppgett att konkurrenssituationen har förbättrats respektive försämrats. Dessa nettotal för konkurrens- situationen i den svenska industrin har varit positiva . Allra bäst upplevs läget vara på marknaderna utanför EU, där nettotalet steg kraftigt mot slutet av . av fallande varuexportpriser steg dessa relativt kraftigt . Priserna på råvaror, framför allt petroleumprodukter, ökade betydligt mer än priserna på bearbetade varor. Priserna på petroleumprodukter ökade med . Även priserna på övriga råvaror, såsom aluminium och koppar, ökade kraftigt. Det goda konkurrensläget gör att företagen trots den väntade kronförstärkningen bedöms kunna fortsätta att höja exportpriserna 2006 även om ökningarna blir betydligt mindre än 2005. I KI:s barometer indikerar företagen i tillverkningsindustrin även att de förväntar sig att de kan höja exportpriserna . Den förväntade apprecieringen av kronan innebär dock att utrymmet för prisökningar minskar. Tillsammans med bland annat fallande petro- leumpriser leder detta till att exportpriserna sjunker 2007. Sammantaget bedöms export- priserna öka 2006 medan de 2007 väntas falla . väntas export- priserna vara oförändrade. 2005/06:100 BILAGA 1 Svensk varuexport går framför allt till EU- länderna. Viktigast är som tar emot av den svenska exporten. Andra viktiga exportregioner är och Nordame- rika. mattades den globala industrikonjunkturen, vilket ledde till att svensk varuexport växte relativt långsamt. tog den globala industrikonjunkturen åter fart och därmed ökade även efterfrågan på svenska varor. Utvecklingen av varuexporten var därför sammantaget god under större delen av 2005 och årstillväxten uppgick till . Det var framför allt exporten av teleprodukter som växte kraftigt även om exporten av andra viktiga varugrupper såsom maskiner och vägfordon också ökade. Bland råvarorna växte exporten av skogsvaror, därtill ökade även exporten av oljeprodukter kraftigt. En väntat god världsmarknadstillväxt och ett gynnsamt konkurrensläge framöver bedöms leda till att den starka utvecklingen fortsätter (se tabell 3.2). Detta bekräftas även av kvartalsbarometern från KI som indikerar en stark export- orderingång framöver. Sammantaget väntas varuexporten växa 2006. förutses varuexporten växa något långsammare i och med att den globala konjunkturtillväxten bedöms mattas något och kronan väntas appreciera. Varuexporten förutses växa . Exporten av tjänster ökar starkt Det snabbast växande segmentet i världshandeln är handeln med tjänster. I ett internationellt perspektiv växer svensk tjänsteexport starkt. Tjänsteexporten från mattades något för att därefter ta fart. Totalt sett ökade tjänsteexporten ändå starkt och tillväxten uppgick till (se tabell 3.2). av tjänsteexporten utgörs av export av övriga tjänster, dvs. konsulttjänster, licenser, patent och banktjänster. 2005/06:100 BILAGA 1 tjänster ingår även så kallad merchanting3. Merchanting bidrog med hela 0,3 procent- enheter till BNP-tillväxten 2005. Exporten av övriga tjänster följer i stor utsträckning varu- exportens utveckling. Då varuexporten bedöms utvecklas starkt framöver väntas exporten av övriga tjänster fortsätta att växa och ge det största bidraget till ökningen av tjänsteexporten. Utländska besökares utgifter i räknas till tjänsteexporten. har resandet till utvecklats starkt och ökade denna del av tjänsteexporten med nästan en femtedel. Som en följd av en ljus konjunkturbild i omvärlden väntas resandet till , trots den väntade kronförstärkningena, utvecklas starkt även framöver. Omkring en fjärdedel av tjänsteexporten utgörs av export av transporttjänster. Det kan handla om frakt av svenska varor från den svenska gränsen till utländska kunder, frakt utförd av svenska rederier mellan utländska hamnar eller persontransporter. Exporten av transporttjänster följer således den inter- nationella handeln och väntas därför öka framöver. Tjänsteexportens andel av exporten från har ökat och svarade 2005 för en fjärdedel av den totala exporten. Detta är en utveckling som bedöms fortsätta och tjänsteexporten väntas därför öka snabbare än varuexporten. Sammantaget väntas den totala exporten av tjänster öka 2006 och 2007. 2005 ett starkt år för investeringarna De fasta bruttoinvesteringarna har ökat i allt snabbare takt (se diagram 3.7) och den goda investeringskonjunkturen har spridit sig till en allt större del av ekonomin. Investeringarna ökade i genomsnitt 2005 och de flesta delbranscher inom näringslivet uppvisade posi- tiva tillväxttal. 3 Med merchanting avses den handelsmarginal som uppstår när svenska moderbolag sköter fakturering av försäljning från utländska dotterbolag till ett tredjeland. Källor: och . Investeringsuppgången väntas fortsätta , men i något långsammare takt. Ett fortsatt högt kapacitetsutnyttjande och gynnsamma finansiella förutsättningar i företa- gen driver på investeringstillväxten. Även bo- stadsinvesteringarna fortsätter att växa starkt. Sammantaget beräknas de totala investeringarna i den svenska ekonomin öka och 2007 och 2008. Investeringarna som andel av BNP förutses uppgå till (se diagram 3.8). Diagram 3.8 Investeringarnas andel av BNP Källor: och . Fortsatt stark utveckling för varuproducenterna Varuproducenternas investeringar, i synnerhet industrins maskininvesteringar, var den enskilt största drivkraften i investeringsupp- gången. Den exportuppgång som inleddes resulterade i ett stigande kapacitetsutnyttjande, vilket skapade ett behov av ökade investeringar. Trots höga investeringsnivåer ligger kapacitetsutnyttjandet kvar på en historiskt hög nivå (se diagram 3.9). Orderingången till indu- strin är fortsatt hög och väntas både den inhemska och den utländska efterfrågan ta förnyad fart (se bl.a. avsnitt 1 och avsnitt 3.1). I kombination med en god lönsamhet i företagen och relativt låga räntor talar detta för en fortsatt ökning av investeringarna. Diagram 3.9 Kapacitetsutnyttjandet i industrin SCB:s investeringsenkät tyder också på att inve- steringsuppgången i industrin fortsätter . Enkäten visar att det är de tungt vägande maskininvesteringarna som fortsätter att växa, medan bygginvesteringarna ligger kvar på i stort sett samma nivå som . I den bransch- visa uppdelningen är det inom gruppen gruvor och mineralbrott som investeringarna väntas växa mest. Till exempel investerar i två nya pelletsverk i Norr- botten. Även företag inom grupperna metallverk och metallvaruindustri, textilvarutillverkning samt transportmedelsindustri förväntas öka sina investeringar kraftigt . I takt med att indu- strins kapacitet byggs ut och efterfrågetillväxten avtar väntas investeringstillväxten inom industrin dämpas . Investeringarna i energisektorn har utvecklats starkt och väntas fortsätta växa kraf- tigt . Bland annat gör stora investeringar i elnät samt inom el- och värmeproduktion. Företaget planerar att investera ca i , bl.a. i vindkraftsanläggningar. Optimismen inom byggindustrin är större . KI:s barometer visar på en hög order- ingång samt höga förväntningar på byggmarkna- den . 2005/06:100 BILAGA 1 tioner av lägenheter bedöms växa framöver, och även byggandet inom näringslivet och offentliga myndigheter väntas öka. SCB:s investeringsen- kät indikerar dock att byggindustrins egna och ovanligt stora investeringar delvis var av tillfällig karaktär. Trots den goda konjunktu- ren förutses därför byggindustrins egna invester- ingar minska . Sammanfattningsvis beräknas varuproducen- ternas investeringar öka och 2007. -0,5 -6,0 Källor: och . God utveckling för tjänsteproducenterna Investeringarna inom tjänstesektorn fortsatte att öka . Det var framför allt företag inom hushållstjänsteverksamhet och finansiell verk- samhet som ökade sina investeringar, medan fö- retag inom post- och telekommunikationer drog ner på investeringarna. Handelns investeringar ökade något . Den förväntade starka konsumtionsutveck- lingen väntas bidra till att handelns investeringar ökar , bl.a. genom nyeta- blering av varuhus. Även investeringarna inom hushållstjänsteverksamhet förutses växa i god takt. Den starka investeringstillväxten inom finan- siell verksamhet bedöms hålla i sig , inte minst till följd av den goda vinstutveck- lingen inom banksektorn. Investeringarna inom företagstjänsteverksam- het, där bl.a. datakonsulter ingår, utvecklades i god takt . Denna utveckling väntas fortsätta, bl.a. på grund av den goda konjunktu- ren och ett ökat behov av att förnya de IT- lösningar som installerades inför millennieskif- tet. 2005/06:100 BILAGA 1 nedgång i investeringarna inom fastighetsförvaltning (exklusive bostäder) ökade investeringarna återigen . Vakansta- len, som låg på en hög nivå under 20032005, har börjat vända nedåt. Nybyggandet av kon- torslokaler har tagit fart och under 20062007 väntas flera större kontorsprojekt färdigställas. Därmed bedöms investeringarna inom denna bransch öka något . Investeringarna inom post- och telekommu- nikationer minskade , bl.a. till följd av en långsammare utbyggnad av 3G-nätet. Täck- ningsgraden är nu . Utbyggnaden be- döms även framöver ske i ett lugnare tempo, bl.a. på grund av fortsatta svårigheter att få bygglov samt sänkta krav på signalstyrkan från basstatio- nerna. Kravsänkningen innebär att operatörerna kan minska antalet basstationer för den återstå- ende utbyggnaden med . Sammantaget innebär detta att tjänsteprodu- centernas investeringar väntas öka och . Offentliga investeringar tar ny fart stärktes kommunernas finanser och deras investeringar ökade i god takt. Även bedöms kommunernas goda finansiella situation skapa utrymme för ökade investeringar. Staten minskade däremot sina investeringar , särskilt investeringarna i byggnader och anlägg- ningar. Till följd av och infrastruktursatsningar förutses investeringarna dock öka både och . Sammantaget beräknas de offentliga myndig- heternas investeringar öka både 2006 och 2007. Byggkonjunkturen har utvecklats mycket starkt , särskilt till följd av en markant ökning i byggandet av bostäder. Enligt pre- liminära uppgifter påbörjades byggandet av drygt 31 000 lägenheter , vilket motsvarar en ökning jämfört med . i ett längre perspektiv har ökningarna skett från låga nivåer, vilket hänger samman med det stora fallet i bostadsbyggandet (se diagram 3.10). Diagram 3.10 Påbörjade nybyggnationer av bostäder 70 72 74 76 78 80 82 84 86 88 90 92 94 96 98 00 02 04 06 Källor: och . Den starka utvecklingen inom bostadsbyggandet väntas fortsätta framöver.