prop · GU031d3 · 2006-10-16 00:00:00 — syfta till att skapa förtroende mellan olika aktörer på finansmarknaden. skall även fortsättningsvis arbeta för att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Verksamheten skall främst inriktas mot förenklingar för större icke-noterade företag samt för andra mindre företag än aktiebolag, såsom handelsbolag och ideella föreningar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Avsnittet omfattar verksamhet som syftar till en effektiv finans- och kapitalförvaltning inom staten och verksamheten inom premiepensionssystemet. Förvaltningen bedrivs av Statens internbank inom och (). PPM:s verksamhet drivs inom ramen för det allmänna pensionssystemet som består av inkomst- och premiepension. PPM:s huvudsakliga uppgift är att hantera individuella konton för pensionsmedel i olika värdepappersfonder och besluta om utbetalning av premiepensioner. Övriga delar av det statliga pensionssystemet administreras av . Avsnittet innehåller även en redovisning av regeringens arbete med en ny förordning för statens betalningar och medelshantering. Frågan redovisas närmare i avsnitt 13.5 nedan. Statens internbank i skall bidra till en effektiv finansförvaltning och likviditetsstyrning i staten. Detta innebär att till statliga myndigheter och vissa bolag skall sätta marknadsmässiga villkor på lån och placeringar baserade på statens upplåningskostnader på kapitalmarknaden. Kontoret skall även verka för att det statliga betalningssystemet möjliggör effektiva betalningar, håller hög säkerhet, är anpassat till statens redovisningssystem, tillgodoser statens informationsbehov och är konkurrensneutralt. Därutöver skall verka för minskade räntekostnader i staten och erbjuda myndigheter en god service. Målen för PPM är att: administration och förvaltning av premiepensionerna skall bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionsspararna, de erbjudna försäkringsprodukterna över tiden var för sig bär sina egna kostnader. Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Nya statliga ramavtal om betal- och inköpskort började gälla från . Avtalen syftar bl.a. till att få bort och kostsamma rutiner såsom fakturahantering, vouchers, kontantförskott etc. har antalet betalkort ökat kraftigt och inköpskort börjat användas av större myndigheter. har fortsatt att utveckla sin internetbanktjänst i affärssystemet SIBSYS bl.a. genom att möjliggöra intern autogirering mellan anslutna myndigheter. Räntor, avgifter och anslagsmedel kan nu direkt föras mellan myndigheternas räntekonton i stället för som tidigare genom faktiska betalningar i banksystemet. har även fortsatt att stimulera myndigheter till att effektivisera sin finansiella hantering, bl.a. genom seminarieverksamhet och den årligt återkommande Finansdagen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 banksnytt informerar löpande om aktuella frågor och förhållanden. lämnade förslag till ändrat ansvarsförhållande för att fastställa statens referensräntor. Frågan bereds i . har avlämnat betänkandet Svårnavigerat? Premiepensionssparande på rätt kurs (SOU 2005:87). Utredningen konstaterar att premiepensionssystemet fungerar bra och är rimligt kostnadseffektivt men att det bör bli ännu enklare för pensionsspararna att förvalta sin premiepension. Utredningen föreslår därför bl.a. utökad vägledning för pensionssparare, inrättandet av väldiversifierade fondportföljer med låga förvaltningsavgifter och att modellen för PPM:s rabattsystem ses över. Förslagen har remissbehandlats och bl.a. med ledning av inkomna synpunkter har PPM fått i uppdrag att fördjupa analysen inom vissa områden. PPM skall redovisa möjligheterna att med olika typer av avgifter på ett bättre sätt fördela kostnader mellan fondbolag och pensionssparare. Vidare skall PPM redovisa en uppskattning av de kostnader som uppkommer vid fondbyte, såväl hos myndigheten som hos fondbolagen. I vilken omfattning olika avgifter bedöms påverka antalet fondbyten skall också redovisas. PPM skall även redovisa en analys av hur olika styrmedel kan användas för att påverka antalet fonder inom premiepensionssystemet och vilka konsekvenser dessa får för fondutbudet. PPM skall slutligen redovisa hur premiepensionssystemet kan kompletteras med ett begränsat antal kostnadseffektiva placeringsalternativ i syfte att underlätta fondvalet, uppnå lägre kostnader och minska risken för dåliga utfall hos pensionssparare på grund av okunskap. Den nuvarande uppdelningen mellan och ställer stora krav på samarbete för en sammanhållen pensionshantering. Den tidigare regeringen har vid olika tillfällen gett myndigheterna gemensamma uppdrag i syfte att förbättra samarbetet. Två myndigheter innebär dock alltid en gränsdragningsproblematik och det har också visat sig vara svårt att få samarbetet att fungera helt tillfredsställande. En utredning har därför tillsatts som skall utvärdera den nuvarande administrationsstrukturen för ålderspensionen. Utvärderingen skall bl.a. innehålla en analys av den nuvarande strukturens för- och nackdelar samt en analys av andra former som kan vara mer ändamålsenliga sett ur perspektivet pensionärernas och pensionsspararnas bästa. De två huvudalternativ som utredningen åtminstone skall analysera är dels en särskild ålderspensionsmyndighet, dels att samla hela verksamheten inom socialförsäkringsadministrationen. Utredningen skall vara klar . , och har inom ramen för administrationen av ålderspensionssystemet kostnader för administrationsuppgifter med direkt betydelse för premiepensionssystemets funktion. Dessa myndigheter och PPM har träffat en överenskommelse om principerna för hur kostnaderna skall fördelas. har det fastställts att PPM skall erlägga ca till de aktuella myndigheterna. Resterande delar av administrationskostnaderna för inkomstpensionssystemet bekostas genom utbetalning från AP-fonderna till de aktuella myndigheterna. De totala kostnaderna för administrationen av ålderspensionssystemet har ökat sedan ålderspensionssystemet reformerades. För att förbättra möjligheten till att sänka kostnaderna inom administrationen har Statskontoret ett uppdrag att bl.a. analysera kostnadsutvecklingen samt granska de beräkningsmodeller och redovisningsprinciper som tillämpas avseende de medel som betalas av AP- fonderna och premiepensionssystemet. Uppdraget skall redovisas . PPM:s verksamhet finansieras med avgifter från pensionsspararna. Avgiften får maximalt uppgå till av behållningen på respektive pensionssparares konto och avgiften uppgick till av behållningen avseende 2006. För att förbättra uppföljningen av PPM:s utgifter har den tidigare regeringen angett ett tak för myndighetens driftkostnader. De statliga betalningsvolymerna ökade med en procent och uppgick till . Huvuddelen av betalningarna, , sker via de nya ramavtal som trädde i kraft . Ramavtalen är tecknade med Nordea, och (tidigare ). Den enskilt största förändringen i ramavtalen är att myndigheterna direkt faktureras för de betalningstjänster de utnyttjar. Detta har fått många myndigheter att anpassa sin efterfrågan av banktjänster till sina behov. Tabell 13.1 Antalet betalningar och bankkonton samt kostnader för betalningar i statens betalsystem Antal betalningar (miljoner) Total kostnad (mkr) Kostnad/bet. (kr/st.) Antal bankkonton (st.) Ett mått på detta är antalet bankkonton som reducerats kraftigt sedan systemet infördes. fanns det närmare 7 000 statliga bankkonton. hade dessa reducerats till 4 500. Även kostnaderna för statens betalningar har minskat. minskade kostnaderna med trots att antalet betalningar steg med drygt 5 miljoner. Därmed föll genomsnittskostnaden för en statlig betalning via de nya ramavtalen från till . Spridningen är stor mellan ramavtalsbankerna. Till exempel uppgår kostnaden för en betalning via Nordea i genomsnitt till vilket i stor utsträckning beror på att banken används som allsortimentsbank dvs. att vissa myndigheter uteslutande nyttjar Nordeas tjänster trots att vissa tjänster är billigare hos de andra ramavtalsbankerna. För ligger genomsnittskostnaden på och för på per betalning. Övriga betalningar, av statens totala volym, sker via Danske bank, Svenska 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och som tillhandahåller tjänster som inte ingår i ramavtalen. Enligt årliga kundenkät ser myndigheterna mycket positivt på de produkter och tjänster som kontoret erbjuder; nöjd kundindex steg från 81 (av totalt 100) 2004 till 83 . uppgick antalet pensionssparare till 5,4 miljoner. PPM har t.o.m. betalat ut premiepension till 249 747 personer. Av dessa tog 25 884 ut pension i form av traditionell försäkring. Året innan var motsvarande siffror 160 310 respektive 13 087. Tabell 13.2 Pensionskapital per och genomsnittligt månadsbelopp för december per pensionssparare som börjat ta ut premiepension Den genomsnittliga nivån på de premiepensioner som betalas ut ökar stadigt och förväntas uppgå till en betydligt större andel av den samlade pensionen. Totalt har pensioner om betalats ut . Motsvarande siffror var . förväntas antalet pensionssparare som väljer att påbörja uttag av premiepension öka med mellan 90 000 till 100 000 personer . ökade antalet fonder inom premiepensionssystemet något. Vid utgången av 2005 var 725 fonder fördelade på 83 förvaltare registrerade i systemet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 13.3 Antal registrerade fonder och fondförvaltare resp. år var det 4,4 miljoner pensionssparare som fick möjlighet att välja fonder, varav 3 miljoner gjorde ett aktivt val. Andelen aktiva bland nya väljare har successivt minskat. var det 2,3 miljoner pensionssparare som hade sina premiepensionsmedel i Premiesparfonden (ickeväljarnas fond) av totalt 5,4 miljoner pensionssparare. Det totala fondinnehavet i premiepensionssystemet uppgick till ett marknadsvärde om . Värdeutvecklingen på var . Den genomsnittliga årliga avkastningen i premiepensionssystemet har sedan de första inbetalningarna till systemet ägde rum t.o.m. varit . Motsvarande avkastning inom inkomstpensionssystemet har beräknats till . Tabell 13.4 Värde fördelat på fondkategori har män varit något mer aktiva med att byta fonder än kvinnor. Dels är det totalt fler män än kvinnor som genomfört ett fondbyte, dels har männen genomfört fondbyten något oftare än kvinnorna. är det personer i åldersintervallet som har varit mest aktiva. Premiepensionsspararen betalar två typer av avgifter, dels en årlig administrationsavgift till PPM på maximalt av tillgodohavandet på kontot, dels en avgift till fondförvaltarna. betalade varje pensionssparare i genomsnitt av pensionsbehållningen i avgifter, dels avgiften till fondförvaltarna på i genomsnitt , dels eller totalt till myndighetens administration. återfördes till pensionsspararna som rabattmedel. är motsvarande summa . Tabell 13.5 Avgifter som pensionsspararna betalar till PPM Avgiftens andel som pensionsspararna betalar till PPM faller i takt med att behållningen inom premiepensionssystemet ökar. Tabell 13.6 Genomsnittliga avgifter 2005 för respektive fondkategori före och efter att rabatten har dragits av. Den genomsnittliga förvaltningsavgiften efter rabatt har ökat något jämfört med . Det beror enligt PPM på att Premiesparfondens marknadsandel i premiepensionssystemet har minskat till förmån för relativt sett dyrare fonder, t.ex. inom kategorin Aktiefonder . Premiesparfonden har en låg förvaltningsavgift. PPM gör emellertid bedömningen att avgiftsökningen är av tillfällig natur och att den genomsnittliga förvaltningsavgiften efter rabatt framöver kommer att fortsätta att minska till följd av det progressiva rabattsystemet. De avgifter som tas ut av pensionsspararna får stor betydelse för den framtida pensionens storlek. Detta förklaras av att medlen är investerade i systemet och att avgifter tas ut (ränta på ränta-effekt). Tabell 13.7 Avgiftens betydelse för minskningen av pensionen Minskning av pensionen, procent Information till pensionsspararna har i huvudsak förmedlats via de återkommande utskick PPM gör, exempelvis årligt värdebesked (orangea kuvertet) och valpaket till nytillkommande pensionssparare. tillhandahåller PPM en webbaserad vägledning för pensionsspararna vid val av fonder (PPM-Lotsen). Med hjälp av denna får pensionsspararna information om risk samt vägledning vid val av placering. Pensionsspararen får ett förslag på portföljer (bestående av olika tillgångsslag) med olika risknivå. Informationsspridning om PPM-Lotsen har skett genom främst annonsering på utvalda webbplatser samt via mediekontakter. och inrättade ett myndighetsgemensamt program vars utgångspunkt är att bredda, fördjupa och vidareutveckla samverkan mellan myndigheterna. Syftet är att programmet skall kunna leda till en mer effektiv och väl fungerande ålderspensionsverksamhet med fokus på de försäkrade. har samarbetet mellan PPM och utvecklats inom flera områden såsom kommunikation, gemensamma blanketter och samordnade beslut. Mätbara mål har fastställts och en fördjupad målgruppsanalys har genomförts för att kartlägga pensionsspararnas kunskaper, attityder och förhållningssätt till den allmänna pensionen. Analysen visar bl.a. att fler pensionssparare behöver kunskap för att de skall kunna bedöma sin framtida pension och för att ta hand om sitt premiepensionssparande. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 tar den pågående översynen av myndighetsstrukturen innan fler initiativ tas. Pensionsportalen har utvecklats ytterligare i samarbete mellan PPM, , och . Portalen ger individen i första hand en samlad information om den allmänna pensionen och den kollektivavtalade tjänstepensionen. Antalet användare av portalen uppgår till 390 000. PPM har låtit ett internationellt konsultföretag jämföra kostnaderna och servicenivån för myndighetens pensionsadministration avseende 2004 med kostnaderna hos andra pensionsinstitut och avser såväl avgiftsbaserade som förmånsbaserade pensionssystem. Jämförelsen visar att PPM:s kostnad per pensionssparare är låg, även om hänsyn tas till PPM:s stordriftsfördelar, i förhållande till jämförda institut, som servicenivån är hög. PPM har i en rapport till den tidigare regeringen redovisat hur arbetet med kostnadseffektivitet bedrivs vid myndigheten. 13.4.2 Analys och slutsatser har i enlighet med sitt uppdrag fortsatt att utveckla statens finansiella hantering med ökad kvalitet och säkerhet som följd. De insatser som gjorts bedöms även ha medfört effektiviseringar och minskade kostnader i de statliga betalningarna. Ett exempel är de nya ramavtalen där ambitionen att öka transparensen och konkurrensen i allt större utsträckning nu förefaller bidra till ökad produktutveckling, lägre risker och lägre räntekostnader i betalningssystemet. Ramavtalen bedöms därmed ha medfört en rad fördelar i den statliga betalningshanteringen. Rätt utnyttjade bedöms avtalen ha en fortsatt besparingspotential på . har även bidragit med beslutsunderlag av god kvalitet genom de förslag om referensräntor i staten och en modernisering av betalningsförordningen (se även avsnitt 13.5 nedan) som lämnats. Sammantaget bedöms målen för verksamheten Statens internbank ha uppnåtts. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 PPM har redovisat verksamheten i enlighet med uppställda krav och har i allt väsentligt nått upp till ställda mål. Det är av stor betydelse att PPM:s verksamhet bedrivs effektivt. Kostnaderna för fondförvaltning och myndighetsadministration har betydelse för den pension som senare betalas ut. Det är viktigt att det arbete som bedrivs inom PPM avseende kostnadsreduceringar ges fortsatt prioritet och PPM bör även sträva till att pensionsspararna får så goda villkor som möjligt inom rabattsystemet. PPM har tillgång till en kredit för att tillgodose behovet av likviditet i handel med fondandelar. Behovet av denna kredit har ökat och PPM bör för den löpande fondhandeln ges tillgång till en kredit som kan täcka de allra flesta situationer. Krediten bör därför höjas fr.o.m. kommande budgetår (se avsnit 17.6) 13.5Moderniserad förordning för statens betalningar Regeringens förslag: Uttrycket statens checkräkning i i lagen (2002:1022) om revision i statlig verksamhet ändras till statens centralkonto i . Ärendet och dess beredning: /07 träder förordningen (2006:1097) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning i kraft. Förordningen ersätter en förordning med samma rubrik. Den nya förordningen innebär en modernisering och anpassning till den praxis som utvecklats för de statliga betalningarna. Den föregicks av ett förslag om författningsändringar från som även avsåg lagen (2002:1022) om revision i statlig verksamhet m.m. Riskgäldskontorets förslag har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2006/391). I den språkliga moderniseringen av förordningen ingår att uttrycket statens checkräkning ersätts med statens centralkonto i . Som en följd av detta behöver motsvarande ändring göras i lagen om revision i statlig verksamhet m.m. Ändringen har med hänsyn till sitt innehåll bedömts vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande inte har behövt inhämtas. Skälen för regeringens förslag: Sedan 1990- talet har statsmakterna haft den långsiktiga inriktningen att öppna det statliga betalningsområdet för valfrihet och konkurrens. Det första steget togs 1994 då statliga myndigheters skyldighet att anlita och Postgirot och Postgirots ensamrätt till flertalet statliga betalningar slopades genom att förordningen (1994:14) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning (betalningsförordningen) trädde i kraft. Därefter har avregleringen successivt fortsatt. Regeringens beslut att säga upp avtalet med om koncernkontot Cassanova per markerade slutpunkten på Postgirots kvarvarande reglerade ensamrätt till vissa statliga betalningar. , då nya ramavtal tecknades med , Nordea och , är därmed ingen betalningstjänst genom statlig reglering förbehållen en viss betalningsförmedlare. Den grundsyn som varit vägledande för utvecklingen och för utformningen av statens betalningssystem uttrycks i olika sammanhang, bl.a. i budgetpropositionen och i målen för internbanksverksamheten i . Målet är att det statliga betalningssystemet skall möjliggöra effektiva betalningar, hålla hög säkerhet, vara anpassad till statens redovisningssystem, tillgodose statens informationsbehov samt vara konkurrensneutral. Avregleringen och de förändringar som skett sedan betalningsförordningen infördes har successivt skapat ett behov av att se över de regler som gäller för det statliga betalningssystemet. lämnade därför förslag till sådana förändringar. Förslaget innefattade främst förslag om ändringar i betalningsförordningen men innehöll även uppgift om nödvändiga följdändringar i andra förordningar samt lagen om revision i statlig verksamhet. Regeringen beslutade om en ny betalningsförordning som träder i kraft /07. Den nya förordningen innebär en modernisering och anpassning till den praxis som över tiden utvecklats för de statliga betalningarna, förordning om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning. Till förändringarna hör bl.a. att det absoluta kravet på skilda konton för in- och utbetalningar slopas, att valutasäkring i statens verksamhet regleras och att får exklusiv föreskrifträtt till hela förordningen. Till ändringarna hör även en språklig modernisering, bl.a. kallas statens checkräkning i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 (SCR) statens centralkonto i (). Namnändringen innebär, förutom ändringar i en rad förordningar, en följdändring i lagen om revision i statlig verksamhet m.m. Förslag till lagändring återfinns i föreliggande budgetproposition (UO2, avsnitt 2). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 omfattar den verksamhet som bedriver för upplåning och förvaltning av statsskulden. Målet för verksamhetsområdet finns beskrivet i lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Där anges att statens skuld skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Därtill skall förvaltningen ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. I den årliga skrivelsen till per , Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 20012005 (skr. 2005/06:104), redovisade dåvarande regering sin bedömning av förd statsskuldsförvaltning. Skrivelsen behandlar såväl regeringens riktlinjer som verksamhet. Nedan redovisas de viktigaste slutsatserna från denna utvärdering som berör . I skrivelsen bedöms att de mer övergripande och strategiska beslut som tagits av har varit väl motiverade och resultaten fallit väl ut. Bland annat bedömdes kontorets beslut att skjuta på valutaamorteringar med ett sammanlagt belopp om som välgrundade ur såväl kostnadssom risksynpunkt. I en slututvärdering i årets skrivelse beräknades besluten ha inneburit kostnadsbesparingar på . aktiva förvaltning av valutaskulden, dvs. positionering i utländska räntor och valutor, uppgick till . över utvärderingsperioden 2005 var dock resultatet positivt; +1,. Förvaltningen har därmed uppnått målet om lägre kostnader i förhållande till en passivt förvaltad valutaskuld. Riskmått indikerar att resultatet inte uppnåtts till priset av ett högt risktagande. Kontoret har även bedrivit en kostnadseffektiv upplåning i utländsk valuta och flexibelt utnyttjat de möjligheter till sänkta upplåningskostnader som getts. Det preliminära resultatet för den reala upplåningen uppgick till 2005 och för perioden 2005. Real upplåning i svenska kronor har därmed uppnått det kvantitativa målet om att vara billigare än motsvarande upplåning i nominella statsobligationer. Den samlade kostnadsbesparingen från privatmarknadsupplåningen uppgick till och för 20012005. Uppställt mål har därmed även uppnåtts. Regeringen konstaterar att de felbetalningar som skedde i samband med avvecklingen av sparformen Riksgäldskonto, då för mycket betalades ut till spararna, var olyckliga. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 regeringen hanterade dock saken skyndsamt och väl. marknads- och skuldvård bedöms ha bidragit till en mer likvid och effektiv statspappersmarknad och därmed befrämjat långsiktigt lägre kostnader för skuldförvaltningen. Marknadsundersökningar pekar mot att kontoret i allmänhet uppfattas som en effektiv och professionell aktör på värdepappersmarknaden som även står sig väl i internationell jämförelse. 14.3.2 Analys och slutsatser Huvudintrycket är att staten har en väl fungerande upplåning och skuldförvaltning. De beslut som fattats av bedöms som väl motiverade och resultaten har fallit väl ut. Uppsatta kvantitativa mål har nåtts. Beräkningar pekar mot att statens lånekostnader har kunnat pressas ned. Såväl som regeringens riktlinjer 2005 bedöms således ha varit i enlighet med det övergripande målet för statsskuldspolitiken, dvs. att långsiktigt minimera kostnaden för skulden med beaktande av risken i förvaltningen. Regeringen anser även att styrningen och utvärderingen av statsskuldsförvaltningen successivt har utvecklats och förbättrats. Det gäller inte minst synen på kostnader och risk i skuldförvaltningen och den långsiktiga inriktningen av skuldens sammansättning. Processen för att utforma och följa upp statsskuldsförvaltningen regleras i lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning och hanteras i huvudsak utanför den statliga budgetprocessen. I årliga riktlinjer styr regeringen främst hur statsskulden skall fördelas på olika skuldslag och vilka löptider som skall tillämpas. Det är även dessa storheter som, tillsammans med storleken på skulden, är bestämmande för vilka kostnader och risker som kan förväntas i förvaltningen av skulden. är den långsiktiga inriktningen i statsskuldspolitiken att valutaskuldens andel av statsskulden skall minska och den reala skuldens andel skall öka. I riktlinjebesluten har denna inriktning preciserats; andelen valutaskuld skall minskas till och andelen realskuld ökas till av total statsskuld. /06 var andelen valutaskuld och andelen real skuld i svenska kronor av statsskulden.