prop · GT0385 · 2006-03-09 00:00:00 — Inriktningen har varit tydligare definitioner, en klarare avgränsning av tillämpningsområdet, uppdatering av de grundläggande säkerhetskraven, införande av förbättrade regler om så kallat delvis full- bordade maskiner m.m. Behandling av förslaget i rådsarbetsgrupp påbörjades under det svenska ordförandeskapet. En gemensam ståndpunkt om direktivförslaget antogs (EGT 2005/C 251 E/01). påbörjades andra behandling av förslaget. antog vid sitt plenar- möte ett ändringsförslag till rådets gemensamma ståndpunkt. Svensk ståndpunkt har varit att stödja och aktivt arbeta för de förtydliganden och förbättringar i förhållande till nuvarande direktiv som inriktningen av kommissionens förslag till ett nytt maskindirektiv bygger på (se faktapromemoria 2000/01:115). Den sociala dialogen på EU-nivå introducerades av kommissionens ordförande och innebär att parterna kan sluta kollektiv- avtal på europeisk nivå. utgör den sociala dialogen en av de viktigaste beståndsdelarna i den sociala dimensionen. Vid trepartsmötet i uttalade parterna sitt stöd för halvtidsöversynen av Lissabonstrategin och presenterade bland annat ett gemensamt yttrande angående den framtida strategin. Parterna uttalade även sitt stöd för EU:s Skr. 2005/06:85 initiativ för ungdomar, (se avsnitt 44.1), samt pre- senterade ett ramverk för åtgärder på jämställdhetsområdet och rapporterade om partsaktiviteter i medlemsstaterna avseende sysselsätt- ning och livslångt lärande. Inom ramen för den sociala dialogen enades de sociala parterna om det så kallade stressavtalet, ett om att förebygga och att arbeta för att behandla effekterna av stress på arbetsplatsen. Bakom stressavtalet står arbetsgivar- organisationerna i tillsammans med . Avtalet, som ska genomföras, innebär att arbetsmarknadens parter gemensamt kommer att arbeta i , på nationell nivå och på de enskilda arbets- platserna för att identifiera situationer där stress kan uppstå. behandlades vidare, bland annat, frågan om förenkling av rapportering av genomförande av direktiven på området hälsa och säker- het i arbetet och frågan om våld, hälsa och säkerhet på arbetsplatserna. 23.4.1Öppna samordningsmetoden på det sociala området Samarbetet på det sociala området inom ramen för Lissabonstrategin sker genom den så kallade öppna samordningsmetoden. Arbetet leds av trygghet (KST), som inrättades . har medlemsstaterna utarbetat nationella rapporter om hälso- och sjukvård och äldreomsorg, genomföranderapporter om insatser för att förhindra fattigdom och social utestängning samt pensionsstrategi- rapporter. Kommissionen konstaterar i sin bedömning att har lyckats skapa ett pensionssystem som är både adekvat och finansiellt hållbart, samt att det ger relevant information till medborgarna genom den årliga informationen som sänds ut. Kommissionen noterar att ett arbete med att stärka medborgarnas förtroende för hälso- och sjukvård och äldreomsorg har inletts, och att det enligt kommissionens bedömning måste ske på bred front och med ett långsiktigt perspektiv. När det gäller kampen mot fattigdom och social utestängning konstateras att tillhör länderna i EU med de högsta bruttokostnaderna för social välfärd och att risken för fattigdom tillhör de lägsta i unionen. finns det grupper som löper större risk än andra, som immigranter, ungdomar och ensamstående föräldrar. De nationella rapporterna ligger till grund för kommissionens och rådets andra gemensamma rapport om social trygghet och social delaktighet till Europeiska rådets vårmöte . Den första rapporten, som främst rörde samarbetet mot fattigdom och social utestängning, och i någon mindre mån pensionssamarbetet, behandlades vid . har informerats om det pågående arbetet i samband med att rapporterna varit föremål för diskussion i rådet. ska de tre pågående processerna i KST rationaliseras till en process, som är avsedd att komplettera den reviderade Lissabon- strategin med dess fokus på hållbar tillväxt och full sysselsättning. arbete med att utvärdera den öppna samordningsmetoden på det sociala Skr. 2005/06:85 området inleddes . Resultat av utvärderingen kommer att utgöra en av utgångspunkterna för den nya rationaliserade processen på det sociala området. 23.4.2Samordning av systemen för social trygghet För att underlätta den fria rörligheten för arbetstagare, egenföretagare och pensionärer samt för deras familjer, finns förordning (EEG) nr 1408/71 som samordnar medlemsstaternas system för social trygghet. Förordningen har förenklats och moderniserats i en ny förordning ([EG] nr 883/2004) om samordning av de sociala trygghetssystemen. Den tillämpas dock inte än eftersom någon tillämpningsförordning till den inte har förhandlats fram och trätt i kraft. Kommissionen aviserade att ett förslag till tillämpningsförordning skulle komma , men det har försenats och är inte att vänta förrän . Förordning (EEG) nr 1408/71 revideras , främst för att uppdatera den efter nationella lagändringar och domar från EG- domstolen. De flesta av årets ändringar berör de nya medlemsstaterna och tillägg till förordningen om förhållandet för vissa förmånsslag i deras nationella lagstiftningar som behövs för att förordningen ska kunna tillämpas. Det europeiska sjukförsäkringskortet infördes för att underlätta tillgången till nödvändig vård vid tillfällig vistelse i annat EES-land eller i . Införandet av kortet ska vara genomfört i samtliga medlems- stater inklusive EES-länderna och . Utvecklingen med att eventuellt införa ett elektroniskt läsbart sjukförsäkringskort har fortsatt . I har mer än 2,7 miljoner kort utfärdats. 23.5Nytt direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer och rådets direktiv om erkännande av yrkes- kvalifikationer antogs (2005/36/EG). Direktivet ersätter femton olika direktiv inom området ömsesidigt erkännande av examens- och kompetensbevis och innebär i huvudsak konsolidering av redan gällande lagstiftning. Direktivets syfte är att undanröja de hinder för den fria rörligheten för personer som medlemsstaternas olika krav på kompetensbevis för utövande av en viss yrkesverksamhet utgör. Reglerna omfattar både arbetstagare och egenföretagare. En viktig nyhet i direktivet är förslag till förenklingar av villkoren för tillfälligt tillhanda- hållande av tjänster i ett annat medlemsland. 24.1EU:s femte handlingsprogram för jämställdhet En central del i EU:s övergripande ramstrategi för jämställdhet är de handlingsprogram som kommissionen utarbetar. Det nuvarande femte handlingsprogrammet gäller och omfattar både jämställdhetsintegrering i alla och särskilda insatser riktade till kvinnor. prioriteras olika teman för de särskilda insatserna inom programmet. var temat mäns ansvar i jämställd- hetsarbetet, framför allt mäns ansvar att förena arbets- och familjeliv. kommer projektansökningar på temat att främja jämställdhet i lokalt utvecklingsarbete att prioriteras. Gemenskapens ramstrategi för jämställdhet löper . Kommissionen avser därför att presentera ett meddelande om den fortsatta inriktningen av EU:s arbete för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. 24.2Förbud mot diskriminering vid handel med varor och tjänster antog rådet ett nytt direktiv (2004/113/EG) om förbud mot diskriminering vid handel med varor och tjänster. Syftet är att genomföra principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som är till- gängliga för allmänheten inom såväl den offentliga som den privata sektorn. Direktivet ska vara genomfört i nationell rätt . Direktivet är i princip redan per genomfört i genom bestämmelser i lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. När det gäller försäkringar och andra finansiella tjänster vilka omfattas av direktivets artikel 5 har inget diskrimineringsförbud införts. Regeringen anförde i proposition (2004/05:147) att EG-direktivet för tillfället inte innebär något krav på lagstiftning och att frågan måste utredas ytterligare. 24.3Omarbetning av direktiv om likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet Rådet antog en allmän riktlinje om kommissionens förslag (KOM(2004) 279) till omarbetat direktiv som gäller likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet. Syftet med det nya direktivet är att förenkla och modernisera reglerna för likabehandling av kvinnor och män (se faktapromemoria nr 2003/04:FPM116). Det är sju olika direktiv som ska slås samman till ett, som rättspraxis från inkluderas i det nya direktivet. Eftersom det är en omarbetning som genomförs kommer det nya direktivet inte att få några Skr. 2005/06:85 konsekvenser för svensk del. har behandlat direktivförslaget och lämnat ett stort antal ändringsförslag. Mot den bakgrunden presenterade kommissionen ett omarbetat förslag (KOM(2005) 380 slutlig) och enighet har kunnat uppnås. Rådet antog en politisk överens- kommelse och slutbehandlingen av direktivet kommer att ske . 24.4Förslag till inrättande av ett europeiskt jämställdhets- institut lämnade kommissionen ett förslag (KOM(2005) 81) till förord- ning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut. En kombina- tion av EG-fördragets artikel 13.2 och artikel 141.3 utgör den rättsliga grunden för förslaget. Rådet och fattar gemensamt beslut. Enligt förslaget ska jämställdhetsinstitutet ge tekniskt stöd till EU:s institutioner och medlemsstaterna i syfte att bekämpa könsdiskriminering och främja jämställdhet på gemenskapens alla områden. Avsikten är vidare att institutet ska få en viktig roll när det gäller att samla och sprida information om forskning och metodutveckling inom jämställdhets- området samt att skapa möjligheter för erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna. Verksamheten föreslås komma igång . har aktivt verkat för att jämställdhetsintegrering ska vara en viktig del av institutets verksamhet, något som har tydliggjorts i förordningens paragraf om målen. har också bidragit till ett förtydligande av jämställdhetsinstitutets uppgifter, framför allt när det gäller möjlig- heterna för medlemsstaterna att få stöd i sitt metodutvecklingsarbete. behandlar nu frågan och en första läsning väntas vara avslutad . Arbetet har dominerats av 10-årsuppföljningen av överens- kommelsen vid FN:s fjärde kvinnokonferens i Pekingplatt- formen samt millenniemålen. Några nya indikatorer för jämställdhet har därför inte tagits fram . Detta arbete återupptas under och ordförandeskap. har inlett arbetet med att arbeta fram indikatorer inom hälsoområdet. 24.6Jämställdhet i olika rådskonstellationer Även arbetet med att följa upp hur jämställdhet integreras i de olika rådskonstellationerna har fått stå tillbaka på grund av den stora satsningen på 10-årsuppföljningen av Pekingplattformen. 25.1Gemenskapsprogram för hälsa och konsumentskydd presenterade kommissionen ett förslag till program för gemen- skapsåtgärder om hälsa och konsumentskydd för åren 20072013 (KOM(2005)115 slutlig). Syftet med ett gemensamt program för hälsa och konsumentskydd är att uppnå effektiviseringar genom att mål och åtgärder i många fall är likartade. Vid rådsmötet lämnades en lägesrapport som visar att det finns ett brett stöd för kommissionens förslag. Flera medlemsstater önskar dock tydligare motiveringar till den förslagna sammanslagningen. , som valt att behandla förslaget som två separata program, har sin omröstning . När det gäller hälsoområdet föreslår kommissionen åtgärder för att skydda medborgarna från hot mot hälsan och främja åtgärder som upp- muntrar till hälsosammare levnadsvanor. Likaså föreslås åtgärder som bidrar till att minska risken för omfattande sjukdomar och som förbättrar hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet. För att bidra till samtliga mål föreslås förbättrad information. Målen på hälsoområdet har i stort sett välkomnats av medlemsstaterna. främjar framför allt det före- byggande arbetet men har invändningar mot förslag som rör informationskampanjer på gemenskapsnivå. (Se även kapitel 32 om konsumentpolitik.) Inom ramen för genomförandet av EU:s folkhälsoprogram 20032008, och rådets beslut (1786/2002/EG) av , har två möten genomförts i genomförandekommittén . Det första mötet ägde rum och gällde prioriteringar av de projekt som ansökt om medel inom årets arbetsplan. För genom- förandet av handlingsprogrammet finns för projekt som 242 ansökningar om bidrag på totalt lämnats till kommissionen. Det andra mötet ägde rum och gällde prioriteringarna arbetsprogram. är rådgivande när det gäller bedömning och prioritering av dessa ansökningar. prioriterade särskilt projekt med inriktning på det primärförebyggande arbetet med hälso- determinanter samt åtgärder kring ojämlikhet i hälsa och områdena alkohol, kunskapsbaserade strategier och program samt hälso- konsekvensbedömningar av åtgärder kring alkohol. Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbete ska enligt vara att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen (prop. 2002/02:35). EU som fokuserar på ojämlikhet i hälsa anknyter till detta. Detta är också Skr. 2005/06:85 en utgångspunkt för den globala forskningen om att främja hälsa och hölls en konferens i ämnet för att samla politiker, tjänstemän och forskare. Därefter kommer processen att föras vidare av det finska ordförandeskapet () som har lanserat ett brett projekt om hälsa i alla politikområden och om hälsokonsekvens- bedömningar. Det övergripande syftet med en hälsokonsekvens- bedömning (HKB) är att ge planerare och beslutsfattare kunskap om de samlade hälsoeffekterna inför ett politiskt beslut. Faktorer som har en stor betydelse för folkhälsans utveckling är till exempel frågor om alkohol, tobak, kost, övervikt och tillgång till vård och social service. Dessa är också avgörande för utvecklingen av ojämlikhet i hälsa. avser verka för att kön, etnicitet och socioekonomiska faktorer beaktas i enlighet med beslut. anser att det behövs mer forskning och kunskap när det gäller kvinnors och mäns lika tillgång till hälso- och sjukvård. initierade därför under det brittiska ordförandeskapet en informell diskussion på ministernivå med en rad likasinnade länder kring behovet av att tydligare uppmärksamma jämställdhetsaspekterna inom hälso- och sjukvården. I ett gemensamt uttalande föreslogs gemensamma initiativ för att uppmärksamma frågan hos kommissionen och genom koordinerade åtgärder verka för en ökad kunskap om könsskillnader inom vårdsektorn. Exempelvis avser man verka för att EU:s nya jämställdhetsinstitut, som bildas , kan bistå medlemsstaterna med kunskaps- och forskningsöversikter på området. Utbrottet av fågelinfluensa i har lett till att behovet av en väl fungerande beredskap för pandemisk spridning av influensa kommit att uppmärksammas världen över. rapporterades om dödsfall hos tam-ankor i och hos kalkoner i (se vidare 39.4). Fågelinfluensan har även smittat människor i . Även om bedömningen är att en pandemi inte är närmare är det angeläget att fortsätta det arbete som pågår i fråga om att samordna den beredskapsplanering som genomförs i medlemsstaterna vid en eventuell pandemi. Det som krävs på EU-nivå är en beredskaps- plan för hur gemenskapsåtgärder kan komplettera medlemsstaternas nationella beredskapsplaner. EU:s hälsoministrar diskuterade vid det informella hälsoministermötet de mer specifika hälsoaspekterna och särskilt pandemiberedskapen inom EU. antogs ordförandeskapsslutsatser om pandemisk influensa och fågel- influensa. På initiativ av ordförandeskapet hölls det också en pandemiövning Skr. 2005/06:85 inom ramen för EU-samarbetet för att pröva kommissionens och medlemsstaternas beredskap för en influensa- pandemi. I leddes övningen av . EU intar en aktiv roll i frågor som rör beredskap mot influensa- pandemier. Arbetet bör emellertid ske inom existerande mekanismer på hälsoområdet och kring frågor om kunskapsuppbyggnad och stöd och samordning av medlemsstaternas planeringsinsatser. välkomnar en diskussion om försörjningsfrågor men frågor som rör finansiering, fördelning och lagerhushållning behöver bli föremål för grundliga överväganden. verkar för att ansvarsfördelningen mellan det europeiska centret för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar och hälsosäkerhetskommittén samt mellan strukturer inom hälso- respektive räddningstjänstområdet ut. är öppet för fortsatta diskussioner kring förutsättningarna för och mervärdet av en gemensam EU-politik gällande försörjning av vacciner och läkemedel. beslutade att EU:s nya smittskydds- myndighet, Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjuk- domar, (och rådets förordning 851/2004 av ) skulle placeras i . Myndighetens huvuduppgifter är epidemiologisk övervakning, tidig varning och tidiga åtgärder, vetenskapliga yttranden, teknisk assistans till medlemsstaterna och tredje land samt stöd och utveckling för EU-beredskap vid hälsohot. Myndigheten, som ligger i , beräknas vara fullt utbyggd och då ha en personalstyrka på omkring 100 personer. har myndigheten påbörjat arbetet med verksamheten och anställningsförfaranden har inletts för såväl experter som administrativ personal. 25.7Kost, fysisk aktivitet och hälsa Europeisk plattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa Den europeiska plattformen för (KOM (2005) 637 slutlig) skapar representanter för den europeiska livsmedelsindustrin, detaljhandeln, reklambranschen, medicinska företrädare, konsumentorganisationer och andra frivilligorganisationer kan bidra till att förebygga fetma och övervikt. Aktörerna som deltar i plattformens arbete träffas regelbundet och åtar sig att presentera vad de gör för att främja goda matvanor och fysisk aktivitet och att följa upp sitt arbete. Inom ramen för plattformen har kommissionen inrättat tre arbetsgrupper; en för övervikt och hälso- sam livsstil; en för konsumentutbildning och information (märkning, frivilliga uppförandekoder etc.); samt en arbetsgrupp för övervakning. presenterade Kommissionen en grönbok, dvs. ett diskussions- underlag, om övervikt och fetma (KOM(2005) 37 slutlig). Medlems- staterna har bjudits in att inkomma med synpunkter på vad som bör ingå. och , som är svenska experter i kommissionens nätverk om kost, fysisk aktivitet och hälsa, har bidragit med underlag. har genomgående givit sitt stöd till kommissionens arbete. Kommissionen kommer att presentera ett meddelande . och har under sina respektive ordförande- skap tagit initiativ till att uppmärksamma problemet med växande över- vikt och fetma i . Under det luxemburgska ordförandeskapet antog ministerrådet slutsatser om fetma, kost och fysisk aktivitet. Vid rådet hölls en lunchdiskussion om övervikt och fetma. publicerade kommissionen grönboken befolkningens psykiska hälsa Mot en strategi för psykisk hälsa i Europeiska unionen (KOM(2005) 484). är ett diskussions- underlag för att ta fram en EU-strategi för psykisk hälsa. Syftet med att ha en gemensam EU-strategi är att framhålla psykisk hälsa som ett viktigt politikområde, att få en mer sammanhållen politik för psykisk hälsa och ett informationsutbyte mellan medlemsstaterna. inleddes ett så kallat offentligt samråd om grönboken. Samrådet avslutas med att medlemsstaterna och andra intressenter får lämna synpunkter på grönboken. Om kommissionen bedömer att det finns stöd för en strategi för psykisk hälsa på EU-nivå planerar kommissionen att ge ett förslag till strategi före utgången av 2006. 25.9Strategi för att minska alkoholskador har aktivt arbetat för att ge arbetet med att förebygga alkoholskador högre prioritet inom EU. har bl.a. fört diskussioner om alkohol med andra medlemsstater och med kommis- sionen och varit drivande i arbetet med att ta fram en gemenskapsstrategi för att minska alkoholens skadeverkningar inom unionen. Strategin beräknas kunna presenteras som ett meddelande till ministerrådet . Strategin avser att identifiera de områden där EU kan bidra till att koordinera och stärka medlemsstaternas alkoholpolitiska insatser samt till att skapa en sektorsövergripande och sammanhållen alkoholstrategi på EU-nivå. Det övergripande syftet är att föreslå åtgärder som kan minska alkoholens skadeverkningar inom EU och därmed bidra till en positiv ekonomisk utveckling. Strategin är en viktig del i strävan att skapa en bättre balans mellan folkhälsoaspekter och ekonomiska hänsynstaganden. Strategin är EU:s första policydokument på alkohol- kommer att fortsätta att stötta och aktivt bidra till Skr. 2005/06:85 kommissionens arbete med att ge strategin spridning och genomslag. kommer också att verka för att frågan behandlas på rådets dagordning. präglades narkotikafrågorna av diskussioner om EU:s nya handlingsplan mot narkotika, vilken antogs av och ska gälla löpa till och med . Utgångspunkten för förhandling- arna om den nya handlingsplanen var mot narkotika, som förhandlades fram och utgör en integrerad del av det fleråriga så kallade Haagprogrammet. presenterade kommissionen, på basis av strategin, ett förslag till handlingsplan, viket sedan förhandlades i rådsarbetsgruppen för övergripande narkotikafrågor. Handlingsplanen syftar till att konkretisera de ramar och mål som fastställdes i strategin, och den omfattar både sociala, rättsliga och utrikespolitiska frågor. Under förhandlingarna har varit positiv till merparten av förslagen, som bedömts vara väl strukturerade och balanserade. Från svensk sida har särskilt välkomnats att EU slår fast vikten av en balanserad narkotikapolitik med insatser som syftar både till att minska efterfrågan och utbudet av narkotika, liksom vikten av subsidiaritetsprincipen. I diskussionerna har varit särskilt drivande i fråga om profilanalyser av syntetisk narkotika samt åtgärder för att motverka narkotikabrottslighet på Internet. Europeiska centret för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk beslutade EU att inrätta ett centrum för att följa narkotika- utvecklingen inom unionen. Uppgiften för Europeiska centret för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk är att ta fram tillförlitliga och jämförbara data över narkotikautvecklingen inom unionen. En årsrapport presenteras varje höst. Ett kommissionsförslag till revidering av centrumets förordning bereds i rådet och och ett beslut förväntas . Den nya förordningen går ut på att utöka centrumets mandat till att också följa utvecklingen av blandmissbruk av legala och illegala narkotiska ämnen samt för att ta hänsyn till de förändringar som utvidgningen av unionen har medfört. 26 Hälso- och sjukvård Högnivågruppen om hälso- och sjukvård, som etablerades 2004 under kommissionen och som innehåller företrädare från de olika medlems- staterna, har fortsatt med sitt arbete, främst genom de arbetsgrupper som etablerats inom följande områden: hölls en patientsäkerhetskonferens i . Syftet med konferensen var att identifiera vilket intresse och vilka utmaningar som fanns när det gäller patientsäkerhetsarbetet inom EU, att delge konferens- deltagarna goda exempel och erfarenheter på området samt få till stånd ett starkt och hållbart politisk intresse att driva frågan om patientsäkerhet vidare. Dess slutsatser, den så kallade Luxemburgdeklarationen, sågs som något av ett startskott för ett ökat engagemang för säkrare hälso- och sjukvård inom EU. I samband med detta har en särskild arbetsgrupp för patientsäkerhet inrättats där man arbetat fram ett europeiskt åtgärds- program om patientsäkerhet. Programmet har behandlats av hälsorådet och innehåller förslag om att medlemsstaterna ska inrätta nätverk för utbyte av erfarenheter av hur hälso- och sjukvården kan göras säkrare. Dessutom skulle kommissionen få till uppgift att utreda de ekonomiska konsekvenserna av brister i patientsäkerheten och tydliggöra vilka samhällsekonomiska vinster som unionen kan uppnå om dagens brister i patientsäkerheten förbättras. Det brittiska ordförandeskapet ordnade en patientsäkerhetskonferens där man bjöd in experter från EU och icke EU-länder för att diskutera och informera om patientsäkerhetspolitiska åtgärder. välkomnade särskilt utbytet av erfarenheter mellan medlemsstater och organisationer i syfte att sprida kunskap så att misstag i vården inte inträffar.