prop · GT031d7 · 2006-01-01 00:00:00 — 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Förslag till Riksdagsbeslut ..................................................................................... Utrikes- och säkerhetspolitik .............................................................................. 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer .............................. 5:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet .................................. 5:3 Nordiskt samarbete ........................................................................ 3.8.45:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet .................................................................. 3.8.65:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning......................................................... 3.8.75:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut 5:8 Bidrag till ............................................. 5:10 Information om i utlandet............................................... 5:11 Samarbete inom .............................................. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet..................................................................... Härledning av ramnivå 2006-2008............................................................................ Utgiftsområde 5 Internationell samverkan ................................................................... Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad. Skatteutgifter inom utgiftsområde 5, netto............................................................. Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Intäkter till inkomsttitel ........................................................................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 5:1 Bidrag till vissa internationella 3.6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden.............................................................. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 5:2 Freds- och säkerhetsfrämjande Härledning av anslagsnivån 20062008, för 5:3 Nordiskt samarbete .................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet.......................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 5:5 Inspektionen för strategiska Härledning av anslagsnivån 20062008, för 5:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning............................................. Härledning av anslagsnivån 2006-2008, för 5:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ().................................................. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 5:8 Bidrag till Utrikespolitiska institutet (UI) ....................................................................................................... 3.23 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Härledning av anslagsnivån 20062008, för 5:9 ...................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 5:10 Information om i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 3.28 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 5:11 Samarbete inom 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 1 Förslag till Riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 5:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2006 (avsnitt 3.8.2), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 5:9 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2006 (avsnitt 3.8.9), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt följande uppställning: Bidrag till vissa internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning Bidrag till () Information om i utlandet 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Utgiftsområdet Internationell samverkan omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Politikområde Utrikes- och säkerhetspolitik Totalt för utgiftsområde 5 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.2 Härledning av ramnivå 2006-2008. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 2.3 Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 5, netto Totalt för utgiftsområde 5 Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 5 redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna med politikområdesanknytning som är att hänföra till utgiftsområde 5. Ersättning avseende ökade levnadskostnader, skolavgifter för barn, samt fri bostad är ej skattepliktig när ersättningen anvisats av styrelsen för till vissa utländska forskare. Skattefriheten har motiverats med svårigheten att rekrytera forskare. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt för den del av ersättningen som överstiger merkostnaden. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 3 Utrikes- och säkerhetspolitik Politikområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom politikområdet verkar två myndigheter: och . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 5 5:12 Bidrag till vissa internationella organisationer 5:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet 5:63 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning 5:7 Bidrag till internationella 5:8 Bidrag till () 5:104 Information om i utlandet Totalt för utgiftsområde 5 Totalt för politikområde Utrikes- och säkerhetspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2 Inkluderar följande anslag enligt statsbudgeten : 5:4 , 5:5 och utveckling () 3 Inkluderar följande anslag enligt statsbudgeten : 5:9 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området, 5:10 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling, 5:12 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet, 5:14 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse 4 Inkluderar följande anslag enligt statsbudgeten : 5:16 Europainformation m.m. Målet för politikområdet är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Medlemskapet i FN är centralt i utrikespolitik. bidrar med en obligatorisk avgift till FN:s budget enligt en av medlemsländerna fastställd bidragsskala. Som framgår av utgiftsområde 7 är också en av de största bidragsgivarna till FN:s frivilliga program på utvecklingsområdet. stöder det reformprogram som generalsekreteraren tagit initiativ till och som syftar till att öka organisationens effektivitet som den fortsätter att vara ett forum som avspeglar den breda medlemskretsen. stöder även en förstärkning av FN:s fredsbevarande verksamhet i linje med de rekommendationer som den s.k. Brahimipanelen avlämnat samt genom ett intensifierat arbete i FN för förebyggande av väpnade konflikter. stödjer aktivt den (), både på egen hand och genom internationella organisationer, framför allt EU. Förutom politiskt stöd och obligatoriskt bidrag till ICC:s budget pågår ett löpande bilateralt samarbete med domstolen i en rad frågor. Till exempel pågår förhandlingar om samarbetsavtal mellan och domstolen. Dessutom har svenska ambassader i de länder där ICC bedriver utredningar bistått domstolen. arbetar för att översynskonferens för icke-spridningsavtalet för kärnvapen följs upp bl.a. genom att verka för att förhandlingar om ett avtal om förbud mot tillverkning av klyvbart material för kärnvapen inleds. verkar också för att mot spridning av massförstörelsevapen vidareutvecklas och följs upp i EU:s bilaterala avtal med tredje land och genom konkreta projektinsatser. 1540/2004 om ickespridning av massförstörelsevapen bör följas upp bl.a. genom tekniskt bistånd för att bygga ut och förstärka länders exportkontrollsystem. deltar aktivt i arbetet i (första utskottet), nedrustningskonferensen (CD), organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW), () samt i den förberedande kommittén för att upprätta det internationella kontrollorganet under provstoppsavtalet (CTBTO). Vidare spelar en aktiv roll i de multilaterala exportkontrollregimerna. Arbetet med att genomföra den internationella handlingsplan som om illegal handel med lätta vapen antagit fortsätter och kräver nationell sakkunskap. fortsätter att verka för att protokollet om s.k. explosiva lämningar efter krig års vapenkonvention (CCW) träder i kraft. verkar också för att ett internationellt protokoll om stridsvagnsminor kommer till stånd. Det är även angeläget att insatser görs vid vapenlager i så att vapen därifrån inte når konfliktområden i . Nedrustnings- och icke-spridningsinsatser finansieras också genom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Detta gäller bl.a. insatser mot spridning av lätta vapen liksom aktiviteter som genomförs inom ramen för G 8:s Globala Partnerskap. Främjande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer är huvuduppgift, och fokus på dessa kärnområden har ytterligare stärkts efter toppmötet . är ett viktigt instrument för arbetet på dessa områden. arbetar genom normbildning, genom samarbets- och biståndsprogram samt genom engagemang i konfliktområden som i västra och den ryska delrepubliken i syfte att främja en utveckling mot stabilitet och demokrati. Genom program inom den s.k. stabilitetspakten skapas förutsättningar för att stärka demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna i sydöstra . Genom extra bidrag stödjer ett projekt mot människohandel i södra . ställer en juridisk expert till förfogande med ansvar för att genomföra samarbetsprogram som rör kampen mot sexuellt utnyttjande av barn. Regeringen har i sin skrivelse 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2005 redogjort för verksamheten inom (skr. 2004/05:81). har, genom stödet till verksamhet, bidragit till organisationens fortsatta utveckling som ett regionalt säkerhetsorgan för krishantering, konfliktförebyggande, främjande av säkerhet och stabilitet och en förbättrad tillämpning av de åtaganden som deltagarstaterna gjort på olika områden, såsom demokrati, rättsstatens principer och mänskliga rättigheter, ekonomi och miljö samt rustningskontroll och förtroendeskapande åtgärder. Ett viktigt arbete utförs också av institutioner, Högkommissarien för frågor om nationella minoriteter (HCNM), kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och Medierepresentanten. har, som en viktig del av detta stöd, ställt personal till förfogande för tjänst i sekretariatet, institutionerna och fältmissionerna. Regeringen har i sin skrivelse redogjort för verksamheten inom (skr. 2004/05:82). har en svensk OECD-strategi färdigställts Svensk OECD-strategi övergripande prioriteringar och organisation (Ds 2005:17, ). Arbetet med att genomföra strategin har påbörjats. Den svenska profilen inom har stärkts avsevärt genom det svenska ordförandeskapet vid som hade temat Enabling Globalisation. Statsministerns ordförandeskap gjorde det möjligt att i ett viktigt internationellt sammanhang föra fram svenska synpunkter på globaliseringsfrågor och ekonomiskt beslutsfattande. sökte också driva på det interna reformarbetet i för att stärka organisationens relevans i det internationella samarbetet. I det löpande OECD-arbetet deltog svenska experter aktivt i olika arbetsgrupper och kommittéer med analys, policydialog och utformande och uppföljning av regler, riktlinjer och rekommendationer som bedrivs inom respektive sakområde. Förutom det obligatoriska bidraget till FN:s fredsfrämjande verksamhet som belastar utgiftsområde 5, finansieras deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser genom anslag inom flera politikområden. Utöver utgiftsområde 5 berörs även utgiftsområdena 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet och 7 Internationellt bistånd. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Det svenska engagemanget i freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet inkluderar direkt deltagande i konkreta insatser och stöd till stärkande av andra organisationers konflikthanteringsförmåga. deltar i fredsfrämjande insatser som leds av FN, EU, Nato, och Afrikanska Unionen (AU). har deltagit med personal i flertalet av FN:s 17 fredsfrämjande insatser. Under merparten av och har dessutom deltagit med militär trupp i UNMIL i , och i MONUC i fram . De svenska insatserna har bidragit till den övervägande positiva utveckling som har präglat många av , men behovet av fredsbevarande och fredsbyggande insatser bedöms vara fortsatt stort. FN:s fredsfrämjande verksamhet är särskilt omfattande på den afrikanska kontinenten. har FN inrättat nya insatser i , och . Svenska militärobservatörer deltar i insatserna i /, , samt i den internationella övervakningsinsatsen i i . bidrar också med en nationell expert till i samt ställer en militärobservatör och en stabsofficer till förfogande till Afrikanska unionens övervakningsmission i , . har även bidragit med en militärrådgivare till FN-kon- toret för , UNOWA. Beroende på utvecklingen i vissa afrikanska konfliktområden kan nya eller utökade FN-insatser bli aktuella vilket skulle innebära efterfrågan på ytterligare svenskt deltagande. Vad avser bidrar till övervakningsmissionen i , observatörsgruppen i /samt FN:s insats i . bidrar vidare med en militärrådgivare till FN:s insats i . Svenska militärobservatörer deltar också i FN:s kommission för stilleståndsövervakning i samt i FN:s insats i . är medlem i FN:s snabbinsatsstyrka, Shirbrig, vars uppgift är att med kort varsel kunna ställa fredsbevarande personal till FN:s förfogande under en inledande fas av en fredbevarande insats. EU:s framväxande snabbinsatsförmåga är också ett stöd till FN. EU har framgångsrikt utvecklats till en utrikespolitisk aktör med förmåga till militär och civil krishantering inom ramen för EU:s säkerhets- och försvarspolitik (ESFP). I detta arbete deltar fullt ut från planering till genomförande, vilket innebär goda möjligheter att påverka insatserna utformning. och har EU lett polisinsatser i (EUPM), i (Proxima) och i (EUPOL ), samt en insats för reform av den kongolesiska säkerhetssektorn (EUSEC DRK) och en insats på rättsstatsområdet i (). inleddes också EU:s rättsstatsinsats i (EU JUST ), EU:s civila övervakningsmission i /(Monitoring Mission) samt EU:s insats till stöd för AU i . När den Nato-ledda insatsen i Bosnien- (SFOR) avslutades inleddes EU:s militära krishanteringsinsats (). De nationella bidragen spelar en viktig roll för att stärka EU:s förmåga att uppfylla sina åtaganden inom GUSP (EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik). har deltagit och deltar i så gott som alla EU:s pågående krishanteringsinsatser. Därutöver deltar med personal till EU:s särskilda representanters kontor vilka utför krishanteringsuppgifter, t.ex. polisrådgivningsinsatsen i de (EUCOPPS). De bidrag som ger till de Nato-ledda insatserna i Kosovo och är en viktig del av medverkan i det och i Partnerskap för fred (EAPR/PFF). har utökat sitt bidrag till den internationella säkerhetsstyrkan i , ISAF, bl.a. genom stöd till en regional enhet i norra . Förberedelser pågår för att kunna öka detta bidrag ytterligare. ISAF är en insats av stor betydelse för global liksom för europeisk säkerhet samt för den politiska utvecklingen i , och bidrar till att skapa en säkrare omgivning för bistånds- och återuppbyggnadsinsatser. Utöver deltagande i fredsfrämjande insatser inom ramen för FN, EU m.fl. organ ger regeringen också prioritet åt andra insatser med konfliktförebyggande, konflikthanterande och fredsbyggande syfte, till stöd för exempelvis medlingsinsatser, rådgivning, eller för att stödja projekt som främjar fred och säkerhet. Stöd har dessutom givits till arbetet med att stärka FN- systemets kapacitet att förebygga väpnade konflikter liksom att i övrigt förändra organisationen så att den lättare skall kunna bemöta dagens globala säkerhetshot. Åtgärder för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i freds- och säkerhetsfrämjande insatser generellt i enlighet med säkerhetsrådsresolution (2000) har bedömts som särskild angelägna. har också givit finansiella bidrag till krishanteringsinsatser inom ramen för regionala och subregionala organisationer, samt t.ex. till en styrka till skydd för FN:s personal i . Nato har inom ramen för EAPR/PFF ett omfattande program för säkerhetsfrämjande stöd till partnerländerna främst i södra , och västra . har lämnat bidrag till tre av de s.k. som upprättats inom PFF. Ytterligare bidrag genom PFF övervägs som ett led i fortsatta säkerhetsfrämjande bistånd. Insatser har gjorts för att stödja forskning om säkerhetspolitiska frågor för att öka kunskaperna hos allmänheten om sådana frågor. Särskilda bidrag har lämnats till bl.a. arbetet med provstoppsavtalets verifikationsinstrument (under svensk ledning), arbetet för att främja (truppmineförbudet) och dess förpliktelser, projekt rörande lätta vapen och arbetet för att främja kärnvapennedrustning. (FBA) har fortsatt arbetet med att, genom bl.a. utbildningsinsatser för personal i fredsfrämjande verksamhet, bidra till att stärka den svenska och internationella förmågan för katastrof-, krishanterings- och fredsinsatser. har fortsatt att bidra till det internationella projektet , vilket samordnas av FBA. Projektet syftar till att utveckla och stärka FN:s och det övriga internationella samfundets fredsfrämjande insatser. Den oberoende kommissionen om massförstörelsevapen har fortsatt sitt uppdrag att ge nya impulser till det internationella arbetet för nedrustning och ickespridning av massförstörelsevapen och missiler, inklusive med koppling till terrorism. högtidlighålls 100-årsminnet av födelse. Förberedelser för högtidlighållandet pågick och en 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 mängd aktiviteter genomförs under , bl.a. konferenser, seminarier och kulturella evenemang. En utställning om och hans tid som FN:s generalsekreterare visas länder i utlandsmyndigheternas regi. I samband med utställningen genomförs lokala aktiviteter såsom seminarier och föreläsningar. anordnades en konferens om FN och global säkerhet i samarbete med svenska . Arbete har pågått för att förbereda det svenska ordförandeskapet i 2005-2006 genom ambassadör . Grunderna och den allmänna inriktningen för den strategiska exportkontrollen har redovisats för i regeringens skrivelse 2004/05:114. innehade ordförandeskapet i en av de fem s.k. multilaterala exportkontrollregimerna, ' Group (NSG). Under ordförandeskapsåret genomfördes bl.a. en omfattande outreachverksamhet till tredje land för att främja ickespridning av kärnvapen. deltog mycket aktivt i övriga fyra multilaterala regimer liksom i EU:s arbete avseende produkter med dubbel användning. I EU genomfördes en gemensam översyn av medlemsländernas nationella exportkontrollsystem, syftande till en allt starkare och välharmoniserad europeisk exportkontroll. På krigsmaterielsidan fortsatte det aktiva svenska deltagandet i det allt intensivare internationella samarbetet för att främja en ansvarsfull exportkontrollpolitik. Arbetet bedrevs dels i EU:s rådsarbetsgrupper, dels inom den s.k. sexstatsgruppen (LoI) samt slutligen i FN:s regi. I ett kortare perspektiv går arbetet ut på ökad transparens ländernas rapportering samordnas successivt som rapporteringsinnehållet ökar. I ett längre perspektiv leder den ökade öppenheten och det allt mer tilltagande samarbetet till en större samsyn vad avser tillämpningen av internationella och nationella riktlinjer för exportkontrollen. Särskild uppmärksamhet och extra insatser ägnades och avdelades för det globala problem som den illegala spridningen av lätta vapen utgör, inte minst i . Arbetet inom EU för att revidera uppförandekoden för vapenexport var intensivt . enades COREPER om texten till en 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 gemensam ståndpunkt avseende uppförandekoden. För att det svenska regelverket på krigsmaterielområdet ska fortsätta att vara ändamålsenligt och verklighetsanpassat tillsatte regeringen en utredning som skulle göra en översyn av den svenska krigsmateriellagstiftningen i ljuset av de förändringar som skett inom de utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska områdena. Utredningen har lämnat sitt betänkande KRUT Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel (SOU 2005:9). Betänkandet har remissbehandlats och en proposition till förbereds. I medverkade en rad myndigheter till att uppfylla målen med exportkontrollen. I första hand gäller det () och (). Vidare medverkade (), , Säkerhetspolisen (), Försvarsmakten MUST och (). verkar inom för att utveckla det nordiska samarbetet som en del av Europapolitik. De nordiska samarbetsstrukturerna utnyttjas för avstämning och agerande i EU/EES-frågor. En översyn har gjorts av ministerrådets samarbete med de baltiska länderna och nordvästra . Innebörden är att samarbetet med de baltiska länderna läggs om till ett samarbete mellan likvärdiga parter och att samarbetet med koncentreras till ett begränsat antal verksamheter. Den nordiska strategin för hållbar utveckling har reviderats i syfte att lägga större vikt på den sociala och ekonomiska dimensionen. verkar också för en utveckling av den språkliga och kulturella gemenskapen. Arbetet med avveckling av gränshinder mellan de nordiska länderna har förts vidare och breddats till att även omfatta näringslivets gränshinder. I syfte att mer fokusera verksamheten på prioriterade frågor har en översyn gjorts av Nordiska ministerrådets organisation. Den viktigaste uppgiften 2004 var att följa upp de svenska ordförandeinitiativen i det nordiska regeringssamarbetet. Det gällde främst att avveckla gränshinder mellan de nordiska länderna, att utveckla det nordiskbaltiska samarbetet och att stärka det nordiska samarbetet i EU/EES-frågor. En utförlig redovisning av verksamhet och resultat i det nordiska samarbetet har lämnats i regeringens skrivelse till (skr. 2004/05:90). På det bilaterala planet finns ett fortsatt behov av insatser för att främja integrationen mellan de nordiska länderna, bl.a. i . har medverkat i samband med 100-årsmarkeringen av unionsupplösningen mellan och . verkar också för en förstärkning av den och för att en isländsk-svensk ordbok ska ges ut. Bidraget om till allmänna verksamhet, för informationsverksamhet och kultur- och utbildningsinsatser, har betydelse för att föreningen ska kunna medverka till att hålla samman projekt som genomförs i samarbete med regeringen och med .