prop · GT03126 · 2006-03-22 00:00:00 — Skillnaden är dock att kvinnor arbetar lika mycket betalt som obetalt medan män arbetar dubbelt så mycket betalt som obetalt. Kvinnor arbetar jämnt , medan mäns arbetsinsats är mer koncentrerad till vardagarna. Män får därigenom större möjligheter än kvinnor till återhämtning . Kvinnor har ofta mindre egen tid än män och den är mer fragmenterad än mäns. Dessa faktorer kan vara en bidragande orsak till kvinnors högre ohälsa. En viktig utmaning för att stimulera en god hälsa på lika villkor är att tillförsäkra såväl flickor som pojkar goda och jämlika uppväxtvillkor. Uppväxtvillkoren har stor betydelse för hälsan hela livet. Otrygghet, ohälsa och sjukdom i tidig ålder följer ofta med genom olika skeden i livet. Det är därför särskilt viktigt med insatser för goda levnadsvillkor bland barn och ungdomar eftersom barn inte kan välja den miljö de lever i. Jämfört med andra barn löper barn i hushåll med utsatt ekonomisk situation ökad risk för sjuklighet och död , liksom senare i livet. I detta sammanhang är det viktigt att skapa förutsättningar för en positiv utveckling för de socialt och ekonomiskt mest segregerade stadsdelarna i storstadsregionerna. Barns hälsa påverkas bl.a. av luftföroreningar. Allergisjukdomar står för de vanligaste långvariga hälsoproblemen bland barn. Föräldrars rökning påverkar också barns hälsa. Bland de miljörelaterade problemen är hörselskadande buller en ökande hälsorisk för barn. Barn utsätts för organiska miljöföroreningar och tungmetaller t.ex. när de undersöker föremål med munnen, men också för tobak och alkohol genom modersmjölken. Barns och ungdomars hälsa kräver en god miljö i och utanför hemmet, i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola för barn och unga, fritidsmiljö, levnadsvanor samt goda utvecklingsmöjligheter. Flera effektiva metoder för att främja barns och ungas hälsa har utvecklats såsom t.ex. föräldrastöd. Det handlar om att öka barns och ungas inflytande och delaktighet. Det är också angeläget att öka förutsättningarna för goda relationer mellan barn och föräldrar samt andra barn och vuxna i skolan och i fritidsmiljön. Det är viktigt att motverka mobbning och sexuella trakasserier av unga flickor vilket ger psykisk ohälsa. En central utgångspunkt i att skapa ett hållbart samhälle är att ge flickor och pojkar möjligheter att på lika villkor delta som fullvärdiga medborgare i samhället och få inflytande i frågor som rör dem. Det är viktigt att förbättra förutsättningarna för utveckling av barns och ungas kompetens samt att ge barn och unga möjligheter att på jämställda och jämlika villkor delta i kulturlivet och få inflytande över frågor som rör dem. Livsstilar: fysisk aktivitet, friluftsliv, alkoholkonsumtion och rökning Motion ökar livskvaliteten genom att fysisk aktivitet påverkar flera kroppsliga funktioner positivt och livskvaliteten ökar. Motion är också viktigt för att hålla lämplig kroppsvikt. har människor kontinuerligt ökat sitt regelbundna motionerande. I motionerar av kvinnorna och av männen regelbundet. är två av tre svenska ungdomar för lite fysiskt aktiva och speciellt oroande är att stillasittandet ökar bland barn och ungdomar. Fysisk inaktivitet uppskattas stå för av kvinnornas och av männens sjukdomsbörda. Tryggandet av mark och vatten för friluftsliv, inte minst nära tätorter, skapar förutsättningar för och främjar motion och rörelse. Natur- och friluftsupplevelser är viktiga och bidrar till att skapa bra förutsättningar för en god hälsa för hela befolkningen (se vidare avsnitt 4.1). Mathållning berör alla och är en viktig aspekt för välbefinnande och hälsa. Tillgång till näringsriktig mat är en viktig fråga för människor i livets alla skeden. Det är viktigt att samhället verkar för att ge alla konsumenter god säkerhet och valmöjligheter på området. Högt ställda krav på säkerhet och hygien i hela livsmedelskedjan är centrala. Exempel på åtgärder är föräldrautbildning, att verka för näringsrik skolmat, god konsumentmärkning, föräldrautbildning, att verka för näringsrik skolmat och god måltidskvalitet i kommunernas äldreomsorg. Det är också viktigt att handeln tar ett ansvar bl.a. för produktsäkerhet och information om råvarors ursprung, tillverkningsland och tillverkare. Den ökande alkoholkonsumtionen utgör ett hot mot hälsa och utveckling såväl i som globalt. I dör ca 600 000 människor av alkoholrelaterade orsaker. I avlider ca 1 600 män och 400 kvinnor av någon form av alkoholdiagnos. har alkoholkonsumtionen i ökat . Den största ökningen har skett bland kvinnor vilket kan vara kopplat till ökad stress. Förändringar i omvärlden har ändrat förutsättningarna för den svenska alkoholpolitiken. Spritskatten har sänkts kraftigt i våra grannländer som införselbegränsningarna på alkohol tagits bort. Europeiska kommissionen har därtill krav på att förbud mot distanshandel av alkohol avskaffas. Sammantaget innebär detta att tillgängligheten till alkohol har ökat väsentligen . Ökningen av alkoholkonsumtion förefaller emellertid ha stagnerat och har en viss minskning skett. Alkoholkonsumtionen och berusningsdrickandet har framförallt ökat bland äldre ungdomar och unga vuxna. Bland yngre ungdomar däremot har alkoholkonsumtionen minskat, främst bland pojkar. Det är allt färre som röker i vilket leder till flera tusen färre för tidiga dödsfall . Det finns emellertid fortfarande stora och ökande sociala skillnader i rökvanor mellan olika sociala grupper. minskar andelen rökare både bland flickor och pojkar, men mest bland pojkar. har användningen av snus ökat, särskilt bland flickor. I dör fler än 500 000 personer av tobaksrelaterade orsaker. Globalt förändras konsumtionsmönstren i fråga om rökning och allt fler Skr. 2005/06:126 av världens rökare finns i utvecklingsländer medan tobakskonsumtionen minskar i industriländerna. Smittsamma sjukdomar, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, hiv/aids och våld som globala utmaningar En stor hälsoutmaning gäller smittsamma sjukdomar, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, hiv/aids och våld. I ett globalt perspektiv orsakar smittsamma sjukdomar av alla dödsfall. Vanliga luftvägsinfektioner och diarrésjukdomar orsakar av dessa dödsfall. Även spridningen av resistenta bakterier inom hälso- och sjukvården och i övriga samhället visar tecken på en oroande utveckling. Detta kan hota de medicinska framsteg som förutsätter antibiotikabehandling. Utbrotten av sars och fågelinfluensa har ökat uppmärksamheten på insatser för att snabbt kunna upptäcka och begränsa utbrott av smittsamma sjukdomar bland djur och människor, vilka kan utgöra globala hot mot ekonomisk, social och politisk stabilitet. I flera olika sammanhang har det internationella samfundet slagit fast att smittsamma sjukdomar utgör en global utmaning och ett hot mot en rättvis och hållbar global utveckling. Vid () antogs det reviderade internationella hälso- reglementet som träder i kraft och skapar ett system för övervakning av allvarliga sjukdomsutbrott som kan få spridning till andra länder. Hiv/aids-epidemin utgör ett starkt hot mot utvecklingen i många länder. I är ökningen av antalet fall av hiv/aids starkt kopplad till den globala epidemin, men ligger fortfarande på en låg nivå. Globalt orsakar bristen på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter hundratusentals dödsfall , bl.a. i samband med graviditeter och förlossningar, inte minst bland tonårsflickor. Bristande rättigheter och kvinnors svaga ekonomiska ställning globalt är också en stor ohälsofaktor genom att flickors och kvinnors bristande egenmakt gör dem utsatta för sexuella övergrepp och våld. Regeringens mål för att stimulera en god hälsa på lika villkor är: att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för alla människor. lämnar regeringen en första redovisning av genomförandet av folkhälsopolitiken i en skrivelse till . Arbetet grundas på att rätten till bästa möjliga hälsa är en mänsklig rättighet. Regeringen bereder frågan om en kvalitativ företagshälsovård som syftar till att främja utvecklingen inom företagshälsovården. Regeringen kommer under 20062008 att lämna ett särskilt stöd till hälso- och sjukvården för att stimulera landstingen att vidta aktiva åtgärder för att minska sjukfrånvaron bland invånarna i respektive län. 14.Socialstyrelsen och har fått i uppdrag att utforma en mer kvalitetssäkrad, enhetlig och rättssäker sjukskrivningsprocess, som tar tillvara den försäkrades arbetsförmåga och ger ett bra stöd så att den sjukskrivne kan återgå i arbete. 15.Försäkringskassan skall i samverkan med , med start , göra en genomgång av samtliga personer som varit sjukskrivna eller har beviljats tidsbegränsad sjuk- och aktivitetsersättning. Syftet är att säkerställa dels att rehabilitering eller andra åtgärder vidtas för att återföra den försäkrade till arbetslivet, dels att rätt ersättning ges. 16.Socialstyrelsen har i uppdrag att ta fram ett förslag till handlingsplan för barns miljö och hälsa. Delar av uppdraget redovisas och slutredovisning görs . 17.En miljard kronor har avsatts 2006 för reformer för ekonomiskt utsatta barn, för förbättrat underhållsstöd och bostadsbidrag till barnfamiljer samt införandet av ett barntillägg till studerande föräldrar inom studiestödssystemet. Förbättringar görs för de allmänna barnbidragen. Regeringen föreslår i en proposition till som denna skrivelse, ett höjt inkomsttak inom föräldraförsäkringen samt sjukpenningsystemet och att den lägsta nivån inom föräldrapenningen höjs (prop. 2005/06:142). 18.Arbetsmiljöverket skall följa utvecklingen av levnadsvillkoren för ungdomar mellan . Uppföljningen skall redovisas . 19.Regeringen har också tillsatt Utredningen om ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan (dir. 2006:12) vars förslag redovisas . 20.Arbetslivsinstitutet skall kartlägga och sammanställa kunskapsläget om unga kvinnors och mäns situation i arbetslivet och uppdraget slutredovisas . 21.Sverige arbetar kontinuerligt för att förändra EG:s gemensamma jordbrukspolitik så att konsumenternas efterfrågan i större utsträckning styr produktionen. I samband med reformen av EG:s marknadsordningar för frukt och grönsaker kommer aktivt verka för ett avskaffande av alla prishöjande stöd för dessa produkter. 22.I juni 2005 lanserade regeringen som innehåller en rad åtgärdspunkter på mat- och hälsoområdet. 23.Livsmedelsverket och har redovisat underlag till förslag till handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen. Förslaget bereds inom . 24.Åtgärder för att minska alkoholkonsumtionen skall genomföras med utgångspunkt i den nya nationella alkoholhandlingsplanen som gäller (prop. 2005/06:30, bet. 2005/06:JuSoU1, bet. 2005/06:SoU12, rskr. 2005/06:157). Åtgärder på EU-nivå och globalt 25.EG-kommissionen har gett ut en grönbok som syftar till att inleda ett brett samråd mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna och det civila samhället för att fastställa hur gemenskapen kan bidra till att främja goda kostvanor och fysisk aktivitet. Resultaten av arbetet med grönboken skall presenteras . 26.I uppföljningen av de samarbetsstrategier som styr utvecklingssamarbete med enskilda länder förs en dialog där kan resa frågor av betydelse för hållbar utveckling, bl.a. hälsa. 27.Sverige avser att verka för att Milleniemålen inom FN vidareutvecklas med mål om sexuell och reproduktiv hälsa och arbetar dessutom aktivt internationellt för att motverka våld mot flickor och kvinnor. 28.Åtgärder för att förebygga spridning och minska konsekvenserna av hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar skall genomföras med utgångspunkt i den Nationella strategin för hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60, bet. 2005/06:SoU20). 29.Inom smittskyddsområdet kommer regeringen att verka för att smittskyddsfrågor ges hög prioritet inom EU, WHO, FN och i det regionala samarbetet. Insatser planeras också i fråga om hur utveckling av kommersiellt ointressanta läkemedel, som t.ex. antibakteriella läkemedel och hiv-vaccin kan säkerställas. Regeringen har tagit fram en strategisk handlingsplan för bekämpningen av smittsamma sjukdomar på global nivå. 30.Åtgärder för att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur skall genomföras i enlighet med vad regeringen har föreslagit i Strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar (prop. 2005/06:50, bet. 2005/06:SoU13). 4.3Möta den demografiska utmaningen Ett av de allra största framstegen i välfärden är att vi lever allt längre. Vi kan dessutom se fram emot fler hälsosamma levnadsår (se huvudindikator 1 i bilaga 1). Detta är positivt för oss som individer och för hela vårt samhälle. Denna utveckling har effekter på befolkningens struktur. I liksom i många andra kommer andelen äldre i befolkningen att öka påtagligt de närmaste decennierna. Försörjningsbördan för dem i arbete ökar. Det betyder att de skattefinansierade välfärdssystemen kommer att sättas under press, vilket får både ekonomiska och sociala konsekvenser. Den demografiska utvecklingen ställer vårt samhälle inför en stor utmaning som kräver insatser på flera områden som behöver stå i samspel med varandra. Det är fråga om en långsiktig utveckling som gäller fördelning och solidaritet mellan generationer. Enligt befolkningsprognos kommer befolkning att fortsätta att växa från 9 miljoner till drygt 10,5 miljoner invånare 2050. Det är främst antalet personer som är som ökar snabbt . Invandringen står för huvuddelen av den väntade befolkningsökningen. Inte minst för tillväxten av befolkningen har invandringen en avgörande betydelse. Utan invandring skulle åldersgruppen minska i antal. Den demografiska utvecklingen varierar stort mellan olika regioner. Prognoser tyder på att skillnaderna kan komma att förstärkas. I vissa regioner och orter kan arbetsliv och offentlig service påverkas mycket av de demografiska förändringarna. Försörjningsbördan kan väntas bli särskilt stor i inland, delar av Bergslagen och i en del små regioner i södra och . Den demografiska utvecklingen kan sammanfattas i huvudindikatorn demografisk försörjningsbörda (se indikator 9 i bilaga 1). Den visar hur många personer i icke-yrkesaktiv ålder som det går på 100 personer i yrkesaktiv ålder. Försörjningsbördan avseende äldre väntas stiga från 29 till 42,7 personer per 100 i yrkesaktiv ålder . Försörjningsbördan avseende de yngre väntas vara relativt och 2050 uppgå till 41,6 personer. Sammantaget stiger försörjningsbördan från 70 till 84 personer 2050. Antalet äldre ökar snabbt de kommande 30 åren för att därefter plana ut. De demografiska förändringarna får stora effekter på de offentliga utgifterna. När de äldre blir fler ökar utgifterna för pensioner, sjukvård och äldreomsorg. I budgetpropositionen redovisades beräkningar av hur den demografiska utvecklingen kan påverka de offentliga finanserna på . Sammantaget väntas utgifterna för pensioner, sjukvård och äldreomsorg att öka av BNP . I periodens början, , blir det demografiska utgiftstrycket begränsat. därefter väntas efterfrågan på skattefinansierade välfärdstjänster öka med i genomsnitt . Jämfört med andra EU-länder är demografiska situation rätt gynnsam, men den är tillräckligt allvarlig för att motivera åtgärder . Social sammanhållning och delaktighet är grundläggande för en hållbar utveckling. Våra välfärdssystem är basen för att ge denna grund. Det gäller pensionerna, hälso- och sjukvården, åldringsvården och andra trygghetssystem. Utvecklingen mot en åldrande befolkning kommer att avsevärt öka efterfrågan på välfärdstjänster. För att de offentliga välfärdssystemen skall vara socialt hållbara måste systemen klara av att även på lång sikt upprätthålla balans mellan efterfrågan och utbud på välfärdstjänster. Om inte välfärdssystemen långsiktigt förmår tillgodose den ökande efterfrågan kan det uppstå problem med köer och väntetider. Hälso- och sjukvården har sådana problem. Det är viktigt att de allra flesta medborgare även upplever att väntetiderna inte är orimligt långa. Därmed skulle sannolikheten minska att ekonomiskt starka grupper i högre grad väljer att komplettera det offentliga skyddet med exempelvis privata försäkringar. En solidariskt finansierad hälso- och sjukvård är grunden även . Den demografiska utmaningen kräver ett långsiktigt och samlat arbete över flera sektorer och politikområden. I arbetet med denna strategiska utmaning har vissa politiska områden bedömts vara särskilt viktiga: Att höja sysselsättningen blir en än viktigare uppgift när försörjningsbördan ökar. Det behövs fler arbetade timmar, fler i arbete, ett längre arbetsliv och en ökad sysselsättningsgrad i grupper som inte tillräckligt deltar i arbetslivet. Bland annat måste människor med utländsk bakgrund ges möjlighet att delta i arbetslivet utan diskriminerande åtskillnad. De offentliga finanserna måste vara starka så att man kan säkerställa att välfärdssystemen är hållbara. Socialförsäkringarna måste vara finansiellt hållbara och stödja arbetslinjen. Ungdomspolitiken kan underlätta inträdet på arbetsmarknaden och familjebildningen och därigenom ge viktiga bidrag för att möta den demografiska utmaningen. Det är dessutom en fråga om rättvisa mellan generationer att sörja för goda villkor för barn och ungdomar. Familjepolitiken och jämställdhetspolitiken handlar om att skapa goda förutsättningar för att förena arbets- och familjeliv för såväl kvinnor som män. Den demografiska utmaningen medför krav på att säkra de äldres välfärd och livskvalitet. Äldreomsorgen, hälso- och sjukvården, boende och service för de äldre måste fungera väl i hela landet och den fysiska tillgängligheten behöver vara god. Dessutom är det viktigt att nämna att graden av framgång i folkhälsopolitiken påverkar möjligheterna till en hälsosam ålderdom och ett högt arbetskraftsdeltagande, inte minst bland de äldre (se vidare avsnitt 4.2). En annan viktig fråga är att vi måste bygga ett samhälle som är utformat och öppet för alla. En viktig orsak är den demografiska utvecklingen, där de äldre som i högre grad är funktionshindrade kommer att utgöra en allt större andel av befolkningen. Särlösningar för att tillgodose denna växande grupps behov kommer att bli för kostsamt. Det finns alltså en uppenbar koppling mellan ett tillgängligt samhälle och ett hållbart samhälle. Det är även viktigt med en demokratipolitik som främjar ett ökat och mer jämlikt deltagande och förverkligande av de mänskliga rättigheterna, bl.a. rätten till arbete och barnens rättigheter. En hög sysselsättning är central för att klara den demografiska utmaningen. Regeringens mål är att av åldersgruppen skall ha reguljär sysselsättning. Den öppna arbetslösheten skall pressas ned till . Målen är inte uppfyllda och arbetet med att uppfylla dem måste intensifieras. Inom finns mål om att i åldersgruppen skall vara i sysselsättning och för äldre () av männen och av kvinnorna. De målen uppfyller . En fortsatt stabil makroekonomi är grundläggande för en varaktigt hög sysselsättning. Det betyder stabila priser och sunda offentliga finanser. Förutom att föra en ekonomisk politik som allmänt gynnar tillväxt och sysselsättning har regeringen gjort särskilda insatser för att höja sysselsättningen genom det tvååriga sysselsättningspaketet. En handlingslinje för att öka sysselsättningen är att stärka de ekonomiska drivkrafterna för arbete. Alltför små skillnader mellan inkomster av arbete och inkomster av olika sociala ersättningar (från socialförsäkringar och olika bidrag) ger negativa effekter på de ekonomiska drivkrafterna att arbeta. Allvarliga fattigdomsfällor kan uppkomma för personer med låg inkomst om utbytet av arbete är lågt. De får i sådana fall svårt att förbättra sin ekonomiska situation av egen kraft. Å andra sidan kan en alltför låg kompensationsnivå leda till en oönskat låg levnadsstandard för individen och minska legitimiteten i de offentliga försäkringssystemen. Det finns forskningsresultat som visar att bidragssystemens utformning kan ha större effekter på arbetsutbudet än vad skatteregler har. Det allmänna pensionssystemets utformning kommer att påverka arbetsutbudet i positiv riktning genom att det stärker incitamenten att arbeta. Effekterna av den tyngre försörjningsbördan kan lättas genom att fler kommer i arbete. Det finns outnyttjade resurser i flera grupper. De äldre kan i högre grad delta i arbetslivet. Här har det skett en positiv utveckling. Sysselsättningsgraden för dem har ökat , för äldre kvinnor var denna positiva utveckling särskilt uttalad. har tillsammans med fem andra länder tagit initiativ till en europeisk jämställdhetspakt med syfte att ytterligare fullfölja Lissabonstrategin när det gäller t.ex. sysselsättning för kvinnor, lika lön och utformning av välfärdssystem. En annan grupp där fler kan delta i arbetslivet är ungdomar, som ofta har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Personer med invandrarbakgrund och personer med funktionshinder som innebär nedsatt arbetsförmåga har också en klart lägre sysselsättningsgrad än den övriga befolkningen. Det är vidare viktigt att deltidsarbetslösa får möjlighet att arbeta i större utsträckning. Det är viktigt att även individer som är frånvarande från arbetslivet på Skr. 2005/06:126 grund av sjukdom kommer tillbaka till arbetet. I syfte att uppnå detta har regeringen vidtagit ett antal åtgärder (se avsnitt 4.2.1). Regeringen har också satt upp ett nationellt mål om att halvera sjukfrånvaron , i förhållande till 2002, som antalet nya fall av beviljad sjuk- och aktivitetsersättning skall minska. I de rikare länderna innebär den demografiska utvecklingen att det behövs fler i arbete. hyser de fattiga länderna huvuddelen av världens arbetskraft. Många unga i världen saknar arbete, vilket bidrar till social oro, ett starkt migrationstryck och låga inkomster. och övriga industriländer kan bidra till en balanserad utveckling genom att förbättra möjligheterna till utbildning och arbete för dem som har sökt sig till vår del av världen för att förbättra sina livsvillkor. För att kunna uppnå det övergripande sysselsättningsmålet är integration av kvinnor och män med utländsk bakgrund ett prioriterat område. De utrikes födda är starkt överrepresenterade bland de arbetslösa. Invandringen kommer som nämnts att stå för huvuddelen av befolkningsökningen enligt SCB:s prognos. Utan en fortsatt invandring skulle befolkning i yrkesaktiv ålder minska. Det blir således ännu viktigare att människor med invandrarbakgrund ges möjlighet att delta i arbetslivet. Detta måste åstadkommas med en bred arsenal av åtgärder. En vidgad arbetskraftsinvandring bör stödjas av regelverket och baseras på att arbetsvillkor skall vara lika som för de arbetstagare som redan finns i landet. I strävan att öka arbetskraftsutbudet och öka antalet arbetade timmar är frågan om deltidsarbetslöshet av särskilt intresse eftersom den i hög grad gäller kvinnor, inte minst inom vårdsektorn. För att få fler personer med funktionshinder i sysselsättning behöver flera politikområden samverka, bl.a. arbetsmarknadspolitik och utbildnings- politik. Regeringen menar att det är angeläget att sätta fokus på att öka förutsättningarna för att personer med funktionshinder skall få samma möjligheter till utbildning och arbete som andra. beslutade enligt budgetpropositionen om ett nytt system för att arbeta på ett mer effektivt sätt med de arbets- marknadspolitiska insatserna för funktionshindrade. Insatserna beräknas innebära en sysselsättningseffekt netto på ca 1 200 nya arbetstillfällen . har beslutat om ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande: ett överskott på i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel. Överskotten skapar en stabil grund för att möta de utmaningar som följer av den framtida ökningen av andelen äldre i befolkningen.