prop · GT0395 · 2006-03-14 00:00:00 — 2.Länsstyrelsen i har redovisat en rapport om möjligheterna att utvidga det samiska förvaltningsområdet. Regeringens särskilde utredare i frågan om eventuell utvidgning av det finska förvaltningsområdet fick 2005 tilläggsdirektiv för att undersöka möjligheterna att utvidga det samiska förvaltningsområdet även till det sydsamiska området, dvs. södra delarna av det traditionella samiska språkområdet (dir. 2005:23). (Se punkt 1 ovan.) 3.Som ett resultat av regeringens slutsatser efter remissbehandling och beredning inom av promemorian Ett sammanhållet bidragssystem för etniska organisationer (Ds 2003:10), överfördes 2005 medel från anslaget 10:2 Integrationsåtgärder till anslaget 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter. Det överförda beloppet motsvarar i huvudsak de medel som utbetalats av till organisationer som företräder nationella minoriteter. författningsreglerades bidragssystemet för nationella minoriteter dessutom genom en förordning (SFS 2005:765). 4.I oktober 2002 inrättade regeringen rådet för romska frågor som ett rådgivande organ till regeringen. Rådet har en bred romsk representation med företrädare för alla större romska grupper i landet. Ordförande i rådet är demokrati- och integrationsministern. De områden som lyfts fram som särskilt angelägna i rådets arbete är synliggörande av den romska gruppen, diskriminering och mänskliga rättigheter, utbildningsfrågor, kultur och massmedia, sociala frågor samt internationellt arbete. Avisering i avsnitt 6.6 Regeringen fördjupar sin dialog med företrädare för det svenska näringslivet vad avser de mänskliga rättigheterna. bjöd utrikesministern, handelsministern och biståndsministern in det svenska näringslivet till initiativet Globalt Ansvar. I brevet uppmanade ministrarna svenska företag att bli ambassadörer för mänskliga rättigheter, drägliga ekonomiska och sociala villkor, samt en god miljö. Globalt Ansvar har som utgångspunkt att stimulera svenska företag att uppträda i enlighet med riktlinjer för multinationella företag och principerna i FN:s Global Compact oavsett var i världen de verkar. I syfte att öka kunskapen om multilaterala regelverk bedriver Globalt Ansvar informations- och kunskapsspridande arbete kring mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor, bekämpning av korruption och en hållbar miljö i relation till företags globala verksamhet. Arbetet med information, utbildning och erfarenhetsutbyte sker både i och utomlands och i nära dialog med svenska företag. Globalt Ansvar verkar också som en facilitatör och pådrivare i både den nationella och internationella policydebatten om företags sociala och miljömässiga ansvar. De företag som öppet vill visa sitt ställningstagande kan ansluta sig till Globalt Ansvar. Avisering i avsnitt 7.1 Regeringen har i regleringsbreven för och avsatt ett utökat förvaltningsanslag till myndigheterna med sammanlagt för att inte öka de nuvarande handläggningstiderna. Antalet asylsökande tredubblades . Regeringen förstärkte därför och anslag. Utlänningsmyndigheternas ökade anslag ledde till att den genomsnittliga handläggningstiden minskade. En resultatredovisning till sker i budgetpropositionen. Genom den nya utlänningslagen, som antogs av , upphör och i stället införs en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. Den nya lagen träder i kraft . Överprövningen av beslut skall i stället ske i migrationsdomstolarna, dvs. länsrätterna i , och , och i migrationsöverdomstolen vid Kammarrätten i som sista instans. Prövningstillstånd krävs dock för prövning i Migrationsöverdomstolen. Reformen tillgodoser kraven på domstolsprövning, tvåpartsprocess, ökad öppenhet i processen, ökad möjlighet till muntlig förhandling, och en processordning som uppfyller kravet på skyndsam handläggning. Aviseringar i avsnitt 7.1 1.Regeringen avser att i sin mål- och resultatdialog med och aktivt följa hur myndigheterna lever upp till visioner och verksamhetsmål för att låta perspektivet med mänskliga rättigheter genomsyra riktlinjer för handläggning och beslutsfattande. 2.Regeringen välkomnar direktivförslag om att s.k. könsrelaterad förföljelse skall innefattas i konventionsflyktingbegreppet. Regeringen kommer att föreslå att den svenska lagstiftningen anpassas till resultatet av förhandlingarna i rådet. 1.I regeringens budgetproposition finns redovisat vilka åtgärder regeringen har vidtagit och som planeras. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att bland annat redovisa på vilket sätt verket har beaktat FN:s konvention om barnets rättigheter, såväl vid utformandet som genomförandet av sin verksamhet. I regleringsbrevet har regeringen givit flera uppdrag avseende mänskliga rättigheter m.m., se närmare del I, avsnitt 4.8.1. Utöver detta gav regeringen i uppdrag att redogöra för resultatet av verkets åtgärdsprogram i sex punkter för att stärka arbetet med etiska frågor. Regeringen finner det angeläget att få information om att åtgärder får önskad effekt. regleringsbrev har omfattat följande: I regleringsbrevet fick i uppdrag att utarbeta riktlinjer för hur kvinnors asylskäl bättre skall uppmärksammas i asylprocessen samt att sprida kunskap om dessa riktlinjer bland berörd personal. I regleringsbrevet fick verket i uppdrag att redovisa hur genomförandet av riktlinjerna har skett och skall bedrivas framöver. redovisade sitt första uppdrag med riktlinjer för utredning och bedömning av kvinnors skyddsbehov. Uppdraget beträffande genomförandet av riktlinjerna redovisades . har en särskild ansvarig för kvinnofrågor. Nämndens personal har tillgång till riktlinjer samt övriga s.k. Asylum Gender Guidelines. Nämnden har genomfört ett flertal utbildningsseminarier i kvinnofrågor. 2.Europeiska unionens råd antog ett direktiv om miniminormer för när medborgare i tredje land och statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning (skyddsgrundsdirektivet). Enligt direktivet kan könsrelaterade aspekter beaktas utan att det i sig medför en presumtion för att det rör sig om förföljelse på grund av tillhörighet till en viss samhällsgrupp. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag bl. a. att ta ställning till hur direktivet skall genomföras i (skyddsgrundsutredningen). Uppdraget redovisades i betänkandet Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt, en anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande (SOU 2006:6). Utredningen konstaterar att svensk rätt i allt väsentligt redan uppfyller direktivets krav, men föreslår ett antal nya bestämmelser. Betänkandet skall skickas på remiss till myndigheter och organisationer och därefter skall regeringen ta ställning till förslag om lagändringar. Regeringen har i frågan om förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning skall kunna innefattas i flyktingbegreppet emellertid valt att inte avvakta skyddsgrundsdirektivet och resultatet av den därpå följande utredningen, se nedan 7.2.6. Avisering i avsnitt 7.2.6 Regeringen välkomnar direktivförslag om att förföljelse på grund av sexuell läggning skall innefattas i konventionsflyktingbegreppet. Regeringen kommer att föreslå att den svenska lagstiftningen anpassas till resultatet av förhandlingarna i rådet. Enligt ovan nämnda skyddsgrundsdirektiv kan förföljelse på grund av sexuell läggning innefattas i konventionsflyktingbegreppet, vilket välkomnats av regeringen. En utredning om direktivets genomförande har tillsatts. (Se ovan.) har utarbetat riktlinjer avseende ärenden där förföljelse på grund av sexuell läggning åberopas. (Se även ovan.) Den av regeringen tillsatta utredningen om förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning presenterade sitt betänkande Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse (SOU 2004:31). Regeringens proposition 2005/06:6 Flyktingskap och förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning med förslag till lagändring antogs av . Lagändringen innebär att personer som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning, och som enligt nuvarande bestämmelser ges skydd som skyddsbehövande i övrigt, i stället skall få skydd som flyktingar. Lagändringarna träder i kraft som den nya utlänningslagen, . Avisering i avsnitt 9.4 Regeringen avser att ge och i uppdrag att undersöka och till regeringen redovisa vilka åtgärder som vidtagits när det gäller utbildning av personalen om praxis från och mot tortyr och de konventioner som besluten vilar på. Riktlinjer för handläggning av ärenden där tortyr åberopats infördes i verkets handbok . har särskilt utsedda personer med uppgift att bevaka beslut/domar från och och att informera de anställda om besluten/domarna. Berörda länsrätter och Migrationsöverdomstolen kommer att ha ansvar för att bevaka avgöranden och genomföra utbildningar. har hållit seminarier för personalen om kommitténs och domstolens praxis samt utarbetat en handledning vid prövning av utlänningsärenden där uppgifter finns om tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa vilka utbildningar i frågor som rör mänskliga rättigheter som genomförs för verkets personal. Även enligt regleringsbreven skall säkerställa att personalen utvecklar och vidmakthåller goda kunskaper i frågor som rör mänskliga rättigheter. Den nya instans- och processordningen som träder i kraft med den nya utlänningslagen (se ovan) innebär att avgörandet i ett asylärende skall grundas på vad som kommer fram vid handläggningen. Vad avser ansvaret för utredningen, t.ex. om förhållandena i utlänningens hemland, liksom bevisning skall gälla detsamma som för andra mål och ärenden i förvaltningsdomstol. Med den nya utlänningslagen införs också en ny grund för uppehållstillstånd. Tillstånd skall, utan särskild ansökan, ges om ett internationellt organ med behörighet att pröva individuella klagomål mot , t.ex. , funnit att en avvisning strider mot ett internationellt åtagande, såsom , om inte synnerliga skäl talar däremot. Avisering i avsnitt 9.4 Regeringen avser att ge och i uppdrag att i sin undervisning beakta frågor om mänskliga rättigheter. fick 2002 i uppdrag att beakta mänskliga rättigheter i sin utbildningsverksamhet. Myndigheten har återrapporterat att folkrätt och mänskliga rättigheter ingår i ordinarie utbildning, att två dagars fördjupad utbildning av berörda lärare på verkets fyra skolor, internationella avdelningen och rättssekretariatet genomfördes samt att en halvdags utbildnings- och informationsdag om folkrätt riktad mot all personal har genomförts. fick 2002 i uppdrag att tillse att frågor om mänskliga rättigheter beaktas i myndighetens aspirantutbildningsprogram. Myndigheten har återrapporterat att aspirantutbildningen har ett block som omfattar folkrätt och mänskliga rättigheter samt att chefsutbildningen omfattar bland annat folkrätt på universitetsnivå. skall enligt regleringsbrevet tillse att personal i linjeverksamhet och berörd personal i staberna har kännedom om de mänskliga rättigheterna och dess implikationer vad avser myndighetens verksamhet. skall redovisa på vilket sätt perspektivet mänskliga rättigheter har integrerats i myndighetens relevanta utbildningar. Avisering i avsnitt 9.6 Regeringen avser att i dialogen med berörda totalförsvarsmyndigheter följa det arbete som de bedriver för att informera om och för att stärka skyddet för vissa särskilda fri- och rättigheter. Inom det militära försvaret har myndigheterna rapporterat följande. 1.Samtliga värnpliktiga får utbildning och information om mänskliga rättigheter. Bland annat har all personal inom Försvarsmakten fått utbildning om diskriminering på grund av kön. 2.Högre officerare får särskild utbildning i folkrätt och mänskliga rättigheter vid . 3.Arbetet med frågor om homosexuella, bisexuella och transpersoner (HBT-frågor) har intensifierats och stora delar av Försvarsmaktens personal har utbildats kring frågor om diskriminering på grund av sexuell läggning. 4.Utlandsstyrkor får även utbildning med särskilt fokus på kvinnors rättigheter och utsatthet i kris och krig. 5.Kontinuerlig dialog förs på tjänstemannanivå om diskrimineringsfrågor med grund i kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning och sexuell läggning. Försvarsmakten har i regleringsbrevet fått i uppdrag att utveckla utbildningen för personal som skall delta i internationell krishantering om FN-resolutionen om kvinnor, fred och säkerhet. Försvarsmakten skall vidare genomföra utbildning om de frågor som berörs i säkerhetsrådets resolution (2004) om barn i väpnade konflikter, samt rörande genomförandet av gällande riktlinjer mot människohandel inom t.ex. NATO/PFF. Utbildningen skall även leda till att personalen får god kännedom om och förståelse för innehållet i de nationella och internationella normer som styr tvångs- och våldsanvändningen. De totalförsvarsgemensamma myndigheterna har i regleringsbreven fått i uppdrag att redovisa det fortsatta arbetet mot olika former av diskriminering. Avisering i avsnitt 6.3.1 Regeringen avser att föreslå vissa åtgärder för att stärka och effektivisera Genom lagändringar som trädde i kraft har roll som företrädare för barns och ungas rättigheter och intressen utifrån åtagande enligt tydliggjorts (jfr prop. 2001/02:96 samt SFS 2002:377). Företrädarrollen, liksom uppgiften att driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av framgår numera av lag. Vidare har tillförts ökade ekonomiska resurser samt fått rättsliga befogenheter att kalla till sig företrädare för kommuner, landsting och myndigheter för att efterhöra hur arbetet med fortskrider. Aviseringar i avsnitt 7.4.1 1.Regeringen avser att fortlöpande följa att lagändringar med anledning av FN:s konvention om barnets rättigheter får avsedd effekt. 2.Regeringen avser att överlämna en barnskrivelse till . 1 och 2: Regeringen sammanställer regelbundet beskrivningar och bedömningar för att få en helhetsbild av hur kommer till uttryck inom olika politikområden. Sedan godkännande av den nationella strategin för att förverkliga har regeringen lämnat följande skrivelser: Barn här och , redogörelse för barnpolitiken i med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter (skr. 1999/2000:137), Barnpolitiken arbetet med strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter (skr. 2001/02:166) samt Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter (skr. 2003/04:47). Regeringen avser att till vårriksdagen 2006 återkomma med en ny redovisning av insatser, resultat samt framtida inriktning av barnpolitiken. Avisering i avsnitt 7.6 Regeringen har avsatt för insatser mot hemlöshet. Kommuner, landsting och organisationer har visat stort intresse att delta i det utvecklingsarbete mot hemlöshet som bedrivit under 20022004. Omkring 20 projekt har fått del av det statliga stöd som har fördelat för att prova olika metoder att utveckla boende och boendestöd för utsatta grupper. Inriktningen på projekten, som ger en relativt bra bild av hur situationen ser ut i landet samt vad man vill göra, visar att många vill ta ett helhetsgrepp. Det är fråga om åtgärder som syftar till allt ifrån att förebygga vräkning, till hjälp att ordna bostad med stöd i hemmet. I både små och stora kommuner vill man satsa på stöd i boendet, samt i storstäderna också på hemlöshet bland invandrargrupper och barnfamiljer, vilket är grupper som inte tillhör de traditionella hemlöshetsgrupperna med psykiska och/eller missbruksproblem. Avisering i avsnitt 7.9 Regler om administrativa frihetsberövanden finns bland annat i smittskyddslagen (1988:1472). Regeringen avser att i en kommande proposition ta ställning till bland annat hur smittskyddsarbetet bör vara organiserat och vilka rättigheter och skyldigheter den enskilde bör ha i ärenden som rör smittskydd. Regeringen har presenterat en proposition om en smittskyddslag m.m. (prop. 2003/04:30). I kapitel 8 gås smittskyddsreglerna igenom i förhållande till internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Vidare lämnas en rad förslag med syfte att ytterligare stärka skyddet för enskildas integritet och rättssäkerhet. Den nya smittskyddslagen (2004:168) trädde i kraft . Avisering i avsnitt 7.6 Regeringen har lagt fram propositionen 2001/02:58 för med en ny lag om allmännyttiga bostadsföretag. Lagförslaget innehåller bland annat en definition av allmännyttiga bostadsföretag samt förutsättningarna för att förbli ett sådant. Lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag trädde i kraft . Med allmännyttigt bostadsföretag avses i lagen ett aktiebolag, en ekonomisk förening eller en stiftelse som drivs utan vinstsyfte, i sin verksamhet huvudsakligen förvaltar fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt och är godkänt som allmännyttigt bostadsföretag. Den tidsbegränsade stopplagen för utförsäljning av allmännyttiga bostadsföretag upphörde därmed. I stället har en tillståndsplikt vid överlåtelse av kommunala bostadsföretag eller bostäder införts. Andra än kommunerna har fått möjlighet att helt eller delvis äga allmännyttiga bostadsföretag. Avisering i avsnitt 9.4 Regeringen avser att ge i uppdrag att i sin undervisning beakta frågor om mänskliga rättigheter. fick 2003 i uppdrag att redovisa hur myndigheten i sin utbildning säkerställer att personalen ges kunskap om skyddet av de mänskliga rättigheterna. Myndigheten har rapporterat följande: -I grundutbildningen ingår stora block om regelverk och tillämpning av myndighetens befogenheter och om den värdegrund som ligger i identiteten som tjänsteman (etik och moral, kroppsspråk, mångfald, kommunikation m.m.) -Chefsutbildningen omfattar attityder, värderingar avseende kulturskillnader, könsroller, diskrimineringslagstiftning, arbetsmiljö, meddelarfrihet m.m. förstärktes utbildningen inom brottsbekämpningsverksamheten när det gäller frågor om etik, moral och värderingar. såg myndigheten över hur den ytterligare skulle kunna förstärka medvetenheten om kopplingen mellan dess verksamhet och mänskliga rättigheter. I regleringsbrevet fick i uppdrag att i sin utbildningsverksamhet behandla frågor om mänskliga rättigheter, särskilt skyddet mot diskriminering, i syfte att öka personalens kunskaper och medvetenheten om rättigheterna som följer av lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och de av ratificerade om mänskliga rättigheter. skall redovisa på vilket sätt bestämmelser och intentioner i konventionerna har beaktats i utbildningsverksamheten. är och sammanslagna till Utbildnings- och . Avisering i avsnitt 7.2.2 Regeringen har beslutat överlämna en proposition om likabehandling i högskolan till . Regeringens proposition 2001/2002:15 Den öppna högskolan överlämnades till . Lag (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan trädde i kraft . Avisering i avsnitt 7.2.3 Resurser har tilldelats för 31 professurer och 73 anställningar som forskarassistenter avsedda för underrepresenterat kön. Åtgärden har genomförts. Avisering i avsnitt 7.2.4 Regeringen prioriterar fortsatt arbete med att bryta social och etnisk snedrekrytering till högre utbildning. Arbetet för att bryta social och etnisk snedrekrytering fortgår och följs upp. I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) presenterade regeringen ett antal åtgärder. En bestämmelse har införts i högskolelagen (1992:1434) om att högskolorna skall främja och bredda rekryteringen till högskolorna. Rekryteringsdelegationen, som har till uppgift att stimulera rekryteringsaktiviteter vid högskolorna, har erhållit sammanlagt för detta arbete. Högskoleintroducerande utbildningar och basårsutbildningar har inrättats. Möjligheten att anta personer med reell kompetens har införts och särskilda medel för utvecklingsarbete avseende breddad rekrytering och validering har fördelats till lärosätena. I propositionen Ny värld Ny högskola (prop. 2004/05:162) betonar regeringen vikten av fortsatt arbete för att motverka social och etnisk snedrekrytering till högskolan. Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning har fått i utvidgat uppdrag att stödja lärosätenas arbete med breddad rekrytering och pedagogisk utveckling. För detta ändamål har myndigheten tillförts . Regeringen har också i regleringsbrev gett i uppdrag att följa upp och utvärdera lärosätenas arbete med breddad rekrytering. Avisering i avsnitt 7.8 Regeringen har ändrat i läroplanerna för dels det obligatoriska skolväsendet, förskola och fritidshem, dels den frivilliga skolan för att bringa kännedom om den samiska kulturen, religionen och språket. Ändringen är genomförd. Aviseringar i avsnitt 9.2.2 1.Regeringens insatser inom värdegrundsområdet fortsätter och innefattar bland annat för perioden juli 2000juni 2003 en satsning om för att stödja och fördjupa skolornas arbete med värdegrundsfrågor. 2.Regeringen deltar inom ramen för Nordiska ministerrådets skolsamarbete i ett projekt om värdegrund och demokrati samt om mobbning och våld. 3.Regeringen har avsatt för att utveckla kurser för lärare och lärarstuderande om Förintelsen och i nutidshistoria. Åtgärderna har genomförts. Aviseringar i avsnitt 9.3.2 1.Regeringen har givit särskilt stöd till kurser om mänskliga rättigheter och demokrati vid , . 2.Regeringen har beslutat att införa en ny inriktning inom magisterexamen, en s.k. Skr. magisterexamen med bredd, i den s.k. examensordningen i bland annat Bilaga 1 högskoleförordningen (1993:100). 1.Åtgärden har genomförts. 2.En magisterexamen med ämnesbredd infördes i examensordningen bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), . Aviseringar i avsnitt 9.3.2 1.Den nya inriktningen inom magisterexamen i examensordningen bör underlätta för högskolorna att bedriva påbyggnadsutbildning med fördjupning även i tvärvetenskapliga ämnen t.ex. mänskliga rättigheter. 2.Regeringen avser att stödja en sommarskola om mänskliga rättigheter och demokrati inom ramen för . 3.Regeringen avser att stödja fort- och vidareutbildning av vissa yrkeskategorier i frågor om mänskliga rättigheter. 4.Regeringen uppmuntrar universitet och högskolor att analysera behovet av och förutsättningarna för att bygga upp ett nätverk kring forskning om mänskliga rättigheter. Formerna för nätverket och samarbetet bör utarbetas av parterna själva. 1.Program som leder till magisterexamen med ämnesbredd med inriktning på mänskliga rättigheter har etablerats vid flera universitet och högskolor. 2.För 2002 avsatte regeringen till för att inom ramen för 2002 bedriva en sommarskola med inriktning mot mänskliga rättigheter. 3.För 2002 avsatte regeringen till i syfte att utveckla kurser inom ramen för fortbildning och vidareutbildning av yrkesverksamma lärare i grund- och gymnasieskolan inom området mänskliga rättigheter, samt erbjuda dessa bland annat inom . 4.Ett nätverk kring utbildning och forskning om mänskliga rättigheter har etablerats. -har genom regeringsbeslut fått i uppdrag att kartlägga utbildningssituationen för de nationella minoriteterna i framförallt . Uppdraget redovisades till Utbildnings- och och förslagen bereds inom . -Ett uppdrag har lämnats till med avseende på att fördjupa analysen av orsakerna till varför elever med utländsk bakgrund generellt har lägre utbildningsresultat än svenska elever. -Regeringen beslutade att uppdra åt Myndigheten för skolutveckling att främja utveckling och produktion av läromedel i samiska för undervisning i sameskolan och för integrerad samisk undervisning i . -Ett uppdrag har lämnats till Myndigheten för skolutveckling att redovisa omfattning och inriktning samt bedöma effekter av myndighetens insatser för att stödja kommuners och skolors arbete mot kränkande behandling samt med normer och demokratifostran. Myndigheten har redovisat uppdraget i publikationen Olikas lika värden.