prop · GT0382 · 2006-03-15 00:00:00 — Vidare finns ett fältkontor i , , samt en utsänd person vid FN:s kontor i i georgiska republiken . Missionens verksamhet koncentreras kring konfliktlösning, förtroendeskapande åtgärder samt mänskliga rättigheter och miljöfrågor. Inom ramen för konfliktlösning söker missionen främja förhandlingar mellan parterna i och stödja den av FN ledda fredsprocessen i Abchasien. Inom ramen för förtroendeskapande åtgärder arbetar missionen med övervakning av de gemensamma fredsbevarande styrkorna (Joint Peacekeeping Forces) och av frivilligt inlämnande av vapen i den georgisk-ossetiska konfliktzonen. Inom ramen för sitt arbete med mänskliga rättigheter och miljö övervakar missionen mänskliga rättigheter samt främjar framväxandet av ett civilt samhälle och demokratiska institutioner, gott samhällsstyre och regionala ekonomiska initiativ. inleddes program för reformering av polisväsendet i . En serie mindre delprojekt har inletts och förslag till en bredare insats förväntas läggas fram . arbetade missionen även med bland annat utbildningsinsatser inför nästa års kommunalval. gränsövervakningsuppdrag mellan och de ryska delrepublikerna , och , som inleddes , upphörde eftersom motsatt sig en förlängning av mandatet. inleddes ett utbildningsprogram i regi för georgiska gränsövervakare. Programmet inkluderar inte patrullering och övervakning av gränsen. Mandatet för utbildningsinsatsen har förlängts till . Två ryska militärbaser finns fortfarande kvar på georgiskt territorium, trots en överenskommelse och emellan 1999 om ett tillbakadragande av dåvarande totalt fyra baser före utgången av 2001 (de så kallade Istanbulåtagandena). nåddes emellertid en överenskommelse mellan utrikesministrar om tillbakadragande av de ryska militärbaserna i Batumi och Akhalkalaki från georgiskt territorium. Enligt tidplanen skall de ryska baserna avvecklas före utgången av 2008. har situationen varit spänd i , och även OSSE- personal har varit utsatt för attacker. Vid i antogs ett uttalande om av vilket det framgår att den fredsplan som lagts fram av i utgör en bra grund för det fortsatta arbetet. Vikten av att även stärka befintliga fora för dialog, inklusive den gemensamma kontrollkommissionen (Joint Control Commission) understryks. Vidare sägs att står redo att utvidga sina aktiviteter inom den ekonomiska och mänskliga dimensionen. Abchasien uppmanas att godkänna öppnandet av ett kontor för mänskliga rättigheter i . Tillbakadragandet av delar av den ryska militära materielen i området välkomnas. HCNM bedriver omfattande aktivitet i den huvudsakligen armenisktalande provinsen i syfte att förebygga ytterligare separationssträvanden. lämnade ett betydande bidrag till insatsen. restes krav på autonomi från denna provins. ordförande utsåg en personlig representant för Skr. 2005/06:82 . Missionen i är största utanför västra . Missionen omfattar totalt 71 internationella tjänstemän. ställer två personer till missionens förfogande. fältmission i påbörjade sitt arbete 1993 genom att öppna ett kontor i huvudstaden . finns det även ett fältkontor i i den transnistriska regionen, ett område öster om floden som förklarade sig självständigt 1990. Missionen har, i samarbete med ordförandeskap samt och , till uppgift att verka för en lösning av den frusna konflikten om den transnistriska regionen inom ramen för fempartsförhandlingar (, , , och den transnistriska regionen). förvärrades dock konflikten, då det transnistriska ledarskapet stängde alla skolor i den transnistriska regionen som använde sig av det latinska alfabetet. spelade en viktig roll genom sin närvaro, övervakning och praktiska hjälp till de utestängda barnen, lärarna och föräldrarna. I samband med skolkonflikten slutade att delta i ovannämnda fempartssamtal. återupptogs fempartsamtalen om konflikten i den transnistriska regionen och inbjöds även EU och att delta i samtalen som observatörer. I mandatet för fältmission i ingår att bistå vid tillbakadragandet av rysk militär materiel och ammunition från den transnistriska regionen, att i vissa fall förstöra rysk ammunition på plats, samt administrera det finansiella stöd som finns tillgängligt för detta ändamål. åtagande från i , att ha dragit tillbaka trupp, ammunition och materiel från den transnistriska regionen före utgången av 2002, har ännu inte uppfyllts. Vid i sattes en ny tidsgräns till förutsatt att omständigheterna skulle tillåta ett tillbakadragande. återstår att forsla bort ungefär hälften av den ursprungliga mängden ammunition. Materielen på plats har heller inte kunnat förstöras. Inför ministermötet i drev EU linjen att åtaganden från Istanbulmötet skulle inkluderas i den politiska deklarationen, vilket mötet emellertid inte kunde enas om. Missionen samarbetar nära med EU:s gränsövervakningsinsats vid gränsen mellan /transnistriska regionen och som startades . EU-insatsen har som uppgift att övervaka gränsområdet för att förhindra den utbredda smugglingen av vapen, droger och människor som den transnistriska regionen livnär sig på. EU-insatsen kompletterar det arbete som utför för att övervaka gränsområdet mellan och den transnistriska regionen. OSSE-missionen i arbetar även med frågor som rör mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling. Kampen mot människohandel har prioriterats och därtill har missionen givit regeringen råd om utformningen av landets språklagstiftning. OSSE-missionen i har tio internationella tjänstemän anställda. motstånd mot för , med mandat , kulminerade . kunde inte godta den del av mandatet som avsåg stöd till den politiska processen och övervakning av de mänskliga rättigheterna, utan menade att endast humanitärt bistånd och social återuppbyggnad skulle ingå i stödgruppens uppgifter. EU verkade för en förlängning av det ursprungliga mandatet, men eftersom det inte gick att uppnå konsensus i frågan upphörde mandatet . De försök som därefter gjorts från OSSE-ordförandens sida att återupprätta någon form av OSSE-närvaro i har varit resultatlösa. Det har inte varit möjligt att nå en överenskommelse med om teknisk projektverksamhet i . hölls parlamentsval i . Det Moskvavänliga partiet fick av rösterna. Valdeltagandet uppgick till . Valet övervakades av ett tusental observatörer, dock inga från . har varit verksamt i men 1999 ersattes den tidigare missionen med ett kontor för projektsamordning under ledning av en projektsamordnare. Kontorets arbetsuppgifter har tonvikten på implementering av gemensamma projekt mellan och ukrainska myndigheter. Projekten rör bland annat utvecklande av rättsstaten, arbete mot människohandel, modernisering av valinstitutioner och gränskontrollarbete. Det övergripande målet med är att hjälpa att uppfylla sina åtaganden gentemot att bli en modern demokrati och rättsstat. Kontoret får enligt överenskommelse med bara ha tre internationella tjänstemän, men har möjlighet att knyta internationella och lokala experter till sig inom ramen för projekt. Förutom projektsamordnaren och dennes medarbetare bedriver även tre institutioner HCNM, ODIHR och medierepresentanten verksamhet i landet. Kontoret har varit framgångsrikt i att etablera en rad projekt, vilka till huvuddelen finansieras genom extrabudgetära medel. I finns mycket stora lager av gamla små och lätta vapen samt ammunition. har bett det internationella samfundet om stöd med att förstöra dessa för att förhindra spridning och säkerställa att inte ytterligare olyckor sker. Bland annat har tillfrågats och står i startgroparna för att utveckla ett sådant projekt. rapporterade ODIHR om oegentligheter i det ukrainska presidentvalet. fann att den andra valomgången skulle tas om, vilket skedde . vann denna sista valomgång. och den västvänliga demokratiska alliansens seger i presidentvalet fick benämningen orangea revolutionen. Efter den orangea revolutionen har utvecklats till ett betydlig öppnare och mer demokratiskt samhälle . Det finns ett Skr. 2005/06:82 växande civilt samhälle och ett öppet debattklimat i landet även om stora problem med bland annat korruption kvarstår. Förutom projektsamordnaren arbetar två internationella tjänstemän vid kontoret och ett antal internationella experter, varav en svensk. rådgivnings- och övervakningsgrupp i inrättades 1999 med kontor i huvudstaden . Enligt det mandat som gällde fram /2003 hade gruppen till uppgift att främja och rapportera om respekten för mänskliga rättigheter, sträva efter att skapa dialog mellan regering och opposition samt ge stöd till vitryska organisationer. Efter häftig kritik från vitryska myndigheter mot gruppens aktiva arbete med att söka skapa dialog mellan regering och opposition inför presidentvalet och ge stöd till oberoende enskilda organisationer, vägrade att godkänna den föreslagne nye chefen när mandatet för den tidigare chefen löpte ut . krävde att gruppens mandat skulle förändras och tvingades samtliga internationella tjänstemän i gruppen lämna landet, då deras viseringar inte förlängdes. Efter förhandlingar om fortsatta närvaro i antog Permanenta rådet ett beslut om att stänga rådgivnings- och övervakningsgruppen och inrätta ett nytt OSSE- kontor med ett annat mandat i dagen därpå, . Det nya kontorets mandat är att assistera den vitryska regeringen i att bygga och stärka institutioner, utveckla och konsolidera rättsväsendet samt utveckla relationerna till det civila samhället. Dessutom skall kontoret bedriva verksamhet inom ekonomi- och miljöområdet samt övervaka och rapportera om utvecklingen i . Varje nytt projekt som föreslås av behöver godkännas av de vitryska myndigheterna innan det kan implementeras. De vitryska myndigheterna bjöd efter stora påtryckningar in ODIHR att övervaka parlamentsvalen 2004. President valde sedan att med kort varsel utlysa en folkomröstning, om möjligheten för honom att kunna ställa upp för omval till president obegränsat antal gånger, att hållas som parlamentsvalen. Det civila samhället kritiserade starkt denna åtgärd eftersom den påverkade valen negativt och själva parlamentsvalen kom i skuggan av folkomröstningen. Förtrycket ökade successivt inför valet och arresteringar av kandidater, förföljelser av valarbetare och inhemska observatörer tilltog. Trots att valen rent tekniskt genomfördes enligt tillämplig vitrysk lagstiftning förekom så allvarliga brister att ODIHR riktade kritik mot genomförandet av valen på tiotalet punkter. har det stundande presidentvalet dominerat debatten om . EU har krävt att ODIHR ska inbjudas att övervaka valet och att oppositionens kandidater ska tillåtas utrymme i media. Det nya kontoret som inledde sitt arbete har fem internationella tjänstemän vara ställer två till förfogande. har samarbetat med partnerstater utanför organisationen med syfte att dessa frivilligt skall intressera sig för och ta till sig i en strävan att öka den gemensamma säkerheten. Medelhavspartnerna () var först med att bli partnerstater i . utökades samarbetet till att även inkludera den asiatiska gruppen (, , , , ). Kontakter med partnerstaterna, ofta omtalat som "outreach", sker vid möten i särskilda kontaktgrupper ett tiotal gånger samt genom att partnerstaterna närvarar vid några av Permanenta rådets möten. Vidare anordnas ett seminarium i varje region på olika teman. Det sedvanliga seminariet med Medelhavspartnerna ägde rum i , . Temat för seminariet var och roll i migrations- och integrationsfrågor. Det årliga seminariet med Asienpartnerna hade temat om nya säkerhetshot och ett nytt säkerhetsparadigm och ägde rum i i Republiken , . Den parlamentariska församlingen är fristående i förhållande till övriga institutioner, men har olika former av kontakter med institutionerna. Dialogen om hur samarbetet mellan församlingen och övriga institutioner kan stärkas har intensifierats efter hand. regelbundet i OSSE-trojkans (det vill säga innevarande och närmast förevarande respektive kommande ordförandeskapsland) möten och vid Församlingens internationella sekretariat i arbetar nära sekretariat i och andra institutioner inom . Dessutom har församlingen ett sambandskontor i som ska fungera som ytterligare en kanal för samarbete och utbyte av information. Parlamentariska församlingens årliga vintermöte ägde rum den 24-25 Avsikten med vintermötet är att förbättra kontakten och dialogen med på regeringssidan. Vintermötet äger alltid rum i I motsats till församlingens huvudsession behandlas inte några resolutioner vid vintermötet. Församlingens årliga session hölls i . Det övergripande temat var "Inför nya utmaningar efter Det första utskottet (säkerhet och politik) konstaterade att det fortfarande efter Helsingforsaktens antagande finns behov att betona vikten av att deltagande stater uppfyller sina åtaganden i Olösta konflikter utgör ett hot mot säkerheten i hela området. Lösningar måste hittas genom förhandlingar. ökat internationellt samarbete för att ta itu med gränsöverskridande problem som narkotikahandel, vapensmuggling, terrorism, organiserad brottslighet Säkerhetsforum (FSC) skulle uppgraderas till ett säkerhetsorgan som skulle kunna ge Permanenta rådet stöd i frågor som rör politik och säkerhet. andra utskottets (ekonomi och miljö) resolutionsavsnitt konstaterades att ekonomisk integration både på global nivå och regionalt har bidragit till det europeiska samarbetet på ekonomi- och miljöskyddsområden. 2005/06:82 deklarationens tredje avsnitt (demokrati och mänskliga rättigheter) påpekades att olösta konflikter utgör ett bestående hot mot säkerhet och stabilitet i OSSE-området. Dessa konflikter är också förknippade med allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Staterna måste bättre leva upp till sina åtaganden så att säkerheten förbättras. uppmanades att tillåta en oberoende internationell utredning av händelserna i Andizjan . Församlingens representant för genusfrågor inbjöd tillsammans med församlingens talman till ett möte under sessionen för att diskutera det fortsatta arbetet med jämställdhet i församlingen och de nationella parlamenten. Bättre balans måste uppnås mellan könen. Församlingen antog en tilläggsresolution om hur jämställdheten kan förbättras inom . Församlingens talman omvaldes vid sommarsessionen . Till en av de nio posterna som vice talman omvaldes ordföranden i den svenska delegationen. Två svenskar omvaldes som ordförande i församlingens första utskott (politiska frågor och säkerhet) och till vice ordförande i det tredje utskottet (demokrati och mänskliga rättigheter). Den svenska delegationen till den parlamentariska församlingen består av åtta riksdagsledamöter. parlamentariska församling har också utvecklat ett aktivt program för valobservation i OSSE-området som verkar tillsammans med ODIHR. Parlamentariska församlingens ledamöter deltar främst som korttidsobservatörer och förser valövervakningsmissionerna med ett politiskt ledarskap. genomförde parlamentariska församlingen valövervakning i sex val i fem länder varav svenska riksdagsledamöter deltog i två. uppgick den samlade budgeten inom till (). Den svenska bidragsdelen uppgick till . Budgeten har grundats på reell nolltillväxt. De deltagande staterna har fortsatt svårt att enas om nödvändiga besparingar och nedprioriteringar av verksamhetsområden. tillhör de länder som anser att ytterligare nedprioriteringar allvarligt skulle undergräva den ordinarie verksamheten. utgjorde av reguljära budget fältverksamhet. En revision av de deltagande staternas olika bidragsskalor som skulle gälla pågick fortfarande vid utgången av 2004. deltagande stater kunde inte enas om organisationens framtida inriktning. Det bidrog till att budgeten kunde fastställas först . I avvaktan på beslut om ny budget uttaxerades av föregående års budget av de deltagande staterna. Beslut om nya bidragsskalor kunde fattas och budgetfrågan löstes . Förutom den svenska andelen av den reguljära OSSE-budgeten om ca 53 miljoner tillkom kostnader för personal som ställt till förfogande med , samt kostnader för valövervakning med . med i frivilliga bidrag till konfliktförebyggande biståndsprojekt inom (se bilaga). sammanlagda bidrag till Skr. 2005/06:82 verksamhet var således i storleksordningen omkring 87,4 Bilaga 1: Förkortningar (årliga säkerhetspolitiska konferens) The Action against Terrorism Unit Conventional Armed Forces in Europe (Avtal om konventionella väpnade styrkor i for Cooperation on issues of the and the CoE in the EU Europarådsfrågor i EU) (Konferensen om säkerhet och samarbete i (European Union) (EU:s särskilde representant) (United Nations) The Former Yugoslav Republic of (f.d. jugoslaviska republiken ) Forum for Security Co-operation High Commissioner on National Minorities (högkommissarie för frågor om den mänskliga dimensionen) (Kosovos polisskola) Office of the Co-ordinator of Economic and Environmental Activities (Kontoret för samordnaren av ekonomi- och Office for Democratic Institutions and institutioner och mänskliga rättigheter) Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights Office of the High Representative in Bosnia Skr. (Höge representantens kontor i och (del inom FN:s mission i Kosovo, Organization for Security and Co-operation in Europe (jämför ) Organisationen för säkerhet och samarbete i (Verkställande rådet för fred) Representative on Freedom of the Media Small Arms and Light Weapons (Små och Strategic Matters Unit (enhet United Nations Economic Commission for Europé (FN:s ekonomiska kommission för (FN:s miljöprogram) United Nations High Commissioner for Refugees (FN:s flyktingkommissarie) (för industriell utveckling) Mission in Kosovo (FN:s civila mission i Bilaga 2: deltagande stater Bilaga 3: Stöd till viss konfliktförebyggande fältverksamhet inom ramen för verksamhet Följande OSSE-projekt har beviljats svenskt stöd, om sammanlagt , : Program relaterat till presidentvalet i Stöd till dokument om små och lätta vapen (Small Arms and Light Weapons, SALW) och dokumentet om säker lagerhållning, Påfyllnad till dokument om små och lätta vapen och dokumentet om säker lagerhållning, Implementering av 1325 i sydöstra Seminarium om implementeringen av 1325 i anslutning till ODIHR:s årliga implementeringsmöte inom den mänskliga dimensionen, , ODIHR-projekt om framtagande av utbildningsprogram om mänskliga rättigheter och terrorism HCNM-projekt om multietnisk poliskomponent inom ramen för polisprogram i Utöver ovanstående projekt har svenskt stöd beviljats till bland andra följande OSSE-projekt inom ramen för Sidas verksamhet, : Program om konfliktförebyggande och integration i Samska-Javakehti, Stöd till reform av valsystemet inför parlamentsvalet i Stöd till en enhet om civila samhället och jämställdhet i Stöd till utbildningsprogram i mänskliga rättigheter och kapacitetsbyggande, OSSE- akademin i Bisjkek, . Stöd till ombudsmannakontoret i . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , Y. , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2005/06:82 Redogörelse för verksamheten inom () .