prop · GT03127 · 2006-03-22 00:00:00 — Regeringen ser goda möjligheter till samverkan med mellan dessa uppgifter och verksamheten kring forskning, utveckling och demonstration rörande vindkraft. Insatser för att främja utbyggnaden av vindkraften behandlas utförligare i regeringens proposition Miljövänlig el med vindkraft åtgärder för ett livskraftigt vindbruk (prop. 2005/06:126). Marknaden för solceller ökar kraftigt. Merparten av expansionen sker med statliga stöd i och . Huvuddelen av de nya solcellssystemen är byggnadsintegrerade och nätanslutna. I finns det endast ca 4 MW installerad effekt. Det statliga stödet om för installation av solceller på byggnader med offentlig verksamhet som trädde ikraft och löper ut förväntas resultera i en knapp fördubbling av den installerade solcellseffekten. av den globala produk- tionen av solceller är baserad på kiselskivor. Nya teknologier, som de tunnfilmssolceller som utvecklats inom , bedöms dock ha goda möjligheter att slå sig in på marknaden . Solcellernas främsta nackdel är höga kostnader. Insatser inriktade mot kostnadssänkningar för både solceller, växelriktare, byggnadsintegrering och nätanslutning samt ökad kunskap i hela användarledet är därför av intresse. Förutom vattenkraft, vindkraft och solbaserad el kan även andra nya omvandlingstekniker vara aktuella, t.ex. vågkraftteknik, för tillämpning i det nordiska kraftsystemet. Den tekniska potentialen för vågkraft i bedöms vara ca . En större andel förnybara, icke-reglerbara energislag i kraftsystemet och allt mer sammanbyggda elnät i ställer högre krav på överföringskapacitet och på förmågan att kunna styra kraftsystemet. Stormen aktualiserade behovet av att minska överföringssystemets sårbarhet och åldrande elnät kommer kräva stora investeringar inom kraftöverföringsområdet . har traditionellt en stark ställning inom elkraftteknik med flera världsledande tillverkare. De stora investeringar som prognosti- seras, även globalt, ger goda möjligheter för svensk industri att stärka sin position. 5.9.1 Insatser inom temaområdet Kraftsystemet Regeringens bedömning: Insatserna inom temaområdet Kraftsystemet bör vägledas av den övergripande visionen om en framtid där all el som produceras i det svenska energisystemet kommer från långsiktigt uthålliga energikällor, där kraftsystemet byggs och drivs med lägsta möjliga livscykelkostnad, svarar mot samhällets och industrins krav på kapacitet och kvalitet, och är väl anpassat för integration av nya el- produktionstekniker, och där svensk industri med stark FoU som bas utvecklar nya produkter med anknytning till produktion och distribution av el med avsättning på globala marknader. förslag (FOKUS II): Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: (SvK) anser att avsnittet om kraftsystemet väl speglar utvecklingsplattformens samlade slutsatser och anser att plattformens fullständiga rapport utgör ett bra underlag i det fortsatta arbetet. (Sida) välkomnar satsningen på vindkraft, vattenkraft och solceller då detta passar väl in i Sidas internationella verksamhet. Sida menar att Svenskt Vattenkraft- centrum kan ha stort värde inför den internationella expansion av vattenkraften som förväntas. (Svebio) menar att det är tveksamt om statligt forskningsstöd behövs för forskning kring vattenkraft. De företag som har vattenkraft gör mycket stora vinster på denna verksamhet och kan själva anslå medel för forskning så att detta inte belastar statsbudgeten. Elforsk instämmer i att kostnadssänkningar för teknik för förnybar elproduktion är ett viktigt syfte för forskningsprogrammet. Elforsk vill betona den roll som befintlig vattenkraft kan spela för att lagra intermittenta energiformer, såsom vind-, våg- och solcellskraft. Elforsk menar att effektiviseringar som leder till ökad produktion i befintliga vattenkraftanläggningar i sig kan ge ett betydande bidrag till det energipolitiska målet om ny förnybar el men ändå bör kompletteras med utbyggnad av annan förnybar kraft. området elkraftteknik, kraftöverföring och distribution är centralt och påpekar att det internationella samarbetet inom området har ökat, bl.a. genom att EU har startat en teknikplattform om framtidens elnät och IEA skall starta ett Implementing Agreement inom området. Elforsk instäm- mer i att målet att skapa goda förutsättningar för svensk solcellsindustri är förenligt med kommersialiseringsmålet men anser att energirelevansen för måste vägas in vid dimensionering av insatserna om de inte enbart skall ge en industripolitisk effekt. och () ställer sig positiva till den beskrivna visionen och de uppställda EFUD-målen för solceller. SEAS anser dock att marknadsutvecklingen för solceller kunde vara ännu bättre med ett ändamålsenligt marknadsintroduktions- program. En förutsättning för en gynnsam utveckling av solcells- tillämpningar i är dock, enligt SEAS, att de accepteras som byggnadskomponenter, varför det krävs ett väsentligt stöd inom ramen för temaområdet Byggnaden som energisystem. tillstyrker stöd till forskning om och implementering av solceller, särskilt inom byggsektorn. anser att det är bra med konkreta målsättningar för bl.a. solcellsintroduktionen men att det bör övervägas om inte detta arbete skall integreras med Byggnaden som energisystem. framhåller att det är bra att utveckla möjligheterna med vågkraft och menar att det redan från början kan vara viktigt att se på möjligheter till integration med annan infrastruktur vid kusterna. Här har samhälls- planeringen en uppgift och menar att demonstrations- anläggningar kan vara ett sätt att initiera en bredare forskning om hur vågkraft i större skala ska kunna integreras i samhället. ställer sig frågande till höga förväntningar på solceller. anser att det inte är försvarligt att satsa pengar på att producera el med solceller om det finns andra tekniker som gör det billigare/bättre, men att staten naturligtvis skall satsa forskningspengar på solceller om detta kan bidra till en stark svensk exportindustri. Tekniska högskolan (KTH) anser att komponentstudier för vindkraftverk antagligen kommer att behövas när större aggregat utvecklas. KTH påpekar att huvuddelen av elproduktionen sker i strömningsmaskiner (vattenturbiner, vindturbiner, gasturbiner, etc.) och att satsningen på detta område bör förstärkas. anser att vindkraftsatsningen är felfokuserad och föreslår att verksamheten skall fokuseras på demonstration av nya tekniker och system för att sänka kostnader, förenkla systemintegration och minska miljöpåverkan. föreslår särskilt att demonstration av nya vindkrafttekniker i medelstor skala (100 kW1 MW) skall komplettera de prioriterade insatserna. menar att insatser för integrering av vindkraften i kraftsystemet bör tydliggöras. () noterar att utvecklingen av ett robust och mer effektivt kraftsystem med hög tillgänglighet, god elkvalitet och hög leveranssäkerhet är ett prioriterat satsningsområde inom temaområdet Kraftsystemet. KBM anser att kunskapsutveckling inom områdena försörjningstrygghet, leveranssäkerhet och elkvalitet samt indikatorer för att kunna följa upp och utvärdera resultat från sådan forskning bör säkerställas. () är positivt till att i sitt uppdrag uppmärksammat frågor om leveranssäkerhet och försörjningstrygghet inom elkraftsområdet. Samma ambition bör enligt FOI råda för övriga delar av energiområdet. FOI vill betona att en väl fungerande energiförsörjning med en hög leveranssäkerhet är en viktig förutsättning för att skapa ett gott investeringsklimat och en ökad svensk konkurrenskraft. () menar att det faktum att rapporten saknar en diskussion om vilka krav som skulle ställas på elproduktions- och eldistributionssystemet för att det skulle klara en mer omfattande eldrift inom transportsektorn är ett exempel på bristande helhetssyn. TorvForsk menar att det inom ramen för området finns frågor av tvärvetenskaplig eller systemkaraktär där det kan ifrågasättas om de skall hanteras inom ramen för detta temaområde eller under Energisystem- studier. Det gäller exempelvis frågor om tillståndsprocesser. Verket för näringslivsutveckling () anser att målen i högre utsträckning bör specificeras, tidsättas och göras mätbara, t.ex. kan att mål sättas på kostnadsbesparingar för användarna men även för bidrag till tillväxt inom relevanta näringslivssektorer. Bakgrund: har genom det arbete som redovisats i rapporten formulerat visioner och mål för temaområdet. Den strategiska forskningsplanen för området har formulerats med hjälp av den s.k. utvecklingsplattformen för elkraftområdet, UPKraft. Verksamheten inom temaområdet har av strukturerats inom fem utvecklingsområden, a) Vattenkraft, b) Vindkraft, c) Solceller, d) Nya omvandlingstekniker (vågkraft m.m.), och e) Elkraft- teknik. Den övergripande visionen för området är en framtid där all el som produceras i det svenska energisystemet kommer från långsiktigt uthålliga energikällor, där kraftsystemet byggs och drivs med lägsta möjliga livscykelkostnad, svarar mot samhällets och industrins krav på kapacitet och kvalitet, och är väl anpassat för integration av nya el- produktionstekniker, och där svensk industri med stark FoU som bas utvecklar nya produkter med anknytning till produktion och distribution av el med avsättning på globala marknader. De insatser som föreslår skall prioriteras inom området är -insatser som leder till minskade etableringskostnader och enklare tillståndshantering för förnybar elproduktion. -inrättandet av ett Svenskt Vattenkraftcentrum som skall säker- ställa kompetensförsörjning för att långsiktigt vidmakthålla vattenkraftproduktionen. Vattenkraftens roll som reglerkraft kräver systemsyn och samverkan med andra kraftslag. -stöd till grundläggande forskning samt till utveckling och demonstration av tillverkningsprocesser för att möjliggöra stor- skalig svensk produktion av solceller. Systemstudier och drift- uppföljning för att främja utbyggnad i och säkra kvaliteten. -verksamhet som kopplar till de stora demonstrationsprojekten kring vindkraft inom det kortsiktiga programmet, och bedrivs inom programmet Vindval. Inriktningen fokuseras på integrering av vindkraften i kraftsystemet, drift och underhåll, miljöpåverkan och acceptansfrågor. -forskning och demonstration av vågkraftteknik. -insatser för utvecklingen av ett robust och mer effektivt kraftsystem med hög tillgänglighet, god elkvalitet och hög leveranssäkerhet. Genom fortsatta målinriktade branschgemen- samma insatser kan stärka sin världsledande position. Skälen för regeringens bedömning: Forskning, utveckling och demonstration för att främja en uthållig tillförsel och distribution av el är enligt regeringens bedömning av stor betydelse för omställningen av energisystemet, som försörjningstrygghet, leveranssäkerhet och elkvalitet är av stor betydelse för samhället och näringslivet. har inom temaområdet Kraftsystemet formulerat vision och mål för insatser inom kring elproduktion och kraftöverföring. föreslår att följande insatser skall prioriteras: Utvecklingen av ett robust och mer effektivt kraftsystem med hög tillgänglighet, god elkvalitet och hög leveranssäkerhet; elproduktion från flödande energikällor, i första hand vattenkraft (Svenskt Vattenkraft- centrum bildas) och vindkraft; samt insatser som skapar goda förutsätt- ningar för en svensk solcellsindustri. Enligt regeringens bedömning utgör de av före- slagna visionerna likväl som de prioriterade områdena en ändamålsenlig grund för att främja en uthållig tillförsel och distribution av el. Regeringen förutsätter att det fortsatta arbetet inom utvecklingsplattform sker i en kontinuerlig process mot bakgrund av de synpunkter som framförts av remissinstanserna och i dialog med forskare, näringsliv och samhälle. Regeringen fäster stort avseende vid kopplingen mellan verksamheten med forskning, utveckling och demonstration kring vindkraft och övergripande ansvar att stödja och underlätta en expansion av vindkraften. Regeringen vill också uppmärksamma att det bedrivs forskning om miljöeffekter av vindkraft inom ramen för medlen för marknadsintroduktion av vindkraft. Denna forskning rör de vindkraftsprojekt som finansierats med dessa medel och genomförs inom ett kunskapsprogram kallat Vindval (se avsnitt 7.2 i propositionen Miljövänlig el med vindkraft åtgärder för ett livskraftigt vindbruk (prop. 2005/06:126)). Vindval skall ses som ett projektspecifikt komplement till den nödvändiga generella forskning om vindkraftens effekter som behöver bedrivas inom ramen för de myndigheter vars verksamhetsområde berörs av vindkraft. har huvudansvaret för forskning om vindkraft men även för olika påverkansfaktorer. Andra forskningsfinansiärer har dock ett delansvar och bör kunna vara medfinansiärer av denna forskning. Det gäller t.ex. och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). För att möjliggöra en framtida omfattande utbyggnad krävs att såväl som och övriga berörda myndigheter bidrar till forskning om vindbruk. Vindval kan i detta sammanhang tjäna som en inspirationskälla för hur vindkraftrelaterad forskning kan bedrivas även kring frågor som rör såväl avvägning mellan som samverkan med andra intressen än miljöpåverkan. Regeringen bedömer att även frågor som rör såväl industriell som regional utveckling bör prioriteras. I takt med att hemmamarknaden för vindkraft expanderar skapas möjligheter för en växande svensk Det är viktigt att kommersialisering av resultat från Prop. 2005/06:127 vindkraftsforskningen, demonstration av nya tekniker och andra utvecklingsprojekt kommer till stånd såväl utifrån synsättet att elproduktionen från vindkraft skall öka som att inhemsk tillverkning av komponenter och vindkraftverk kan utvecklas positivt. Regeringen välkomnar bildandet av ett Svenskt Vattenkraftcentrum. I propositionen Miljövänlig el med vindkraft åtgärder för ett livskraftigt vindbruk (prop. 2005/06:126) anger regeringen att ett nationellt centrum för vindbruk skall skapas för att underlätta underlätta och förbättra informationsförsörjningen för planering, lokalisering och tillståndsprövning av vindkraftsanläggningar, samt för att sprida information om vindkraft, utbyggnadsplaner, driftstatistik, miljö- påverkan, m.m. Enligt regeringens bedömning bör det finnas goda förut- sättningar för samverkan mellan forskning, utveckling och demonstration på vindkraftområdet och ett sådant . Regeringen noterar att verksamheten kring solceller har starka beröringspunkter med insatserna inom temaområdet Byggnaden som energisystem och att samverkan med andra styrmedel, såsom stödet för energieffektivisering och förnybar energi i lokaler med offentlig verk- samhet, kan ha stor betydelse för introduktionen av solcellstekniken. Regeringen vill också poängtera vikten av en systemsyn på hela kraft- systemområdet och bedömer det vara ändamålsenligt att systemfrågorna berörs inom utvecklingsområdet Elkraftteknik som följaktligen föreslås benämnas Elkraftteknik och systemfrågor. Enligt regeringens bedömning kan en samverkan med beställare av teknik såsom och innebära goda möjligheter till demonstration av ny teknik för överföring och distribu- tion av el. 5.10 Energisystemstudier som grund för de övriga insatserna Det svenska energisystemet måste genomgå en genomgripande utveckling mot en minskad klimatpåverkan, en effektivare användning av energi och resurser (i tillförsel-, omvandlings-, distributions- och användarleden) och ett ökat inslag av förnybar energi. Resurser och ett effektivt resursutnyttjande skall ses i en bred bemärkelse och innefattar inte bara energi utan också miljö, kapital och råvaror. Långsiktigt strategiskt tänkande skall vara vägledande vid förändringar . Energiförsörjningen har en stor betydelse för välfärdsutveck- lingen varför samhällets försörjning med avseende på såväl el som annan energi skall vara robust och ske på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. För att främja en sådan utveckling behövs insatser som kan bidra till att karaktärisera energisystemet och öka kunskapen i om energi- systemet ur ett helhetsperspektiv. Icke-tekniska områden är här av stor betydelse, till exempel forskning om energipolitik och dess medel. Energisystemstudier bidrar med mångsidig kunskap om energisystemets förutsättningar, utveckling och funktion och ger underlag för bedömning av långsiktiga strategier. Genom övergripande analyser som omfattar olika sektorer kan lärdomar från en sektor bidra med nya infallsvinklar till andra sektorer. Temaområdet Energisystemstudier är sektorsövergripande och inne- fattar tvärvetenskapliga ämnesområden och studier av energisystem ur ett brett perspektiv i vilket både tekniska, sociala och ekonomiska kompo- nenter ingår. Energisystemstudier ger bland annat underlag för bättre helhetsbedöm- ningar av tekniskt inriktade insatser, inklusive bedömningar om miljö- effekter och ekonomiska konsekvenser samt jämförande bedömningar om den långsiktiga betydelsen av olika teknikalternativ. Genom över- gripande analyser som omfattar olika sektorer kan lärdomar från en sektor, t.ex. ett företags energibesparingsåtgärder, bidra med nya infalls- vinklar till helt andra sektorer. Energisystemstudier kan bidra med kunskap kring faktorer som, vid sidan av de tekniska och ekonomiska, påverkar omställningen av energi- systemet, såsom kulturella och beteenderelaterade faktorer. Energi- systemstudier kan bidra med viktig kunskap om betydelsen av och relationen mellan insatser kring forskning, utveckling och demonstration och övriga energipolitiska verktyg. Forskningsresultaten inom området kan bidra till att stärka analys-, prognos- och utvärderingsverksamhet. 5.10.1 Insatser inom temaområdet Energisystemstudier Regeringens bedömning: Insatserna inom temaområdet Energisystem- studier bör vägledas av den övergripande visionen om en framtid där kunskapen om det svenska energisystemet, hur det utvecklas och kan formas, präglas av en helhetssyn och där denna kunskap skapar förutsätt- ningar för en omställning som bidrar till en hållbar tillväxt. förslag (FOKUS II): Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: anser att det är bra att Energi- myndigheten tagit upp Energisystemstudier som ett av sex prioriterade insatsområden. menar att det breda perspektivet som innefattar tvärvetenskapliga ämnesområden och studier av energisystemet ur ett perspektiv i vilket både teknisk och social kompetens ingår är bra, men att konkretiseringen av frågeställningarna är för allmän. anser det vara önskvärt att överväger att genom forskning studera hur verktygen ser ut för att hantera en avvägning mot andra intressen och bedöma vad som är en ändamålsenlig struktur för den önskvärda omställningen på lokal, regional och nationell nivå. Elforsk instämmer i stora delar men vill påpeka att energisystemstudier inte enbart kan ställa samman detaljkunskaper från olika områden utan också kan användas för att peka ut väsentliga kunskapsbrister eller nya möjligheter och se dessa i ett helhetsperspektiv. Elforsk anser att studier av energimarknader, inklusive studier av viktiga aktörers roller och ageranden är en central fråga, liksom att studierna bedrivs i ett internationellt perspektiv. Elforsk anser också att mer forskning om barriärer och hinder är väsentlig och nämner energieffektiviserings- området som exempel. ser det som mycket positivt att de samhälls- vetenskapliga och tvärvetenskapliga dimensionerna av energi- omställningen har fått utgöra tyngdpunkt inom detta temaområde. Detta får dock inte legitimera en nertoning av samhällsvetenskapliga problem- ställningar inom de övriga fem temaområdena. vill särskilt betona vikten av att förändringsprocesser studeras och anser att kvalitativa, gärna jämförande, studier av olika sociala aktörers roller, värderingar och inbördes relationer bör ges stort utrymme. noterar att sårbarhet och riskhantering i relation till energisystemets omställning finns med som ett prioriterat delområde för Energisystemstudier. instämmer i att klimatpåverkan från det svenska energisystemet som helhet, inklusive transportsektorn, måste reduceras kraftigt på lång sikt. menar att de tekniska åtgärderna för att minska klimatpåverkan förvisso är viktiga men att beteendeförändringar och andra mjuka faktorer kan vara minst lika effektiva och bör jämställas med de tekniska. anser att det är positivt att vill prioritera forskning om ny tekniks potentialer och miljöpåverkan men menar att det, sett ur ett miljöperspektiv, kan komma att bli nödvändigt med renodlade beteende- förändringar för att på lång sikt nå miljökvalitetsmål. menar därför att forskning om potentialer för beteendeförändringar bör ingå i prioriterade insatser. Det kan också vara värdefullt med forskning som behandlar teknik och beteende samlat eftersom teknik och beteende är nära kopplat till varandra i samhället. () noterar att Energisystemstudier har givits ett eget temaområde och menar att det i sig är värdefullt att uppmärksamhet därigenom riktas mot energisystemet som helhet. Trots avsikten att temaområdet Energisystemstudier ska borga för ett sektorsövergripande tänkande inom EFUD, ser VTI dock en uppenbar risk att den strikta uppdelningen i temaområden kan hindra systemsynen från att få reellt genomslag i angreppssätt. VTI hälsar emellertid med tillfredsställelse att VTI är representerat i ledningsgruppen för plattformen Energisystem. VTI hade gärna sett att hållbarhetsbegreppets ekologiska och sociala dimensioner hade fått en mer jämbördig behandling jämte den ekonomiska dimensionen. VTI menar att hushållning (i meningen sparsamhet) med naturresursen energi ges en alltför undanskymd plats i rapporten. VTI anser att klimatförändringarnas samhällskonsekvenser i hög grad är en fråga för energiforskningen och att denna fråga borde ha behandlats i rapporten. ser systemstudier som en viktig del för att ge ökad kunskap i den framtida energisatsningen för ett hållbart energi- system. Svenskt Gastekniskt Center (SGC) anser att optimering sett ur ett resurs- och miljöperspektiv bör ingå och att samtliga miljömål, inte enbart växthusgasutsläpp, bör beaktas. SGC finner det lovvärt med den utveckling av metoder för avvägning mellan miljömål som föreslås men anser att avvägningen även bör användas som kriterium för de prioriteringar gör. Både SGC och Svenska anser att området även bör behandla infrastrukturella frågor. () vill särskilt framhålla vikten av att risk- och sårbarhetsanalyser prioriteras inom området och anser att energisystem är en adekvat nivå för analys och forskning om flera av de faktorer som har betydelse för säkerheten inom energiförsörjning. vill understryka att transportsektorn är en energiintensiv sektor som måste beaktas i analysen av energipolitiska styrmedel och deras konsekvenser. anser att det är viktigt att konsumenten/hushållen i visionen identifieras som en aktör på energimarknaden. Detta i syfte att synliggöra behovet av konsumentrelaterad forskning inom området. har identifierat brist på kunskap om bl.a. konsumenters attityder när det gäller energieffektivisering och typ av efterfrågad energieffektiviseringsinsats. Verket efterfrågar därför forskningsinsatser med en tydlig koppling till konsumenternas roll, värderingar och attityder. Tekniska högskolan menar att denna typ av studier bör förstärkas gentemot samt bli mer övergripande och tvärvetenskaplig. menar att syntesforskning är ett viktigt inslag inom energisystemstudier och har intrycket att det i första hand handlar om utveckling av prognosmodeller och utvärdering av teknik. menar att skrivningen saknar utrymme för övergripande studier och akademiskt baserat syntesarbete, inklusive scenariostudier. TorvForsk menar att det är värdefullt att utveckla kompetens och kunskap rörande beteende och acceptansfrågor och att implementerings- frågor bör ges en viktig roll då mycket av problemen med att i praktiken genomföra ett hållbart energisystem är implementeringsfrågor och inte tekniska frågor.