prop · GT03180 · 2006-03-29 00:00:00 — En nämndeman väljs . Den som har fyllt får avgå som nämndeman. Domstolen får entlediga en nämndeman som visar giltigt hinder. Domstolen skall entlediga en nämndeman som genom att begå brott eller på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig för uppdraget. Om en nämndeman är valbar eller behörig, upphör nämndemannens uppdrag. Fullmäktige får dock besluta att en nämndeman, som till följd av ändrad folkbokföring är valbar, får ha kvar sitt uppdrag under resten av mandatperioden. Om en nämndemans uppdrag upphör utses en ny nämndeman för den tid som återstår. Ändras antalet nämndemän inom domsagan eller länet får en nytillträdande nämndeman utses än som följer av första stycket. Paragrafen behandlar bl.a. mandatperiodens längd och en nämndemans rätt respektive skyldighet att avgå före mandatperiodens slut. I första stycket ersätts uttrycket rätten med domstolen för att tydliggöra att prövningen sker i administrativ ordning. Den sista meningen i stycket förs över till det nya tredje stycket. I övrigt görs vissa redaktionella ändringar. I andra stycket, som är nytt, föreskrivs att domstolen skall entlediga en nämndeman som genom att begå brott eller på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig för uppdraget. Förslaget behandlas i avsnitt 7.2.3. När det gäller begången brottslighet som grund för entledigande bör brottets allvar och omfattning beaktas samt hur som förflutit sedan brottet begicks. En nämndeman som dömts för brott till annan påföljd än böter bör normalt sett anses olämplig att inneha uppdraget. Vid t.ex. brott mot tystnadsplikten eller återfall i brott bör entledigande kunna ske även om påföljden stannat vid böter. En prövning om entledigande bör i regel ske först efter att det föreligger en lagakraftvunnen dom. kan en nämndeman stängas av från tjänstgöringen enligt 8 a §. Endast i undantagsfall bör det komma i fråga att inleda ett ärende om entledigande på grund av tidigare brott om frågan om entledigande redan har prövats eller kan komma att prövas med anledning av ett väckt åtal eller inledd förundersökning enligt 20 kap. 4 § BrB. Vidare får en nämndeman som försatts i konkurs i regel anses olämplig att inneha uppdraget. Den som blivit föremål för ingripande beslut om administrativa sanktioner, t.ex. skattetillägg, kan också befinna sig i en sådan situation att han eller hon inte lämpligen bör tjänstgöra som nämndeman. En nämndeman som vid upprepade tillfällen uppvisat ett olämpligt beteende eller tillstånd och som inte vidtagit rättelse efter det att bristerna påtalats för honom eller henne kan också entledigas. Det kan t.ex. handla om nämndemän som uteblir från tjänstgöringstillfällen eller har svårt att vara tillräckligt uppmärksamma Prop. 2005/06:180 under rättegången. Avgörande för om entledigande skall ske bör vara om nämndemannens fortsatta medverkan i den dömande verksamheten bedöms skada allmänhetens förtroende för rättskipningen. Frågor om entledigande av nämndemän prövas i administrativ ordning av den domstol där den berörde nämndemannen tjänstgör. Övervägandena i denna del behandlas i avsnitten 7.2.5 och 7.2.6. Paragrafens tredje stycke är nytt. Förslaget behandlas i avsnitt 8.2. Den första meningen har efter vissa språkliga ändringar förts över från det första stycket och anger att en nämndemans uppdrag upphör om han eller hon är valbar eller behörig. I den andra meningen införs ett undantag från huvudregeln. Undantagsregeln innebär att fullmäktige får besluta att en nämndeman, som till följd av ändrad folkbokföring är valbar, får ha kvar sitt uppdrag under resten av mandatperioden. En förutsättning för ett sådant beslut är att nämndemannen själv vill ha kvar uppdraget. Regeln innebär dock inte att en nämndeman har rätt att få fortsätta sitt uppdrag under de angivna förutsättningarna. Det är fullmäktige som utifrån en helhetsbedömning avgör om nämndemannen skall få behålla uppdraget. Vid denna bedömning bör beaktas om flytten är temporär, om nämndemannen rent praktiskt kan delta vid de sammanträden som följer av uppdraget och om nämndemannen alltjämt kan anses representera det omgivande lokalsamhället. I paragrafens fjärde stycke görs vissa språkliga ändringar. Domstolen får stänga av en nämndeman från tjänstgöringen om han eller hon 1.är föremål för ett ärende om entledigande, 2.är föremål för förundersökning eller står under åtal för ett brott som vid fällande dom kan antas leda till entledigande, eller 3.i övrigt uppvisar ett beteende eller ett tillstånd som bedöms skada allmänhetens förtroende för rättskipningen. Ett beslut om avstängning enligt första stycket 3 skall gälla , dock högst . Paragrafen, som är ny, innehåller regler om avstängning av nämndemän. Förslaget behandlas i avsnitt 7.2.4. I första stycket första punkten behandlas den situationen att en nämndeman blir föremål för ett ärende om entledigande. Innan ett sådant ärende kan avgöras kan olika handläggningsåtgärder behöva vidtas, bl.a. bör nämndemannen få tillfälle att yttra sig över de omständigheter som legat till grund för att ärendet inletts. I avvaktan på att frågan om entledigande slutligt avgörs får den berörde nämndemannen stängas av från tjänstgöringen. I andra punkten behandlas den situationen att en nämndeman är föremål för förundersökning eller står under åtal för brott som vid en fällande dom kan antas leda till entledigande. Den berörde nämndemannen kan då stängas av från tjänstgöringen till dess att brottmålsprocessen avslutats. I tredje punkten anges de fall när en nämndeman i övrigt uppvisar ett beteende eller tillstånd som bedöms skada allmänhetens förtroende för rättskipningen. Det kan t.ex. röra sig om nämndemän som vid upprepade tillfällen uteblir från eller kommer för sent till rättens sammanträden. En annan situation är när en nämndeman av sjukdom eller av annan anledning inte förmår hålla nödvändig uppmärksamhet på vad som förekommer under Prop. 2005/06:180 sammanträdet. När det gäller olämpligt beteende i samband med rättstillämpning och bevisprövning bör särskild försiktighet iakttas. En nämndeman får inte hindras från sin tjänstgöring för att hans eller hennes synsätt i dömandet uppfattas som allmänt olämpligt. Om en nämndeman däremot konsekvent vägrar att döma efter gällande rätt kan avstängning komma i fråga. I de situationer som beskrivs under den tredje punkten bör nämndemannen först ges möjlighet att ändra sitt beteende. Endast om en sådan ändring inte sker bör det komma i fråga att besluta om avstängning. Frågor om avstängning av nämndemän prövas i administrativ ordning av den domstol där den berörde nämndemannen tjänstgör. I andra stycket föreskrivs att beslut om avstängning enligt första stycket 3 skall gälla , dock högst . Tiden för avstängningen får anpassas efter omständigheterna i det enskilda fallet. En nämndeman som uppvisat ett olämpligt beteende eller tillstånd bör få möjlighet att återinträda i tjänst. Om en nämndeman efter avstängningen återigen uppvisar ett olämpligt tillstånd eller beteende kan ett nytt beslut om avstängning fattas. Beslut om entledigande och avstängning av nämndemän får överklagas till en särskild statlig nämnd. Nämndens beslut får inte överklagas. Regeringen meddelar föreskrifter om nämnden. Paragrafen, som är ny, behandlar möjligheten till överklagande av beslut om entledigande och avstängning av nämndemän. Förslaget behandlas i avsnitt 7.2.5. Av första stycket framgår att domstols beslut om entledigande och avstängning av nämndemän överklagas till en särskild statlig nämnd samt att nämndens beslut inte får överklagas. Förvaltningslagens regler om bl.a. hur beslut överklagas gäller i tillämpliga delar för domstols beslut om entledigande och avstängning av nämndemän. Av andra stycket framgår att regeringen meddelar föreskrifter om nämnden. En nämndeman som entledigats eller avgått är, om han eller hon alltjämt är valbar, skyldig att fullgöra uppdraget till dess domstolen fått besked om att annan blivit vald samt att även därefter tjänstgöra vid fortsatt behandling av mål i vars handläggning han eller hon har deltagit. Detta gäller dock inte den som entledigats enligt 8 § andra stycket eller som avgått sedan ett ärende om sådant entledigande eller om avstängning har inletts. I paragrafen behandlas i vilka fall en nämndeman är skyldig att tjänstgöra efter entledigande eller avgång. Förslaget till ändring behandlas i avsnitt 8.3. I den första meningen görs vissa språkliga ändringar. I den andra meningen införs ett undantag från regeln om att en nämndeman i vissa fall är skyldig att tjänstgöra efter entledigande eller avgång. Undantaget gäller den som entledigats från sitt uppdrag enligt 8 § andra stycket eller som avgått sedan ett ärende om sådant entledigande eller om avstängning Prop. 2005/06:180 har inletts. 12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Nämndeman i kammarrätt och länsrätt utses genom val. I förrättas val av kommunfullmäktige i . Valet skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar det tal man får om samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val finns bestämmelser i lagen (1992:339) om proportionellt valsätt. När val av de nämndemän som ingår i länsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering skall ske framgår av fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Regeringen får för visst län förordna att nämndemän i kammarrätt skall väljas bland dem som för samma mandatperiod har utsetts till nämndemän i hovrätt. Nämndeman i hovrätt får även i annat fall, om han eller hon är behörig, tjänstgöra som nämndeman i den kammarrätt inom vars domkrets han eller hon är folkbokförd. Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, kön, etnisk bakgrund och yrke. Om det finns flera alternativa sätt att uppnå en allsidig sammansättning, bör de personer väljas som inte tidigare tjänstgjort som nämndemän eller som tjänstgjort kortast tid. I paragrafen görs ändringar som motsvaras av de föreslagna ändringarna i 4 kap. 7 § RB. Valbar till nämndeman i kammarrätt och länsrätt är varje svensk medborgare som är folkbokförd i det län eller den del av länet som hör till kammarrättens eller länsrättens domkrets och som inte är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Anställd vid domstol, , länsstyrelse eller under länsstyrelse lydande myndighet eller får inte vara nämndeman. Detsamma gäller lagfaren domare, åklagare, polisman och advokat eller annan som har till yrke att föra andras talan inför rätta samt ledamot av skattenämnd eller socialförsäkringsnämnd. Nämndeman i länsrätt får inte vara nämndeman i kammarrätt. Till nämndeman bör endast den utses som med hänsyn till omdömesförmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständigheter är lämplig för uppdraget. Den som har fyllt eller uppger något giltigt hinder är inte skyldig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att ta emot nytt uppdrag förrän . Domstolen prövar självmant den valdes behörighet. I paragrafens första stycke görs en språklig ändring. I fjärde och sjätte styckena görs ändringar som motsvaras av de föreslagna ändringarna i 4 kap. 6 § RB tredje och femte styckena. En nämndeman har rätt till ledighet från anställning i den utsträckning som behövs för att han eller hon skall kunna utföra sitt uppdrag. Paragrafen är ny och motsvaras av förslaget till ny paragraf i 4 kap. 7 a § Prop. 2005/06:180 RB. Nämndemän i kammarrätt och länsrätt utses . Den som har fyllt får avgå som nämndeman. Domstolen får entlediga en nämndeman som visar giltigt hinder. Domstolen skall entlediga en nämndeman som genom att begå brott eller på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig för uppdraget. Om en nämndeman är valbar eller behörig, upphör nämndemannens uppdrag. Fullmäktige får dock besluta att en nämndeman, som till följd av ändrad folkbokföring är valbar, får ha kvar sitt uppdrag under resten av mandatperioden. Bestämmelser om mandatperiod för sådan nämndeman som ingår i länsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Om en nämndemans uppdrag upphör utses en ny nämndeman för den tid som återstår. Ändras antalet nämndemän inom domkretsen får en nytillträdande nämndeman utses än som följer av första stycket. I paragrafen görs ändringar som motsvaras av de föreslagna ändringarna i 4 kap. 8 § RB. Domstolen får stänga av en nämndeman från tjänstgöringen om han eller hon 1.är föremål för ett ärende om entledigande, 2.är föremål för förundersökning eller står under åtal för ett brott som vid fällande dom kan antas leda till entledigande, eller 3.i övrigt uppvisar ett beteende eller ett tillstånd som bedöms skada allmänhetens förtroende för rättskipningen. Ett beslut om avstängning enligt första stycket 3 skall gälla , dock högst . Paragrafen är ny och motsvaras av förslaget till ny paragraf i 4 kap. 8 a § RB. Beslut om entledigande och avstängning av nämndemän får överklagas till en särskild statlig nämnd. Nämndens beslut får inte överklagas. Regeringen meddelar föreskrifter om nämnden. Paragrafen är ny och motsvaras av förslaget till ny paragraf i 4 kap. 8 b § RB. En nämndeman som entledigats eller avgått är, om han eller hon alltjämt är valbar, skyldig att fullgöra uppdraget till dess domstolen fått besked om att annan blivit vald samt att även därefter tjänstgöra vid fortsatt behandling av mål i vars handläggning han eller hon har deltagit. Detta gäller dock inte den som entledigats enligt 21 § andra stycket eller som avgått sedan ett ärende om sådant entledigande eller om avstängning har inletts. Paragrafen är ny och motsvaras av den föreslagna lydelsen i 4 kap. 9 § Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:246) om Nämndeman i fastighetsdomstol utses genom val. Regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, fastställer för varje län det antal nämndemän som skall utses. Val av nämndeman i fastighetsdomstol förrättas av . I förrättas valet av kommunfullmäktige i . Valet skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar det tal man får om samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val finns bestämmelser i lagen (1992:339) om proportionellt valsätt. Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, kön, etnisk bakgrund och yrke. Om det finns flera alternativa sätt att uppnå en allsidig sammansättning, bör de personer väljas som inte tidigare tjänstgjort som nämndemän eller som tjänstgjort kortast tid. Paragrafen motsvarar bestämmelserna i 4 kap. 5 och 7 §§ RB. I paragrafen görs ändringar som motsvaras av de föreslagna ändringarna i 4 kap. 7 § RB. Förslaget till ändringar behandlas i avsnitt 9.2. Nämndeman i fastighetsdomstol skall vara folkbokförd i det län eller den del av länet som hör till fastighetsdomstolen. I övrigt skall bestämmelserna i 4 kap. 6 och 7 a9 §§ tillämpas på nämndeman i fastighetsdomstol. I paragrafen föreskrivs att nämndemän i fastighetsdomstol skall vara folkbokförda i det län eller den del av länet som hör till fastighetsdomstolen. I fråga om övriga valbarhets- och behörighetsvillkor hänvisas till 4 kap. 6 och 8 §§ RB. Förslaget till ändringar behandlas i avsnitt 9.2. Ändringarna innebär att reglerna i 4 kap. RB om rätt till ledighet (7 a §), om avstängning (8 a §), om överklagande av beslut om entledigande och avstängning (8 b §) samt om tjänstgöringsskyldighet efter entledigande eller avgång (9 §) skall gälla även för nämndemän i fastighetsdomstol. I paragrafen hänvisas till 4 kap. 6 och 8 §§ RB. Av den hänvisningen följer att de nya reglerna om lämplighetskrav för nämndemän, om entledigande av olämpliga nämndemän samt om möjligheten att behålla uppdraget vid ändrade bosättningsförhållanden skall gälla även för nämndemän i fastighetsdomstol. Lagförslagen i betänkandet Framtidens nämndemän (SOU 2002:61) 1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 1 kap. 4 §, 2 kap. 4 b § och 4 kap. 69 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i 4 kap. skall införas två nya paragrafer, 6 a § och 9 a §, av följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall fastställa hur många nämndemän som skall finnas i varje domsaga. Tingsrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem. Fastställande av antal nämndemän och fördelning av tjänstgöringen skall ske med beaktande av att varje nämndeman bör tjänstgöra under ett kalenderår. En nämndemans tjänstgöring bör inte, annat än om särskilda skäl föreligger, överstiga under ett kalenderår. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall fastställa hur många nämndemän som skall finnas i hovrättens domkrets för tjänstgöring i hovrätten. Hovrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem. Fastställande av antal nämndemän och fördelning av tjänstgöringen skall ske med beaktande av att varje nämndeman bör tjänstgöra under ett kalenderår. En nämndemans tjänstgöring bör inte, annat än om särskilda skäl föreligger, överstiga under ett kalenderår. Senaste lydelse 1983:370. Senaste lydelse 1985:415. Valbar till nämndeman är varje svensk medborgare, som är folkbokförd i kommunen eller, i fråga om nämndeman i hovrätt, i länet eller den del därav som hör till hovrätten, och som inte är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Den som är lagfaren domare, befattningshavare vid domstol, åklagare, polisman eller advokat eller den som eljest har till yrke att föra andras talan inför rätta får inte vara nämndeman. En nämndeman skall vara en omdömesgill, självständig, rätt- rådig och i övrigt lämplig man eller kvinna. Ingen får vara nämndeman i hovrätt och tingsrätt. Den som fyllt eller uppger något giltigt hinder är inte skyldig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att ta emot nytt uppdrag förrän . Rätten prövar självmant den Domstolen prövar självmant den En nämndeman är skyldig att upplysa om sådana förhållanden som kan antas påverka uppdraget. Nämndemän har rätt till den ledighet från sina anställningar som behövs för att de skall kunna fullgöra sina uppdrag. skall omfatta tid för resor till och från tjänstgöringen samt behövlig dygnsvila i omedelbar anslutning Val av nämndemän i tingsrätt förrättas av kommunfullmäktige. Val av nämndemän i hovrätt förrättas av . I förrättas valet av kommunfullmäktige i . Den som själv är valbar får föreslå någon att vara nämnde- En femtedel av det antal nämndemän som skall väljas, dock minst en, skall väljas bland dessa förslag (fri kvot). Valet skall vara proportionellt, Valet skall i övrigt vara om det begäres av minst så många proportionellt, om det begärs av väljande som motsvarar det tal, minst så många väljande som vilket erhålles, då samtliga motsvarar det tal, som erhålls, om väljandes antal delas med det antal samtliga väljandes antal delas med 3Senaste lydelse 1994:1620. 4Senaste lydelse 1997:228. personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val är särskilt föreskrivet. Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemanna- kåren får en allsidig samman- sättning med hänsyn till ålder, kön och yrke. det antal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val finns särskilda bestämmelser. Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemanna- kåren får en allsidig samman- sättning med hänsyn till ålder, kön, etnisk bakgrund och yrke. En nämndeman väljs . Visar nämndemannen giltigt hinder, får rätten entlediga honom. Även den som fyllt får avgå som nämndeman. Upphör en nämndeman att vara valbar eller behörig, förfaller uppdraget. Avgår nämndeman , utses ny nämndeman för återstående tid. Ändras antalet nämndemän inom domsagan eller länet får nytillträdande nämndeman utses än som följer av första stycket. En nämndeman väljs . Visar nämndemannen giltigt hinder, får domstolen entlediga honom. Även den som inte upp- fyller kraven i 6 § andra stycket, får begära att bli entledigad av domstolen. Detsamma gäller den som fyllt . En nämndeman som döms för brott till annan påföljd än böter skall, när domen vinner laga kraft, entledigas av den domstol där nämndemannen tjänstgör. Upphör en nämndeman att vara valbar eller behörig, förfaller uppdraget. När ledighet uppkommer, utses ny nämndeman för den tid som återstår. Har den nämndeman som skall ersättas valts i den fria kvoten skall ny nämndeman väljas i denna. Ändras antalet nämndemän inom domsagan eller länet får nytillträdande nämnde- man utses än som följer av första stycket. Nämndeman, som entledigats eller eljest avgått, vare, om han alltjämt är valbar, skyldig att fortfarande fullgöra uppdraget, till dess besked inkommit till rätten, att annan blivit vald, samt att även därefter tjänstgöra vid fortsatt behandling av mål, i vars handläggning han förut deltagit. 5 Senaste lydelse 1994:1620. Nämndeman, som entledigats eller annars avgått, är, om han alltjämt är valbar, skyldig att fortfarande fullgöra uppdraget, till dess besked inkommit till domstolen, att annan blivit vald, samt att även därefter tjänstgöra vid fortsatt behandling av mål, i vars handläggning han förut deltagit. Nämndeman i tingsrätt, som till följd av ändrad bosättning inte längre är valbar, får fortfarande nämndemannen är folkbokförd i domsagan. Domstolen får besluta om avstängning av en nämndeman om dennes tjänstgöring bedöms skada allmänhetens förtroende för rättskipningen. Beslutet skall vara skriftligt och gälla , högst . Av beslutet skall skälen till avstängningen framgå. Beslutet skall omprövas om det föreligger skäl för det. Vid utgången av den tid som angetts kan nytt beslut om avstängning fattas. Innan beslutet enligt första stycket fattas skall nämndemannen beredas tillfälle att yttra sig och, om möjligt, samråd ske med företrädare för nämndemännen vid domstolen. Samråd behöver inte ske om nämndemannen är delgiven misstanke om brott, ej heller om nämndemannen är i konkurstillstånd. 2Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna fastighetsdomstolar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar dels att 13, 17 och 1921 §§ i lagen skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 20 a § och 21 a §, av följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall fastställa hur många nämndemän som skall finnas i kammarrättens domkrets för tjänstgöring i kammarrätten. Regeringen eller myndigheten skall vidare för varje län inom domkretsen fastställa det antal nämndemän som skall utses. Kammarrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem. Fastställande av antal nämndemän och fördelning av tjänstgöringen skall ske med beaktande av att varje nämndeman bör tjänstgöra under ett kalenderår. En nämndemans tjänstgöring bör inte, annat än om särskilda skäl föreligger, överstiga under ett kalenderår. Länsrätt är domför med en lagfaren domare och tre nämndemän, om inte annat följer av 17 a § eller 18 §. Om en av nämndemännen får förhinder sedan handläggningen har påbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till målets omfattning eller svårighetsgrad, får antalet lagfarna domare utökas med en utöver vad som följer av första stycket. Detsamma gäller i fråga om antalet nämndemän. Om någon eller några av ledamöterna får förhinder sedan handläggningen har påbörjats gäller första stycket andra meningen i fråga om domförhet. Om domförhet vid behandling av mål om fastighetstaxering finns, förutom i 18 §, bestämmelser i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall fastställa hur många nämndemän som skall finnas i varje län för tjänstgöring i länsrätten.