prop · GT031d26 · 2006-01-01 00:00:00 — Orsaken till detta är bl.a. att de nya gemenskapsbestämmelserna är utfärdade i form av förordningar. EG-förordningar är direkt tillämpliga i och någon dubbelreglering med parallella svenska bestämmelser får inte förekomma. Regeringen avser att återkomma till senare i dessa frågor. Utredningen om offentliggörande av resultat från livsmedelskontrollen överlämnade sitt betänkande : Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen (SOU 2005:44) till regeringen . I utredningen föreslås bl.a. att helhetsomdömen från inspektioner i restauranger och livsmedelsbutiker skall offentliggöras dels på tillsynsmyndighetens webbplats, dels i närheten av restaurangens eller butikens entré i form av ett protokoll och en symbol. Ett underlag till handlingsplan för bättre matvanor och ökad fysisk aktivitet överlämnades till regeringen av och . Redovisningen innehåller förslag på 79 åtgärder. Förslagen bereds i . Arbetet med att ge konsumenterna förutsättningar att välja nyttigare mat har också bedrivits genom förhandlingar i ministerrådet om EU- kommissionens förslag till EG-förordning om hälsopåståenden på livsmedel. När denna förordning har antagits är avsikten att det skall vara tillåtet för livsmedelsföretag att knyta produktspecifika hälsopåståenden till livsmedlet. Dessutom har uppdaterade kriterier för den svenska nyckelhålsmärkningen fastställts av Livsmedels- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Dessa åtgärder kommer att underlätta konsumenternas val av hälsosammare produkter. Beredskapsbegreppet har en större vidd än tidigare och tonvikten förskjuts alltmer mot fredstida kriser. Det civila försvaret är den verksamhet som ett flertal aktörer bedriver i syfte att komplettera det fredstida samhällets förmåga att hantera kriser vid ett väpnat angrepp. Mål för verksamhetsområdet försvar är att värna om civilbefolkningen, säkerhetsställa de viktigaste samhällsfunktionerna och att bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp och krig i vår omvärld. Politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar har målet att minska risken för och konsekvenserna av olyckor och svåra påfrestningar på samhället i fred samt att minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder. ansvarar, inom ramen för sina ordinarie uppgifter, för verksamhet som härrör till verksamhetsområdena Civila försvaret och Svåra påfrestningar (utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet). Försörjningen av dricksvatten är i dessa sammanhang den mest omfattande uppgiften. Rent dricksvatten är avgörande för såväl prestationsförmåga som hälsa men vatten kan också vara en svår smittbärare vid kriser eller utnyttjas vid sabotage eller terroristangrepp. utvecklingsarbete gentemot kommunerna har lett till en ökad förmåga att säkra försörjningen med dricksvatten under onormala förhållanden. Dricksvattenförsörjningen är känslig för störningar, vilket föranleder ett fortsatt arbete med att förbättra villkoren för en säkrare försörjning. har tagit initiativet till att bilda en vattenkatastrofgrupp som kan ge stöd till regioner och kommuner som löper överhängande risk att drabbas av svåra kriser i samhället och i dricksvattenförsörjningen. och redovisade ett uppdrag om att i samverkan analysera respektive myndighets ansvar inom området beredskap vid svåra påfrestningar avseende vattenförsörjningen. Förslagen kommer att beredas inför krisberedskapspropositionen 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 som är planerad . Se vidare utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. För planeringen av beredskapsverksamheten deltar i samverkansområdena Teknisk infrastruktur och Spridning av farliga ämnen. Verket deltar även i det internationella arbetet som bedrivs inom ramen för Partnerskap för fred (PFF). Vad gäller verksamhetsområdena Civilt försvar och Svåra påfrestningar har ansvar för att planera och vidta åtgärder för att förebygga, motverka och begränsa risker och sårbarheter vid fredstida kriser och vid höjd beredskap. deltar därför inom två samverkansområden, ekonomisk säkerhet och spridning av farliga ämnen. Viktiga aktiviteter bedöms ligga inom områdena smittsamma djursjukdomar inkluderat stödsystem och ledning för detta liksom händelser som rör B- angrepp, dvs. angrepp med biologiska stridsmedel, samt radioaktivt nedfall. Problemen med tillförsel av el vid djurhållning och livsmedelsdistribution har genom medverkan tagits upp i ett antal utredningar som berör elförsörjningen och behov av reservelverk. deltar även i det internationella samarbetet som bedrivs inom ramen för PFF. Se även kapitel 4 Djurpolitik samt politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar (utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet). mjölkföretag, markpriser och arrendepriser. Indikatorer som mäter förändringar i förädlingsledet är utvecklingen av handeln med livsmedel och jordbruksvaror. Indikatorer som mäter effekter för konsumenterna är konsumentprisindex för jordbruksreglerade produkter. För fisket finns tre indikatorer för att mäta måluppfyllelsen. Den första indikatorn, överskridande av fiskekvoter, mäter bl.a. kontrollinsatserna för fisket. Målet är att inte några kvoter skall överskridas. Den andra indikatorn är genomförandetakten för fiskeprogrammen och mäter strukturåtgärdernas omfattning. Den tredje indikatorn, landningsvärdet per yrkesfiskelicens, mäter ekonomiskt värde på landad fisk. För området säkra livsmedel är målet att alla livsmedel skall vara säkra och att konsumenterna skall ha tillräcklig kunskap om mat och matvanors betydelse för att kunna göra medvetna val. För att mäta graden av måluppfyllelse har följande indikatorer använts: den kommunala och statliga inspektionsverksamhetens frekvens och kvalitet, antalet länsmöten och kommuninspektioner samt antalet externa besökare på webbplats. Målet för livsmedelpolitiken är en ekologisk, ekonomisk och socialt hållbar livsmedelsproduktion som speglar konsumenternas efterfrågan. För att mäta graden av måluppfyllelse för verksamhetsområdet jordbruk används följande indikatorer: utnyttjande av kvoter, åkerareal per företag, företag med mjölkkor, mjölkkor per Utifrån de indikatorer som har valts kan utläsas att utvecklingen inom det svenska jordbruket är relativt stabil. Antalet jordbruksföretag minskar som den genomsnittliga storleken på företagen, mätt i åkermarksareal, ökar. Det har också skett gradvisa förändringar inom mjölksektorn där produktionen ligger på i stort sett samma nivå som 1995 trots att antalet mjölkkor har minskat med . för den gemensamma jordbrukspolitiken innebär att ett stort antal prisreglerande åtgärder m.m. skall vidtas i syfte att påverka jordbrukets inriktning och ekonomi. Utrymmet för avvikelser från de gemensamma EU-reglerna är litet. Resultatet av regeltillämpningen i form av utveckling, när det gäller jord- bruksföretagens produktion och ekonomi, redovisas kontinuerligt av . Jordbrukets struktur och åkerarealens användning Indikatorn antalet jordbruksföretag tillsammans med indikatorn den genomsnittliga storleken på företagens åkerareal visar bl.a. strukturutvecklingen inom jordbruket. Antalet jordbruksföretag minskar och uppgick till närmare 66 000. har antalet företag minskat . som antalet företag minskar, ökar den genomsnittliga storleken på företagen mätt i åkermarksareal. Denna uppgick till , vilket är en ökning med knappt . har antalet jordbruksföretag med en åkerareal på mindre än minskat . Företag med en areal mellan har minskat och antalet företag med en areal har ökat . Åkerarealanvändningen används som en indikator för att visa den relativa lönsamheten och konkurrenskraften i olika produktionsgrenar. Den totala arealen jordbruksmark har varit i stort sett oförändrad . har åkerarealen minskat med nära , medan arealen betesmark ökat med . minskade åkerarealen med , medan anmäld betesmark ökade med . Slåtter- och betesvall var 2004 den arealmässigt största grödan. Det är främst arealen havre som har minskat medan arealen vårkorn ökat. Arealen oljeväxter ökade jämfört jämfört med . Arealen för baljväxter ökade och sockerbetsarealen minskade jämfört med . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 6.3 Åkerarealens fördelning i hektar Jordbruksreformen kommer att påverka produktionen av jordbruksgrödor . följer löpande utvecklingen inom jordbrukssektorn ur flera hänseenden för att få en heltäckande bild av konsekvenserna av reformen. Preliminära bedömningar baserade på gårdsstödsansökan visar en minskning av spannmålsarealen samt en ökning av vallarealen 2005 jämfört med . Inseminationen av nötkreatur har minskat och antalet födda kalvar har minskat , vilket tyder på en minskad nötköttsproduktion kommande år. Bedömningarna stämmer också väl överens med de antaganden som har gjorts innan reformen genomfördes. Se också resultatredovisning för Landsbygdspolitiken (avsnitt 7.5). Antalet företag med mjölkkor visar, liksom antalet jordbruksföretag, på strukturutvecklingen inom jordbruket. Antalet företag med mjölkkor har minskat . Antalet mjölkkor har minskat som besättningsstorleken har ökat från drygt 27 till knappt 44 kor . Det ger en indikation på storleksrationalisering inom jordbruket där företagen anpassar sig efter krav på lönsamhet och effektivisering. infördes det nya mjölkbidraget till mjölkproducenterna. Syftet med mjölkbidraget är att kompensera mjölkproducenterna för sänkning av interventionspriserna på mjölk och mjölkprodukter. Drygt 9 900 mjölkproducenter fick mjölkbidrag 2004. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 6.4 Fakta om mjölkproduktion Avkastning per ko (kg) 2 3 Mjölkinvägning (ton) 2 2Källa: Svensk mjölk. 3Avser kor som ingår i kokontrollen. Antalet företag med svin, får och höns minskar. har antalet företag med höns minskat och antalet företag med får har minskat . Den kraftigaste procentuella minskningen uppvisar företagen med svin, vilka har minskat och uppgick till 3 195 företag. Det kan till viss del förklaras av att avräkningspriset för svin har varierat mycket . Avräkningspriset på nötkött har minskat liksom priset på spannmål . Dock har priset på nötkött ökat igen efter att jordbruksreformen trädde i kraft . Priset på ägg har efter en stark uppgång sjunkit till relativt låga nivåer . Förändringar i avräkningspriset ger en indikation på förutsättningar för lönsamhet i jordbruksföretagen. I diagram 6.1 visas utvecklingen . visas endast månaden maj. Diagram 6.1 Index över prisutvecklingen för vissa animaliska produkter Källa: 2004. Flera av jordbrukets produktionsgrenar har påverkats av kvotsystem som syftar till att begränsa den totala produktionen i EU och därmed undvika olönsam överskottsproduktion. Utnyttjandet av dessa kvoter i har varit relativt stabil. Sockerskörden blev stor mot bakgrund av att den uppgick till av kvoten som arealen minskade . Kvotutnyttjandet för mjölkleveranskvoterna uppgick för /2005 till . Kvoterna för am- och dikor samt tackor uppvisade marginella skillnader i kvotutnyttjande jämfört med föregående år och utnyttjades till . Kvoterna för köttproduktion utnyttjades mellan . Slakten av handjur ökade av 2005. Detta kan till stor del förklaras med att övergångsregler tillämpades för frikopplingen av handjursbidraget t.o.m. . Arrende- och markpriserna är en indikator som bl.a. kan visa hur god lönsamheten är inom jord- Priserna har ökat kraftigt det senaste årtiondet. har de genomsnittliga arrendepriserna ökat . Takten på arrendeprisökningen har dock avtagit . Priserna på jordbruksmark har ökat med i genomsnitt , men för denna indikator bedöms räntenivåerna spela en större roll jämfört med arrendepriserna. En indikator som mäter effekter för konsumenterna är konsumentprisindex för jordbruksreglerade produkter. Priserna på såväl jordbruksreglerade livsmedel som övriga livsmedel ökade . Detta är samma ökningstakt som för konsumentpriserna i allmänhet. har lönsamheten inom jordbruksnäringen försämrats. Priserna på produktionsmedel har stigit . Höjda energipriser leder till att priser på andra insatsmedel, som t.ex. handelsgödsel, också ökar. Avräkningspriserna har sjunkit med . Orsaken till det är bl.a. att världsmarknadspriserna har sjunkit och att den reformering som gjordes av jordbrukspolitiken 2000, Agenda 2000, bl.a. innebar att stödpriserna sänktes. Detta kompenserades delvis med höjda stöd. Även den reform som beslutades i EU 2003, , innebär sänkta stödpriser på t.ex. mjölk. I diagram 6.2 visas utvecklingen . visas endast månaden maj. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Diagram 6.2 Prisutvecklingen inom jordbruket 1Konsumentprisindex för jordbruksreglerade produkter. Källa: 2004. En viktig indikator på jordbrukssektorns konkurrenskraft är handelsbalansen inom livsmedelssektorn och dess utveckling. hade en negativ handelsbalans för jordbruksvaror och livsmedel på nära 2004. Det vill säga importen var större än exporten. importerade jordbruksvaror och livsmedel för nära , vilket innebär en ökning i löpande priser. Jordbruksvaror och livsmedel stod för av den totala importen. Importen kom till från andra EU-länder. De viktigaste importländerna var , , och . Till stor del består importen av varor som antingen inte produceras alls i eller som har en mindre produktion av. Även exporten av jordbruksvaror och livsmedel ökade. I löpande priser motsvarade ökningen av exporten , jämfört med , och uppgick till ca . Jordbruksvaror och livsmedel representerar av den totala exporten. av exporten gick till länder inom EU varav till de gamla medlemsstaterna och till de nya. Det är en ökning . De för viktigaste exportländerna är , , 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 De mest betydelsefulla jordbruksvarorna och livsmedlen som exporterades tillhörde kategorierna drycker (främst starksprit), spannmål och spannmålsprodukter samt fisk, kräft- och blötdjur. Utanför EU är viktigaste exportmarknader för jordbruksvaror och livsmedel och . Jordbrukets bidrag till BNP uppgår till . Bidraget från livsmedelsindustrin är . EU:s jordbrukspolitik reglerar bl.a. tidsplanen för utbetalningar av jordbruksstöden. Om utbetalningar inte sker enligt regelverket kan EU besluta om finansiella korrigeringar som innebär att medlemsstaterna erhåller mindre stöd från EU. har inte fått några finansiella korrigeringar för överskridna tidsgränser för utbetalningar . Däremot har fått betala korrigeringar på grund av EU- kommissionens egna granskningar. Totalt uppgick de finansiella korrigeringarna som gjorts för del avseende årsrapporterna 19962004 till . Av dessa utgör beslut om sanktioner för de svenska kartavgifterna. Nämnda indikatorer återger förändringar som pekar mot en strukturrationalisering till allt större och mer effektiva gårdar. De visar att jordbruket anpassar sig till krav på lönsamhet och att företagen anpassar sig alltmer till marknadens villkor. Det fytosanitära läget är i stort sett gott. Den fria handeln inom ett numera utvidgat EU innebär ökade risker för introduktion av smitta. Så långt som det är möjligt måste denna ökade risk mötas med marknadskontroller och ökad medvetenhet från odling och handel till följd av nya handelsvägar. har den omfattande revideringen av importreglerna för virke slutförts. En annan viktig nyhet är att det fr.o.m. krävs att allt förpackningsvirke som medföljer sändningar till EU uppfyller de krav som ställs i den globala standarden rörande förpackningsvirke som togs fram inom ramen för den Internationella växtskyddskonventionen (IPPC). 2003/2004 har, jämfört med resultatet från föregående säsong, den totala kvantiteten certifierat fröburet utsäde minskat Minskningen bedöms i vissa delar vara av bestående natur, en förändring av mer strukturellt slag. Den utveckling mot användning av eget utsäde som visade sig bedöms ha förstärkts ytterligare. Skälet till denna förskjutning mot eget utsäde torde främst vara ekonomiskt. En vikande lönsamhet inom jordbruket gör att de enskilda jordbrukarna ser över alla sina kostnader även marginella kostnader som utsäde. Prisskillnaden på certifierat utsäde och egenproducerat utsäde är så stort att möjligheterna att företa åtgärder för att pressa ned priserna på certifierat utsäde för att därigenom öka efterfrågan bedöms som utsiktslösa. Upprätthållande av en god kvalitet på det certifierade utsädet bedöms vara det bästa konkurrensmedlet. lagstiftningsförslag rörande oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierat utsäde i traditionella växtsorter har ännu inte presenterats. Inom utsädesområdet har ett regelverk antagits som på permanent basis reglerar den försöksverksamhet med egenkontroll som pågått under en rad av år inom gemenskapen. Den slutgiltiga regleringen omfattar fler grödor än försöksverksamheten gjorde samt reducerar kraven på officiell tillsyn av egenkontrollsystemet. Skälet till det är att försöksverksamheten med egenkontroll har ansetts fungera väl och har inte lett till några kvalitetsförsämringar. Genomförandet av de svenska föreskrifterna förväntas vara klart . Många företag har visat intresse att utöka eller introducera egenkontrollssystem. För att ha möjlighet att mäta måluppfyllelsen används i det här sammanhanget tre indikatorer. De tre är överskridande av fiskekvoter, genomförandetakten för fiskeprogrammen och landningsvärdet per yrkesfiskelicens. Bildandet av den regionala rådgivande nämnden för (RAC), handlingsplan för ål och anslutningen av de nya medlemsstaterna är några av de största frågorna som har rört inom den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) . Genomförandet av intentionerna i den nya grundförordning, som EU antog , har fortsatt. Till exempel i form av beslut om ytterligare förvaltnings- och återhämtnings- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 planer, vilka i många fall nära kopplats till beslut arbetade för att få ner TAC i det östra om olika kontrollåtgärder. beståndet då den var satt långt över den av Genom har i allt väsentligt blivit en förvaltningsangelägenhet för Detta bör öka förutsättningarna för att en jämfört med kvoten . fiskeripolitik bedrivs som förbättrar förvaltningen av sillen delades upp i fyra separata nyttjande av de akvatiska resurserna. rerna som valts för fiskeområdet visar ett varie- I , och infördes rande resultat, vilket redogörs för nedan. fiskerireglering som skärptes ytterligare 2005. Den reglering som beslutades , framför allt i och , kan komma att få stor betydelse för beståndsutveck- På nationell nivå har de beslutade begränsning- lingen men får också socioekonomiska konse- arna i det kustnära trålfisket medfört att fiske- kvenser för fisket. trycket på de kustnära fiskbestånden av exem- pelvis torsk och bleka har minskat samt att lekområden och känsliga bottnar har fått utökat Vidare har ett flertal hotade arter fått utökat skydd genom det för dessa arter beslu- Arbetet med att integrera miljöhänsyn i fiskeri- Regeringen har beslutat att politiken har drivits vidare. fem reservat skall bildas till . bl.a. på den redovisning som har reservat där det råder permanent gjort inom ramen för sitt särskilda sektorsansvar fiskeförbud följer en minskad risk för bestånds- har regeringen föreslagit skärpningar av miljö- Dessutom öppnas en möjlighet för att kvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust bygga upp fiskbestånd med diversifierad stor- och skärgård, Levande sjöar och vattendrag och lekfördelning och en naturlig genetisk samman- Till detta kan läggas de sex sam- Miljömålsarbetet har fått stor genomslagskraft förvaltningsprojekt som har identifierats i syfte i myndighetens arbete. att stärka samarbetet mellan fiskare, forskare och målet Hav i balans samt levande kust och skär- myndigheter såväl regionalt som nationellt. gård har arbetet med delmålet uttag av fisk varit har drivit en strikt beståndsbevarande linje vad gäller ålen. på forskning och utveckling, vilket ligger till utarbeta en handlingsplan för ålen där de svenska grund för aktuella åtgärder. ståndpunkterna bör bli vägledande. En stor del av miljöarbetet styrs av internatio- Den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) har nella förhållanden, inte minst den gemensamma påverkats av de tio nya medlems- fiskeripolitiken (GFP), som bygger på att en ländernas anslutning till gemenskapen. långsiktig fiskeriförvaltning skall genomföras bl.a. inneburit att i allt väsentligt kan och att fiskeflottan skall anpassas till den till- räknas som ett gemenskapshav och en harmoni- sering av kontrollåtgärder har varit av stor bety- Inom ramen för det ministermöte om miljö- påverkan från sjöfart och fiske inom ramen för (IBSFC) består nu endast av två , som skall stå värd parter EU och . för , har det inrättats en arbetsgrupp IBSFC skall ersättas med ett avtal mellan Ryss- för fiskets miljöeffekter som leds av . land och EU som skall förhandlas fram under Beståndssituationen har i flera fall medfört lägre total tillåten fångst (TAC). kompletteras med hårdare kontrollbestämmel- har inte några fiskekvoter över- För torsken i beslöt ministerrådet skridits, vilket indikerar att resultatet ligger i att torsken skall förvaltas i två linje med regeringens mål. separata bestånd det östra och det västra. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Utvecklingen av datasystem har lett till att registreringen av fångstuppgifter har kunnat genomföras med färre årsarbetskrafter än och det påtagligt ökade antalet positionsrapporter från den satellitbaserade fartygsövervakningen (VMS) har kunnat hanteras med oförändrad personalstyrka. bedriver tillsyn och kontroll av fisket till sjöss samt landnings- och kvalitetskontroll i hamn i syfte att förhindra överskridande av artrelaterade fiskekvoter samt för att säkerställa efterlevnaden av såväl nationell lagstiftning som gemenskapslagstiftning. Myndighetens kontroll omfattar såväl yrkesfisket som fritidsfisket. Fiskerikontrollen uppgick av myndighetens totala budget. har bedrivit fiskeriövervakning till sjöss och vid landning i svenska hamnar. Fiskeriövervakningen har i huvudsak riktats mot det yrkesmässiga fisket, men även mot fritidsfisket i de av fredade reproduktionsområdena. har fiskeföretagens följsamhet mot bestämmelser om rapporteringsskyldigheter, ransoner och särskilda båtkvoter förbättrats påtagligt, det visar bl.a. indikatorn överskridande av fiskekvoter. Förekomsten av otillåtet fiske i rapporteringen från fisket har också minskat. Utvecklade rutiner för vägning av fisk och artbestämning i hamnarna har medverkat till att kvaliteten i uppgifter om fisket har förbättrats. Dessa förhållanden har resulterat i att fisket har kunnat hållas inom tillgängliga kvoter och att rapporter har kunnat lämnas inom föreskriven tid till gemenskapen. Den förbättrade situationen när det gäller det redovisade fisket främjar även möjligheterna för fiskerikontrollen att begränsa utrymmet för orapporterat fiske. Enligt grundförordningen är kravet att fartyg omfattas av VMS och fartyg . För fartyg var ett av de få länder som genomförde installationerna . Enligt beslut som fattades av EU:s fiskeministrar 2005 skall ett gemensamt EU-organ för fiskerikontroll inrättas . Organet skall stå för operativ samordning av medlemsstaternas gränsöverskridande fiskerikontroll och skall även bistå medlemsstaterna med utbildningsaktiviteter samt ge EU-kommis- sionen tekniskt stöd vid behov. har, tillsammans med , inrättat ett gemensamt Fiskerikompetenscenter (FKC) som skall fungera som ett stöd för kontrollorganisationen och som en nationell och internationell kontaktpunkt för förhandsanmälningar. har inte några fiskekvoter överskridits, vilket indikerar att resultatet ligger i linje med regeringens mål. En bristande investeringsvilja inom fiskerinäringen till följd av försämrad lönsamhet inom delar av sektorn har påverkat strukturprogrammens genomförande negativt. har det varit ett relativt lågt nyttjande av tillgängliga medel. Vidare har stödsatserna varit lägre än under föregående programperiod och en högre egeninsats har därmed krävts vid investeringar. Reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) har även ändrat förutsättningarna och inriktningen av stödet.