prop · GT03174 · 2006-03-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:174 Förenklade skatteregler med anledning av ny Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag på lagstiftning som skall göra det möjligt för enskilda näringsidkare som upprättar ett förenklat årsbokslut att lägga ett sådant bokslut till grund för inkomstbeskattningen utan några ytterligare justeringar. Förslagen berör vissa grundläggande periodiseringsbestämmelser samt reglerna om lager, pågående arbeten och inventarier. I propositionen föreslås vidare ändringar i mervärdes- skattelagen (1994:200) som anpassar mervärdesskattereglerna till reglerna om förenklat årsbokslut. Det föreslås också vissa ändringar i syfte att vidareanpassa mervärdesskattelagen till EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv /388/EEG. Reglerna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200)........................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)......................................................................... Ärendet och dess beredning............................................................. Förenklingar på inkomstskatteområdet ........................................... Anskaffningsvärde för lager och inventarier .................... Värdering av lager och pågående arbeten......................... Värdeminskningsavdrag på inventarier ............................ Byte av redovisningsmetod............................................... Redovisning av gemenskapsinterna förvärv ..................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Effekter för de offentliga finanserna ............................................... 9.1Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200)......................................................................... 9.2Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)....................................................................... Promemorians huvudsakliga innehåll.................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 2.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs i fråga om mervärdesskattelagen (1994:200)1 dels att 1 kap. 4 a § samt 13 kap. 6, 8 och 18 §§ skall ha följande dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 13 kap. 8 a, 8 b och 18 a §§, av följande lydelse. Vid gemenskapsinterna förvärv inträder skattskyldigheten för förvärvet. Denna tidpunkt anses inträffa den 15:e efter den månad under vilken varan har levererats. Om en faktura utfärdas till förvärvaren , inträder skattskyldigheten vid utfärdandet av fakturan. Vid gemenskapsinterna förvärv inträder skattskyldigheten för förvärvet. Denna tidpunkt skall anses vara densamma som den då skatt- skyldighet inträder enligt 3 § första stycket första meningen vid motsvarande omsättning av varor inom landet. Om inget annat följer av 715 §§, skall utgående skatt redovisas för den redovisningsperiod under vilken 1. den som enligt 1 kap. 2 § första stycket 1 omsätter en vara eller en tjänst enligt god redovisningssed har bokfört eller borde ha bokfört 2. den som enligt 1 kap. 2 § 2. den som enligt 1 kap. 2 § första stycket 25 är skattskyldig första stycket 24 b är skattskyldig för förvärv av en vara eller en för förvärv av en vara eller en tjänst enligt god redovisningssed tjänst enligt god redovisningssed har bokfört eller borde ha bokfört har bokfört eller borde ha bokfört 3. den som anges i 1 eller 2 har tagit emot eller lämnat förskotts- eller a conto-betalning. 1Lagen omtryckt 2000:500. 2Senaste lydelse 2003:1134. Om den skattskyldige bokför obetalda fakturor i förteckningar som förs löpande men som inte avslutas på ett sådant sätt att de utgör ett tillräckligt underlag för redovisning av utgående skatt enligt 6 §, får medge att han får redovisa den utgående skatten för andra fordringar än sådana som anges i 9 § först för den redovisningsperiod under vilken beskattningsåret går ut. Redovisningen skall dock alltid göras senast för den redovisningsperiod under vilken betalning flyter in eller fordringen diskonteras eller överlåts. Den utgående skatten får redo- visas för den redovisningsperiod under vilken betalning tas emot kontant eller på annat sätt kommer den skattskyldige till godo, om den skattskyldige inte är skyldig att upprätta en års- redovisning enligt 6 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078), och värdet av den skattskyldiges sammanlagda årliga omsättning här i landet normalt uppgår till högst . Den utgående skatten för samtliga fordringar som är obetalda vid beskattningsårets utgång skall dock alltid redovisas för den redovisningsperiod under vilken beskattningsåret går ut. Bestämmelserna i första och andra styckena gäller också för skattskyldiga som inte uppfyller förutsättningarna enligt första stycket första och andra streck- satserna om det endast förekommer ett mindre antal fakturor eller andra handlingar i verksamheten och fordringarna och skulderna enligt dessa inte uppgår till avsevärda belopp. En skattskyldig som tillämpar de allmänna bestämmelserna i 6 § i fråga om redovisning av utgående skatt kan inte övergå till att tillämpa bestämmelserna i 8 § utan att först ansöka om detta hos . En sådan ansökan får beviljas endast om det finns särskilda skäl. Utgående skatt som hänför sig till gemenskapsinterna förvärv skall redovisas för den redo- visningsperiod som omfattar den femtonde dagen i den månad som 3 Senaste lydelse 2003:659. följer på den månad under vilken skattskyldigheten för förvärvet har inträtt enligt 1 kap. 4 a §. Om faktura utfärdas , skall den utgående skatten redovisas för den redovisnings- period under vilken fakturan utfärdas. Omsättning av varor som undantas från skatteplikt enligt 3 kap. 30 a § skall redovisas för den redovisningsperiod som omfattar den femtonde dagen i den månad som följer på den månad under vilken skattskyldigheten för förvärvet har inträtt enligt 1 kap. 4 a §. Om faktura är utfärdad , skall omsättningen redovisas för den redovisnings- period under vilken fakturan utfärdas. Om den skattskyldige har medgetts senareläggning av redovisningen av utgående skatt enligt 8 §, får avdrag för ingående skatt för andra förvärv än sådana som avses i 19 eller 22 § göras först för den redovisningsperiod under vilken beskattningsåret går ut eller under vilken betalning har gjorts. Om en skattskyldig redovisar utgående skatt enligt 8 §, skall den ingående skatten dras av först för den redovisningsperiod under vilken beskattningsåret går ut eller under vilken betalning dessför- innan har gjorts. Ingående skatt som hänför sig till gemenskapsinterna förvärv skall dras av för den redovisningsperiod för vilken den utgående skatten skall redovisas enligt 8 b §. 1.Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer i fråga om 13 kap. 18 § och i övrigt . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om mervärdesskatt för vilken redovisningsskyldighet inträtt före ikraftträdandet. 3.Skattskyldiga som före ikraftträdandet redovisar mervärdesskatt enligt de allmänna reglerna i 13 kap. 6 § får vid ikraftträdandet välja att tillämpa de särskilda bestämmelserna i 13 kap. 8 § utan krav på dispens enligt 13 kap. 8 a §. För skattskyldiga som har brutet räkenskapsår får övergången ske vid början av det räkenskapsår som påbörjas efter ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 14 kap. 2 §, 17 kap. 2, 3 och 24 §§ samt 18 kap. 7 och 13 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 17 kap. 4 a §, av föl- jande lydelse. Resultatet skall beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Vid beräkningen av resultatet skall inkomster tas upp som intäkt och utgifter dras av som kostnad det beskattningsår som de hänför sig till enligt god redovisningssed, om inte något annat är särskilt föreskrivet i lag. Detta gäller även skattskyldiga som inte är bokföringsskyldiga. Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 10 § bokföringslagen (1999:1078), skall vid beräk- ningen av resultatet inkomster tas upp som intäkt och utgifter dras av som kostnad det beskattningsår som de hänför sig till enligt god redovisningssed, om inte något annat är särskilt föreskrivet i lag, även om detta strider mot bokfö- ringsmässiga grunder. För räntor gäller detta dock endast om de sammanlagda ränteinkomsterna eller de sammanlagda ränteutgif- terna uppgår till högst 5 000 kro- nor. Med anskaffningsvärde, nettoförsäljningsvärde och återanskaffnings- värde avses i detta kapitel detsamma som i 4 kap. 9 § andrafjärde styckena årsredovisningslagen (1995:1554) eller i förekommande fall 4 kap. 5 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 4 kap. 4 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Med verkligt värde avses i detta kapitel detsamma som i 4 kap. 14 a § andra stycket årsredovisningslagen. Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut 4 Senaste lydelse 2003:1102. En enskild näringsidkare som upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 10 § bokföringslagen (1999:1078) får tillämpa bestäm- melserna om arbeten som utförs på löpande räkning även på arbeten som utförs till fast pris. enligt 6 kap. 10 § bokföringslagen (1999:1078), avses med anskaff- ningsvärde det värde som följer av En tillgång som är avsedd för En tillgång som är avsedd för (lagertillgång) får inte tas upp till (lagertillgång) får inte tas upp till lägre värde än det lägsta av an- lägre värde än det lägsta av an- ningsvärdet, om inte annat följer ningsvärdet, om inte annat följer av 4 §. Om det finns särskilda av 4 eller 4 a §. Om det finns sär- får återanskaffningsvärdet, i skilda skäl, får återanskaffnings- förekommande fall med avdrag för värdet, i förekommande fall med inkurans, eller något annat värde avdrag för inkurans, eller något som är förenligt med 2 kap. 2 och annat värde som är förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§ årsredovisningsla- (1995:1554) användas i stället för gen (1995:1554) användas i stället bestämmelser om djur i jordbruk skilda bestämmelser om djur i och renskötsel finns i 5 §. jordbruk och renskötsel finns i 5 §. Bestämmelser om nedskrivning på rätt till leverans finns i 22 §. rätt till leverans finns i 22 §. När anskaffningsvärdet bestäms, skall de lagertillgångar som finns kvar i lagret vid beskattningsårets utgång anses vara de som anskaffats eller tillverkats senast. Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 10 § bokföringslagen (1999:1078), behöver något värde på lagertillgångarna inte tas upp om lagrets sammanlagda värde uppgår till högst . Inkomsten av de pågående arbetena skall beräknas för arbeten på löpande räkning enligt 26, 31 och 32 §§, och arbeten till fast pris enligt 2732 §§. En enskild näringsidkare får tillämpa bestämmelserna om ar- beten som utförs på löpande räk- ning även på arbeten som utförs till fast pris, om den årliga brutto- omsättningen i näringsverksam- heten normalt understiger 20 gånger det prisbasbelopp som 5 Senaste lydelse 2003:1102. gäller vid beskattningsårets ut- Anskaffningsvärdet för inventarier är utgiften för förvärvet om de för- värvas genom köp, byte, egen tillverkning eller på liknande sätt. Om in- ventarierna förvärvas på annat sätt, anses marknadsvärdet vid förvärvet som anskaffningsvärde. enligt 6 kap. 10 § bokföringslagen (1999:1078), avses med anskaff- ningsvärde det värde som följer av ett visst beskattningsår göras vid ett visst beskattningsår göras vid högst och vid restvär- högst och vid restvär- desavskrivning med högst 25 pro- desavskrivning med högst 25 pro- uppgår till högst , får en enskild näringsidkare som upp- rättar ett förenklat årsbokslut en- ligt 6 kap. 10 § bokföringslagen (1999:1078) i stället göra värde- minskningsavdrag med ett belopp som motsvarar hela avskrivnings- underlaget. Avskrivningsunderlaget består av följande: 1.värdet på inventarierna vid det föregående beskattningsårets utgång vid räkenskapsenlig avskrivning värdet enligt balansräkningen, och vid restvärdesavskrivning det skattemässiga värdet, 2.ökat med anskaffningsvärdet på sådana inventarier som anskaffats under beskattningsåret och som vid utgången av detta fortfarande tillhör näringsverksamheten, 3.minskat med avdrag enligt 15 och 16 §§. Om beskattningsåret är längre eller kortare än , skall vär- deminskningsavdraget justeras i motsvarande mån. Denna lag träder i kraft och tillämpas på beskatt- ningsår som börjar efter . Ärendet och dess beredning remitterade en promemoria med förslag till förenklingar i framför allt bokföringslagen (1999:1078) och årsredovisningslagen (1995:1554), Förenklade redovisningsregler, m.m. (dnr Ju2004/10672). I promemorian föreslogs också nya regler om när ett företag skall utse en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen, när en revisor skall registreras i ett företags- register, vilka uppgifter som skall registreras i handelsregistret och vilka språk som skall kunna användas i bokföringen. I propositionen Förenk- lade redovisningsregler, m.m. (prop. 2005/06:116) tar regeringen upp flertalet av de frågor som behandlades i promemorian. De skattefrågor som fanns med i promemoria bereddes vidare inom . Som ett resultat av denna beredning remitterades en promemoria (Vissa skattefrågor med anledning av ny redovisningslagstiftning, dnr Fi2005/6427). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2005/6427). I denna proposition tar regeringen upp de frågor som behandlas i promemoria. När hänvisning görs till 6 kap. 10 § bokföringslagen (1999:1078) så avses paragrafens nya lydelse enligt för- slagen i prop. 2005/06:116. I förhållande till lagförslagen i lagrådsremissen har vissa redaktionella ändringar gjorts i mervärdesskattelagen (1994:200). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Utvecklingen på redovisnings- och revisionsområdet har under de gått mycket fort. Den svenska lagstiftningen har skrivits om och anpassats till EG-rätten. främst International Accounting Standards (IAS) och, senare, Internatio- nal Financial Reporting Standards (IFRS), har fått allt större inflytande och är, som en följd av och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redo- visningsstandarder, tvingande rätt för noterade svenska Även andra företag har fått en större möjlighet att använda sig av internationellt utvecklade redovisningsregler. lagt ned ett omfattande arbete på att anpassa de internationella redovis- ningsreglerna, ursprungligen avsedda för börsföretagen, för övriga före- Sammantaget har detta inneburit en utveckling mot mera omfattande och mera komplicerade regler, i synnerhet på redovisnings- området. Denna utveckling är inte utan problem. har i sitt budgetunderlag för åren 20052007 konstaterat att framväxten av inter- nationella redovisningsregler för de noterade företagen har inneburit att reglerna för de små företagen har blivit för omfattande och komplicerade. Nämnden anser att redovisningsreglerna i alltför stor utsträckning tillåter att företagen väljer mellan olika redovisningsprinciper och att detta leder till svårigheter för dem som skall tillämpa reglerna. Enligt finns det mycket som talar för att problemen kan lösas endast genom en ny inriktning på arbetet med normgivning för icke noterade företag. Nämnden har därför fattat ett principbeslut om att ge ut särskilda regelverk för företag i fyra olika kategorier. Den första kategorin skall omfatta enskilda näringsidkare och handelsbolag med en omsättning som understiger ett visst gränsvärde. Den andra kategorin skall främst omfatta aktiebolag och ekonomiska föreningar som ligger under ett visst gräns- värde samt de enskilda näringsidkare och handelsbolag som inte kan eller vill höra till den första kategorin. Den tredje kategorin skall gälla större företag, dock inte sådana som tillämpar IAS/IFRS. Den fjärde kategorin, slutligen, skall omfatta de företag som tillämpar IAS/IFRS, i första hand de noterade företagen. Ett företags organisationsform eller storlek skall, enligt nämndens principbeslut, avgöra vilket av regelverken som företa- get skall få tillämpa. Företaget skall kunna välja att tillämpa ett mera avancerat regelverk än det som företaget genom sin organisationsform eller storlek primärt tillhör men i så fall skall det tillämpa alla de regler som gäller för den kategorin. Vidare skall samtliga företag inom en kon- cern tillhöra samma kategori och alltså tillämpa samma redovisnings- regler. Redan innan hade bestämt sig för den kategorise- ring som beskrivits ovan inleddes ett projekt för att förenkla redovis- ningsreglerna för de enskilda näringsidkarna. Projektet bedrevs i samver- kan med bland annat dåvarande . Avsikten var att ta fram ett sammanhängande regelverk som det stora flertalet av alla en- skilda näringsidkare skulle kunna tillämpa. remitterade nämnden ett utkast till en sådan vägledning. Förslagen i utkastet bygger på att kontantmetoden skall tillämpas vid den löpande bokföringen men att periodiseringar skall göras vid bokslu- tet. Samtliga näringsidkare skall upprätta ett bokslut men reglerna för detta förenklas och anpassas i stor utsträckning till skattereglerna. Alla förenklingar som nämnden ansåg önskvärda gick inte att genom- föra inom ramen för befintlig lagstiftning. Bland annat behövdes regler som tillåter kontantmetoden vid den löpande bokföringen och regler om ett förenklat årsbokslut. Dessutom behövs vissa ändringar i skattelag- stiftningen. Nämnden har i två framställningar till Justitie- respektive Finansdepartementen hemställt om dessa lagändringar (Ju2003/5588 resp. Fi2003/3670). remitterade en promemo- ria, Förenklade redovisningsregler, m.m. (Ju2004/10672), som bland an- nat innehöll förslag på de lagändringar som nämnden hade begärt. För den löpande bokföringen föreslogs att bokföringsskyldiga, som Prop. 2005/06:174 inte behöver upprätta en årsredovisning och vars nettoomsättning nor- malt uppgår till högst , skall kunna vänta med att bok- föra affärshändelserna i verksamheten till dess betalning sker (kontant- metoden). Detsamma skall gälla andra bokföringsskyldiga, under förut- sättning att det förekommer endast ett mindre antal fakturor eller andra handlingar i verksamheten och fordringarna och skulderna enligt dessa inte uppgår till avsevärda belopp. gäller att vissa företag är undantagna från kravet på att upprätta ett årsbokslut eller en årsredovisning. Det gäller i praktiken främst vissa enskilda näringsidkare, ideella föreningar och registrerade trossamfund samt vissa handelsbolag där samtliga bolagsmän är fysiska personer. De nu nämnda slagen av företag är skyldiga att upprätta ett bokslut endast om verksamheten omsätter mer än 20 prisbasbelopp (se 2 kap. 1 § bokföringslagen). Eftersom Bokföringsnämndens utkast bygger på att alla skall upprätta ett bokslut föreslogs i promemorian att undantagsregeln skulle tas bort och att det införs regler om ett förenklat årsbokslut. På beskattningens område hade begärt vissa änd- ringar beträffande värdering av lager och pågående arbeten samt beträf- fande avskrivningar på inventarier. Även dessa förslag fanns med i Justi- tiedepartementets promemoria. När skatteförslagen bearbetades i uppmärksam- mades att vissa ytterligare ändringar var nödvändiga för att ett förenklat bokslut skall kunna läggas till grund för beskattningen. Finansdeparte- mentet remitterade därför en ny promemoria med vissa ytterligare förslag. Även de förslag som fanns med i Justitiedepar- tementets promemoria togs efter viss ytterligare bearbetning med för fullständighetens skull. Regeringen behandlar nu dessa frågor. Regeringens förslag: För en enskild näringsidkare som upprättar ett för- enklat årsbokslut enligt 6 kap. 10 § bokföringslagen (1999:1078) skall den skattemässiga periodiseringen göras enligt god redovisningssed även om detta inte överensstämmer med bokföringsmässiga grunder. Sam- manlagda räntor som överstiger skall dock alltid periodise- ras. Förslagen i promemoria: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslogs dock att räntor alltid skulle periodiseras oavsett belopp. Remissinstanserna: Alla som har yttrat sig är positiva eller lämnar förslaget utan erinran. Revisorsamfundet anser att räntor inte skall behöva Några remissinstanser anser att reglerna även bör göras tillämpliga på handelsbolag som bara har fysiska personer som delägare. Länsrätten i anser att förslagen riskerar att föregripa slutsat- serna från Utredningen om sambandet mellan redovisning och beskatt- Förslagen i promemoria: Förslaget fanns Prop. 2005/06:174 inte med. Remissinstanserna: Ingen remissinstans uppmärksammade särskilt periodiseringsfrågan. Generellt kan sägas att de remissinstanser som ytt- rade sig över skatteförslagen var positiva till förenklingarna. Flera av dem som yttrade sig ansåg att tillämpningsområdet för de förenklade skattereglerna bör utvidgas till att omfatta även handelsbolag som enbart har fysiska personer som delägare och som normalt har en årsomsättning som uppgår till högst . Även vissa tekniska synpunkter framfördes. Skälen för regeringens förslag: Under det fortsatta beredningsarbetet i har det observerats att ytterligare lagändringar krävs för att ett förenklat årsbokslut som det kommer till uttryck i nämndens utkast skall kunna ligga till grund för beskattningen. Något förenklat kan man säga att nämndens utkast bygger på att kontantprinci- pen skall tillämpas vid den löpande bokföringen men att periodiseringar skall göras vid bokslutet. De periodiseringar som skall göras är dock inte fullständiga. Hänsyn skall nämligen inte tas till upplupna intäkter och kostnader. Det innebär att intäkter kommer att redovisas respektive kost- nader dras av antingen vid betalningen eller faktureringen. Utkastet byg- ger också på att näringsidkaren inte behöver aktivera tillgångar som har ett värde som uppgår till högst . För beskattningen gäller att tillämpar ett starkt samband mellan redovisning och beskattning. De grundläggande reglerna finns numera i 14 kap. inkomstskattelagen (1999:1229, IL). Enligt 2 § gäller att det skattemässiga resultatet skall beräknas enligt bokförings- mässiga grunder. I paragrafens andra stycke sägs att periodiseringen skall ske enligt god redovisningssed om inte något annat är särskilt före- skrivet i lag. Begreppet bokföringsmässiga grunder beskrivs i prop. 1999/2000:2 (Del 2, s 177 f) enligt följande: Lagrådet anför att begreppet bokföringsmässiga grunder inte definieras i lagtexten och att någon närmare ledning inte heller ges i författningskom- mentaren. Det går enligt Lagrådet inte att utläsa om det är någon skillnad mellan begreppen bokföringsmässiga grunder och god redovisningssed. Lagrådet framhåller att det mesta synes tala för att hänvisningen till bokfö- ringsmässiga grunder inte anger mer än att resultatberäkningen inte skall be- räknas på exempelvis betalningen av inkomster och utgifter, dvs. på en kontantprincip utan på ett företagsekonomiskt synsätt.