prop · GT03175 · 2006-05-29 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2005/06:175 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur Arvsfondsdelegationen fördelat medel . Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens utveckling och verksamhet samt analyserar för- delningen av stöd inom de olika verksamhetsområdena. Konstitutions- utskottets granskningsärende av medel ur Allmänna arvsfonden behand- las i skrivelsen. Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening bör uppmärksammas vid kommande fördelning av stöd ur All- männa arvsfonden. I allt väsentligt kvarstår regeringens prioriterade områden för treårsperioden 20062008 med endast smärre justeringar. Allmänna arvsfondens förvaltning m.m............................................ När arvsfonden får egendom............................................... När arvsfonden avstår från egendom .................................. Kostnader för förvaltning och administration..................... Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden..................... Nyskapande och utvecklande verksamhet .......................... Redovisning och utvärdering av beviljat stöd..................... 3.3Översiktlig beskrivning av hur medlen ur Allmänna arvsfonden har disponerats ........................ Registrering och handläggning av ärenden....................... Beslut tagna av Arvsfondsdelegationen och regeringen... Bifall och avslag fördelade på målgrupper ....................... Fördelning av stöd .............................................................. 4.1Gemensamma prioriteringar (barn, ungdomar och personer med funktionshinder) ......................................... Verksamhet till förmån för barn .................... Exempel på projekt som startats under Övriga pågående projekt................................. Verksamhet till förmån för ungdomar ............... 4.3.1Exempel på projekt som startats under Övriga pågående projekt................................. 4.4Verksamhet till förmån för personer med funktions- Exempel på projekt som startats under Särskilda satsningar ..............................för de olika målgrupperna 5.1Arvsfondsdelegationens fördelning av stöd genom 5.2Ungdomsstyrelsens fördelning av stöd genom särskilda Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning .... Uppföljning och utvärdering............................................. Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet Analys av fördelning av stöd avseende verk- samhet till förmån för barn ............................ 7.2Analys av fördelning av stöd avseende verk- samhet till förmån för ungdomar ....................... 7.3Analys av fördelning av stöd avseende verk- samhet till förmån för personer med funktionshinder....... Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna Gemensamma prioriteringar (barn, ungdomar och personer med funktionshinder) ......................................... Verksamhet till förmån för barn .................... Verksamhet till förmån för ungdomar ............... 9.4Verksamhet till förmån för personer med funktions- Utdrag ur portokoll vid regeringssammanträdet ........ Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och avlägsnare släk- tingar uteslöts från arvsrätt vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting, skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Närmare bestämmel- ser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvs- fonden. Arvsfondsdelegationens ställning som fristående myndighet stärktes (prop. 2003/03:136, bet. 2003/04:SoU3, rskr. 2003/04:68). Arvsfondsdelegationen är en så kallad nämndmyndighet. Delegationen, som utses av regeringen, består av en ordförande, en vice ordförande och fem andra ledamöter. Ordförande är en statssekreterare i mentet, och vice ordförande är en statssekreterare i och . Den personal som handlägger ansökningar och är föredragande i Arvsfondsdelegationen är samlad i ett kansli inom . I kansliet arbetar 14 personer varav två är projekt- anställda. Som ett resultat av den av regeringen beslutade särskilda sats- ningen på barn- och ungdomskultur samt satsningen på att motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa, arbetar två projektledare särskilt med dessa satsningar. Regeringens bedömning är att kansliet därmed har erforderlig personal och kompetens. Arvsfondsdelegationen skall enligt lagen om Allmänna arvsfonden ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd samt enligt förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden informera all- mänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användnings- område. Kammarkollegiet skall till regeringen lämna en redovisning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Redovisningen som skall lämnas i samband med Kammarkollegiets årsredovisning innebär att Kammar- kollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden blir föremål för gransk- ning av inom ramen för årlig revision. Kammarkollegiets redovisning fogas till regeringens årliga redovisning till . som Arvsfondsdelegationen fått en tydligare roll när det gäller stödgivningen har regeringens roll renodlats till att omfatta redo- visning till av förvaltning av fonden och fördelning av stöd ur fonden samt till att ange inriktning och prioriteringar av verksamheten. Regeringen får, om det finns särskilda skäl, efter förslag från Arvsfonds- delegationen, besluta att annan myndighet skall fördela visst stöd. Beslutet skall då avse en bestämd tidsperiod. Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets kapi- talförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direkt- avkastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fonden. Återstoden får tillsammans med direktavkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till och marknadsvärdet till , tabell 1. Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie- och räntekonsortier. var place- rade i aktiekonsortiet, i räntekonsortiet och i likvida tillgångar. Tabell 1 Fondens eget kapital vid utgången av respektive år Allmänna arvsfondens avkastning har varit , beräknat på daglig basis, inklusive bankmedel. Avkastning för placerade medel i konsortierna har varit . har fonden i genomsnitt haft placerat i aktiekonsortiet, 18,8 pro- cent i räntekonsortiet och i likviditet. Vidare har fonden köpt för netto i räntekonsortiet och i aktiekonsortiet för netto. Erhållna utdelningar från konsortierna uppgick till , tabell 2. Tabell 2 Fondens tillgångar vid utgången av och har aktiekonsortiet haft en avkastning på att jämföra med index (SIX Return index och MSCI World Net Return index i svenska kronor). senaste femårsperioden har avkastningen i genomsnitt varit Skr. 2005/06:175 att jämföra med index . Avkastningen i räntekonsortiet var jämfört med index (Stockholmsbörsens obligationsindex, Alla ). Avkastningen för den senaste femårsperioden var jämfört med index . Kammarkollegiet har låtit utföra en extern utvärdering av kapitalför- valtningen i de båda konsortierna. Utvärderingen som gäller för åren 20012005 har utförts av . Resultatet visar att aktiekonsortiet har presterat goda resultat och att räntekonsortiet återigen placerar sig i topp vid en konkurrentjämförelse. har tillfallit fonden från influtna arvsmedel och avkastning från kapitalförvaltningen. Utbetalningar av stöd för att främja ändamål och för administration av fonden har gjorts med . Det tillskott av nya medel som görs tillgängliga för Arvsfondsdelega- tionen att besluta om uppgår till . Till detta kommer tillgängliga, men ännu ej beslutade, medel . Denna summa uppgick /06 till . Totalt fanns således vid årets start tillgängliga för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut 2006. Bokslut för för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1. 2.1När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamente- rats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidi- gare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bland annat förmånstagarförordnande i försäk- ringsavtal, gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden när dödsfall inträffar, och fonden inte uteslutits från arv genom testamente skall Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företrä- der fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fon- dens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. kom det in 1 681 arvsfonds- ärenden till kollegiet. I dessa fanns det ett testamente i 1 164 fall, med en begäran om att kollegiet skulle godkänna den avlidnas testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av Antalet dödsbon där egendom, helt eller delvis, skulle avveck- las för arvsfondens räkning uppgick till 586. kom det in Skr. 2005/06:175 netto till arvsfonden. 2.2När arvsfonden avstår från egendom En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp, som arvsfonden fått, avstås till någon annan enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåta- rens yttersta vilja. Arv eller försäkringsbelopp får också avstås till arvlå- tarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får enligt lagen om Allmänna arvsfonden arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl får till den som tar emot egen- domen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden, avstås för sådana ome- delbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. kom det in 96 ansökningar om avstående till Kammar- kollegiet. En sådan ansökan skall ges in till kollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteckningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. Under har beslut fat- tats av Kammarkollegiet om avstående från arv till ett boupptecknings- värde av . 2.3Kostnader för förvaltning och administration Kostnader för förvaltning och administration uppgick till totalt . Hur dessa kostnader utvecklats framgår av tabell 3. Tabell 3 Förvaltnings- och administrationskostnader För del utgör kostnaderna ersättning för handlägg- ning och information m.m. av de medel ur Allmänna arvsfonden som haft i uppdrag att fördela för särskilda satsningar. Den mest noterbara utvecklingen av kostnaderna som redovisas i tabellen ovan hänförs till Arvsfondsdelegationen. De ökade förvaltnings- kostnaderna för Arvsfondsdelegationen beror på att delegationen betraktas som en från helt fristående myndighet. Detta innebär att Arvsfondsdelegationen åläggs att betala en schablonkostnad för lokaler, IT och service. Schablonkostnaden uppgår till per anställd och år och är densamma för alla myndig- heter lokaliserade i . Förutom detta har en för- stärkning av delegationens kansli genomförts , vilket lett till ökade personalkostnader. Dels har en projektledare anställts för var och en av de båda senaste särskilda satsningarna, dels har utvärderings- kompetens tillförts kansliet. 3Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen beslutar enligt lagen om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Enligt förordning (2004:484) om Allmänna arvsfonden skall Arvsfonds- delegationen lämna en verksamhetsberättelse till regeringen med en samlad redovisning av myndighetens stödgivning ur fonden. Verk- samhetsberättelsen för det senaste verksamhetsåret ligger till grund för denna skrivelse. Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden skall enligt lagen om Allmänna arvsfonden främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre målgrup- per; barn , ungdomar och personer med funktions- hinder. Verksamhet som beviljas stöd skall vara nyskapande och utvecklande och kunna särskiljas från en organisations reguljära verk- samhet. Stöd kan beviljas organisationer som bedriver ideell verksamhet. Offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan t.ex. en kommun tillsammans med en ideell organisation beviljas stöd för att genomföra ett projekt. I sådana fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och av ideell karaktär. Utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksam- het på annan ort beviljas inte stöd. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under högst . Stöd ges inte till reguljär föreningsverksamhet. Stöd får inte ges till enskilda personer eller till vinstdrivande företag. Bedömningen av ansökningar om stöd ur fonden görs utifrån såväl juridiska som samhällspolitiska aspekter. Projekt som beviljas stöd skall kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar för- bättras och utvecklas. Analysen och bilden av målgruppens aktuella situ- ation blir styrande för vad som bedöms vara nyskapande. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra orga- nisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning, till organisationer som bedriver ideell verksamhet, om det bedöms som sär- skilt angeläget. Den som beviljas stöd till lokaler eller anläggningar skall förbinda sig att under använda den lokal eller den anläggning som stödet avser och med de villkor som förutsattes när stödet bevilja- des. Arvsfondsdelegationen kan medge undantag från dessa villkor, om det finns särskilda skäl. Under beredningen av stöd till anläggningar, lokaler och utrustning inhämtas alltid uppgifter om tillgängligheten för personer med funktionshinder. 3.2Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Den som har tagit emot stöd ur Allmänna arvsfonden skall senast det datum som anges i beslutet lämna en skriftlig redogörelse för eller utvär- dering av utvecklingsarbetet. Dessutom skall en av revisor styrkt eko- nomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts, lämnas till Arvsfondsdelegationen. Dessa redovisningar granskas och måste godkännas innan nya beslut om stöd kan fattas. Större enskilda projekt och projekt inom s.k. särskilda satsningar blir vanligen föremål för mer omfattande utvärderingar. Som regel utförs dessa utvärderingar av fors- kare vid universitet och högskolor i nära samarbete med representanter för berörda målgruppers organisationer. Se vidare under avsnitt 6.2. Översiktlig beskrivning av hur medlen ur Allmänna Totalt har fördelats till projekt efter ansökan till Arvsfondsdelegationen. Av dessa medel har 276 miljo- ner kronor fördelats genom löpande handläggning av organisationernas egna initiativ och resterande medel, , har fördelats inom ramen för de särskilda satsningar som Arvsfondsdelega- tionen ansvarat för. Därutöver har haft regeringens uppdrag att fördela stöd ur Allmänna arvsfonden inom en total ram av för två särskilda satsningar. Det innebär att kunnat användas ur fondens medel till projekt och särskilda satsningar. Det är det högsta belopp som Allmänna arvs- fonden någonsin fördelat . Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen och regeringen I det följande redovisas utvecklingen av de projekt- och lokalstöd som beslutats av Arvsfondsdelegationen om medel ur Allmänna arvsfonden, tabell 4. Efter att fördelningen av stöd har minskat har trenden nu vänt och fördelningen ökat betydligt. Sammanslagningen av de två arvsfondskanslierna som genomfördes och de två sats- ningar, som startade har haft effekt. Satsningarna på barn- och ungdomskultur samt på att motverka och förebygga ungas psykiska ohälsa medförde en personalförstärkning av kansliet. Det är denna förstärkning som till stor del svarar för ökningen av beslutade medel. Tabell 4 Av Arvsfondsdelegationen och regeringen beslutade stöd 1) Regeringen beslutade om stöd i vissa ärenden fram till . I tabellen redovisas inte de medel ur Allmänna arvsfonden som beslutats av andra myndigheter. I de följande avsnitten redovisas organisationernas egna initiativ, d.v.s. ansökningar som löpande inkommer till Arvsfondsdelegationen. 3.4Registrering och handläggning av ärenden inkom 1 783 ärenden till Arvsfondsdelegationen. Som framgår av tabell 5 var 1 399 ansökningar om stöd ur fonden och 360 redovisningar av beviljat stöd samt 24 övriga ärenden. Den negativa trenden med sjunkande antal projektansökningar för målgruppen ung- domar har vänt, vilket regeringen bedömer som positivt. Orsaken till ökningen är främst de båda särskilda satsningarna och de aktiva åtgärder som vidtagits för att få in ansökningar avseende målgruppen ungdomar. Tabell 5 Antal inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen 3.5Beslut tagna av Arvsfondsdelegationen och rege- ringen har sammanlagt 1 410 beslut fattats. Fr.o.m. beslutar regeringen om fördelning av medel ur Allmänna arvsfon- den endast i sådana fall där en annan myndighet skall fördela visst stöd. Det beslut som fattades av regeringen gäller att till och med skall fördela visst stöd ur fonden avseende ungas tillträde till arbetsmarknaden och så kallade Navigatorcentra (se avsnitt 5.2). I tabell 6 redovisas antal beslut tagna av Arvsfondsdelegationen och regeringen 2005. Av tabellen framgår antal bifall, avslag och övriga ärenden. Tabell 6 Antal beslut tagna av Arvsfondsdelegationen och regeringen Arvsfondsdelegationen har beslutat bifalla 399 ansök- ningar och avslå 926 ansökningar. Orsakerna till avslag har bl.a. varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan har varit från offentlig huvudman utan samarbete med ideell organisation eller att ansökan har avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de har avsett kostnader för ordinarie föreningsverksamhet, att de har gällt enstaka arrangemang, att de har gällt internationell verksamhet eller att ansökan ingivits av enskilda personer eller nystartade föreningar. Av de 84 s.k. övriga ären- den har 70 ansökningar behandlats och lagts till handlingarna utan beslut (återkallande, ej kompletterade m.m.). Resterande 14 ärenden har gällt uppföljningar, utvärderingar, frågor etc. samt ärenden som överlämnats Skr. 2005/06:175 till annan myndighet. 3.6Bifall och avslag fördelade på målgrupper Tabell 7 Antal beslut om bifall och avslag fördelat på målgrupper I genomsnitt har en tredjedel av ansökningarna (exkl. ansökningar från enskilda personer) beviljats stöd . Denna andel har, totalt sett, legat över femårsperioden. Av totala antalet ansökningar som beviljats stöd minskade andelen från till för målgruppen personer med funktionshinder. För målgruppen barn var andelen ansökningar som beviljats lika stor som d.v.s. . Efter att ha legat på en jämförelsevis låg nivå har bifallskvoten för målgruppen ungdom ökat till . har 273 redovisningar (från såväl ) granskats och godkänts. I tabell 8 redovisas antalet godkända redovis- ningar . Tabell 8 Antal redovisningar åren 20012005 I det följande redovisas hur arvsfondsmedlen fördelats till projekt för att utveckla verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. I tabellerna 911 har projekten kategoriserats utifrån deras huvudsakliga inriktning. Projekten redovisas där det är möjligt i förhållande till de av regeringen prioriterade områdena. Dessa områden avser egentligen åren 20062008, men regeringen har noterat att organi- sationerna har inkommit med projektansökningar som väl överensstämmer med de av regeringen prioriterade områdena, varför följande redovisning görs utifrån de prioriteringar regeringen gjorde i skrivelse 2004/05:125 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under . I sammanhanget bör också nämnas att projekten ofta omfattar flera av regeringens prioriterade områden och även flera av fondens målgrupper. 4.1Gemensamma prioriteringar (barn, ungdomar och personer med funktionshinder) I det följande ges exempel på projekt som startats och som ligger inom ramen för den inriktning som regeringen angav i föregående års skrivelse till . Inriktningen avser perioden 20062008, se ovan. Förnyelse- och utvecklingsarbete riktat till barn och ungdomar i familjer med långvarigt socialbidragsberoende eller som lever i ekonomisk utsatthet Projekt: Studiementorsprojekt i stadsdelen Projekt: Växthuset Mosippan Stöd till barn och ungdomar som utsatts för eller bevittnat våld i hemmiljön Projekt: Stöd till unga brottsoffer en mänsklig rättighet Projekt: Älskar alla sina barn? Projekt: Teaterprojekt mot våld i hemmen mot kvinnor och barn Mansmottagningen mot våld i (MVU) Projekt: Pappagruppen gruppverksamhet för våldsbenägna fäder Projekt: En film om mäns våld mot kvinnor med fokus på mannen Stöd till barn och ungdomar med en förälder i häkte eller i fängelse Projekt: Riksbryggan/Gruvberget Flickors och pojkars självbild Projekt: Film och musik för en alternativ bild av verkligheten Projekt: Jag tolererar? i (FMiV) Projekt: Media mot Hedersvåld Projekt: Rätt till eget liv Projekt: där alla värderas lika Projekt: Tjejcaféverksamhet i Projekt: Gender och empowerment i ungdomsarbete Projekt: Vi bryter könsroller inom musik och film Projekt: och festival Projekt: Våga vara Unga Örnar, län Utveckling av barns och ungdomars möjlighet till delaktighet i kulturlivet Projekt: Kultur för alla barn Projekt: Next generation, barn utan kultur Projekt: Komma till tals Flickors och pojkars aktivitet och kosthållning Projekt: Livsstil och hälsa Projekt: Goda levnadsvanor Projekt: Förbättrad folkhälsa för personer med synskada 4.2Verksamhet till förmån för barn beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av ur Allmänna arvsfonden till verksamhet för barn, för- delat på 92 projekt. Tabell 9 Verksamhet för barn Summa (kr) Anläggningar/Lokaler/Utrustning Förebyggande av brott/Våld/Mobbning Utsatta barn och ungdomar I Arvsfondsdelegationens projektkatalog för redovisas samt- liga projekt som fått medel ur Allmänna arvsfonden , bilaga 2. 4.2.1Exempel på projekt som startats I det följande ges exempel på projekt som startats och som ligger inom ramen för den inriktning som regeringen angav i föregående års skrivelse till . Inriktningen avser perioden 20062008, se ovan. Projekt: Samtal via öga och öra Projekt: i Vad har hänt?