prop · GT03125 · 2006-04-18 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Regeringen delar utredningens be- dömning att beskattningsförfarandet för punktskatter skall gälla även för förbränning av avfall. En bestämmelse om registrering av den som är skattskyldig för förbränning av fossilt kol i visst hushållsavfall bör därför införas i 3 kap. 1 § 7 h skattebetalningslagen (1997:483). 6.10Vissa andra ekonomiska styrmedel 6.10.1Handel med utsläppsrätter och koldioxidskatt Regeringens övergripande princip är att styrningen mot minskade kol- dioxidutsläpp för de anläggningar som omfattas av utsläppshandeln skall ske genom handelssystemet. Därför har regeringen i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 s. 138 ff.) föreslagit att koldioxidskatten helt skall slopas för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som om- fattas av handelssystemet. Koldioxidskatten föreslås även slopas helt för bränslen som förbrukas i högeffektiva kraftvärmeanläggningar som ingår i handelssystemet. Koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i övriga anläggningar i energisektorn inom handelssystemet föreslås till en början Prop. 2005/06:125 sättas ned med /kg koldioxid. uttalat att kommissionens godkännande av åtgärderna bör avvaktas innan behandlar förslagen. Regeringens förslag har därför överläm- nats till för fortsatt beredning (bet. 2005/06:FiU1 s. 36). I propositionen Förnybar el med gröna elcertifikat (prop. 2005/06:154) föreslår regeringen bl.a. följande (s. 33 ff.). Vilka biobränslen som berättigar till elcertifikat regleras i förordningen (2003:120) om el- certifikat, bl.a. anges specifikt vilka biobränslen, grödor, biogas, bi- och restprodukter och avfall som kommer i fråga. Regeringen avser bl.a. att förtydliga vilka former av biomassa som skall berättiga till elcertifikat. Behovet av ett förtydligande vad gäller certifikattilldelning vid förbrän- ning av avfall bekräftas av Länsrättens i län dom i mål nr 15609-04. Avsikten vid elcertifikatsystemets införande var att förordningen om elcertifikat inte skall omfatta den del av blandat hushållsavfall som består av biologiskt material. Skälet till detta är att det inte bedöms föreligga något stödbehov. Ett sådant stöd skulle dessutom ge fel signaler när mål- sättningen är att öka materialåtervinning och biologisk behandling. Regeringen avser därför ändra förordningen om elcertifikat i syfte att för- tydliga att biomassa i blandat hushållsavfall inte skall omfattas av elcerti- fikatsystemet. 7 Skatt på gödselmedel och bekämpningsmedel 7.1Skattskyldigheten och skattskyldighetens inträde Regeringens förslag: Bestämmelserna i lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel och i lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel skall kompletteras så att även den som i från ett annat land tar emot gödselmedel eller bekämpningsmedel för yrkesmässig återför- säljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet blir skatt- skyldig. Skattskyldigheten skall inträda när medlet förs in till . Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Kammarrätten i har inget att erinra mot förslaget. Länsrätten i anser att genom de föreslagna tilläggen i lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel och lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel får lagtexten erforderlig precision beträffande kretsen av skattskyldiga. (numera Skatte- verket) tillstyrker de föreslagna författningsändringarna och välkomnar förslaget att den som tar emot gödselmedel respektive bekämpnings- medel kan bli skattskyldig. Genom denna komplettering undviks, enligt verket, tveksamheter avseende skattskyldighet för köpare av gödselmedel respektive bekämpningsmedel från annat EU-land då köparen inte själv anför att det är viktigt att alla gråzoner uppmärksammas när skatten tas ut. Förbundet anser vidare att risker finns för att parallell import inte uppmärksammas och att det gäller såväl handelsgödsel som bekämpningsmedel. I gräns- områden till finns, enligt förbundet, risk att främst bekämp- ningsmedel kan föras över gränsen av användare om det för den enskilde kan bli ekonomiskt mer fördelaktigt och att det är känt att så varit fallet för i förbjudna preparat som varit godkända i . Skälen för regeringens förslag: Enligt 4 § lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel, LSG, är den skattskyldig till gödselmedelsskatt som 1. godkänts som lagerhållare enligt 4 a §, 2. i annat fall än som avses i 1, yrkesmässigt tillverkar gödselmedel, och 3. i annat fall än som avses i 1, för in gödselmedel till för yrkesmässig återförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet. har i ett antal fall funnit att svenska köpare har köpt gödselmedel från utländska företag som inte haft fast driftställe, filial eller representant i . Gödselmedlet har levererats fritt gården. har i dessa fall fattat beslut om att påföra köparna av göd- selmedlet skatt. Besluten har i flera fall överklagats, varvid Länsrätten i har bifallit klagandens talan. Länsrättens beslut har i korthet motiverats med att begreppet införa inte kan tolkas så extensivt som gjort, varvid klaganden inte ansetts som skattskyldig enligt LSG. Länsrättens beslut har överklagats av till Kammarrät- ten i som inte har meddelat prövningstillstånd. För att tveksamhet inte skall uppkomma om vem som är skattskyldig i en situation som den ovan beskrivna, har föreslagit att 4 § första stycket 3. LSG kompletteras på så sätt att den blir skattskyldig till gödselmedelsskatt som under angivna förutsättningar till för in eller i tar emot gödselmedel för yrkesmässig åter- försäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet. Utred- ningen konstaterar att sådana bestämmelser även finns i andra lagar om punktskatter, t.ex. i 9 § första stycket 5 lagen (1994:1563) om tobaks- skatt, 8 § första stycket 5 lagen (1994:1564) om alkoholskatt och 4 kap. 1 § 5 lagen (1994:1776) om skatt på energi. Skattskyldigheten föreslås, på samma sätt som i nämnda lagar, inträda när gödselmedlet förs in till . I fråga om skattskyldigheten anser att det bör övervägas att i lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel (LSB), på samma sätt som i LSG, införa en ny kategori skattskyldiga, nämligen godkända lagerhållare. Detta skulle medföra förbättrade kontrollmöjlig- heter för beskattningsmyndigheten. Utredningen konstaterar dock att ett närmare övervägande av denna fråga faller utanför ramen för utrednin- gens uppgift. Enligt 4 § LSB avses med skattskyldig 1. den som inom landet yrkes- mässigt tillverkar bekämpningsmedel, och 2. den som för in bekämp- ningsmedel till landet för yrkesmässig återförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet. Utredningen konstaterar att prob- lemet med införsel fritt gården är detsamma vid införsel av bekämp- ningsmedel. Utredningen föreslår därför att också 4 § 2 LSB komplette- ras på så sätt att även den som i tar emot bekämpningsmedel för yrkesmässig återförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet kan bli skattskyldig till bekämpningsmedelsskatt. 2005/06:125 heten föreslås även i detta fall inträda när bekämpningsmedlet förs in till Regeringen delar uppfattning om behovet av att komplettera bestämmelserna om skattskyldigheten och dess inträde i LSG och LSB på det sätt som utredningen föreslagit. Regeringen föreslår därför att även den som från ett annat land tar emot gödselmedel eller bekämpningsmedel för yrkesmässig återförsäljning eller för egen yrkes- mässig användning inom landet skall vara skattskyldig. Skattskyldig- heten föreslås inträda när medlet förs in till . Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslagen medför ändringar i 4 § LSG och i 4 och 5 §§ LSB. Huruvida reglerna om godkänd lagerhållare i LSG bör införas även i LSB får övervägas vidare. Ändrad deklarationstid för skatt på gödselmedel i Regeringens förslag: Deklarations- och betalningstiden för skatt på gödselmedel skall förkortas från 25 då deklaration för denna skatt skall lämnas för skattepliktig händelse. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Kammarrätten i och Länsrätten i har inget att erinra mot förslaget. den föreslagna författningsändringen och välkomnar förslaget att skatte- pliktiga händelser avseende skatt på gödselmedel skall redovisas inom Förslaget leder enligt verkets uppfattning till att kontroll- Industrin för Växt- och Träskyddsmedel (IVT) anser att utredningens förslag om att förkorta deklarations- och betalningstiden skulle innebära en ytterligare betungande administration för medlems- Skälen för regeringens förslag: Förfarandet för beskattningen av punktskatter, däribland skatten på gödselmedel och skatten på bekämp- ningsmedel, regleras i skattebetalningslagen (1997:483), SBL. heten att lämna deklaration regleras i 10 kap. SBL. redovisas i en särskild punkskattedeklaration. Den som är skattskyldig enligt 4 § lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, LSB, och enligt 4 § första stycket 1 lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel, LSG, skall enligt 10 kap. 13 § SBL lämna en skattedeklaration för varje En redovisningsperiod omfattar normalt en kalen- Den som är skattskyldig enligt 4 § första stycket 2 eller 3 LSG skall enligt 10 kap. 32 b § SBL redovisa skatten i en särskild skattedek- laration för varje skattepliktig händelse. Deklarationen skall lämnas dagar efter den skattepliktiga händelsen. anför att det har framkommit att den förhållandevis långa tiden mellan den skattepliktiga händelsen och när den särskilda skattedeklarationen skall lämnas in utgör ett särskilt kontrollproblem för Att tidigarelägga deklarationstidpunkten för händel- seskattskyldiga enligt LSG skulle enligt utredningen medföra en förbätt- ring av kontrollmöjligheten för skatteförvaltningen. Utredningen föreslår Prop. 2005/06:125 därför att den särskilda deklarationen för skatt på gödselmedel skall läm- nas in senast efter den skattepliktiga händelsen. Utredningen anser också att det bör övervägas att låta reglerna om deklarationstidpunkt för händelseskattskyldiga även omfatta skattskyl- diga till bekämpningsmedelsskatt i motsvarande situationer. Utredningen anser dock att denna fråga inte bör prövas innan ställning tas till om en ny kategori skattskyldiga skall införas i LSB, nämligen godkända lager- hållare. Regeringen delar uppfattningen, vilken även instämmer i, att förslaget om förkortad deklarationstid för skattepliktiga händelser avseende skatt på gödselmedel skulle medföra en förbättring av kontroll- möjligheten för . Den övervägande delen av de skattskyldiga tillhör inte kategorin händelseskattskyldiga och kommer därmed inte att beröras av en sådan ändring. Regeringen delar därför inte de farhågor som IVT har framfört. Regeringen föreslår att tiden för den som är skattskyldig enligt 4 § första stycket 2 eller 3 LSG att lämna in en särskild skattedeklaration förkortas så att deklarationen skall lämnas in senast efter den skattepliktiga händelsen. Ändringen föreslås träda i kraft . Förslaget innebär ändringar i 10 kap. 32 a och 32 b §§ SBL. Något motsvarande förslag beträffande skatten på bekämpningsmedel lämnas inte innan ställning har tagits till om kategorin godkända lagerhållare bör införas i LSB. 8Uppsägning av skatteavtalet mellan och Regeringens förslag: Avtalet mellan och för undvi- kande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmö- genhet skall sägas upp. Kungörelsen (1968:745) om detta avtal skall upphävas. Skälen för regeringens förslag: Avtalet mellan och för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet undertecknades och tillämpades på inkomst som förvärvades efter utgången av och vid taxering till statlig förmögenhetsskatt eller senare år. Det nu gällande avtalet är helt omodernt och avviker i stora och viktiga delar från nuvarande svensk avtalspolicy. tillämpar avräkningsmetoden (credit) som huvudmetod för undan- röjande av dubbelbeskattning. Avtalet med föreskriver emellertid undantagandemetoden (exempt) som huvudmetod. En annan viktig avvikelse som saknar motsvarighet i såväl modellavtal som andra svenska skatteavtal är att avtalet med inte innehåller några begränsningar vad gäller källstatens rätt att beskatta utdelningar och räntor som betalas till person med hemvist i den andra avtalsslutande Avtalet främjar i praktiken inte några svenska investeringar i Prop. 2005/06:125 . Det har framkommit att avtalet har utnyttjats för oönskade skatteplaneringstransaktioner. Peruanska bolag har använts i syfte att undgå beskattning av vinstmedel i svenska fåmansföretag. Den skattemässiga behandlingen i av dessa transaktioner är inte helt klarlagd, men synes i vissa fall ha resulterat i en mycket låg beskattning. Exakt i vilken omfattning dylika transaktioner kan beskattas i har inte fullt ut kunnat klarläggas. Det framstår som att i vissa situationer inte beskattat vissa inkomster trots att skatteavtalet sannolikt ger utrymme för en sådan beskattning. Dessa frågor är föremål för utredning i . Efter inledande kontakter med inleddes förhandlingar om ett nytt skatteavtal . Vid dessa förhandlingar diskuterades även ovan nämnda oklarheter. Mot bakgrund av att det kan dröja innan ett nytt avtal kan ersätta det gällande informerades om att kan komma att säga upp avtalet . De peruanska förhandlarna visade förståelse för den svenska positionen. En uppsägning från svensk sida innebär inte att inte vill ha ett skatteavtal med . Förhand- lingarna avses att fortsätta. Att få ett nytt skatteavtal färdigförhandlat och i kraft innebär emellertid en process som beräknas ta . Den nuvarande ordningen kan enligt regeringens bedömning inte bestå . Av artikel XXII i avtalet framgår att en avtalsslutande stat kan säga upp avtalet under ett kalenderår. I händelse av sådan uppsägning skall avtalet upphöra att gälla beträffande inkomst som förvärvas kalenderåret då uppsägningen sker eller . Såvitt avser förmögenhetsskatt skall avtalet upphöra att gälla i fråga om skatt som tas ut på grund av taxering som sker från och med kalenderåret närmast då uppsägningen sker. Om uppsägning sker upphör avtalet att gälla beträffande skatt på inkomst som förvärvas eller senare samt beträffande skatt på förmögenhet som tas ut vid taxering eller . En uppsägning av avtalet innebär att avtalet upphör att gälla. Till följd av detta föreslås att även kungörelsen (1968:745) om tillämpning av avtal mellan och för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å inkomst och förmögenhet upp- hävs. 9 Kvittning av kapitalförluster Regeringens förslag: Det klargörs att kapitalförluster på onoterade delägarrätter som inte är andelar i svenska aktiebolag eller utländska juridiska personer dels skall dras av till , dels inte skall kvittas i sin helhet mot kapitalvinster på delägarrätter. Vidare klargörs det att kapitalförluster på marknadsnoterade delägarrätter inte skall kvittas i sin helhet mot kapitalvinster på onoterade delägarrätter som inte är andelar i svenska aktiebolag eller utländska juridiska personer. regeringens förslag: Beskattningsreglerna för ägare i har reformerats (prop. 2005/06:40, bet 2005/06:SkU10, rskr. 2005/06:116, SFS 2005:1136). I det samman- hanget ändrades även reglerna för kvittning av kapitalförluster i 48 kap. inkomstskattelagen (1999:1229, IL). Regeringen har uppmärksammat att viss osäkerhet råder om hur reglerna skall tolkas vad gäller kapitalförluster på onoterade delägarrätter som inte är andelar i svenska aktiebolag eller utländska juridiska per- soner. Det kan t.ex. vara fråga om onoterade konvertibler eller optioner. Regeringens avsikt har varit att sådana kapitalförluster liksom tidigare skall dras av till enligt 48 kap. 24 § IL. Det synes också råda osäkerhet om ändringarna i 48 kap. IL medfört att kapitalförluster på marknadsnoterade delägarrätter numera skall dras av i sin helhet mot kapitalvinster på onoterade delägarrätter som inte är andelar i svenska aktiebolag eller utländska juridiska personer. Även här har avsikten varit att dessa kapitalförluster också i fortsättningen skall dras av till enligt 48 kap. 24 § IL. Anledningen till osäkerheten synes vara lydelsen av 48 kap. 20 § första stycket IL där det i första meningen nu anges att kapitalförluster på delägarrätter skall dras av mot skattepliktiga kapitalvinster på sådana tillgångar. I den följande meningen anges att förluster på marknads- noterade delägarrätter skall dras av i sin helhet, förluster på onoterade andelar till fem sjättedelar och förluster på kvalificerade andelar till två tredjedelar. I den lagrådsremiss som föregick regeringens förslag i prop. 2005/06:40 hade 48 kap. 20 § IL en något annorlunda lydelse. I propositionen gjordes dock på Lagrådets initiativ en ändring i syfte att göra lagtexten mer lättillgänglig. Avsikten var härvid inte att utvidga avdragsrätten i förhållande till förslaget i lagrådsremissen. Eftersom den av antagna lagtexten medfört icke avsedda tolkningar, anser regeringen att lagtexten bör ändras tillbaka till den i lagrådsremissen föreslagna. Av denna framgår klart att av ifrågavarande kapitalförluster skall dras av enligt 48 kap. 24 § IL Slutligen bör en ändring av systematiska skäl göras i 48 kap. 20 a § första stycket IL genom att ordet andelar byts ut mot delägarrätter. Denna ändring har ingen praktisk betydelse eftersom av kapital- förlust på delägarrätter som inte är andelar ändå skall dras av enligt 48 kap. 24 § IL. 10 Konsekvenser och ikraftträdande Regeringens bedömning: Förslaget kommer att ha positiva effekter när det gäller uppnåendet av de avfalls-, klimat- och energipolitiska målen. De skattskyldiga som driver förbränningsanläggningarna kom- mer att övervältra skatten på kommunerna som i sin tur övervältrar den på fastighetsägarna genom de kommunala renhållningsavgifterna. Avgifterna ökar med mellan per hushåll och år. De all- männa förvaltningsdomstolarna påverkas endast marginellt av för- slaget. arbetsbörda ökar något. Såväl domstolarnas som eventuellt ökade arbetsbörda skall hanteras inom be- fintliga anslagsramar. Den periodiserade budgetförstärkningen för offentlig sektor beräknas till (räknat från ). Utredningens bedömning: Överensstämmer delvis med regeringens. Remissinstanserna: Statskontoret finner att effekten på materialåter- vinningen är tämligen blygsam och att analyserna är förknippade med betydande osäkerheter. i , , (), kommun, , Svensk Fjärrvärme, () och (Fortum) anser att förslagets styrning mot kraftvärme kan ge upphov till oönskade transporter. Fortum menar dock att även med sådana transporter uppkommer en ökad elproduktion och därmed totalt sett rimliga effekter. kommun, kommun, , kommun och och RVF påpekar i olika uppskattningar att för- slaget kommer att ge hushållen ökade kostnader med mellan , höjda renhållningsavgifter eller att fjärrvärmepriset kommer att öka . menar att det saknas en tillräckligt utförlig analys av utfallet från hushål- lens perspektiv. KTH bedömer att skatten inte torde ha märkbar bety- delse för koldioxidbalans. anser att skatten ger en alltför svag styrning mot materialåtervinning, men ändå kan motiveras då det fossila materialet bör beskattas ur koldioxid- synpunkt. och menar att schablon- metoden riskerar att befästa rådande förhållanden snarare än att styra mot ökad materialåtervinning. framhåller att ökad materialåtervinning av plastavfall från hushåll inte ger några stora miljövinster, eftersom produkterna blir förorenade och får låg kvalitet. yttrar att skatten för att undvika trovärdighetsproblem bör innebära att hushållen har möjlighet att undgå det mesta av ökningen av renhållningsavgiften genom att öka sin sortering. och RVF menar i huvudsak att det är otydligt hur en framgångsrik utsortering får effekt på skatten. Kommunen anser också att det är ovisst hur hänsyn tas till lokalt visade minskningar av det fossila innehållet. menar att skatten kommer att innebära kapitalförstöring när det gäller befintliga hetvattenanläggningar. Sydvästra och RVF anser att matavfallsmålet motverkas. Tekniska Verken i och RVF anser att det inte är givet att ersättningsbränslet kommer att vara biologiskt och Tekniska Verken menar att det i ett europeiskt och globalt perspektiv är fossila bränslen som ersätter de materialåtervunna fraktio- nerna. Skälen för regeringens bedömning Regeringen har tidigare framhållit att det finns skäl att tro att effekterna av den s.k. energiskattemodellen till övervägande del är positiva (se av- snitt 5.4). Denna bedömning kvarstår för regeringens modifierade förslag där enbart fossilt kol i visst hushållsavfall beskattas. I bedömningen har beaktats att det som Statskontoret framhåller finns viss osäkerhet kring styrmedlets funktion. Även den ytterligare osäkerhet som tillkommer genom att den ursprungliga konsekvensbedömningen är mer indirekt tillämplig på regeringens förslag har vägts in. Regeringen anser dock att den återstående osäkerheten får anses godtagbar mot bakgrund av de för- väntade positiva effekterna, att förbränningsskattens tillämpningsområde minskats och att skattens effekter kommer att utvärderas. När det gäller de avfallspolitiska målen kan konstateras att skatten oavsett nivå innebär viss styrning. Förbränningen av hushållsavfall blir dyrare genom högre mottagningsavgifter på förbränningsanläggningarna. Detta ger dels ett incitament för kommunen att minska sådant avfall genom utsortering, dels en förbättrad konkurrenssituation för alternativa behandlingsmetoder. Kostnaden för utsortering bedöms ligga i nivå med den skattekostnad som gäller för förbränning av hushållsavfall i värme- verk. Hushållsavfall utgörs till stor del av lätt nedbrytbart organiskt avfall (matavfall), varför utsorteringen i denna del emellertid är beroende av tillgång till komposterings- eller rötningsanläggningar. Skatten kommer dock sannolikt att påskynda utbyggnaden av sådana anläggningar. Regeringen delar därmed inte Sydvästra och RVF:s uppfattning att en förbränningsskatt kan komma att motverka målet om återvinning av matavfall genom biologisk behandling. Inriktningen på materialåtervinningen blir delvis en annan med regeringens förslag jämfört med utredningens. Schablonbeskattningen gör att utsorteringen framför allt handlar om att minska mängden avfall som förbränns. Ett naturligt led häri kan vara att kommunerna genom informationsinsatser ökar kommuninvånarnas utsortering av sådant avfall som omfattas av producentansvar. Regeringen kan därför inte instämma i och kommuns uppfattning att en schablon- metod riskerar att befästa rådande förhållanden. kvarstår en styrning för fossila fraktioner, eftersom en kommun för att minska avfallsmängden kommer att eftersträva att allt som går att återvinna Regeringens förslag torde i själva verket ha den positiva följ- den att företrädesvis plast som lämpar sig för återvinning utsorteras, i stället för all plast oavsett lämplighet. Härigenom tas också hänsyn till vad anfört om den låga kvaliteten på plast- avfall från hushåll. Slutligen instämmer regeringen i Lunds tekniska hög- skolas bedömning att eventuella svagheter i styrningen mot materialåter- åtminstone delvis kan uppvägas av förslagets koldioxidbeskatt- ning. Utredningen menade att ett införande av energiskattemodellen skulle leda till en ökad utsortering med , dvs. ca av de samlade årliga avfallsmängderna. En minskad förbränning av avfall leder även till en minskad deponering av aska m.m., vilken utredningen uppskattade till omkring . Någon mer konkret uppskattning av minskningarna som följer av regeringens modifierade förslag i dessa båda avseenden är inte möjlig. Materialåtervinning leder ofta till en minskad energianvändning jäm- fört med förbränning. Enligt utredningen är det i första hand använd- ningen av fossila icke förnybara bränslen som minskar. RVF och Tek- niska Verken i har anmärkt att det inte är givet att ersättnings- bränslena kommer att vara biologiska. Regeringen ser dock ingen anledning att ifrågasätta utredningens bedömning. I ett klimatpolitiskt hänseende sker utsläppsreduktioner både genom att ökningen av förbränningen minskar och att den styrs mot kraft- värmeproduktion.