prop · GU031d11 · 2006-10-16 00:00:00 — Formerna för dialog med barn och unga har fördjupats , bl.a. genom möten med en referensgrupp bestående av flickor och pojkar i åldern . För att öka kunskapen om hur de olika artiklarna i skall tolkas och nå en ökad samstämmighet om åtaganden enligt konventionen har beviljats särskilda medel av den tidigare regeringen för att ta fram en svensk handbok om genomförande av . är tänkt att tjäna som ett stöd för politiker, tjänstemän och övriga intresserade. För att stödja genomförandet av på lokal och regional nivå har bl.a. ekonomiskt stöd beviljats av den tidigare regeringen till ett partnerskap bestående av tolv kommuner som samarbetar för en effektiv tillämpning av . förde den tidigare regeringen en seminarieserie om framgångsrika arbetssätt för att genomföra i kommunala verksamheter. För att garantera varje barn sina rättigheter behöver yrkesgrupper vars arbete rör barn ha goda kunskaper om den praktiska tillämpningen av . gav den tidigare regeringen i uppdrag att närmare precisera förutsättningarna för att bedriva en verksamhet som erbjuder kompetens- och metodutveckling i den praktiska tillämpningen av för yrkesgrupper som arbetar med och för barn. Hos pågår ett arbete med att ta fram en handbok och allmänna råd om ansvar och uppgifter i samband med internationella och nationella adoptioner. Frågor som avser den särskilda information som behövs i samband med internationella adoptioner, och som skall ingå i handboken, utarbetas efter samråd med Myndigheten för internationella adoptionsfrågor. och de allmänna råden beräknas vara klara vid slutet av 2007. har fått i uppdrag av den tidigare regeringen att närmare analysera varför vissa pojkar, företrädesvis pojkar i förskoleåldern, omskärs av personer utanför hälso- och sjukvården. Vidare skall lämna förslag på åtgärder som syftar till att förebygga att ingen pojke far illa inom omskärelseverksamheten som helhet. skall redovisa sitt uppdrag . Det är viktigt att det finns möjligheter för föräldrar att få olika former av stöd i sitt föräldraskap. Enligt regleringsbrevet skall () redovisa vilka åtgärder man har vidtagit för att sprida den metodkunskap som myndigheten har sammanställt i rapporten verktyg för föräldrar förslag till nya former av föräldrastöd. FHI skall också bedöma i vilken utsträckning spridningen av denna metodkunskap har bidragit till att utveckla föräldrautbildning och föräldrastöd i kommuner och landsting. Vidare har FHI i uppdrag, och har 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tillldelats särskilda medel för, att ta fram ett video/dvd-baserat material för föräldrastödsgrupper i kommuner och landsting. Barnpolitiken är ett sektorsövergripande politikområde vilket innebär att andra politikområden genomför och redovisar huvuddelen av de åtgärder som rör flickor och pojkar. Det innebär också att statliga myndigheter inom flera politikområden ansvarar för insatser och fattar beslut som har konsekvenser för barn och unga. Myndigheternas arbete med att integrera ett barnperspektiv i sina verksamheter följs upp genom uppdrag eller återrapporteringskrav i regleringsbrev. skall några myndigheter redovisa bl.a. hur barn och unga kommer till tals, hur deras behov tillgodoses och hur de bemöts inom olika verksamheter. Vidare skall ett antal myndigheter, däribland samtliga länsstyrelser, redogöra för hur man systematiskt beskriver och bedömer vilka konsekvenser beslut och åtgärder får för flickor och pojkar, s.k. barnkonsekvensanalyser. Kommunerna och landstingen råder över en stor del av de beslut och verksamheter som rör barn och unga. De lokala huvudmännens vilja och förmåga att integrera ett barnperspektiv i sina verksamheter är därför av stor betydelse för att förverkliga i . Även frivilligorganisationerna är viktiga aktörer för att skall få genomslag i alla delar av samhället. Organisationernas engagemang, kunskap, arbetssätt och erfarenheter är värdefulla komplement till regeringens insatser för barns och ungas rättigheter. Målet för politikområdet är att barn och unga skall respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 överlämnade den tidigare regeringen en skrivelse till (skr. 2005/06:206) med en redogörelse för barnpolitiken, innefattande det strategiska arbetet för att förverkliga . Resultat utifrån strategiska insatser har utvärderat de regionala barnkonventionskonferenser som myndigheten i samarbete med Kommuner och Landsting har genomfört i syfte att uppmuntra till och sprida framgångsrika arbetssätt i det lokala barnkonventionsarbetet. Ut- värderingen visar bl.a. att innehållet i konferenserna har varit uppskattat och i stor utsträckning har spridits inom berörda organisationer. som relativt många deltagare efter konferensen har sökt mer information om är det relativt få som uppger att konferensen förändrat deras sätt att arbeta med barnfrågor. En av huvudstrategier är att verka genom andra. Det kan handla om deltagande i projekt, seminarier, konferenser och utbildningsinsatser som andra aktörer anordnar. Ett exempel där samverkat med andra aktörer är det utbildningsprojekt i att samtala med barn som myndigheten genomfört tillsammans med och i . Statliga myndigheter får återrapporteringskrav och uppdrag i sina regleringsbrev för att integrera ett barnperspektiv i sina verksamheter. Av årsredovisningarna för framgår bl.a. att flera myndigheter arbetar för att inhämta och beakta flickors och pojkars synpunkter i verksamheter som rör barn och unga. Till dessa myndigheter hör bl.a. , och . En viktig del i att integrera ett barnperspektiv är att systematiskt analysera och bedöma vilka konsekvenser olika beslut och åtgärder kan få för barn och unga, s.k. barnkonsekvensanalyser. Inom ett antal myndigheter, däribland , och , pågår ett metodutvecklingsarbete rörande detta. Kunskap om inom högre utbildning och högskolor har haft i uppdrag att till den tidigare regeringen redogöra för hur man arbetar med att införliva kunskap om i utbildningar där sådan kunskap bedöms som betydelsefull. Lärosätenas redovisningar visar att kunskap om framför allt ingår i kurser och utbildningar där studenterna kommer att arbeta direkt med barn och unga. Dit hör bl.a. utbildningar till lärare, specialpedagog, socionom, sjuksköterska, läkare, barnmorska och psykolog. Den tidigare regeringen har inrättat ett barnrättsforum för dialog med frivilligorganisationer. Kompetens- och metodutveckling i tillämpningen av har redovisat sina förutsättningar för att bedriva en verksamhet som erbjuder kompetens- och metodutveckling i den praktiska tillämpningen av för berörda yrkesgrupper. Den tidigare regeringen har gett i uppdrag att pröva en sådan verksamhet och har beviljat för att genomföra uppdraget. skall redovisa sitt uppdrag . Myndigheten för internationella adoptionsfrågor har i samråd med utarbetat ett studiematerial för föräldrautbildning inför adoption. I arbetet har även Kommuner och Landsting, de auktoriserade adoptionssammanslutningarna, de adopterades organisationer samt ett antal experter inom området deltagit. kommer fortsättningsvis att ansvara för materialet och spridningen av detta. Länsstyrelserna är ansvariga för tillsynen av hur kommunerna lever upp till kravet i socialtjänstlagen om att kommunerna skall anvisa föräldrautbildning inför adoption. Väntetiderna för hemutredningar (medgivandeutredningar) vid internationella adoptioner varierar stort mellan kommuner och mellan ärenden i en och samma kommun. Detta framgår av en kartläggning som har genomfört. Den genomsnittliga tiden från det att de som söker adoption lämnar in sin ansökan till dess att börjar utreda deras ärende är . Tiden från ansökan till beslut i socialnämnden är drygt 7 månader. Resultat av övriga insatser har haft i uppdrag att, i enlighet med den nationella handlingsplanen mot kvinnlig könsstympning, ta tillvara och vidareutveckla det förebyggande arbetet mot könsstympning. har av den tidigare regeringen tilldelats särskilda medel för att utföra uppdraget som har pågått . Tyngdpunkten i arbetet har varit informations- och utbildningsinsatser. Ett resultat av insatser är en deklaration som representanter för imamråd, koptiska ortodoxa kyrkan, katolska kyrkan och kristna råd har undertecknat. I dokumentet tar man från respektive samfund tydligt avstånd från alla former av könsstympning och uttalar sitt stöd för den nationella handlingsplanen. Inom ramen för uppdraget har i samarbete med och tagit fram och spridit en handledning om könsstympning till polis och åklagare och genomfört fyra regionala konferenser om förebyggande och stödjande arbete. Myndigheten har också tagit fram ett utbildningsmaterial anpassat för skola, hälso- och sjukvård samt socialtjänst. I samarbete med Myndigheten för skolutveckling har bl.a. en folder som riktar sig till flickor som är eller riskerar att bli könsstympade distribuerats till grundskolorna. har även skapat en kunskapsbank med fakta och information om könsstympning. Målsättningen med det strategiska arbetet är att skall genomsyra allt beslutsfattande som rör barn (se prop. 1997/98:182). Den information och lägesbild som regeringen har om hur barnkonventionsarbetet fort- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 skrider på olika nivåer i samhället baserar sig huvudsakligen på de enkätundersökningar som regelbundet genomför bland kommuner, landsting och statliga myndigheter. Dessa undersökningar visar bl.a. att det finns en stark förankring i kommunledningarna för att arbeta med och att flertalet kommuner har målsättningar om konventionen i sina styrdokument. Detsamma gäller för majoriteten av landstingen. har mindre än en tredjedel av kommunerna en särskild strategi eller handlingsplan för genomförandet av och bara en tiondel har antagit en utbildningsplan. En stor majoritet av kommunerna och landstingen uppger ett behov av fortsatt kompetensutveckling om och dess tillämpning, men endast ett fåtal av dem har avsatt resurser för detta. Av de drygt hundra statliga myndigheter som svarat på senaste enkät uppger mindre än en femtedel att de har en långsiktig strategi för genomförandet av . konstaterar också att behovet av fortbildning bland statliga myndigheter är större än de resurser som avsatts. Även granskning av den tidigare regeringens och de statliga myndigheternas arbete med strategin för att förverkliga (RiR 2004:30) bekräftar att det är sällsynt med barnkonsekvensanalyser, att barnets perspektiv inte alltid vägs in i beslut som rör barn och att det är få myndigheter och kommuner som har en strategi för hur skall genomföras i den egna verksamheten. Det är enligt regeringen viktigt att skapa möjligheter för återkommande kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte inom den egna kommunen och mellan kommuner. Detsamma torde gälla för de statliga myndigheterna. Det finns ett kontinuerligt behov av kunskaper om barnets rättigheter och hur de omsätts i praktisk handling och insatser för att sprida denna kunskap kommer att behöva fortsätta . stödjande och pådrivande insatser är i sammanhanget mycket viktiga. för barnets rättigheter behandlade tredje periodiska rapport om åtgärder och framsteg för att förverkliga . Kommittén gjorde överlag en mycket positiv bedömning av det pågående arbetet i , men framhöll 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 emellertid att inte är tillräckligt känd och förstådd av alla yrkesgrupper som arbetar med och för barn samt att en del barn och ungdomar inte känner att de har något verkligt inflytande i frågor som rör dem. Kommitténs slutsatser och rekommendationer utgör ett värdefullt underlag för regeringens fortsatta överväganden kring åtgärder för att genomföra . har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende och Myndigheten för internationella adoptionsfrågor. har 2004 granskat om den tidigare regeringen och de statliga myndigheterna har följt strategin för att förverkliga i (RiR 2004:30). har mot bakgrund av granskningen bifallit en framställan (framst. 2004/05:RRS19) från och gett regeringen tillkänna att regeringen skall återkomma med förslag till mer precisa mål knutna till strategin samt att regeringen förbättrar sin redovisning av utfallet i förhållande till strategin (bet. 2005/06:SoU5, rskr. 2005/06:137). I varje barns grundläggande rättigheter ingår att få omvårdnad och att i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar få växa upp under goda och trygga förhållanden. Föräldrarna är i regel de viktigaste personerna i barns liv. De har ansvaret för att ge barnet lämplig ledning och råd när barnet, utifrån utveckling och förmåga, utövar sina rättigheter. Det är enligt regeringen angeläget att föräldrar kontinuerligt får stöd i sin föräldraroll under barnets hela uppväxt. Regeringen avser att bistå de lokala huvudmännen i överföringen av erfarenheter och metodkunskaper avseende föräldrastöd genom exempelvis spridning av utbildningsmaterial och modeller för utveckling av verksamheter. Det är ratificerade . Arbetet för att förbättra och fördjupa kunskapen om , lik- som arbetet för att förändra attityder och förhållningssätt till barns och ungas rättigheter och intressen måste ständigt fortgå. Behovet av kunskap om i allmänhet och den praktiska tillämpningen i synnerhet är alltjämt stort bland beslutsfattare och olika yrkesgrupper i stat, kommun och landsting. Det är i sammanhanget viktigt att öka kunskapen om barnets rättigheter bland såväl yrkesverksamma personer som dem som är under utbildning. Regeringen kommer att stödja kommuner, landsting och statliga myndigheter i deras arbete med att integrera ett barnperspektiv i sina beslut och verksamheter. insatser är viktiga för att driva på och stödja denna utveckling. Insatser för att främja kunskapsöverföring och erfarenhetsutbyte om och barns behov till berörda aktörer kommer att prioriteras. Arbetet med att förbättra uppföljning och utvärdering av barnpolitikens insatser fortsätter. Formerna för dialog och metoder för att inhämta och ta tillvara flickors och pojkars egna åsikter och kunskaper behöver alltjämt utvecklas och fördjupas. De erfarenheter och goda exempel som finns i bl.a. kommuner och statliga myndigheter att göra barn delaktiga behöver tas tillvara och spridas inom och mellan berörda verksamheter. Regeringen kommer också att vara uppmärksam på behovet av särskilda insatser i syfte att främja och skydda flickors och pojkars rättigheter inom olika områden som rör deras liv. Tabell 5.2 Anslagsutveckling 15:1 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2P MotsvararP 17 187 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 17 190 tkr prisnivå. skall företräda barns och ungas rättigheter och intressen i och driva på genomförandet av och bevaka efterlevnaden av . Vidare skall bl.a. särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med och vid behov föreslå författningsändringar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgiftsintäkterna omfattar främst internationella projekt om barns rättigheter. får disponera intäkterna. har ett brett uppdrag som omfattar både strategiska insatser för att öka kunskapen om och tillämpningen av i olika verksamheter och insatser för att uppmärksamma och stärka flickors och pojkars rättigheter i frågor som rör dem. har myndigheten bedrivit ett aktivt arbete inom båda dessa områden. har bl.a. undersökt hur statliga myndigheter, landsting och kommuner tillämpar , genomfört utbildningar bland olika yrkesgrupper och bedrivit ett metodutvecklingsarbete avseende bl.a. barnkonsekvensanalyser. har också i olika sammanhang, bl.a. genom egna studier och i undersökningar tillsammans med andra aktörer, uppmärksammat barns och ungas villkor inom olika områden. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En sammantagen bedömning av myndighetens verksamhet är att huvudsakligen har redovisat sin verksamhet i enlighet med mål och återrapporteringskrav i regleringsbrevet. Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 15:1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 15:1 . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . 5.8.215:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Tabell 5.5 Anslagsutveckling 15:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2P MotsvararP 11 475 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 11 477 tkr prisnivå. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör internationella adoptioner och har ansvar för auktorisation och tillsyn av sammanslutningar som förmedlar internationella adoptioner. Myndigheten skall också följa den internationella utvecklingen och kostnadsutvecklingen avseende internationella adoptioner. Vidare skall informera och lämna upplysningar om internationella adoptioner samt ge biträde åt myndigheter och organisationer. Mot bakgrund av de nya uppgifter som adoptionsmyndigheten har fått har myndigheten också fått förstärkta resurser. Myndigheten får från sitt anslag betala ut statsbidrag till auktoriserade adoptionssammanslutningar och till de adopterades organisationer. Cirka 1 000 barn adopteras till från andra länder. Regeringens bedömning är att antalet adoptioner kommer att ligga på samma nivå åren 20072009. har arbetat aktivt med att förverkliga intentionerna i den nya lagstiftningen och att bygga upp den nya myndigheten. Myndigheten har bl.a. tagit fram nya villkor för sammanslutningar auktoriserade enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling (). I dessa villkor ingår anvisningar för organisationernas ekonomiska rapportering. har också haft särskilda samråd med de auktoriserade adoptionssammanslutningarna angående de nya regler och krav som finns på sammanslutningarnas löpande verksamhet. Fem sammanslutningar har erhållit auktorisation . har också utvidgat kontakterna med utländska myndigheter och organisationer genom besök i och , genom att delta i nordiska och europeiska möten samt genom att motta besök av delegationer från olika länder. En sammantagen bedömning av adoptionsmyndighetens verksamhet är att mål och återrapporteringskrav i regleringsbrevet i allt väsentligt är uppfyllda. Myndigheten arbetar i enlighet med sin instruktion och fullföljer sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 15:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslag 15:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . 5.8.315:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i Tabell 5.7 Anslagsutveckling 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Regeringen disponerar medlen under anslaget för insatser i syfte att förverkliga barns rättigheter i med utgångspunkt i . Medlen använder regeringen för strategiska insatser såsom utbildningar, informationsspridning, kunskapsinsamling och metodutveckling samt uppföljningar och utvärderingar av genomförda insatser inom området. Vidare disponerar regeringen medlen för att med utgångspunkt i främja och skydda barns och ungas rättigheter inom olika områden. Det innefattar bl.a. åtgärder för att stärka flickors och pojkars delaktighet och inflytande i verksamheter som rör dem. Medel används också för insatser som rör internationella adoptionsfrågor samt föräldrastöd. Regeringen anser att det finns ett fortsatt behov av kunskap om samt om metoder och arbetssätt för att integrera ett barnperspektiv i verksamheter som rör barn och unga. Tabell 5.8 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslag 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . beräknas anslaget till respektive år. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Handikappolitiken omfattar insatser för att undanröja hinder för full delaktighet i samhället, insatser för att bekämpa diskriminering samt individuella stödinsatser. Insatserna är sektorsövergripande och ingår i de flesta politikområden. Ansvaret för individuella stödinsatser inom politikområdet Handikappolitik ligger framför allt på kommuner och landsting. Det gäller insatser både enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Staten lämnar ekonomiska bidrag till kommuners verksamhet inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Stöd till landsting lämnas för insatsen rådgivning och annat personligt stöd, för tolktjänst samt för inköp av utrustning för elektronisk kommunikation. Andra individuella stöd inom politikområdet är assistansersättning, bilstöd, särskilt utbildningsstöd och personligt ombud. Politikområdet omfattar dessutom bidrag till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättningar och bidrag till handikapporganisationer. Inom politikområdet finns myndigheterna () och Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), som fr.o.m. är en nybildad statlig myndighet. ansvarar för tillsyn, normering och kunskap av stöd och service till funktionshindrade. Inom finns även ett särskilt beslutsorgan för särskilt utbildningsstöd (Sisus) som bl.a. ansvarar för fördelning av det särskilda utbildningsstödet. finansieras genom anslag 13:6 . är ett centralt organ inom hjälpmedelsområdet. Institutet som är en allmännyttig förening drivs av staten samt intresseorganisationen och Landsting. Institutet finansieras bl.a. genom anslag 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård inom politikområdet Hälso- och sjukvårdspolitik. föreslås statens utgifter inom politikområdet uppgå till . beräknas utgifterna för politikområdet öka med , huvudsakligen till följd av ökade utgifter för assistansersättningen. Utgifterna inom politikområdet beräknas 2006 till . Det understiger anvisade medel med . Utgifterna blev lägre än anvisade medel. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 9 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med 16:5 Bidrag till handikapporganisationer 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk 16:7 Bilstöd till personer med funktionshinderP 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning 16:9 Myndigheten för handikappolitisk samordning Totalt för politikområde Handikappolitik 1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet.