prop · GT031d32 · 2006-01-01 00:00:00 — I har hushållens konsumtion tillsammans med investeringarna stått för den största delen av BNP-ökningen . BNP-ut- fallet var svagt, främst till följd av en vikande investeringsutveckling. Konflikten inom finsk pappersindustri har påverkat finsk industriproduktion negativt . Industriproduktionen minskade jämfört med . Industrins förtroendeindikatorer vände dock uppåt efter att ha indikerat fallande industriproduktion . Dämpningen av BNP-utveck- lingen bedöms ha varit tillfällig. Bortsett från en tillfälligt vikande exportutveckling inom pappersindustrin till följd av strejken, prognoseras en relativt stark exportutveckling och . av negativt bidrag till BNP-tillväxten väntas nettoexporten ge ett positivt tillväxtbidrag . Hushållens konsumtion väntas öka i god takt till följd av fortsatta skattelättnader och en ökad sysselsättning. Finanspolitiken bedöms dock understödja hushållens konsumtion i en mindre utsträckning jämfört med och 2004. BNP-tillväxten förväntas uppgå till 2005. prognoseras BNP-tillväxten till . beräknas BNP-tillväxten dämpas till en takt något lägre än den långsiktigt hållbara trenden. Även i har hushållens konsumtionsutveckling och investeringarna varit de starkast drivande faktorerna bakom BNP-tillväxten . Bidraget från utrikeshandeln har varit negativt. Liksom i var BNP-utfallet under inledningen av året svagare än väntat. Den dämpade BNP-tillväxten går att hänföra till en försvagad inhemsk efterfrågan. Detaljhandelsstatistik och indikatorer för konsumentförtroende tyder dock på att dämpningen av hushållens konsumtion var tillfällig. Hushållens konsumtionsbenägenhet har stimulerats av en expansiv finanspolitik , se fördjupningsruta i slutet av avsnitt 6. bidrar fallande arbetslöshet, och en fortsättning av det skattestopp som trädde i kraft , till en fortsatt stark konsumtionsutveckling. 2005/06:1 BILAGA 2 Även investeringstillväxten dämpades under inledningen av året. Fortsatt låga räntor och höga företagsvinster väntas dock understödja en god investeringsutveckling framöver. Exporttillväxten, som återhämtade sig , väntas vara fortsatt god framöver till följd av en ökad efterfrågan från euroområdet. BNP väntas öka och 2006. BNP-tillväxten beräknas öka i linje med den potentiella tillväxttakten , vilket är något lägre än vad som förutses . Norsk ekonomi har gynnats av ett högt oljepris som lett till en mycket stark investeringsutveckling inom oljesektorn. har hushållens konsumtion stimulerats av en expansiv finans- och penningpolitik. väntas en fortsatt stark utveckling av disponibelinkomsterna samt en god investeringsutveckling inom både olje- och bostadssektorn. Den inhemska efterfrågan förutses således även ge ett dominerande bidrag till en fortsatt god BNP-tillväxt. Exportutvecklingen har varit blygsam och den starka inhemska efterfrågan har bidragit till en mycket hög importtillväxt. Bidraget från nettoexporten till var negativt och bedöms fortsätta att bidra negativt till BNP-tillväxten . BNP väntas öka och 2006. BNP-tillväxten beräknas öka i linje med den långsiktigt hållbara trenden , vilken ligger . Stabil tillväxt i amerikansk ekonomi Den amerikanska ekonomin växte i hög takt då BNP-tillväxten uppgick till . Den goda utvecklingen har fortsatt , och framåtblickande indikatorer tyder på en stabil tillväxt framöver. BNP väntas öka något snabbare än potentiell tillväxt . Tillväxttakten dämpas sedan successivt mot potentiell BNP . BNP bedöms öka och 2006. Fortsatt stark inhemsk efterfrågan Det har länge varit den inhemska efterfrågan, framför allt hushållens konsumtion, som drivit tillväxten i . Konsumtionen gynnas av den förbättring som har skett på arbetsmarknaden med god sysselsättningstillväxt och stark inkomstutveckling. Därutöver har låga räntor stimulerat konsumtionen och bidragit till stigande tillgångspriser, framför allt huspriser. Konsumtionen väntas fortsätta att öka i god takt , men dämpas något i takt med att penningpolitiken stramas åt och hushållen väljer att öka sitt sparande. Även de höga energipriserna väntas ha en viss dämpande effekt på hushållens konsumtionsvilja. Lönerna bedöms dock växa snabbare i samband med att arbetsmarknaden stramas åt, vilket gynnar konsumtionen. De privata investeringarna är en andra viktig drivkraft för tillväxten i den amerikanska ekonomin. Investeringarna har ökat kraftigt och den positiva utvecklingen fortsatte . Även investeringarna har stimulerats av det låga ränteläget men framför allt av företagens sunda finanser och goda vinstutveckling. En fortsatt positiv vinstutveckling kombinerat med ett stigande kapacitetsutnyttjande väntas leda till att investeringsutvecklingen förblir god även framöver. Den amerikanska successiva åtstramning av penningpolitiken bedöms dämpa investeringstillväxten något, men sammantaget väntas en fortsatt positiv utveckling av den inhemska efterfrågan i . Förstörelsen efter orkanen och dess effekter på energipriserna har ökat osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen . är den underliggande utvecklingen i huvudsak positiv. Ex- empelvis syns tydliga tecken på en starkare industrikonjunktur. Produktionstillväxten i industrin har dämpats , men har åter vänt uppåt. Detsamma gäller företagsförtroendet inom tillverkningsindustrin (se diagram 2.1 nedan). Diagram 2.1 Industriproduktion och inköpschefsindex i tillverkningsindustrin ICI, vänster skala Industriproduktion, höger skala Källor: Institute for och Federal Reserve. 2005/06:1 BILAGA 2 Stark tillväxt efter tre svaga kvartal Efter att den japanska ekonomin stagnerat växte BNP med i genomsnitt i kvartalstakt . Återhämtningen var kraftigare än väntat, även om förutsättningarna för en mer uthållig tillväxt gradvis förbättrats. Såväl företagssektorn som arbetsmarknaden ser ljusare ut. BNP-tillväxten prognoseras till och . väntas ekonomin växa , vilket är något över potentiell nivå. Inflationen var rejält tillbakapressad men ökade stadigt bl.a. i takt med att produktivitetstillväxten dämpades. In- flationstakten fortsatte att öka under inledningen av innevarande år men har dämpats något trots ett rekordhögt oljepris. Inflationstrycket väntas dock förbli relativt högt till följd av höga energipriser, ett stigande resursutnyttjande och till följd av att enhetsarbetskostnaderna ökat i ljuset av den allt stramare arbetsmarknaden. väntas dock prisökningstakten dämpas i samband med att penningpolitiken fortsätter att stramas åt och oljepriset faller tillbaka. Utöver de globala risker som redan nämnts inledningsvis, såsom höga energipriser, utgör eventuellt fallande fastighetspriser en risk för den ekonomiska utvecklingen i . Huspriserna har stigit betydligt i stora delar av landet och ett kraftigt fall i fastighetspriserna, till exempel som en följd av högre räntor, skulle kunna få en dämpande effekt framför allt på hushållens konsumtion. Sannolikt kan dock en kontrollerad dämpning av fastighetspriserna komma att ske i takt med att penningpolitiken stramas åt och bolåneräntorna stiger. Den inhemska efterfrågan driver tillväxten Återhämtningen i ekonomin drivs av en stark inhemsk efterfrågan. Hushållens konsumtion ökade med i genomsnitt i kvartalstakt , efter att ha stagnerat . Detta beror sannolikt på att arbetsmarknadsläget förbättrats. Arbetslösheten började sjunka som sysselsättningen ökade . Initialt var det deltidsjobben som bidrog till sysselsättningsökningen. Eftersom en genomsnittlig deltidslön är ungefär hälften så hög som en genomsnittlig heltidslön steg inte inkomsterna. har sysselsättningstillväxten drivits av ökade heltidsanställningar. Detta har i sin tur resulterat i stigande reala inkomster och en robust privat konsumtionsutveckling . Företagens investeringar ökade i kvartalstakt efter att ha ökat . Ny statistik ger en optimistisk bild av investeringsutvecklingen framöver. Företagsförtroendet har fortsatt att stärkas och företagen har reviderat upp investeringsplanerna. Även andra indikatorer som inköpschefsindex och maskinorderingång har utvecklats positivt. Företagens numera sunda finansiella ställning, saneringen av dåliga lån i banksektorn och det stigande kapacitetsutnyttjandet skapar förutsättningar för en investeringstillväxt även på lite . Företagens investeringar väntas växa stabilt framöver, om än i en något lägre takt än . 2005/06:1 BILAGA 2 Vikande efterfrågan från omvärlden, en lageranpassning i samt nerväxlingen i efterfrågan på informations- och kommunikationsteknikprodukter (IKT) bidrog till att utrikeshandeln tyngde tillväxten . Tack vare en stark exporttillväxt blev dock nettoexportbidraget återigen positivt . Utrikeshandeln väntas stimulera tillväxten även framöver. har yenen försvagats med mot dollarn. Efterfrågan från och förväntas fortsätta att utvecklas starkt som det finns tecken på att efterfrågan på IKT-produkter vänt upp igen. Samtliga dessa faktorer väntas gynna japansk exportindustri framöver. deflation var konsumentpriserna oförändrade . Delvis på grund av temporära effekter (sänkta priser på offentliga tjänster) har priserna mätt med KPI återigen fallit . Färre lediga resurser i ekonomin, stigande enhetsarbetskostnader och avtagande deflationsförväntningar bidrar emellertid till bedömningen att priserna kommer att stiga svagt framöver. Enligt uttalanden från kan en sänkning av det kvantitativa penningpolitiska målet ske . Således räknar även med att priserna ska börja stiga framöver. Enligt prissättningen på marknaden kommer därefter styrräntan att höjas något . Ekonomin står inför stora utmaningar Det primära budgetunderskottet (dvs. underskottet exklusive räntekostnader på statsskulden) som uppgår till av BNP är högst i OECD-området. Den åldrande befolkningen medför ett ökat utgiftstryck framöver. Myndigheterna har dock lagt fram en plan som innebär att underskottet ska minskas med . Ökade intäkter, exempelvis i form av en breddning av skattebasen, samt fortsatt minskade offentliga utgifter innebär således att finanspolitiken stramas åt. Budgetsaneringen måste dock vara väl avvägd så att inte återhämtningen bryts. I början av 2010- talet strävar man efter att ha ett överskott i det primära saldot. Stark men avtagande tillväxt i resten av Tillväxten i exklusive uppgick till 2004. Detta var den starkaste tillväxttakten trots att tillväxten mattades under loppet av året. Den något mer dämpade utvecklingen har fortsatt . Efterfrågan från många industriländer har mattats av som den för regionen viktiga efterfrågan på IKT- produkter successivt försvagats. Betydande regionala skillnader kan dock konstateras. Inte minst har tillväxten i överraskat positivt. Den kinesiska BNP-tillväxten uppgick till i årstakt under både det första och . Även och har fortsatt att växa starkt, medan tillväxten i andra delar av regionen dämpats. En svag exportutveckling i kombination med en vikande inhemsk efterfrågan medförde att tillväxten i uppgick till , vilket tydligt understeg myndigheternas mål om en tillväxt . Även i och har det skett en markerad inbromsning jämfört med . Ny statistik tyder dock på att aktiviteten i regionen återigen håller på att stärkas. Indikatorer och månadsstatistik tyder på att såväl produktion som handel stärkts . Detta talar för att BNP-tillväxten kommer att tillta något . Den fortsatt starka tillväxten i speglar främst ett betydande bidrag från nettoexporten. En gynnsam inkomstutveckling har även medfört att hushållens konsumtion bidragit mer till tillväxten. Investeringstillväxten har mattats, inte minst i överhettade branscher som stål, cement och aluminium. Investeringstillväxten har tilltagit i trånga sektorer, exempelvis inom energi och transport. Trots höga råvarukostnader är inflationstrycket lågt. Inflationen uppgick till , vilket kan jämföras med en inflation på . Även producentpriserna stiger långsammare. Den sammantagna BNP-tillväxten för exklusive väntas uppgå till 2005 för att dämpas något till 2006. 2007 och 2008 väntas BNP-tillväxten i regionen uppgå till . Oro för global kapacitetsbrist inom oljeproduktion och raffinaderinäring, störningar i råoljeproduktion och geopolitisk oro har inneburit kraftigt stigande oljepriser . har en ovanligt aktiv inledning på orkansäsongen i sydöstra och orkanen framfart drivit upp ett redan högt råoljepris. noterades priset på råolja () för omedelbar leverans till per fat. Diagram 2.3 Priset på Brentolja Källa: International . har försörjningsbalansen mellan global produktion och global efterfrågan förbättrats med en snabb uppbyggnad av råoljelagren inom som följd. Enligt nuvarande prognoser från () förväntas denna förbättring bestå framöver, givet att ingen oförutsedd störning inträffar. Däremot är marginalen mellan utbud och efterfrågan fortfarande liten vilket gör råoljepriset känsligt för utbudsstörningar. Det har bidragit till att riskpremien på olja drivits upp. Det finns dock tecken på att efterfrågan utvecklas lugnare i bl.a. , och sedan början har IEA reviderat ner sin bedömning av den globala efterfrågetillväxten . Parallellt förutses utbyggnaden av produktionskapaciteten börja få genomslag . Det väntas sammantaget leda till att den globala försörjningssituationen fortsätter att förbättras under 2005/06:1 BILAGA 2 prognosperioden, med fallande riskpremie som följd. Priset på Brentolja bedöms falla tillbaka till per fat . bedöms priset på Brentolja vara per fat. Osäkerheten om oljeprisets utveckling framöver är dock mycket stor. Exempelvis kan följderna av orkanen påverkan på amerikansk raffinaderi- och råoljekapacitet ännu inte fullt ut överblickas. Ytterligare större utbudsstörningar kan bidra till att oljepriset utvecklas över prognos. 2005/06:1 BILAGA 2 Effekter på världsekonomin av höga energipriser Höga oljepriser har utgjort en osäkerhetsfaktor för den globala ekonomins utveckling. Det höga oljepriset har haft en dämpande effekt på världsekonomin, men ekonomin har ändå varit relativt motståndskraftig. En anledning är att dagens oljeprisnivåer till stor del är konsekvensen av en stark tillväxt och därigenom en stark efterfrågan på olja. Oljeberoendet i OECD-området är också betydligt lägre än t.ex. oljekriser. I huvudscenariot väntas priset på råolja falla tillbaka (se avsnitt 2.7), men risken för att oljepriset varaktigt ligger kvar på en hög nivå har ökat. Skulle oljepriset ligga kvar på dagens höga nivåer , vilket t.ex. prissättningen på terminsmarknaden indikerar, skulle det få betydande effekter på den internationella konjunkturen. Höga energipriser påverkar ekonomin på flera sätt. Hushållen minskar sin konsumtionsvolym när konsumtionsutrymmet begränsas av höga priser på bensin och eldningsolja. Företagens transport- och andra produktionskostnader ökar, och i den mån varuproducenter har möjlighet att övervältra kostnader på konsumenterna leder detta till stigande inflation. Om företagen inte har möjlighet att övervältra kostnaderna i form av högre priser minskar i stället företagens marginaler, vilket kan leda till lägre investeringar och färre anställningar. Högre energipriser leder sannolikt till högre inflation, men eftersom centralbankerna generellt inte reagerar på temporära energiprisförändringar väntas ingen omedelbar höjning av styrräntan. En dämpning av tillväxten till följd av högre energipriser kan i stället leda till att penningpolitiken blir mer expansiv än annars. Om de högre energipriserna består kommer de dock med tiden att bidra till stigande kärninflation genom bl.a. högre transportkostnader och höjda priser från företagen. Höga energipriser och ökad osäkerhet om oljeprisets fortsatta utveckling kan också ge psykologiska effekter. Hushåll och företag kan komma att avvakta med konsumtions- och investeringsbeslut, vilket kan få negativa effekter på konjunkturen. Normalt samvarierar världsmarknadspriserna på raffinerade petroleumprodukter i stor utsträckning med priset på råolja. Som en följd av en global brist på raffinaderikapacitet har dock bl.a. priserna på bensin stigit snabbare än råoljepriserna . Världsmarknadspriset på bensin steg mycket kraftigt efter orkanen trina, vilket illustrerar hur känsligt bensinpriset är för utbudsstörningar. Bensinprismarginalerna utgör en ytterligare risk utöver effekterna av fortsatt höga oljepriser. Brentoljepris och bensinpris i 2005 Anm.: 1 månads terminspriser. Källa: Nymex. 3 De finansiella marknaderna Ett fortsatt lågt globalt inflationstryck har fått till följd att de internationella obligationsräntorna alltjämt ligger kvar på mycket låga nivåer. Framöver bedöms obligationsräntorna stiga när de lediga resurserna i ekonomin minskar. Den svenska 10-årsräntan beräknas till . Såväl stigande räntor som en högre tillväxt i relativt bl.a. euroområdet förklarar att dollarn har stärkts mot flera viktiga valutor . bedöms dollarn åter försvagas för att noteras till 1,35 mot euron. I bidrog mycket låg inflation och ett tillväxtmässigt svagt första kvartal till att sänkte den svenska styrräntan . bedöms lämna styrräntan oförändrad för att ha höjt till . Den negativa räntedifferensen mot euroområdet är en orsak till att kronan har försvagats gentemot andra valutor. Kronan bedöms stärkas framöver och prognosen för den handelsviktade växelkursen, TCW-index, är 124 . Låg inflation, återhållsamma inflationsförväntningar och få tecken på stigande inflation globalt har medfört att de internationella obligationsräntorna alltjämt ligger kvar på mycket låga nivåer. Låga obligationsräntor och en fortsatt expansiv penningpolitik medför att de finansiella förhållandena fortsätter att stimulera den globala ekonomiska tillväxten ännu . har den amerikanska (Fed) höjt den amerikanska styrräntan vid varje penningpolitiskt möte som hållits. Höjningarna, som sammantaget uppgått till , har skett från en mycket låg initial nivå och mot bakgrund av att den amerikanska ekonomin växer snabbare än potentiell BNP. ökar den amerikanska sysselsättningen stadigt. Trots den höga tillväxten förefaller inflationen ändå vara under kontroll. uppgår den amerikanska styrräntan till och ytterligare höjningar är att vänta i takt med att de lediga resurserna i den amerikanska ekonomin minskar och bidrar till högre inflation . Signaler och uttalanden från 2005/06:1 BILAGA 2 Fed tyder också på att penningpolitiken fortfarande bedöms verka stimulerande på den amerikanska ekonomin. Prognosen för den amerikanska styrräntan är och . Därefter förväntas styrräntan vara stabil. Efter en svag tillväxt förväntas euroområdet växa snabbare , bl.a. som en följd av stigande inhemsk efterfrågan. Trots en relativt återhållsam tillväxt har inflationen i euroområdet ändå legat på eller över Europeiska () inflationsmål. Detta har förhindrat ytterligare sänkningar av styrräntan. ligger den europeiska refiräntan på . I takt med att arbetsmarknaden förbättras och de lediga resurserna i ekonomin minskar förväntas ECB påbörja en försiktig åtstramning av penningpolitiken för att motverka en stigande inflation . Prognosen för refiräntan är vid utgången av 2005 och . Räntehöjningarna bedöms fortsätta åren därefter. Diagram 3.1 Styrräntor i , och euroområdet Källor: ECB, och Federal Reserve. Trots den starka globala tillväxten är inflationstrycket fortsatt lågt. En viktig förklaring till det låga inflationstrycket är den acceleration i produktivitetstillväxten som skett och som bl.a. är en följd av ny teknik, ökad konkurrens och tillväxtländers ökade betydelse i den globala handeln. Låg inflation, låga styrräntor och en ökad global integration på de finansiella marknaderna verkar ha haft ett betydande genomslag på prissättningen på obligationsmarknaderna. Trots relativt goda utsikter för tillväxt ligger de internationella obligationsräntorna kvar på historiskt mycket låga nivåer. 2005/06:1 BILAGA 2 har dock en viss uppgång skett i de långa obligationsräntorna i både och . Även om utsikterna för en fortsatt låg inflation är goda, bör ändå en stramare penningpolitik och en minskande mängd lediga resurser sammantaget medföra att de långa internationella obligationsräntorna stiger . Trots att obligationsräntorna förväntas stiga talar mycket för att räntenivåerna kommer att förbli måttliga, även på . Även om lägre underskott i de amerikanska statsfinanserna minskar risken för en kraftig ränteuppgång är det låga privata sparandet alltjämt en riskfaktor. Det går inte heller att utesluta att en snabbare och mer långtgående omläggning av den kinesiska valutapolitiken, med en drastiskt lägre efterfrågan på amerikanska statsobligationer som följd, medför att amerikanska obligationsräntor stiger mer än förväntat. I prognosen förväntas den 10-åriga tyska obligationsräntan stiga till medan den 10-åriga amerikanska obligationsräntan förväntas bli . är motsvarande prognos respektive . Diagram 3.2 10-åriga obligationsräntor i , och Källa: Reuters. har den amerikanska dollarn stärkts mot andra valutor, däribland euron och yenen. Viktiga orsaker till dollarförstärkningen är en växande räntedifferens mellan och euroområdet samt en fortsatt stabil amerikansk tillväxt. Korta amerikanska räntor har stigit i takt med att Fed successivt har höjt den amerikanska styrräntan. har fortsatta nedgångar i europeiska obligationsräntor med- fört att räntedifferensen mellan och har ökat på såväl korta som långa löptider. Den relativt högre tillväxten i verkar även ha bidragit till att kapitalinflödet från utländska investerare till amerikanska portföljtillgångar och direktinvesteringar åter ökar efter att ha minskat . Sammantaget verkar dessa faktorer ha bidragit till att dollarn har stärkts . Dollarförstärkningen bedöms vara tillfällig och dollarn bedöms åter försvagas . Underskottet i den amerikanska bytesbalansen fortsätter att växa i förhållande till BNP, varför behovet av utländskt kapital för att finansiera underskotten fortsätter att öka. har bl.a. asiatiska centralbanker bidragit till finansieringen genom att placera betydande delar av de växande valutareserverna i amerikanska statspapper. meddelade dock den kinesiska att den tidigare valutakopplingen mot dollarn överges till förmån för en flexiblare koppling mot en korg med flera valutor. Detta är ett steg mot en mer marknadsmässig värdering av den kinesiska valutan, och det kan innebära att bytesbalansöverskotten i och andra i högre grad placeras i andra valutor än dollarn. Diagram 3.3 Dollarutveckling mot yen och euro Dollar per euro (inverterad skala) Källa: Reuters. Med minskande officiella kapitalinflöden är det nödvändigt med ökade privata kapitalinflöden till för att balansera bytesbalansunderskottet och motverka en betydande dollarförsvagning. När ränte- och tillväxtskillnaderna mot omvärlden krymper kommer sannolikt inte de privata kapitalflödena att räcka till. Därför kan en korrigering av det amerikanska bytesbalansunder- skottet framtvingas av en otillräcklig tillgång på utländskt sparande, med en svagare amerikansk valuta som följd. I prognosen förväntas dollarn försvagas till 1,25 mot euron och 105 mot yenen vid utgången av 2005. förväntas dollarn noteras till 1,35 mot euron och 97 mot yenen. Blandad utveckling på börserna globalt noterades de flesta större internationella aktieindex på plus jämfört med . Därmed fortsätter den positiva börsutveckling som pågått i spåren av kraftigt förbättrade vinster inom företagssektorn. har börsutvecklingen dock varit mer blandad. Bäst har europeiska aktier utvecklats med indexuppgångar på , medan bredare aktieindex i t.ex. och har utvecklats svagare och noterar uppgångar på jämfört med . Trots att de breda börsindexen har stigit med sammantaget bedöms uppgångarna vara motiverade bl.a. med hänsyn till företagens starka vinstutveckling. Med hänsyn till den låga avkastningen på obligationsmarknaden förefaller aktiemarknaderna vara rimligt värderade . Diagram 3.4 Börsutveckling i , euroområdet och Euroområdet, Euro STOXX Källor: OM Stockholmsbörsen, Standard & Poor´s och Stoxx. 2005/06:1 BILAGA 2 sänkte den svenska styrräntan till historiskt låga .