prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Detta har medfört att många bolag har valt att återföra samtliga, eller stora delar, av sina periodiserings- fonder . Bland de bolag som återfört stora medel finns framför allt bolag som har till- gång till krediter till låg kostnad, till exempel banker. Återföringen av periodiseringsfonderna har medfört att bolagen har tagit ut medlen till beskattning tidigare än vad reglerna kräver. Före räntebeläggningen av periodiseringsfonderna återförde bolagen i regel medlen i samband med förluster eller när den lagstadgade avsättnings- tiden löpt ut. De tidigarelagda åter- föringarna har fortsatt . I beräk- ningen till budgetpropositionen antogs att tidigarelagda återföringar skulle öka skatte- intäkterna med . beräknas återföringarna öka intäkterna med . I budgetpropositionen bedömdes intäkterna från förmögenhetsskatten minska 2005 till följd av att fribeloppet för sambeskattade höjdes . Intäkterna beräknas nu i stället öka, vilket beror på en högre värdering av tillgångar på aktiemarknaden. Utfallet blev lägre än beräknat till budgetpropositionen, vilket främst förklaras av lägre taxeringsvärden på lokaler. De lägre taxeringsvärdena påverkar även prognosen 20052008. Detta motverkas av högre taxeringsvärden för småhus. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen förväntas intäkterna bli marginellt högre 2005 och 2006 samt högre 2007 och 2008. I budgetpropositionen förväntades intäkterna från mervärdesskatt öka . Den verkliga ökningstakten hamnade i stället på bl.a. beroende på ökade investeringar och en ökad andel konsumtion av högbeskattade varor. Intäkterna har därmed reviderats upp med . Jämfört med beräkningen till budgetpropositio- nen har intäkterna från punktskatter reviderats ned med . Åren 20062008 har de justerats ned med 0,3 . Främst är det intäk- terna från koldioxidskatten som beräknas bli lägre än tidigare beräknat. Räntebelägg- ningen av periodiseringsfonderna 2005 resul- terade i att vissa bolag beslöt att återföra hela eller delar av sina periodiseringsfonder till beskattning. Det beräknas ha ökat skatteintäk- terna med 2004. Utan dessa återföringar hade skattekvoten minskat 2004 med , framför allt beroende på den svaga arbetsmarknaden. ökade skattekvoten trots genomförda skattesänkningar. Den högre skatteandelen för- främst av ökade skatteintäkter från kapital. minskar skattekvoten framför allt till följd av beslutade skattesänkningar men även av att de tillfälliga intäkterna från återförda periodi- seringsfonder upphör. fortsätter skattekvoten att minska och beräknas 2008 uppgå till . I tabell 5.18 redovisas skattekvoten för perioden 20032008. -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . I tabell 5.18 redovisas även skattekvoten exklu- sive skatt på offentliga transfereringar. En över- gång från brutto- till nettoredovisning, dvs. där pensioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersättningar vid arbetslöshet är skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna, men skattekvoten skulle minska till . Statlig och inkomstskatt utgår på beskattningsbar förvärvsinkomst. Beskattnings- bar förvärvsinkomst beräknas som taxerad in- komst minskad med allmänna avdrag, avdrag för allmän pensionsavgift, grundavdrag och sjöin- komstavdrag. Den taxerade inkomsten utgörs av summan av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Vid en taxerad förvärvsinkomst som under- stiger medges ett grundavdrag på . För inkomster därutöver trappas grundavdraget upp för att som högst uppgå till vid en inkomst på . Därefter trappas grundavdraget ned av överskjutande inkomst för att uppgå till för inkomster som överstiger 312 200 En sammanfattning av grundavdragets konstruktion framgår av tabell 5.19. Tabell 5.19 Grundavdrag vid inkomstbeskattningen 16 900 30 500 30 500 11 800 inkomstskatt beräknas på beskatt- ningsbar inkomst. varierar skattesatsen mellan beroende på kommuntillhörighet. Den genom- snittliga skattesatsen i riket är . Statlig inkomstskatt betalas på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger den nedre skiktgränsen, och med på den del som överstiger den övre skiktgränsen. är den nedre skiktgränsen och den övre . Detta motsvarar inkomsterna 317 700 respektive (cirka 26 500 respektive ) innan grundavdrag och avdrag för allmän pensions- avgift gjorts (de så kallade brytpunkterna). I tabell 5.20 redovisas den totala inkomstskatten för olika årslöner 2006. Tabell 5.20 Inkomstskatt för olika årslöner 2006 vid kommunalskattesats Anm.: Skatteökningen av en procent högre lön är beräknad utifrån marginalskatt. Detta skiljer sig något från skatteverkets tabeller eftersom dessa avrundar beloppen till närmaste 100-tal kronor. Skatten är beräknad utifrån en kommunalskattesats om . Dess- utom anges hur mycket skatten ökar eller minskar då inkomsten är högre alternativt lägre. Hänsyn har tagits till grund- avdrag. Diagram 5.16 illustrerar hur marginalskatten varierar med årsinkomsten. Upp till en inkomst om präglas variationen av grund- avdragets konstruktion. Marginalskatten är noll för inkomster eftersom hela den taxerade inkomsten är avdragsgill i det intervallet. Diagram 5.16 Marginalskatt vid olika inkomstnivå Därefter betalas kommunalskatt om 31,6 pro- cent. De två platåer med lägre (25,) respektive högre (34,) marginalskatt beror på upptrappning respektive nedtrappning av grundavdraget. För inkomster betalas dessutom statlig inkomstskatt vilket ökar marginalskatten till . Den sista ökningen av marginalskatten, till , förklaras slutligen av att den statliga inkomst- skatten ökar till för inkomster . Arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare och egenavgifter betalas av den som bedriver närings- verksamhet. Det sammanlagda avgiftsuttaget av arbetsgivaravgifter inklusive allmän löneavgift är och beräknas på utbetald bruttolön och förmåner. Summan av egenavgifter inklusive allmän löneavgift uppgår i normalfallet till av överskottet i verksamheten för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. I tabell 5.21 visas vilka avgifter som ingår i arbetsgivar- och egen- avgifterna. Tabell 5.21 Arbetsgivaravgifter och egenavgifter m.m. 1För 3 och 30 dagars karens gäller . 2Utöver särskild löneskatt betalas ålderspensionsavgift . Särskild löneskatt utgår på inkomster av passiv näringsverksamhet, på pensionsutfästelser samt på arbetsinkomster för personer som är . Allmän pensionsavgift erläggs på inkomster som ligger till grund för fastställande av pen- sionsgrundande inkomst. Även sjukpenning och arbetslöshetsersättning ingår i detta underlag. Avgiften fastställs i samband med inkomsttaxe- ringen och uppgår av avgiftsunderlaget, dock till högst 8,07 inkomst- basbelopp. Skatt på kapital, hushåll Fysiska personer och dödsbon betalar skatt på kapitalinkomster. Kapitalinkomsterna utgörs bland annat av intäktsräntor, utdelningar och kapitalvinster vid försäljningar av fastigheter eller värdepapper. Skattereduktion får göras för kapitalutgifter såsom utgiftsräntor och kapitalförluster vid för- säljning av fastigheter och värdepapper. Under- laget för skatten är således nettot av inkomster och utgifter av kapital. Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar inkomstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Beskattningen utgår från bolagens bokförings- mässiga resultat, men vissa skattemässiga juster- ingar görs för att få fram den beskattningsbara inkomsten. Bolagen har möjlighet att reservera vinstmedel på olika sätt. En möjlighet är att göra avsätt- ningar till periodiseringsfonder. Bolagen får placera högst av sin vinst i en periodi- seringsfond. måste bolaget återföra medlen till beskattning. Systemet möjliggör en utjämning av beskattningen över tiden. För avsättningar till periodiseringsfond tas en schablonmässigt beräknad intäkt upp till be- skattning. Intäkten beräknas som summan av periodiseringsfonderna vid beskattningsårets ingång multiplicerat av statslåne- räntan andra året före taxe- ringsåret. Denna intäkt beskattas . Avkastningsskatt tas ut på pensionssparande och sparande i kapitalförsäkringar. En schablon- mässig avkastning beräknas baserat på värdet av tillgångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen vid ingången av beskattningsåret multiplicerat med statslåneräntan under kalenderåret närmast före beskattningsåret. Skattesatsen för sparande i pensionsförsäkringar är och för ka- pitalförsäkringar . Juridiska personer som betalar avkastningsskatt är framförallt svenska livförsäkringsföretag och utländska livförsäkringsföretag som bedriver verksamhet i . Fysiska personer betalar en motsvarande avkastningsskatt på utländska kapital- eller pensionsförsäkringar. Skatt utgår på fastighet som taxerats som små- husenhet, hyreshusenhet, industrienhet inklusive elproduktionsenhet eller lantbruksenhet om det på lantbruksenheten finns vad som vid fastig- hetstaxeringen betecknas som småhus eller mark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skatte- pliktig enligt fastighetstaxeringslagen. Skattskyl- dig är ägare till fastigheten. Skattesatserna för olika slag av fastigheter redo- visas i tabell 5.22. I syfte att utjämna höjningar av taxerings- värden i samband med de allmänna eller förenk- lade fastighetstaxeringarna finns en s.k. dämp- ningsregel för fastighetsskatten. Utformningen medför att en tredjedel av höjningen slår igenom under tre på varandra följande år. Tabell 5.22 Skattesatser för olika slag av fastigheter Skatten utgår på fastighetens taxeringsvärde, vilket skall motsvara av fastighetens marknadsvärde. Med marknadsvärde avses det pris fastigheten sannolikt betingar vid en försälj- ning. För småhus och hyreshus fastställs ett värdeår som normalt motsvarar det år då fastigheten färdigställs. Värdeåret kan dock förändras vid ombyggnader. efter värdeåret utgår ingen fastighetsskatt och för de därpå föl- jande fem åren utgår endast halv fastighetsskatt. Under vissa förutsättningar gäller en begräns- ningsregel. Den innebär i huvudsak att ett hushåll får en skattereduktion så att det betalar maximalt av inkomsten i fastighets- skatt. I denna proposition aviseras vissa föränd- ringar i begränsningsregeln. Skattskyldiga till förmögenhetsskatt är bl.a. fysiska personer bosatta i . Skattskyldig- heten omfattar all skattepliktig förmögenhet i och i utlandet. Förmögenhetsskatt för juridiska personer betalas dels av svenska föreningar och samfund till den del medlemmarna inte har del i för- mögenheten genom sin andel, dels av svenska stiftelser. Fribelopp och skattesatser redovisas i tabell 5.23. Förmögenhetsskatten tas ut på den del av den skattepliktiga förmögenheten som över- stiger fribeloppet. Om den skattskyldige får skattereduktion för fastighetsskatt eller sambeskattas med någon som får skattereduktion för fastighetsskatt medges även skattereduktion för förmögenhets- skatt. Reduktionen beräknas som fastighetens del av förmögenhetsskatten multiplicerad med fastighetsskattereduktionens andel av fastig- heten. Stämpelskatt utgår på förvärv av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteck- ningar. Vid förvärv är skatten av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten med vissa undan- tag . Vid inteckning är skatten 2 pro- cent av inteckningsbeloppet för fast egendom och tomträtt, för luftfartyg och när- ingsverksamhet samt för skepp. 5.6.3Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt utgår på värdet av omsatta och skattepliktiga varor och tjänster. Skattskyldig är den som har skattepliktig omsättning av varor och tjänster, import av skattepliktiga varor samt den som gör ett gemenskapsinternt förvärv av varor. Skatt tas ut i varje led, varvid den som är skattskyldig har avdragsrätt för den skatt som betalats till leverantör. Detta medför att det endast är mervärdet som beskattas i varje pro- duktions- eller distributionsled. Omsättning av alla varor och tjänster är, om inte annat särskilt stadgas, skattepliktig. Huvudregeln är att mervärdesskatt utgår av beskattningsunderlaget. Från denna regel gäller i huvudsak följande undantag: för livsmedel och hotell, samt för böcker, tidningar, person- befordran, samt entréavgifter till vissa kultur- evenemang. Vid beräkning av skatten som en del av försäljningspriset motsvaras de tre olika skattesatserna av för huvudregeln och för de lägre skattesatserna. Tobaksskatt ska betalas för tobaksvaror som till- verkas i , som förs in eller tas emot från ett annat eller som importeras från tredje land. Tobaksskatt tas ut för cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, tuggtobak och snus. I tabell 5.24 redovisas de skattesatser som gäller . Tabell 5.24 Skattesatser för olika tobaksslag av punktskatt på mest sålda priskategorin = per styck För öl, vin och andra jästa drycker, mellanklass- produkter samt för etylalkohol som tillverkas inom landet, som förs in eller tas emot från annat eller som importerats från tredje land skall alkoholskatt erläggas. De skattesatser som gäller 2006 redovisas i tabell 5.25. Tabell 5.25 Skattesatser för olika alkoholslag Skattesats/liter och volymprocent Skattesats/liter ren alkohol Skatt på energi och miljö Energiskatt ska erläggas för elkraft och vissa bränslen som kolbränslen, petroleumkoks, ben- sin, fotogen, motorbrännolja, eldningsolja, rå- tallolja, naturgas, metan och gasol samt andra oljeprodukter, med undantag för smörjoljor och smörjfetter. Dessutom skall energiskatt i vissa fall erläggas även för andra produkter om en så- dan produkt används som motorbränsle eller för uppvärmning. Energiskatten på bensin och dieselolja är differentierad med hänsyn till deras miljöegenskaper. Några av de vanligaste skat- terna på energi redovisas i tabell 5.26. Tabell 5.26 Urval av skattesatserna Kronor/liter, öre/kWh Bensin, miljöklass 1 Dieselolja, miljöklass 1 hushåll i övriga landet Fordonsskatt tas ut för motorcyklar, personbi- lar, lastbilar, bussar, trafiktraktorer, tunga ter- rängvagnar, motorredskap och släpvagnar, om de är eller bör vara upptagna i trafikregistret och inte är avställda (skattepliktiga fordon). Släpvag- nar som dras av motorredskap eller av tunga ter- rängvagnar är skattepliktiga endast i vissa fall. Traktorer som används uteslutande i jordbruket är inte skattepliktiga. Fordonsskatten beräknas efter fordonets skat- tevikt. Skattevikten är för personbil, motorcykel, traktor och motorredskap lika med tjänstevikten och för buss, lastbil, tung terrängvagn och annan släpvagn än påhängsvagn i princip lika med total- vikten. Särskilda bestämmelser gäller beträffande beräkningen av skattevikten för påhängsvagnar. Fordonsskattens storlek är beroende av bland andra fordonsslag, drivmedelsslag och antal hjul- axlar. I tabell 5.27 redovisas hur fordonsskatten för ett urval av fordon beror på skattevikten. Tabell 5.27 Vissa fordonsskattesatser Skattevikt (tjänstevikt) I syfte att öka miljöstyrningen läggs fordons- skatten för personbilar om till att vara baserad på koldioxidutsläpp . Enbart personbilar av modellår eller senare samt äldre personbilar som uppfyller miljöklass 2005, miljöklass el eller miljöklass hybrid påverkas av detta. Övriga fordon kvarstår i det viktbaserade systemet. Som stöd för glesbygden är fordonsskatten för personbilar, vars ägare är bosatta i vissa kommuner, nedsatt med . Trängselskatt tas ut för svenska personbilar, lastbilar och bussar registrerade i vägtrafik- registret eller som brukas med stöd av salu- vagnslicens för färd in i och ut från vissa områden samt passage av vissa vägavsnitt i . Skatten tas ut under försöks- . Skatt- skyldig är ägaren av fordonet. Skatten differen- tieras utifrån veckodag och klockslag. Skatte- beloppet varierar mellan och per passage men det sammanlagda skattebeloppet kan högst uppgå till per fordon. För följande fordon gäller ej trängselskatt: Bil med särskilt parkeringstillstånd för rörelsehindrade personer. Bussar med totalvikt om mint . Bil som används för färdtjänst. Bil som används för taxitrafik. Bil som drivs med el, etanol eller annan gas än gasol. Fordon som passerar till och från . I detta kapitel redovisas och analyseras statsbud- getens och de takbegränsade utgifternas utveck- ling över tiden. Jämförelser görs även mot ut- giftsberäkningarna i statsbudgeten och med utgiftsberäkningarna i budgetpropositionen . I avsnitt 6.2 redogörs översiktligt för de makroekonomiska förutsättningarna för utgifts- beräkningarna. I avsnitt 6.3 redovisas utgifts- prognosen och skillnaderna mellan den aktuella prognosen på utgiftsområdesnivå och beslutade utgiftsramar per utgiftsområde i stats- budgeten . I avsnitt 6.4 redovisas beräknade utgiftsramar och en jämförelse med beräk- ningarna i budgetpropositionen . Vidare redovisas regeringens förslag till nya utgifts- reformer och finansieringen av dessa. Därefter redovisas andra utgiftsförändringar som följer av bland annat förändrade volymer inom regel- styrda transfereringssystem eller ändrade makro- ekonomiska förutsättningar. I avsnitt 6.5 analyseras utgiftsutvecklingen för . Avslutningsvis redovisas regeringens förslag till ändring av hur ändamål och verksamheter skall fördelas på utgiftsom- råden (avsnitt 6.6). De statliga finanserna påverkas i hög grad av hur ekonomin utvecklas i och i omvärlden. De statliga utgifterna påverkas främst av föränd- ringar i arbetslöshet, löner och priser. En tiondels procentenhet högre öppen arbetslöshet ökar utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen med . En ökning av pris- och lönenivån medför att utgifterna under utgiftstaket normalt sett ökar med . Den fulla utgiftseffekten av förändrade priser och löner slår igenom med fördröjning. Även bruttonationalinkomsten (BNI) har en effekt på statsbudgetens utgifter via dess påver- kan på EU-avgiften och biståndsnivån. Om BNI ökar beräknas utgifterna till följd av detta öka med . Den indirekta effekten av en högre BNI är att utgifterna reduceras eftersom exempelvis utgif- terna för arbetslöshetsersättning i normalfallet minskar vid ökad aktivitet i ekonomin. I tabell 6.1 redovisas de centrala makro- ekonomiska förutsättningarna ekonomiska vårproposition. De makro- ekonomiska prognoserna finns återgivna i sin helhet i bilaga 1, Svensk ekonomi. Enligt nationalräkenskaperna blev det preli- minära utfallet 2005 . bedöms tillväxten bli , vilket är högre än vad som prognostiserades i budget- propositionen . De viktigaste orsakerna till revideringen är att tillväxten för hushållens konsumtion och exporten har reviderats upp. Även 2007 och 2008 är prognoserna för BNP- tillväxten högre än motsvarande prognoser i budgetpropositionen . Att tillväxttakten förväntas bli högre 2007 beror bland annat på att hushållens konsumtion bedöms bli starkare. görs ingen fullständig konjunkturprognos, utan kalkylerna bygger då på bedömningar av resursutnyttjande och potentiell tillväxt. Den högre tillväxttakten 2008 jämfört med budget- propositionen förklaras till viss del av att den potentiella tillväxttakten nu bedöms vara något högre. Till skillnad mot tidigare bedöms det också finnas lediga resurser i ekonomin 2007, vilket innebär att BNP kan stiga snabbare än den potentiella BNP 2008. Tabell 6.1 Makroekonomiska förutsättningar Prognoser från budgetproposition anges inom parentes (2,4) (3,1) (2,8) (2,3) (2 622) (2 768) (2 906) (3 039) (2 661) (2 809) (2 948) (3 082) Inflation enligt KPI3, 4 (0,3) (1,5) (2,6) (2,7) (39,4) (39,7) (40,2) (41,2) (118,4) (121,6) (125,5) (131,2) (5,9) (4,8) (4,4) (4,4) (2,7) (3,6) (3,3) (2,7) (3,3) (3,4) (4,3) (4,3) (2,9) (3,4) (3,9) (4,2) (1,9) (2,4) (3,4) (4,0) 1Årlig procentuell volymförändring. 4Årlig procentuell förändring. 5Inkomstindexet visar den genomsnittliga reala förändringen av pensions- grundande inkomster och inkomster över intjänandetaket multiplicerat med förändringen i KPI för . 6Procent av arbetskraften. Prognos enligt den nya AKU-definitionen. 7Enligt Konjunkturlönestatistiken, vars definition skiljer sig från Nationalräkenskaperna, antas timlönen öka 2008. Källor: , och . Inflationen är fortsatt låg och under Riks- bankens lägre toleransintervall på . Prognosen för konsumentprisindex (KPI) 2006 har reviderats ned något. Orsakerna till detta är dels att utfallen pekar på ett dämpat inflationstryck, dels på att prognosen för vissa komponenter, bland annat hyrorna, har reviderats ned. Även 2007 och 2008 beräknas inflationen vara något lägre än vad som antogs i budgetpropositionen . Den öppna arbetslösheten beräknas för inne- varande år uppgå till av arbets- kraften, vilket är lägre än utfallet . Att arbetslösheten förväntas sjunka är en följd av att sysselsättningen förväntas stiga, samt av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som rege- ringen har presenterat. Utbudet av arbetskraft förväntas att utvecklas starkare än tidigare bedömningar. På kort sikt har det fått effekten att arbetslösheten reviderats upp trots att sysselsättningen är högre. Det beror på att arbetskraftsutbudet har ökat mer än sysselsättningen. Detta förklarar att prognoserna avseende arbetslösheten har reviderats upp något jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Utfallet för timlöneutvecklingen blev marginellt lägre än prognosen i budget- propositionen . Prognosen är oförändrad medan timlöneantagandet har reviderats ned jämfört med budgetpropo- sitionen . Prognosen avseende 2008 är oförändrad. Både den långa och korta räntan förväntas successivt stiga från dagens låga nivåer. Föränd- ringarna jämfört med budgetpropositionen är relativt små. För en mer utförlig beskrivning av de makro- ekonomiska förutsättningarna, se bilaga 1, Svensk ekonomi. I avsnitt 6.3.1 redovisas prognosen för de takbe- gränsade utgifterna. Prognosen för statsbudge- tens inkomster och saldo 2006 redovisas i kapitel 5 respektive avsnitt 4.3.4. Tabell 6.2 Statsbudgetens utgifter Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Statsbudget enligt beslut . 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I statsbudgeten beräknades statsbud- getens utgifter till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till . Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor redovisas i avsnitt 6.3.1. uppgår utgiftsramen för utgiftsom- råde 26 Statsskuldsräntor m.m. till , varav anslaget 92:1 Räntor på statsskulden svarar för . Utgifterna för utgiftsområdet beräknas , till följd av föränd- ringar i makroantaganden och Riksgäldskon- torets emissionsplaner, bli , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Det finns en betydande osäkerhet i prognosen eftersom räntebetalningarna, även på kort sikt, påverkas av ränte- och valutarörelser. Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 125 samt 27. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas också utgifterna för ålderspen- sionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Under utgiftstaket ingår även posten Minskning av an- slagsbehållningar. Den så kallade budgeterings- marginalen är skillnaden mellan utgiftstaket för staten och de takbegränsade utgifterna. Riks- dagen har fastställt utgiftsstaket till . Utgiftstaket för staten är ett centralt budget- politiskt åtagande för och regeringen. Om det finns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Regeringen följer noggrant utgiftsutveck- lingen genom månatlig uppföljning och regel- bundna prognoser för att kunna vidta åtgär- der om utgiftstaket skulle bedömas vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i den av beslutade statsbudgeten till . Budgeteringsmar- ginalen uppgick då till . I den aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till , vilket innebär att budgeteringsmarginalen har ökat och beräknas till .