prop · GT031d17 · 2006-01-01 00:00:00 — Arbetet för att öka andelen kvinnor bland ledamöterna i de centrala och regionala styrelserna har totalt sett ändå utvecklats mycket positivt. hade de centrala styrelserna och de regionala kvinnor. , hade de centrala styrelserna och de regionala kvinnor i sina styrelser. Vid den senaste kartläggningen, , uppgick andelen kvinnor i de centrala styrelserna till och i de regionala till . Regeringen har angivit att slutmålet om en jämn könsfördelning i statliga styrelser skall ligga fast (rskr. 1999/2000:24, AU 6). Årets redovisning avser förhållanden per . Då uppgick andelen kvinnor i de centrala myndigheternas styrelser till , vilket innebär att det i genomsnitt inte skett någon förändring från föregående år gällande könsfördelningen. Målet om en jämn könsfördelning är således ännu inte riktigt uppfyllt. I de regionala styrelserna är könsfördelningen oförändrat jämn . Andelen kvinnor och män i statliga kommittéer redovisas i kommittéberättelsen. Tabell 1.1 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på departement 2003 och 2004 Antal, könsfördelning (%) och förändring (procentenheter) 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Tabell 1.2 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på centrala myndigheter 2004 Antal och könsfördelning (%) Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Expertgruppen för EU-frågor, för europapolitiska studier; Sieps Myndigheten för utländska investeringar i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. : Program- och forskningsrådet Rådet för flykting och invandrarfrågor (UD1997:A) Rådet för migrations- och asylpolitiska barnfrågor Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Delegationen för folkrättslig granskning av vapenprojekt Rådet för insyn i Försvarsmakten Styrelsen för psykologiskt försvar 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd Internationella programkontoret för utbildningsområdet Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Nationellt centrum för flexibelt lärande Nationellt sekretariat för genusforskning 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU Rådet för högre utbildning Statens ljud- och bildarkiv Forum för Levande historia 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Livrustkammaren, och Hallwylska Radio- och TV- verket Statens museer för världskultur Fonden för fukt- och mögelskador vid Studsvik AB:s anläggningar 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. : Rådet för investeringsstöd : Tillsyns- och föreskriftsrådet : Vetenskapliga rådet för biologisk för vatten- och luftforskning Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen: : Rådet för konkurrensfrågor 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Rådet för Europeiska socialfonden i Verket för näringslivsutveckling: Centrala myndigheter, nämnder m.m. ingår i redovisningen. Av tabell 1.1 och 1.2 ovan framgår att den genomsnittliga könsfördelningen bland de ordinarie ledamöterna (inklusive ordförande) är samma som föregående år, dvs. kvinnor och män. De i genomsnitt mest jämställda styrelserna återfinns under Ut- bildningsdepartementet och kvinnor och män samt under kvinnor och män. Högst andel kvinnor finns bland ledamöterna i styrelser under Social- och Kulturdepartementen, kvinnor. Högst andel män i styrelserna har Statsrådsberedningen och , båda män. Av totalt 301 styrelser har 44, , jämn könsfördelning vilket ligger på samma nivå som föregående år. 158 styrelser, , domineras av män vilket är en ökning med en procentenhet . 99 styrelser, , domineras av kvinnor, vilket är en minskning med en procentenhet . Den udda platsen går oftast till en man till genomsnittet för samtliga centrala myndigheters styrelser har målet om en jämn könsfördelning varit nära att uppnås . Det har dock ständigt varit en överrepresentation av män. En delförklaring till detta är att den udda platsen (i en styrelse med t.ex. 9 ledamöter inklusive ordföranden) i av fallen går till en man. I av dessa fall innebär detta att styrelsen har en manlig ordförande. Andelen manliga ordföranden ligger kvar på samma nivå som föregående år, . Således är andelen kvinnliga ordföranden fortsatt låg och uppgår endast till . Jämnast könsfördelning bland styrelseordföranden har kvinnor och män samt Försvarsdepartementet kvinnor och män. fanns den största överrepresentationen av män bland styrelseordförandena hos och Statsrådsbered- ningen och detsamma gäller för denna redovisning. Statsrådsberedningen har manliga ordföranden (visserligen är dessa enbart två stycken) och har 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 I genomsnitt ligger andelen kvinnliga och manliga ordföranden på samma nivå som föregående år. Tabell 1.3 Ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i centrala myndigheter m.m. där regeringen utser en del av ledamöterna fördelade på departement 2004 Antal och könsfördelning (%) Ledamöter utsedda av regeringen Könsfördelning (%) Könsfördelning (%) för arbetsliv och socialvetenskap Offentliga sektorns särskilda nämnd (SHA- : för humaniora och Fasta utskottet enligt svensk-norska 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Ledamöter utsedda av regeringen Könsfördelning (%) Könsfördelning (%) för miljö, areella näringar och rörande kontroll av kärnämne om forskning och utveckling * Samtliga ledamöter ej redovisade här eftersom de övriga utses av Centrala myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna Tabell 1.3 ovan innehåller statistik gällande könsfördelningen i centrala myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna. Regeringens inflytande över könsfördelningen bland samtliga ledamöter blir i dessa fall begränsat och målet därmed svårare att nå. Könsfördelningen bland de ledamöter som utses av regeringen är generellt sett jämnare än könsfördelningen bland övriga ledamöter. I genomsnitt har regeringen utsett kvinnor och män; genomsnittet för samtliga ledamöter ligger på kvinnor och män. Tabell 1.4 Ordinarie ledamöter (exkl. personalföreträdare) i regionala myndigheters styrelser fördelade på myndighetsgrupper 2003 och 2004 Antal, könsfördelning (%) och förändring (procentenheter) Könsfördelning (%) 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Tabell 1.5 Ordinarie ledamöter (exkl. personalföreträdare) i regionala myndigheters styrelser fördelade på län 2004 Antal och könsfördelning (%) *har en särskild länsindelning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 I tabell 1.4 och 1.5 redovisas andelen kvinnor och män i fem regionala myndighetsgrupper. Uppgifterna omfattar samtliga län och avser även här förhållanden per . I dessa styrelser var överrepresentationen av män totalt sett åtgärdad och målet om en jämn könsfördelning, kvinnor och män, har varit uppnått och så även . Detta innebär dock inte att varje enskild regional styrelse har en jämn könsfördelning. Av tabell 1.4 framgår att den regionala myndighet där det i genomsnitt var störst skillnad mellan andel kvinnor och män var kvinnor och män. hade dock minskat andelen män . Den enda av fem regionala myndigheter som uppnått målet på jämn könsfördelning var . Lägst andel män fanns hos Försäkringskassorna män och kvinnor. Diagram 1.1 Styrelser i statliga myndigheter m.m. 2002- 2004 Könsfördelning (%) Ordf., centrala mynd., 2002 Ordf., centrala mynd., 2003 Ordf., centrala mynd., 2004 Ledamöter, centrala mynd., 2002 Ledamöter, centrala mynd., 2003 Ledamöter, centrala mynd., 2004 Styrelser regionala mynd., 2002 Styrelser regionala mynd., 2003 Styrelser regionala mynd., 2004 Ur demokratisk synpunkt är det oroväckande att könsfördelningen bland ledamöter och ordförande i centrala myndigheters styrelser har stagnerat och varit mer eller mindre oförändrad. Andelen män i centrala myndigheters styrelser gick ned med en procentenhet men därutöver har ingen förändring skett . För att en representation bland ledamöterna kvinnor och män, skall anses vara jämställd borde vi rimligtvis få en situation där antalet kvinnor vissa år överstiger antalet män. Än så länge har dock inte detta hänt och vi måste därför arbeta vidare för att uppnå en jämn representation mellan könen.