prop · GT0382 · 2006-03-15 00:00:00 — Inom har OSSE-missionen givits huvudansvaret för frågor rörande demokratisering och institutionsbyggande, mänskliga rättigheter, massmedier och val. Minoritetsfrågor utgör en viktig del av arbetet med mänskliga rättigheter. Missionen stödjer minoritetsgrupper i Kosovo och genomför aktiviteter för att integrera dessa inom olika områden i samhället. har missionen arbetat med lokal etermedia på olika minoritetsspråk för att nå ut till minoritetsgrupper, något som bidrar till att öka toleransen och samarbetet mellan olika grupper. Missionen har även anordnat möten med kvinnor från olika folkgrupper och arrangerat aktiviteter för att få fler kvinnor att delta i politiken. Missionen i Kosovo arbetar också med att stödja och stärka det temporära självstyret, (, PISG). Inom ramen för detta arbete är främjandet av dialog mellan etniska grupper ett prioriterat område. Efter oroligheterna uppmärksammades internflyktingarnas situation av missionen och erbjuder missionen stöd för att underlätta deras återvändande. Missionen har satsat mer på att ge ungdomar utbildning och information om medborgerliga rättigheter och skyldigheter. har missionen anordnat aktiviteter för ungdomsorganisationer och uppmuntrat enskilda organisationer till engagemang för de lokala och centrala myndigheterna. OSSE-missionen har även ansvar för (, KPSS) som utbildar och certifierar en lokal multietnisk poliskår. I KPSS: s mandat ingår att utveckla och genomföra grundläggande polisiär utbildning med fokus på demokrati och mänskliga rättigheter. Den av utbildade polisen tar gradvis över FN-polisernas uppgifter i Kosovo. Grundutbildningen vid polisskolan fortsätter jämte vidareutbildning och utbildning av polisinstruktörer. bistår med två svenska poliser till skolan. har missionen arbetat med centrala (Central Election Commission, ) i Kosovo för skapandet av ett forum för valsamordning som fått ansvaret att utarbeta möjliga reformer av landets valsystem. Huvudkontoret för missionen ligger i . Därutöver finns sju regionala OSSE-kontor samt ett flertal fältkontor. Missionen har över 300 internationella anställda tjänstemän varav bistår med sammanlagt nio personer. OSSE-missionen i inrättades 1996 med ett mandat inriktat på mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och förtroendeskapande åtgärder mellan landets befolkningsgrupper. Verksamheten är inriktad på att stödja den kroatiska regeringens genomförande av de internationella åtaganden landet har gjort inom dessa områden. Missionens konkreta arbete fokuserar framför allt på att tillsammans med högkommissarie för frågor om nationella minoriteter främja flyktingars återvändande och minoriteters rättigheter. Stöd till reformering av rätts- respektive polisväsendet samt ansträngningar för att främja försoning i de krigsdrabbade områdena är andra viktiga frågor. fortsatte missionen sitt tidigare arbete med att stödja polisreformen i med utbildning och expertis. Missionen organiserade seminarier och fortsatte att understryka betydelsen av att undvika politisk inblandning i polisens arbete. påbörjade missionen arbetet med att genomföra en gränspolisstrategi som beräknas vara klar . bistår missionen med en polis. OSSE-missionen samarbetar nära med den Europeiska kommissionens delegation i och har fått en viktig funktion att fylla i närmande till EU. OSSE-missionen bidrar genom sin verksamhet till att stödja i genomförandet av nödvändiga reformer inför ett framtida EU-medlemskap. har avsevärda framsteg gjorts vad gäller landets lagstiftning, som på en rad områden reviderats för att uppfylla internationella normer. gav EU status som kandidatland och beslutade EU:s utrikesministrar att medlemsskapsförhandlingar skulle inledas. I takt med framsteg i EU-närmandet, ökar samordningen mellan EU och . Antalet internationella tjänstemän vid missionen uppgår till ett knappt femtiotal. Utöver huvudkontoret finns tre regionala center i Knin, Vukovar och Sisak samt sex fältkontor. (f.d. jugoslaviska republiken ) OSSE-missionen i inrättades 1992 med ett mandat inriktat på att förhindra spridning av konflikter från övriga delar av det till , och är därmed den OSSE-mission som funnits längst på uppstod en allvarlig konflikt mellan den slaviskspråkiga befolkningsmajoriteten och den albanskspråkiga minoriteten i landet. Missionen utökades då kraftigt för att bland annat bistå med övervakning av gränsområdena i norra . slöts ett fredsavtal, det så kallade , mellan ledarna för landets politiska partier. I genomförandet av avtalet gavs OSSE-missionen en viktig förtroendeskapande roll i samarbete med EU och Missionen fick också i uppdrag att, inom ramen för polisakademi i , ansvara för en multietnisk polisutbildning och utbilda 1 000 poliser från landets minoritetsgrupper för att skapa en poliskår som återspeglar landets befolkning. OSSE-missionen fortsätter att bedriva verksamhet vid akademin bland annat i form av utbildning av Missionen arbetar också med projekt för att bidra till integrationen av minoritetsgrupper i det makedonska samhället. erhöll kandidatlandsstatus för medlemskap i EU, dock utan datum för förhandlingsstart. närmande förutsätter att landet genomgår en rad reformer. Bland annat Skr. 2005/06:82 måste landet decentraliseras så att kan genomföras. har givit sitt fulla stöd till den decentraliseringsprocess som kom igång på allvar. Redan vid slutet av året var positiva utfall synliga. Missionen inbjöds att delta i arbetet med vallagen. hölls kommunalval i . Efter att /ODIHR givit ett kritiskt utlåtande om valet utförde de makedonska myndigheterna en generell granskning och rationalisering av vallagen i linje med internationella normer för demokratiska val. Missionen blev inbjuden att delta som internationell representant i denna arbetsgrupp. Inför kommunalvalet började missionen arbeta med ett projekt för att uppmuntra kvinnors deltagande och öka deras roll i politiken. Projektet fick ett positivt utslag och efter kommunalvalet fortsätter arbetet bland annat med jämställdhetskommissionen (Gender Equality Commission) för att ytterligare öka kvinnors deltagande inför parlamentsvalet . har missionen givit stöd till etablerandet av sex regionala ombudsmannakontor i landet. Sida har finansierat ett nytt projekt som innebär utveckling och reform av denna institution. Missionen har även arbetat med utveckling av polisväsendet, konstitutionella lagändringar, domarkårens roll samt rättssäkerhetsfrågor. Missionen i omfattar 80 internationella tjänstemän. ställer två poliser till missionens förfogande. har en väl etablerad fältnärvaro i de fem centralasiatiska länderna. Den första missionen inrättades 1994 i , medan de övriga påbörjade verksamheten . OSSE-kontoren i kallas för center. Deras mandat är brett och omfattar tre dimensioner. Verksamheten sker inom ramen för breda säkerhetsbegrepp. Tyngdpunkten ligger på regionalt samarbete. övervakar i första hand den politiska, rättsliga och ekonomiska utvecklingen i syfte att upprätthålla stabilitet i landet och i regionen. Till de respektive missionernas uppgifter hör även att främja genomförandet av principer och åtaganden och att samarbeta med värdlandet. Vidare skall kontakter knytas med lokala myndigheter, universitet, forskningsinstitutioner och enskilda organisationer. OSSE- missionerna medverkar också i anordnandet av regionala seminarier och besök. aktiviteter i har ökat i omfattning , vilket varit i linje med de deltagande staternas önskemål att gradvis omfördela resurser från fältverksamheten på västra till . Trots en ökning av resurserna till går alltjämt en liten del av den samlade OSSE-budgeten för fältverksamhet till fältnärvaro i regionen. Konfliktförebyggande projekt i regionen drivs, förutom av centra, även av sekretariat och tre institutioner HCNM, ODIHR och RFoM. Många frågor är av regional betydelse varför sökt främja samarbete mellan länderna i . regionalt samarbete är ett vattenprojekt som involverar och har lämnat stöd till projektet. Ett annat regionalt projekt rör bistånd med syfte att höja rättssäkerheten genom att skapa förutsättningar för rättvisa rättegångar. Projektet genomförs av ODIHR och har erhållit svenskt stöd. center i initierade 2004 det centralasiatiska ungdomsnätverket (, CAYN), som sköts tillsammans med övriga centra i . har nätverket fortsatt att fungera under ledning av center i Bisjkek. Studenter som ingår i nätverket studerar principer och åtaganden, skriver forskningspapper om breda säkerhetsbegrepp och deltar i gruppdiskussioner på CAYN:s hemsida. Det är viktigt att samarbetet mellan olika organisationer med verksamhet i fält förbättras. I pågår ansträngningar för att förbättra samordningen i . arbetar till exempel nära EU:s särskilde representant () för som regelbundet besöker regionen. utnämnde det slovenska OSSE-ordförandeskapet en personlig representant för . center i inledde arbetet 1999 i den tidigare huvudstaden . inrättades också ett förbindelsekontor i den nuvarande huvudstaden . Verksamheten följer ovan beskrivna mandat. bidrog centret till en studie för att finna alternativa, icke- legislativa metoder för att bekämpa extremism. Centret deltog i arbetet med att skapa lagar och strategier mot korruption, bedrev aktiviteter för att motverka korruption och var även involverat i kapacitetsbyggande åtgärder för journalister. Ett aktivt arbete för att motverka människohandel bedrevs och man arbetade för att öka det kvinnliga deltagandet i det offentliga livet. gav uttryck för önskemål om en ökning av framför allt miljöprojekt och mera fokus på ekonomi- och miljödimensionen samt den politiskmilitära dimensionen och därmed en samtidig minskning av den mänskliga dimensionen. hölls presidentval i . Trots vissa förbättringar levde valet inte upp till OSSE-åtaganden och andra internationella standarder för demokratiska val. Det förekom bland annat kampanjrestriktioner och trakasserier mot kampanjpersonal. Detta begränsade möjligheterna till deltagande på lika villkor för alla kandidater. Där elektroniskt röstande förekom, valde dock majoriteten av väljarna vanliga röstsedlar. Det fanns inga kvinnliga kandidater eftersom de tre som nominerats underkändes i den kazakiska språktesten. Själva valet gick dock lugnt till på de flesta håll. ställde valövervakare och valobservatörer till /ODIHR:s förfogande. Centret har fem internationella tjänstemän. ställer en tjänsteman till kontorets förfogande. center i huvudstaden inledde sitt arbete 1999. öppnades ett fältkontor i i södra med huvudsaklig uppgift att följa situationen i den multietniska Ferganadalen. Verksamheten följer ovan beskrivna mandat. Fokus för ligger framför allt på mänskliga rättigheter och då främst på häktningsförfaranden, människohandel, jämställdhet, rättvisa rättegångar samt främjandet av mänskliga rättighetsstandarder genom utbildning. Vidare bistår kontoret lokala polisstationer med främjandet av en dialog om mänskliga rättigheter mellan olika delar av rättsapparaten, det civila samhället och allmänheten. Kontoret hanterar även valrelaterade frågor, såsom stöd till aktörer i valprocessen och utbildning av röstberättigade och medvetandegörande. Främjande av interetniska relationer är en viktig del av arbetet. polisutbildningsprogram i inleddes med främsta syfte att utbilda närpoliser. Den polisman som ställt till förfogande avslutade sitt uppdrag . har lämnat finansiellt bidrag till närpolisutbildningen . inrättades på förslag av en OSSE-akademi, öppen för samtliga centralasiatiska länder. Dess uppgift är att utbilda och forska om regionala säkerhetsfrågor. Akademin skall verka för principer och praxis av det bredare säkerhetsbegreppet. lämnar genom Sida ett omfattande stöd till ett tvåårigt utbildningsprogram i mänskliga rättigheter och kapacitetsbyggande i . var turbulent i . Oegentligheter vid parlamentsvalen resulterade i en revolution , som slutade med att dåvarande president flydde landet. Detta var tredje gången på som en rapport från ODIHR:s valövervakningsmission bidrog till omvälvande förändringar i en deltagande stat (såsom tidigare skett i och ). Denna händelseutveckling ledde till ett extrainsatt presidentval, som ägde rum . ODIHR:s rapport från presidentvalet gav vid handen att påtagliga förbättringar gjorts, men att själva rösträkningen var ett problem. Civila och politiska rättigheter hade generellt respekterats och medieläget hade förbättrats. slovenska ordförandeskap och i bidrog till att medla i konflikten. Dessutom tillhandahöll ODIHR och expertkommentarer på det kirgiziska lagförslaget om tillägg till konstitutionen. deltog med valövervakare och valobservatörer i /ODIHR:s valobservatörsmissioner. har bland annat i Permanenta rådet framfört att man vill se en högre grad av OSSE-engagemang i ekonomiska program i landet. Kirgizerna föreslår bland annat ett stöd för att kunna uppfylla sina åtaganden inom frihandel. Centret har nio utsända tjänstemän (sex i Bisjkek och tre i Osj) varav ställer en till förfogande. har funnits på plats i då organisationens första kontor i öppnades. Utöver huvudkontoret i finns fem fältkontor i Kurgan-Turbe, Shartuz, Dusti, Garm och Khujand. Verksamheten följer ovan beskrivna mandat. Prioriteringarna för verksamheten ligger på minröjning i de områden i som minerades under inbördeskriget (med undantag för gränsen mot som faller utanför mandatet), destruktion av små och lätta vapen, bekämpning av narkotikahandeln och stärkt gränsövervakning, samt insatser som syftar till att stärka kvinnornas roll i samhället. har centret bland annat ökat fokus på sina ekonomiska aktiviteter och miljöprogram. Ett större program rörande destruktion av små och lätta vapen påbörjades och verksamhet för att bekämpa terrorism utvecklades. Inom den mänskliga dimensionen koncentrerade sig centret på mediefrågor, val och domstolsväsendet. Centrets program för att stödja reformer på rättsområdet inkluderar bland annat övervakning av rättegångar. Den lag som ändrar dödsstraff till livstids fängelse trädde i kraft . ODIHR:s valobservatörsmission konstaterade att även om det fanns tecken på en positiv utveckling sedan förra valet så nådde genomförandet av detta val inte upp till och andra internationella standarder. deltog med valövervakare och valobservatörer i /ODIHR:s valobservatörsmission. Med sina sjutton internationella tjänstemän är närvaro i den största i . ställer en tjänsteman till centrets förfogande. 1999 inrättade ett center i huvudstad . Verksamheten följer ovan beskrivna mandat. Särskilt fokus har satts på gränssäkerhet, bekämpande av terrorism, narkotikahandel och organiserad brottslighet samt ökad miljösäkerhet. Avtalen om vänskap, ömsesidigt förtroende och samarbete, som ingicks mellan och har bidragit till ökad stabilitet i regionen. Viseringsfrihet för kortare besök mellan länderna har även underlättat för minoriteterna att röra sig över gränserna. Liknande avtal finns mellan och . Grundläggande mänskliga rättigheter åsidosätts fortfarande i . I landet finns det stora brister vad gäller demokrati, rättsstatsprincipen, grundläggande rättigheter och friheter samt mediefrihet. Även om vissa positiva steg har tagits så återstår att omsätta internationella åtaganden i konkret politik och handling. Korruptionen utgör fortsatt ett problem. Registreringen av enskilda organisationer gick långsamt , däremot registrerades ett antal religiösa samfund. Röda korset har inte fått besöka alla fångar i landet, inte heller de som 2002 anklagades för försök till statskupp. I Permanenta råd har emellertid lovat att Röda korset skall få träffa samtliga fångar. Det turkmenska parlamentet har tidigare antagit en lag som möjliggör för presidenten att sitta kvar på livstid. presenterade presidenten emellertid sin plan för ökat politiskt deltagande. Bland annat skall parlamentet få ökade befogenheter. Nya partier skall kunna tillskapas, men utan att dessa står i motsatsposition till varandra. Presidenten meddelade vidare att han avser att dra sig tillbaka från presidentposten . deltog i årliga implementeringsmöte inom den mänskliga dimensionen (HDIM). Regeringsföreträdare deltar numera även i vissa större OSSE-möten, såsom ekonomiskt forum i . Vid i arbetar sex internationella tjänstemän. center i inledde arbetet 1995. Innan etablerat center i övriga centralasiatiska stater fungerade närvaron i som ett sambandskontor för regionen. Verksamheten följer ovan beskrivna mandat. Demonstrationerna och dödsskjutningarna i Andizjan kom att dominera centrets och även ODIHR:s verksamhet . I samråd med OSSE-ordföranden övervakade ODIHR efterdyningarna av händelserna i den mån det var möjligt. ODIHR förvägrades dock att sända personal till för att verifiera fakta. ODIHR valde då att intervjua flyktingar från Andizjan, som hade flytt till . ODIHR:s rekommendation till deltagarstater var att kräva en oberoende internationell för att få klarhet i frågan. ägde rättegångar, eller snarare skenrättegångar, rum. Av dem som dömts har samtliga befunnits skyldiga och de har dömts till långa fängelsestraff. ODIHR:s rapport från rättegångarna förmodas vara klar . Medierepresentantens rapport om mediernas bevakning av krissituationen i Andizjan tar bland annat upp förekomsten av blockering av internetsidor och nyhetsprogram, förföljelser av journalister och viseringsproblem. president och utrikesminister har framfört att man kan komma att överväga ett utträde ur om organisationens deltagande stater skulle insistera på åtgärder för att klarlägga händelserna i form av en , vilket av de uzbekiska makthavarna uppfattas som inblandning i inre angelägenheter. förlängde Permanenta råd centrets mandat med endast , till . motsatte sig en ettårsförlängning eftersom man menade att centret inte hade genomfört ett enda projekt av nytta för utan endast ägnat sig åt den mänskliga dimensionen. gav centret för att se vad slags reform som skulle genomföras inom fältverksamhet och som skulle vara ett för värdlandet mer användbart mandat. Centret består av fyra internationella tjänstemän. har emellertid endast två internationella tjänstemän funnits på plats. ställde en tjänsteman till centrets förfogande fram . har funnits på plats i området och har verksamhet i , och . kontor i södra har mandat som omfattar främjandet av principer och normer. Verksamheten sker inom ramen för det breda säkerhetsbegreppet. Mänskliga rättigheter, ekonomiska och miljörelaterade frågor samt politisk- militära aspekter faller därför alla inom kontorens arbetsområden. Organisationen arbetar aktivt med att förebygga och söka bidra till en lösning av konflikterna i regionen. Därutöver arbetar man med främjande av mänskliga rättigheter och demokrati, uppbyggnad av rättsstaten samt ett gott samhällsstyre. Även institutioner ODIHR, HCNM och RFoM bedriver verksamhet i regionen. polisenhet tog 2004 fram ett omfattande program för reformering av polisväsendet i samtliga tre länder. Av organisationens samlade budget för fältverksamhet går till södra . Kontoret har inte till uppgift att bevaka eller medla i konflikten i . Prioriterade verksamheter har bland annat inkluderat stöd, i samarbete med ODIHR och , till reformer på val- och grundlagsområdet samt förbättrad lagstiftning om mötesfrihet och demonstrationer. Vid en folkomröstning röstade av väljarna för en grundlagsreform. Inga utländska observatörer, förutom , hade inbjudits att övervaka folkomröstningen. observatörer bevittnade vissa oegentligheter. Konstitutionsändringarna skall införas stegvis och vara genomförda till fullo i och med presidentvalet . Vidare prioriteringar för har gällt främjande av mediefrihet, att bevaka att respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter efterlevs, genomförandet av ett projekt om eliminering av raketbränslelager, stöd till de armenska myndigheternas antiterrorismåtgärder, åtgärder för att öka allmänhetens miljömedvetenhet, främjande av jämställdhet, bekämpande av människohandel samt stärkande av demokratiska institutioner i landet. Programmet för reformering av polisväsendet i utgör en viktig del av kontorets verksamhet. har givit stöd till programmet. Vid i arbetar sju internationella tjänstemän. kontor i påbörjade sitt arbete . ovan beskrivna mandat. Liksom för i gäller att kontoret i inte har till uppgift att bevaka eller medla i konflikten i Kontorets främsta uppgifter har rört om rättegångsövervakning samt stöd till inför parlamentsvalen. Övriga prioriterade frågor har gällt stöd till lagstiftning, reformer av rättsväsendet, polis- och gränsvaktsutbildning, stöd till flyktingar och bekämpning av människohandel. Även miljöfrågor prioriteras, bland annat genom en plan för skogsplantering. Programmet för reformering av polisväsendet i har erhållit bistånd från bland annat . publicerade en rapport om övervakning av rättegångar i vilken det konstateras att rättegångarna inte lever upp till internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. uppmärksammas frågan om misshandel av häktade personer samt misstankar om tortyr. fångar, varav vissa politiska, även . besök i visade på vissa förbättringar, som inrättandet av offentlig television, men även negativ utveckling, som mordet på en journalist vittnar om. hölls parlamentsval i . i förhållande till tidigare val kunde skönjas under valupptakten. utfärdade dekret inför valen och en positiv tendens i linje med dessa var exempelvis att oppositionen kunde genomföra demonstrationer i början av Det förekom emellertid oklarheter i röstregistreringen och mötesfriheten belades med restriktioner . valdagen var tämligen lugn, men valprocessen försämrades successivt vid rösträkningen, särskilt vid tabuleringen av rösterna. deltog med valövervakare och valobservatörer i /ODIHR:s mission för valövervakning. deltog med ett stort antal valobservatörer. Vid i arbetar sex internationella tjänstemän. Konflikten mellan och har pågått och främst handlat om , som till övervägande delen är befolkat av kristna armenier. Tiotusentals dödades och en miljon människor drevs på flykt innan en vapenvila trädde i kraft . Vapenvilan respekteras i princip, även om incidenter förekommer då och då. observatörer blev exempelvis beskjutna vid övervakning av den så kallade kontaktlinjen. verkar för en förhandlingslösning av konflikten om , vilket sker genom den så kallade Minskprocessen. Arbetet sker inom ramen för Minskgruppen, som leds av ett samordförandeskap bestående av , och , och som i praktiken fungerar som medlare i konflikten. Minskgruppen består av ett dussintal länder, däribland . Kärnfrågorna i förhandlingarna rör framtida status, säkerhetsgarantier för områdets armeniska befolkning samt flyktingfrågan. Hundratusentals azerbajdzjaner är fortfarande hemlösa och lever under svåra förhållanden. I marginalen av i nåddes en överenskommelse mellan utrikesministrar om att tillsätta en inom ramen för Minskgruppen, med syfte att undersöka frågan om armeniska bosättningar på de av ockuperade områdena runt . ingick i den mission som 2005 besökte området. inleddes också en serie möten mellan och utrikesministrar i , den så kallade Pragprocessen. Inom ramen för denna process har såväl ländernas presidenter som utrikesministrar mötts . Vid ministermötet i gjordes ett positivt uttalande i vilket de framsteg som gjorts i fredsprocessen noterades. Vidare framhölls att tiden nu är mogen för att gå från förhandling till beslut. hölls parlamentsval i , som , å myndigheternas i vägnar, inbjöd /ODIHR till att övervaka. ODIHR sände ingen valobservatörsmission. ordförandeskap utsåg en personlig representant för konflikten i . Dennes uppgift är att skapa förtroende mellan parterna bland annat genom att upprätthålla kontakter mellan det politiska och militära ledarskapet samt övervaka vapenvilan. Vid kontoret, som är placerat i , arbetar även fem internationella tjänstemän. ställde en tjänsteman till kontorets förfogande. Riksdagsledamoten är parlamentariska församlings särskilde representant för konflikten i Nagorno- Karabach. mission i inrättades 1992. Huvudkontoret ligger i .