prop · GT03205 · 2006-05-30 00:00:00 — tidigt infördes ett nytt flerbarnstillägg för det andra barnet och flerbarns- tillägget höjdes fr.o.m. det tredje barnet. presenterade Utredningen om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer sitt betänkande Vräkning och hemlöshet drabbar också barn (SOU 2005:88). Utredaren gör bedömningen att sammanlagt minst 1 000 barn vräktes och konstaterar att problematiken är mångfacetterad varför det krävs insatser både inom och en förbättrad bostadspolitik. Betänkandet innehåller en rad förslag, bl.a. uppdrag till vissa myndigheter i syfte att förbättra kunskapsläget på om- rådet samt förslag till vissa kompletteringar i socialtjänstförordningen. Betänkandet bereds inom . sitionen föreslår regeringen flera insatser för att motverka hem- Flera av dessa ligger i linje med det som utredningen lyfter fram. Äldreförsörjningsstöd infördes och är avsett för personer i pensionsålder som inte får sina grundläggande försörjningsbehov tillgodo- sedda genom andra förmåner inom det allmänna pensionssystemet. försörjningsstöd kan beviljas till den som är bosatt i och som har Skr. 2005/06:205 fyllt . För den sökande som har rätt till inkomstgrundad ålders- pension, garantipension, bostadstillägg till pensionärer och särskilt bo- stadstillägg beviljas äldreförsörjningsstöd endast om sökanden tar ut samt- liga sådana förmåner som han eller hon är berättigad till. Äldreförsörj- ningsstöd betalas ut med det belopp varmed den sökandes inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå. har bostadskostnadsgränsen och ersättningsgraden i bostadstillägget för pensionärer som har fyllt höjts. En höjning har också gjorts av gränsen för skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd för pensionärer som fyllt . förlängdes tiden som omställnings- pension och garantipension till omställningspension erhålls från efter dödsfallet. Regeringen lade fram propositionen Höjt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst och höjd lägstanivå för hel föräldrapenning (prop. 2005/06:142). I propositionen föreslås en höjning av inkomsttaket vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst från sju och en halv till tio gånger prisbasbeloppet . Det höjda inkomsttaket skall tillämpas vid beräkning av bl.a. sjukpenning och föräldrapenning. tillsatte regeringen utredningen socialbidrag till arbete (dir. 2005:10) för att göra en översyn av de insatser samhället erbjuder personer i arbetsför ålder som är beroende av försörjningsstöd och som med hjälp av olika insatser bedöms kunna få arbete. Utredaren skall lämna förslag på åtgärder som underlättar över- gången från bidragsberoende till försörjning genom eget arbete. Över- gripande utgångspunkter för utredningen är att samhällets resurser skall utnyttjas effektivt med tydliga incitament för både individ och samhälle så att etableringen på arbetsmarknaden sker utan dröjsmål. De särskilda behov av insatser som yngre personer respektive nyanlända invandrade kan ha skall särskilt beaktas. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . - Sambandet mellan bestämningsfaktorn och hälsa Det finns ett starkt statistiskt samband mellan sysselsättning och hälsa som risken är hög för att personer med dålig hälsa skall bli arbetslösa. Sambandet mellan hälsa och sysselsättning är således dubbel- riktat. Det finns också studier som visar att den psykiska hälsan påverkas negativt av en övergång mellan betalt arbete och olika former av arbets- förlust, däribland sjukfrånvaro och föräldraledighet, samt positiva effekter vid återgång i arbete. Arbetslöshet är den aspekt på arbetslivet som studerats mest vad gäller dess samband med såväl kroppslig som psykisk hälsa, hälsovanor samt dödlighet. Särskilt sambanden med ökad psykisk ohälsa är väl kartlagda. En översikt av nordiska studier visar på ett samband mellan försämring av den psykiska hälsan och arbetslöshetens längd. Långvarig arbetslöshet påverkar hälsan negativt på många sätt. försämras, sjukvårdsutnyttjande och läkemedelskonsumtionen ökar, unga Skr. 2005/06:205 män konsumerar mer alkohol och unga kvinnor röker mer. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn För att följa utvecklingen av bestämningsfaktorn arbetsmarknadsposition används framför allt huvudindikatorerna sysselsättning, andel långtids- arbetslösa och långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen samt ohälsotalet. Huvudindikatorerna mäts med hjälp av registerbaserad arbetsmarknads- statistik (RAMS) från SCB, statistik från och arbets- marknadsstatistik från (). Andra indikatorer som används är arbetslöshet och andel inskrivna vid arbetsförmedlingen. Indikatorn sysselsättning visar att sysselsättningen har ökat , med undantag , samt att sysselsätt- ningsskillnaderna mellan olika samhällsgrupper har utjämnats. kvarstår stora skillnader i sysselsättning beroende på t.ex. kön och ursprung. Personer födda utanför har närmare 30 procentenheters lägre syssel- sättning än svenskfödda. Det finns fortfarande regionala skillnader i syssel- sättning. var sysselsättningen högst i , , och lägst i , . Arbetslösheten minskade kraftigt men har stigit . var arbetslösheten bland kvinnor och bland män. Även långtidsarbetslösheten har ökat , men omfattningen är olika i olika åldrar. Långtidsarbetslösheten, som andel av den totala arbetslösheten, är högst i den äldsta åldersgruppen (). Arbetslösheten är i allmänhet lägre i kommuner i storstads- regioner än i kommuner i gles- och landsbygd. Ohälsotalet är ett mått då ersättning betalas ut från någon av de socialförsäkringar som träder i kraft vid ohälsa, ställt i relation till antalet personer som omfattas av försäkringarna. Figur 4.3 Ohälsotalet i åldrarna , kvinnor och män. 12-månaderstal januari 2000mars 2006 Ohälsotalet har ökat under några decennier. Man kan dock se en nedgång Skr. 2005/06:205 från 43,2 2006, men ohälso- talet är fortfarande betydligt högre än . Ökningen har medfört en ökning av kostnaden för sjukförsäkringarna i en takt som är minst dubbelt så hög som ökningen av BNP. Männens genomsnittliga frånvaro har inte ökat lika mycket som kvin- nornas . Männens frånvaro låg på och . För kvinnor är ökningen betydligt större, . Även olika åldersgrupper skiljer sig åt genom att äldre har betydligt fler ersättningsdagar än yngre. Det finns även tydliga lokala skillnader när det gäller ohälsotalet. Både kvinnor och män har i särklass högst ohälsotal i glesbygdskommunerna och lägst tal i förortskommu- nerna. Näst högst ohälsotal har män i storstäder och kvinnor i industri- kommuner. Den svenska arbetsmarknaden är starkt könssegregerad på två plan. För det första arbetar kvinnor och män inom olika sektorer. arbetade av kvinnorna i kvinnodominerade yrken medan av männen arbetade inom mansdominerade yrken. För det andra är fördel- ningen av kvinnor och män på olika positioner ojämn. Kvinnor finns på lägre befattningsnivåer och i mindre prestigefyllda jobb än män. På av alla arbetsplatser finns inga kvinnliga chefer överhuvudtaget medan manliga chefer endast saknas på av alla arbetsplatser. Studier har visat att det i störst utsträckning var kvinnors hälsa som för- sämrades lågkonjunktur. Vid en lågkonjunktur kan ned- skärningar på arbetsmarknaden få svårare konsekvenser på kvinnodomine- rade arbetsplatser eftersom arbete inriktat mot andra människor inte går att rationalisera lika lätt som annat arbete. Nedskärningar på kvinnodomine- rade arbetsplatser medför att färre personer skall utföra lika mycket eller mer arbete vilket leder till ökad stress och minskar inflytandet över arbets- situationen. Kvinnornas andel av sjukskrivningarna har ökat successivt och svarade kvinnor för av antalet sjukpenningdagar. Kvinnors sjukskrivningsperioder var också längre än mäns (jämfört för män). Det finns ett tydligt samband mellan utbildningsnivå och förvärvsarbete. De som har lång utbildning förvärvsarbetar i större utsträckning än de med kort utbildning. förvärvsarbetade av den totala befolk- ningen i åldrarna . Motsvarande andel för befolkningen med eftergymnasial utbildning var och för personer med förgymna- sial utbildning . Under högkonjunkturen ökade sysselsättningen snabbare för utrikes än för inrikes födda. Trots det var skillnaderna i sysselsättningsgrad mellan grupperna fortfarande stora. Lägst sysselsätt- ningsnivåer fanns bland de utomeuropeiskt födda och personer födda i utanför . För personer födda i med utrikesfödda föräldrar, är situationen bättre. De med en svensk förälder har arbete eller är arbetslösa ungefär i samma utsträckning som Sverigefödda, medan de med två utrikesfödda föräldrar har en situation som i stort är jämförbar med personer födda i västvärlden utanför . Arbetslösheten för utomnordiskt födda ökade enligt SCB:s arbetskrafts- undersökningar mellan och , från vilket kan jämföras med andelen Sverigefödda som låg Skr. 2005/06:205 på . Trots denna stora skillnad i arbetslöshetstal finns inte samma gap i andel långtidsarbetslösa av alla arbetslösa . Ett undantag är män , där individer födda utanför har ca fem procentenheters högre andel långtidsarbetslösa än övriga. ökar antalet ungdomar i åldern kraftigt i . Parallellt med ökningen har efterfrågan på arbetsmarknaden varit svag vilket särskilt drabbar ungdomar som ännu inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden. Trots att ungdomsarbetslösheten i allmänhet är relativt kortvarig, kan den ha kraftiga långvariga effekter för de individer som hamnar utanför arbetsmarknaden. Personer med funktionshinder har lägre sysselsättningsgrad än befolk- ningen i stort. Av den undersökning som SCB gör om funk- tionshindrades situation på arbetsmarknaden framgår att var av de med funktionshinder sysselsatta och av dem som också bedömde att funktionshindret medförde nedsatt arbetsförmåga var sysselsatta. Motsvarande siffra för den totala befolk- ningen var . - Insatser som påverkar bestämningsfaktorn I budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1) presenterade rege- ringen ett elvapunktsprogram för ökad hälsa och gavs en avsiktsförklaring för ökad hälsa i arbetslivet. Stora delar av detta program är genomförda och det målmedvetna arbetet har givit resultat. har färre personer blivit sjukskrivna och många sjukskrivna har återgått till arbete. Det finns goda förutsättningar att nå regeringens mål om att frånvaron från arbetslivet skall halveras i förhållande , som antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar skall minska. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1) lade regeringen fram både ett tvåårigt sysselsättningspaket och en samlad strategi mot ohälsan i sju punkter. Huvuddelen av åtgärderna i sysselsättningspaketet sker inom ramen för arbetsmarknadspolitiken, bl.a. ingår plusjobb, utbildnings- vikariat och lärlingsplatser för ungdomar. Målet med den samlade strate- gin mot ohälsa är att ta tillvara arbetsförmågan hos sjuka och funktions- hindrade samt att sjukförsäkringen skall fungera som en bro tillbaka till arbetslivet. Bland annat ingår för att stimulera hälso- och sjukvården att prioritera sjukskrivna, en förstärkt företagshälsovård, ett pilotprojekt för långtidssjukskrivna och fler jobbmöjligheter för funk- tionshindrade. ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) föreslår regeringen ytterligare ett antal åtgärder inom det arbetsmarknadspolitiska området. -En omprioritering av de arbetsmarknadspolitiska resurserna innebär 8 500 fler programplatser för praktik och utbildning. Genom denna ökning kan även 1 000 fler långtidsarbetslösa äldre inom aktivitets- garantin och ungdomar erbjudas folkhögskolestudier. -Arbetsmarknadsutbildningen skall utökas och framöver. Antalet programplatser skall öka med 11 000 2007 och . -Personer som är vid anvisningstillfället till plusjobb skall Skr. 2005/06:205 kunna ha fortsatt plusjobb tills de fyller . -Regeringen aviserar även en ökning av antalet plusjobb från med 1000 platser som särskilt riktas till ungdomar. -Fler lönebidrag för funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga. Regeringen avser att förstärka resurserna motsvarande 2 000 fler löne- bidragsplatser och . -Regeringen permanentar Arbetsplatsintroduktionen för vissa invand- rare . Sedan starten och fram har antalet deltagare uppgått till närmare 8 000. -Regeringen avser också föreslå en förlängning av möjligheten till att ge allmänt anställningsstöd till ungdomar redan efter sex månaders inskrivning vid arbetsförmedlingen. ungdomar ha en anställning med allmänt anställningsstöd. () och har regeringens uppdrag att gemensamt inom ramen för samverkan och en finansiell sam- ordning inom rehabiliteringsområdet verka för att antalet sjukskrivna arbetslösa, sjukskrivna anställda som behöver byta anställning på grund av ohälsa samt personer med aktivitetsersättning eller tidsbegränsad sjuk- ersättning som återfår arbetsförmågan och får ett arbete skall öka. och har arbetat efter en kontinuerligt upp- daterad handlingsplan för samverkan avseende insatser för sjukskrivna Formerna för samverkan har varit framgångsrika när det gäller att erbjuda många personer rehabilitering för att kunna återgå i arbete. har drygt 26 000 personer fått del av insatserna. Av dessa har 8 800 personer fått arbete eller börjat en utbildning. gruppen har utvidgats till att även omfatta sjukskrivna med anställning som inte kan återgå till samma arbetsgivare och därmed behöver hjälp med att hitta ett nytt arbete. Regeringen har också uppdragit till och att bedriva en pilotverksamhet med förstärkta insatser för långtidssjukskrivna. Inom ramen för en pilotverksamhet i samverkan skall nya och förstärkta insatser genomföras för alla försäkrade som är långtidssjukskrivna eller uppbär aktivitetsersättning eller tids- Med långtidssjukskrivna avses de som varit syftet är att ta till vara den arbetsförmåga som dessa personer kan ha och att underlätta deras återgång till arbetslivet. Det skall säkerställas att rehabilitering eller andra åtgärder erbjuds de per- soner som kan börja arbeta igen men också att rätt ersättning utges. verksamheten bedrivs inledningsvis i och län och skall successivt utvidgas till att omfatta fler län för att senast vid utgången av 2007 omfatta hela landet. Friår innebär att en anställd tar ledigt som en arbetssökande, inskriven på arbetsförmedlingen, går in som vika- Friåret har två huvudsakliga syften: dels att ge anställda möjligheter till rekreation, kompetenshöjning eller annan personlig utveckling, dels att möjliggöra för arbetslösa att stärka sin ställning på arbetsmarknaden genom det tillfälliga arbetet. Friåret är en relativt ny åtgärd och den arbetsmarknadspolitiska inriktningen av friåret har stärkts i samband med att friåret utvidgades till att omfatta hela landet . finns 14 000 friårsplatser . I regeringens andra uppföljning av handikappolitiken (skr. 2005/06:110) Skr. 2005/06:205 konstateras att viktiga insatser görs inom arbetsmarknadspolitiken för att förbättra situationen för personer med funktionshinder. har andra politikområden ett delat ansvar. Exempelvis har utbildningspolitiken ett ansvar för att utbildningar är tillgängliga på ett sådant sätt att alla som vill får möjlighet att studera. Regeringen framhåller vikten av att de kom- mande åren särskilt sätta fokus på förutsättningarna för att personer med funktionshinder skall få samma möjligheter till utbildning och arbete som andra och avser att tillsätta en utredning för att göra en kartläggning och analys av de insatser samhället erbjuder. - Sambandet mellan bestämningsfaktorn och hälsa Utbildningsnivån är en viktig bestämningsfaktor för hälsa eftersom den i hög grad påverkar möjligheterna att välja yrken och arbeten som inte präglas av höga risker för ohälsa eller skador. Sambandet mellan hög utbildning och god hälsa går alltså delvis via förbättrade möjligheter till hälsosamma val på arbetsmarknaden. Det finns också andra samband mellan utbildning och hälsa. Utbildning leder till högre kunskapsnivå och därmed mer informerade och hälsosamma konsumtionsval. Högre utbild- ning leder ofta till högre inkomst och därmed bättre ekonomiska möjlig- heter att leva ett hälsosammare liv. Statistik från SCB visar att ohälsa i form av t.ex. värk från rygg, nacke och leder eller besvär av ängslan, oro och ångest är betydligt vanligare bland lägre utbildade än bland högre utbildade. De största skillnaderna i ohälsa finns mellan dem som enbart har förgymnasial utbildning och dem som har eftergymnasial utbildning. Detta förklaras till viss del av att personer med kortare utbildning oftare är äldre, medan personer med längre utbildning oftare är yngre. Det finns en samvariation mellan elevers skolprestationer och föräld- rarnas utbildningsnivå respektive sociala tillhörighet. Barn från högre socioekonomiska grupper har bättre studieresultat och dessa skillnader kan identifieras redan tidigt under skolåren. Man har även kunnat konstatera att studenter med arbetarbakgrund är underrepresenterade vid universitet och högskolor. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn För att följa utvecklingen av bestämningsfaktorn utbildningsnivå används indikatorn andel personer i olika grupper med låg utbildningsnivå. Indikatorn mäts med hjälp av statistik från SCB:s statistikdatabas. Utbildningsnivån för befolkning har stigit talet och fortsätter uppåt. I och med detta har den demografiska utbild- ningsstrukturen kommit att förändras markant. Andelen i befolkningen som endast har en grundläggande utbildning samvarierar kraftigt med födelseår eftersom äldre årskullar ersätts av yngre kullar som har högre utbildningsnivåer. Kvinnor har oftare än män en eftergymnasial utbildning men det är fler män än kvinnor som är forskarutbildade. Det finns fortfarande markanta skillnader mellan olika socioekonomiska grupper när det gäller utbildningsnivån. Undersökningar visar att sned- rekryteringen till högre utbildning har minskat något , men statistik visar dock att skillnaden är stor. 2005/06:205 Utbildningsnivån skiljer sig avsevärt bland utrikesfödda. har invandrat , under skilda omständigheter och från olika världsdelar. De utrikesfödda som grupp har dock ungefär samma utbildningsnivå som de Sverigefödda, men det finns skillnader mellan några grupper. Exempelvis är fler kvinnor med utländsk bakgrund låg- utbildade jämfört med kvinnor födda i . Den kraftiga utbyggnaden av högskolan har inneburit ett ökat antal studenter med funktionshinder vid lärosätena. fick ca 3 500 studenter (2 200 kvinnor och 1 300 män) med funktionshinder särskilt pedagogiskt stöd vid universitet och högskolor, vilket är en ökning . Kvinnor står för en något större ökning än männen och utgjorde kvinnorna av antalet personer med stöd. En förklaring till ökningen är att nästan dubbelt så många personer med dyslexi, läs- och skrivsvårigheter, har fått stöd jämfört med . Utbildningsnivån är dock fortfarande lägre bland personer med funktionshinder jämfört med befolkningen i övrigt. hade var femte genomgått en eftergymnasial utbildning jämfört med var tredje person utan funktionshinder. - Insatser som påverkar bestämningsfaktorn påbörjades en försöksverksamhet med en eftergymnasial 23 årig kvalificerad yrkesutbildning (KY) i samverkan mellan kommuner, företag Av dem som gått ut en KY hade arbete eller eget företag och valde att För att ytterligare befästa den förnyelse som ägt rum i kommunerna under det s.k. (en femårig statlig satsning 19972002) beslutade att ett riktat statsbidrag till kommunerna för vuxenutbildning skulle utgå för åren 20022005. riktade statsbidraget, som omfattade , har sedan förlängts . I regleringsbreven för Myndigheten för skolutveckling för åren 2005 och 2006 under verksamhetsområdet lärande anges att myndig- hetens insatser särskilt skall fokuseras på det nationellt prioriterade området vuxna med kort eller ofullständig utbildning samt området Regeringen har i propositionen Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. (prop. 2005/06:148) föreslagit att vuxna med utvecklings- störning skall få rätt att delta i grundläggande särvux om de saknar sådana kunskaper som utbildningen i den obligatoriska särskolan syftar till att ge och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Folkbildningen har utvärderats av en utredare som lämnade sitt slutbetänkande Folkbildning i brytningstid (SOU 2004:30) . Utredaren pekar bl.a. på de omfattande och viktiga bidrag som folk- bildningen genom sin verksamhet indirekt lämnar till arbetet med en för- Regeringen har lagt fram proposi- tionen Lära, växa, förändra Regeringens folkbildningsproposition 2005/06:192) där beredningsunderlaget bl.a. utgörs av denna ut- Ett av de prioriterade verksamhetsområdena för folkbildningens aktörer föreslås vara arbetet med folkhälsa. Stora ekonomiska satsningar på studiestödet har genomförts, bl.a. Skr. 2005/06:205 studiestödreformen , införandet av ett rekryteringsbidrag till vuxenstuderande och av ett tilläggsbidrag till studerande med barn . Rekryteringsbidraget till vuxenstuderande används av landets kommuner som ett verktyg i deras uppsökande verksamhet för att stimu- lera till studier på grundskole- och gymnasienivå. Målgruppen för stödet är kortutbildade svårrekryterade personer som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som på grund av funktionshinder behöver extra på sig för att uppnå studiemålen. utbildningsstöd (Sisus) ansvarade fram till för särskilt utbildningsstöd/assistans till deltagare med funktionshinder vid folkhögskola samt till studenter med rörelse- hinder vid universitet och högskola. Sisus har i samverkan med universitet och högskolor även genomfört en treårig försöksverksamhet med särskilt utbildningsstöd till studenter med psykiska och neuropsykiatriska funk- tionshinder. Verksamheten överfördes till ett särskilt beslutsorgan inom och namnet ändrades till Social- styrelsens utbildningsstöd (Sisus). Det nya institutet har fått i uppdrag att fortsätta försöksverksamheten t.o.m. för att sedan permanentas. Sisus har även beviljats medel från den särskilda statliga satsningen på psykiskt funktionshindrade till att ta fram en skriftlig guide om studenter med psykiska och neuropsykiatriska funk- tionshinder samt om olika studiestöd. - Sambandet mellan bestämningsfaktorn och hälsa Boendet har en grundläggande betydelse för människors hälsa och väl- befinnande. Via boendet länkas vi på ett mycket sätt till det samhälle vi lever i. Att ha en bostad är att ha en egen plats dit man kan dra sig tillbaka för att hämta kraft och få vara privat. Bostaden är också viktig för vår identitet. Den som inte har drägliga boendeförhållanden har svårt att klara övriga delar av livet, t.ex. utbildning och arbete, vilka är grund- läggande komponenter för delaktighet i samhället och viktiga bestäm- ningsfaktorer för hälsa. Utländsk forskning pekar på ett samband mellan svårigheter att klara den månatliga boendekostnaden och sämre själv- skattad fysisk och psykisk hälsa. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn För att följa utvecklingen av bestämningsfaktorn tillgång till bostad används indikatorn bostadsmarknadsläget per kommun. Indikatorn mäts med hjälp av resultat från bostadsmarknadsenkät. har andelen kommuner som uppger att de har bostads- brist ökat från sju till . Enligt bostadsmark- nadsenkät bor av invånare i kommuner där kom- munen har uppgett att det råder bostadsbrist. Antalet personer i varje hus- håll har minskat, vilket gör att det behövs fler bostäder. Dessa faktorer i kombination med låga räntor har lett till en prisökning på framförallt nyproducerade bostadsrättslägenheter i storstäderna. försvårat för ekonomiskt svaga grupper att få en god bostad. tredje kommun uppger att det har blivit svårare att få fram bostäder till Skr. 2005/06:205 dem som av olika skäl inte kan få eget förstahandskontrakt på den ordina- rie bostadsmarknaden och var fjärde kommun anger att det behövs fler bostäder så att även dessa personer får en egen bostad. En trängre bostads- marknad medför sannolikt en ökad risk för hemlöshet och social utslagning. Hemlöshet är ett allvarligt socialt problem.