prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Den faktiska efterfrågan på rekryteringsbidrag går inte att fastställa med säkerhet eftersom kommunerna oftast avstår att skicka in ansökningar när de medel som återstår inte är tillräckliga för att fler personer skall kunna få bidraget. En översikt av studiestödet för studier på grundläggande och gymnasial nivå I föregående avsnitt har redovisningen skett per studiestöd. Diagrammen nedan visar den samlade bilden av vilka studiestöd och bidragsnivåer som lämnas för studier på grundläggande och gymnasial nivå. Diagram 8.3 Andel studiestödstagare på grundläggande nivå med studiemedel och rekryteringsbidrag, per bidragsnivå 2004 Det totala antalet stödtagare på grundläggande nivå har ökat markant . Rekryteringsbidrag eller högre bidrag i studiemedlet kan lämnas . Drygt 19 400 studiestödstagare av de totalt cirka 26 400 vuxna som studerande på grundläggande nivå fick rekryteringsbidrag eller det högre bidraget i studiemedlet. När det gäller studier på gymnasial nivå fick närmare 122 000 personer studiestöd för sådana studier , varav fick rekryteringsbidrag eller det högre bidraget i studiemedlet. Diagram 8.4 Andel studiestödstagare på gymnasial nivå med studiemedel och rekryteringsbidrag, per bidragsnivå 2004 Sammantaget framgår att studerande på grundläggande nivå i högre grad har ett förmånligare bidragsbelopp. Cirka tre fjärdedelar av de studerande på grundläggande nivå fick studiestöd i form av rekryteringsbidrag eller det högre bidraget i studiemedlet. På gymnasial nivå var motsvarande siffra lägre, drygt var fjärde studerande fick ett förmånligare bidrag. Vidgad användning av rekryteringsbidraget Den särskilda satsningen på studier med rekryteringsbidrag på halvfart i kombination med deltidsarbete nådde 651 personer . Totalt för hela perioden får 6 000 personer möjlighet att delta i satsningen. Av de personer som fick rekryteringsbidrag deltog 375 studerande i vuxenutbildning och 276 i högskoleutbildning. Det låga deltagandet beror sannolikt dels på den korta förberedelseperioden, dels på att stödtagarnas inkomst minskade storleken på bidraget. Andelen kvinnor var , vilket bl.a. kan förklaras av att många anställda inom vård, skola och omsorg är kvinnor. Den totala utgiften inklusive kostnaden för statlig ålderspension uppgick till , vilket endast motsvarade en marginell andel av avsatta medel. Korttidsstöd kan lämnas vid studier i mindre omfattning dels på grundskole- eller gymnasienivå, dels vid studier om funktionshinder. ökade antalet studerande med korttidsstöd. Ökningen är en följd av ett resurstillskott till korttidsstödet . Av LO:s och TCO:s redovisningar framgår att bidraget sökts i syfte att få behörighet för studier på högre nivå. Flertalet av stödtagarna var och en majoritet var kvinnor. Vidare framgår av TCO:s redovisning att bidraget främst nått personer med kortast tidigare utbildning. TCO ser också en tendens till att en allt större grupp sökande är de med annan etnisk bakgrund än svensk. Sisus lämnade bidrag till fler korttidsstuderande, varav 230 personer studerade inom särvux. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.3 Antal studerande med korttidsstöd Stödtagare, avrundat till Källor: Enligt redovisning från LO, TCO och Sisus. Statens utgift för korttidsstöd uppgick till . Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (TUFF-ersättning) deltog 880 föräldrar i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar, vilket är drygt 200 fler än 2003. Antalet föräldrar som deltagit i undervisningen har minskat , men har deltagandet ökat kraftigt. Av deltagarna var män. I vissa fall kan föräldrarna få studiestöd som betalas ut av CSN för deltagande i sådan utbildning. var det 284 föräldrar som fick TUFF-ersättning och den totala utgiften uppgick till totalt cirka en miljon kronor.2 Dessutom har SIT lämnat bidrag för anordnandet av utbildningen. Studerande på eftergymnasial nivå i har antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå ökat med närmare en procent. De senaste årens ökningstakt är oförändrad, vilket beror på sambandet mellan antalet stödtagare och antalet utbildningsplatser på universitet och högskolor. De allra flesta studiemedelstagare, , studerade på en grundläggande högskoleutbildning. 2 Enligt årsredovisningen från SIT. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 8.5 Antal studerande på eftergymnasial nivå med Personer som studerar på eftergymnasial nivå kan få studiemedel med den generella bidragsnivån. Den högre bidragsnivån kan dock lämnas för studier på utbildningsprogram som leder till yrkesteknisk examen, specialpedagogisk examen eller för specialpedagogisk påbyggnadsutbildning. Cirka 1 200 studerande fick det högre bidraget för sådana studier. Antalet personer med tilläggslån ökar något bland studerande på eftergymnasial nivå och uppgick till cirka 24 000. CSN gjorde bedömningen att mellan av dem som har rätt till tilläggslån ansöker om detta. Ökningen antas bero på att tilläggslånet blivit mer känt bland dem som studerar på eftergymnasial nivå. Antalet personer som fick merkostnadslån sjönk för andra året i följd. Lånebenägenheten vid eftergymnasiala studier sjönk totalt sett med en dryg procentenhet till . Diagram 8.6 Antal studiemedelstagare med merkostnadslån och tilläggslån, eftergymnasiala studier Den totala utgiften för studiebidraget på eftergymnasial nivå för studier i uppgick till . Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp kan få studielitteratur genom talboks- och . fick drygt 1 800 personer studielitteratur, en ökning med cirka 60 procent.3 Den genomsnittliga kostnaden per studerande var . Kostnaden per studerande minskade vilket kan bero på att nytillkomna studenter läser litteratur som redan finns producerad. Den totala utgiften för studielitteratur till vissa högskolestuderande uppgick till . Studerande under kan i vissa fall få studiehjälp för gymnasiala studier utomlands. Stödet lämnas normalt inte för sådan utbildning som motsvarar svensk gymnasieskola. Närmare 700 unga studerande fick studiebidrag för studier utomlands , vilket är en liten minskning . Av dessa fick cirka 300 personer inackorderingstillägg och ett fåtal personer fick extra tillägg eller ersättning för dagliga resor. Den totala utgiften för studiehjälp för studier utomlands uppgick till . Studiemedel kan lämnas för vissa studier utomlands. Förutom ordinarie bidrag och lån kan även merkostnadslån för bl.a. undervisningsavgifter och resor lämnas. Rätten till studiemedel för studier på gymnasial nivå utanför är mer begränsad än för studier på eftergymnasial nivå. 3 Enligt Talboks- och årsredovisning . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 8.7 Antal studerande utomlands med studiemedel fick totalt närmare 28 500 personer studiemedel för studier utomlands, vilket innebar en minskning med cirka 1 000 personer () jämfört med . Minskningen avser främst studier på språkkurser som minskade med cirka 900 personer. Antalet utbytesstuderande med studiemedel ökade däremot till cirka 6 800 personer (en ökning med cirka 300 personer jämfört med ). Antalet studerande med studiemedel för gymnasiala studier var i princip oförändrad och omfattade cirka 600 personer. Uppgifterna avser endast personer som har studiemedel. Därutöver tillkommer studerande som finansierar sina utlandsstudier på annat sätt, t.ex. genom stipendier. Det är främst yngre studiemedelstagare som väljer utlandsstudier och en majoritet är kvinnor. Lånebenägenheten vid studier utomlands minskade något . Den totala utgiften för studiebidrag var för studier på gymnasienivå utomlands respektive vid eftergymnasiala studier utomlands. Vissa utländska medborgare som kommit till för att arbeta eller driva eget företag skall i studiestödshänseende jämställas med svenska medborgare. Det rör sig om migrerande arbetstagare, egenföretagare och deras familjemedlemmar. CSN har i uppdrag att noga följa utvecklingen av antalet studiestöd som lämnats enligt principen om likabehandling av EU-medborgare. Tabell 8.4 Ärendeutveckling över antal beslut om rätt till studiestöd enligt EG-rätten ökade antalet beslut om studiestöd för EU-medborgare för studier i . Av dem som fick rätt till studiemedel och rekryteringsbidrag avsåg största gruppen familjemedlemmar. Totalt uppgick antalet ansökningar om studiestöd från EU-medborgare till 1 601, varav 776 ansökningar avslogs. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgår till närmare 1,4 miljoner personer. Antalet personer som har mer än ett studielån minskade beroende på att många av dem med äldre studielån, dvs. tagna före studiestödsreformen , nu börjar ha slutbetalat minst ett av dessa lån. Cirka 247 000 personer har lån i båda de två senaste återbetalningssystemen och cirka 8 000 personer har lån i alla tre återbetalningssystemen. Den totala utestående fordran för samtliga låntagare uppgick till , vilket är en ökning . I och med att fler låntagare blir återbetalningsskyldiga i det nya återbetalningssystemet ansöker också fler personer om nedsättning av årsbeloppet. Den vanligaste orsaken var att låntagaren befann sig i studier och fick studiemedel utbetalade. hade cirka 84 000 personer krav på återbetalning av studiestöd som hamnat hos kronofogden. Fordran uppgick till . En studie som CSN genomfört av återbetalare som får sitt första kronofogdekrav visade att såväl antalet som andelen låntagare, av det totala antalet återbetalningsskyldiga, som får ett första krav minskar. Cirka 55 000 låntagare är bosatta utomlands och närmare hälften av dessa har obetalda avgifter. I många fall rör det sig om låntagare för 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vilka CSN saknar en giltig adress. CSN har utvecklat ett systemstöd som skall ge förutsättningar att bevaka och driva in fordran på dessa kunder. En del av skulderna till CSN återbetalas inte utan förblir obetalda, vilket kan leda till avskrivningar. För att beräkna dessa kostnader har CSN tagit fram en ny modell för beräkningar av osäkra fordringar. Detta har fått till följd att de osäkra fordringarna har ökat med jämfört med . Utgifterna för CSN:s administration av verksamheten uppgick till . CSN fortsätter att nyttja tekniska lösningar i administrationen för att öka effektiviteten och samverkar med s.k. vidareinformatörer som har nära kontakter med CSN:s kundgrupper för att sprida information om studiestödet. På webbplatsen tillhandahålls bl.a. ett antal självservicetjänster. Ett av målen avseende studiemedelsadministrationen i CSN:s regleringsbrev var att andelen maskinella beslut skulle öka, vilket också skett. Andelen maskinella beslut för ansökningar om studiemedel för studier i ökade något och uppgick till . De allra flesta maskinella beslut avser studier på eftergymnasial nivå. Även ansökningar om rekryteringsbidrag hanteras i hög grad maskinellt. Prövningen på grundskole- och gymnasial nivå är mer komplicerad, vilket i högre grad kräver en hantering. Ansökningar om studiemedel för studier utomlands, merkostnadslån, tilläggslån samt ändringar hanteras också av handläggare. Andelen låntagare som ansöker om nedsättning av årsbeloppet är i stort sett oförändrad och en mycket stor andel av nedsättningsärendena beslutades . En majoritet av dessa hanteras maskinellt. Inackorderingstillägg och extra tillägg söks på särskilda blanketter. har den genomsnittliga handläggningstiden för dessa stöd ökat. Handläggningstiden för studiemedel för studier i har minskat med till , medan ansökningar om kompletterade stöd i form av merkostnadslån och tilläggslån har tagit att handlägga. Handläggningstiden för studiemedel för studier utomlands har minskat marginellt. Målet för studiemedelsadministrationen enligt regleringsbrevet var att den genomsnittliga tiden för handläggningen av ärenden skulle minska. I detta avseende nås ej målet. Den försämrade handläggningen inom vissa verksamhetsgrenar är sannolikt bl.a. ett resultat av omställningen av verksamheten som främst påverkade . Tabell 8.5 CSN:s genomsnittliga handläggningstider1 1 Uppgiften avser den tid som går från det att ärendet kommer in till myndigheten och till dess att beslutet har expedierats. Styckkostnaderna för tilldelningen av studiestöd inom CSN:s verksamhetsområde har sjunkit , främst beroende på att utgifterna minskat då lokalkontor avvecklats i samband med omstruktureringen av verksamheten. Återbetalningsadministrationen har en högre automatiseringsgrad och därför har de minskade utgifterna för personal och lokaler med anledning av omorganisationen inte haft samma genomslagskraft. Antalet ärenden har ökat, men komplexiteten i den hanteringen har bidragit till ökade utgifter, vilket medfört att styckkostnaderna har ökat marginellt för nedsättnings- och avskrivningsbeslut. Ett beviljningsärende kostade i genomsnitt 2004. Det är en minskning jämfört med , vilket innebär att målsättningen i regleringsbrevet för verksamheten, att styckkostnaderna skulle minska, uppfylldes. Kostnaden per återbetalningsärende ökade däremot jämfört och uppgick i genomsnitt till . I dessa belopp ingår inte kostnader för kundservice. Kostnaden för varje CSN-kund minskade och var i genomsnitt , inklusive kundservicekostnader. har antalet inkomna telefonsamtal minskat. Däremot har besöken på webbplatsen ökat jämfört med och besöken på webbsvar ökade . I regleringsbrevet sattes som mål att andelen telefonsamtal som besvaras skulle öka, och har andelen besvarade telefonsamtal ökat jämfört med . Den genomsnittliga väntetiden i telefonkön har minskat. Myndighetens har ändrat arbetssätt, vilket förbättrade telefontillgängligheten . har CSN dock svårt att möta efterfrågan via telefon, främst i samband med terminsstarter och utskick av skuldbesked för återbetalning. Vid vissa perioder med väldig många anrop har det funnits tekniska svårigheter att registrera alla påringningar, vilket gör att det sammantagna resultatet är svårbedömt. Tabell 8.6 Nyckeltal för CSN:s service och information - varav antal besvarade Andel besvarade samtal inom 3 Vidare skulle CSN enligt regleringsbrevet öka andelen nöjda kunder. genomförde därför myndigheten en kundundersökning, för att undersöka hur studerande med studiestöd och låntagare uppfattar servicen. Totalt sett ansåg CSN:s kunder att servicen förbättrats något . Högst betyg fick myndighetens kompetens och elektroniska tjänster. Lägst betyg fick tillgängligheten. Enligt regleringsbrevet skall CSN verka för en långsiktig och god personalförsörjning med för verksamheten ändamålsenlig kompetens. har det totala antalet årsarbetare minskat som en följd av uppsägningarna 2003. Av det totala antalet anställda 2004 var kvinnor. Trots medvetna satsningar vid de förhållandevis få externa rekryteringarna har det inte varit möjligt att minska den sneda könsfördelningen. CSN har uppnått sin målsättning om att sänka sjukfrånvaron. Minskningen från 2004 beror, enligt myndigheten, delvis på avvecklingsorganisationen och delvis på riktade aktiviteter såsom företagshälsovård och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 handlingsplaner vad gäller exempelvis arbetsmiljö och jämställdhet. ÖKS har till uppgift att pröva överklaganden av beslut om studiestöd och återkrav av bidrag och lån som lämnats på felaktiga grunder. Beslut om återbetalning av studielån överklagas däremot till länsrätterna. uppgick kostnaderna för ÖKS verksamhet till . ÖKS hanterade närmare 6 000 inkomna ärenden, en ökning jämfört med föregående år. De vanligast förekommande överklagandeärendena har gällt återkrav av studiestöd, prövning av studieresultat och det högsta antal veckor som studiemedel kan lämnas. Andelen ändringar uppgick till . Nämndens beslut i enskilda ärenden har också haft betydelse för regeltillämpning och praxis hos CSN. ÖKS verksamhet bidrar således till att en god rättssäkerhet upprätthålls i studiestödssystemet. ÖKS har uppnått de mål för handläggningstider och service som regeringen har fastställt. ÖKS uppnår de mål som uppställts för myndigheten som arbetsgivare. Sjukfrånvaron har minskat med drygt en procentenhet jämfört med föregående år och uppgick . Personalomsättningen vid myndigheten är mycket låg. Få tillfällen till nyrekrytering innebär dock att framsteg inte har kunnat göras vad gäller mångfald och jämställdhet i fråga om kompetensförsörjning. Korttidsstöden administreras av Sisus, TCO och LO. Målet för genomsnittlig handläggningstid har uppnåtts. LO har inrättat ett servicecenter för att samordna och effektivisera hanteringen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet unga studerande på gymnasienivå som fått studiehjälp ligger på en fortsatt hög nivå, runt 425 000 personer. Eftersom studiehjälp lämnas för en elev som bedriver studier på heltid och kontinuerligt deltar i undervisningen är närvarokontrollen av stor vikt. Det uppdrag som regeringen lämnat till understryker vikten av att skolorna ansvarar för att rapporteringen till CSN är korrekt. Regeringen avser att noga följa utvecklingen av skolornas närvarorapportering. Antalet studiemedelstagare är fortsatt högt och ökar dessutom något . Ökningen av antalet studerande med studiestöd avser främst rekryteringsbidrag och korttidsstöd. Eftersom en majoritet av studerande inom det offentliga utbildningsväsendet är kvinnor återspeglas även detta i fördelningen av studiestöd. För väldigt många studerande är studiestödet, som är avsett för levnadsomkostnader, en nödvändighet för att studier överhuvudtaget skall kunna genomföras. De resurser som avsatt har således bidragit till att studiehinder undanröjts. Motsvarande resurser behövs också . Ekonomin är viktig för att studier skall kunna bedrivas framgångsrikt. Studiemedlet är generellt utformat så att alla studerande får lika stora totaltbelopp. Tillsammans med det faktum att all offentlig utbildning är avgiftsfri innebär dagens studiemedelssystem att de flesta studerande klarar sin ekonomi . I samband med studiemedelsreformen ökade bidragsandelen. Dessutom infördes en möjlighet till tilläggslån för vissa studerande. Tilläggslånet ger en trygghet i situationer då grundnivån i studiemedlet inte räcker till. förbättrades studerandes möjlighet att själva bidra till sin försörjning genom att inkomstgränsen för rätt till stöd höjdes kraftigt. Regeringen konstaterar därför att de flesta studerande klarar sin ekonomi . Det är naturligtvis viktigt att noga följa studieekonomins utveckling. Den grupp studerande som ofta har det svårast ekonomiskt är dock de som har barn. I och med att regeringen har föreslagit att ett tilläggsbidrag till studerande med barn skall införas kommer situationen att förbättras för Dessutom skall personer som varit föräldralediga i anslutning till studiestarten lättare kunna få tilläggslån. Förändringen ger ännu fler studerande möjlighet att vid behov ansöka om tilläggslån. Vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå kan få en högre bidragsandel än studerande på eftergymnasial nivå, vilket innebär att de personer som har kortast utbildning får det förmånligaste studiestödet. Det kan konstateras att andelen studerande på grundläggande nivå med förmånligare studiestöd är högre än andelen på gymnasial nivå, där en majoritet lämnas bidrag med det generella beloppet. Detta ligger helt i linje med målen för studiestödet. Rekrytering av dem med kortast utbildning underlättas av ett förmånligare studiestöd och en möjlighet att studera utan alltför hög skuldsättning. Studiestödet är därför utformat så att de som har störst behov av utbildning kan få det mest generösa stödet. Benägenheten att låna är också lägre vid studier på grundläggande- och gymnasial nivå. Vuxenstuderande på dessa utbildningsnivåer har också viss möjlighet att studera med andra samhällsstöd eller med stöd från arbetsgivaren. Regeringen bedömer att konstruktionen med olika bidragsnivåer för olika utbildningsnivåer fungerar som avsett. Antalet studerande med studiemedel på den eftergymnasiala nivån har inte ökat lika mycket som . Detta beror på att antalet utbildningsplatser vid högskolor och universitet inte ökat lika mycket som föregående år. Regeringen noterar att lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer har minskat sedan det nya studiemedelssystemet infördes. En förklaring kan vara att de studerande mera noga överväger om de skall ta studielån eller inte, vilket t.ex. skulle kunna bero på den höjda fribeloppsrespektive bidragsnivåer. Studiestödssystemet är utformat på ett könsneutralt sätt. CSN:s uppföljning av studiestödsreformen visade att det nya studiemedelssystemets utformning har minskat skillnaden i rekryteringseffekt mellan kvinnor och män. är det flest kvinnor som deltar i reguljär utbildning och följaktligen är majoriteten av studiestödstagarna kvinnor. Beträffande rekryteringsbidraget till vuxenstuderande är av stödtagarna män. har bl.a. ett uppdrag att följa målgruppen för stödet så att stödets träffsäkerhet kan säkerställas. Studiestödet skall bidra till ett livslångt lärande och återkommande kompetensutveckling. Antalet yngre studerande med studiemedel har ökat. Detta är positivt och ligger i linje med regeringens mål att öka antalet direktövergångar från gymnasieskolan till högskoleutbildning. Både studiehjälpen och studiemedlen utgör betydelsefulla samhällsstöd för unga studerande. är det viktigt att även äldre personer kan studera och att studiestödet bidrar till att undanröja studiehinder även för denna grupp. Detta är bakgrunden till regeringens förslag att möjligheterna för äldre att studera med studiestöd skall förbättras fr.o.m. . Det svenska studiemedelssystemet är i en internationell jämförelse generöst och ger de allra flesta goda förutsättningar för att bedriva studier både i och utomlands. Det svenska studiemedlet skiljer sig från motsvarande system i samtliga utomnordiska länder genom att det är möjligt att ta med sig stödet vid studier utomlands. Att kunna använda svenskt studiestöd för studier utomlands är ett sätt att stimulera till mobilitet, men väl så viktigt är att utlandsstudierna kan tillgodoräknas i en svensk utbildning. Regeringen bedömer att studiemedelssystemet bidragit till att studerandevolymerna för utlandsstuderande alltjämt är på en förhållandevis hög nivå. Antalet vuxenstuderande med rekryteringsbidrag har ökat. Stödet riktar sig främst till arbetslösa och regeringen bedömer att stödet är viktigt ur ett sysselsättningsperspektiv eftersom det når kortutbildade och stärker enskildas ställning på arbetsmarknaden. användes i stort sett hela den ekonomiska ramen för rekryteringsbidraget. Det är enligt regeringens mening angeläget att rekryteringsbidraget når rätt personer. Därför har fått i uppdrag att bl.a. följa upp om kommunernas arbetsformer säkerställer att bidraget når avsedd målgrupp. Regeringen avser att noga följa bidragets utveckling. Det är ännu för tidigt att se det totala utfallet av den vidgade användningen av rekryteringsbidraget, där kommuner och landsting tillfälligt fått förbättrade möjligheter till kompetensutveckling av personalen. Utfallet har dock visat på ett begränsat nyttjande. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 den korta förberedelseperioden sannolikt har påverkat deltagandet. Den tillfälliga satsningen upphör vid utgången av 2005. Migrerande arbetstagare och egenföretagare samt deras familjemedlemmar skall behandlas på lika villkor som svenska medborgare när det gäller rätt till sociala förmåner som studiestöd. Utvidgningen av den europeiska gemenskapen innebär att fler personer omfattas av gemenskapsrätten. Den praxis som utvecklats genom beslut av kring unionsmedborgares rätt till studiestöd innebär också en form av utvidgning av gemenskapsrätten. Sammantaget medför detta ekonomiska konsekvenser för de sociala trygghetssystemen i . Regeringen följer utvecklingen uppmärksamt. Ändringarna i och domstolens praxis innebär att gällande rätt på studiestödsområde behöver ses över för att bedöma om den överensstämmer med och uppfyller EG-direktivens krav. Samtliga studiestöd som finansieras genom offentliga medel är en viktig del av utbildningspolitiken.