prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Författningskommentar: Genom den nya 2 kap. 8 a § införs en särskild begränsningsregel i fråga om s.k. småskalig vattenkraft, dvs. för vattenkraftanläggningar som har en installerad effekt som inte är högre än . Enligt huvudregeln upphör rätten att tilldelas el- certifikat . En undantagsregel gäller dock för småskaliga anläggningar som tagits i drift efter lagens ikraftträdande, dvs. , men före . För sådana anläggningar upphör rätten att tilldelas elcertifikat , dvs. Enligt en bestämmelse i 6 kap. 6 § 3 a skall tillsynsmyndigheten återkalla ett godkännande av en anläggning när tilldelningsperioden har upphört. Enligt bestämmelser i 9 och 10 §§ kan tillsynsmyndigheten, under vissa förutsättningar, besluta om en ny eller förlängd tilldelnings- period. I fråga om ändringarna i övriga paragrafer hänvisas till författningskommentaren i prop. 2005/06:154. Förslag till lag om ändring i lagen (2005:30) om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor Regeringens förslag: Perioden för genomförande av samtliga stödåtgärder enligt lagen (2005:30) om kreditering på skattekonto av investeringar i energieffektivisering och konvertering till förny- bara energikällor förlängs till och med . Kreditering på skattekonto enligt denna lag får inte minska statens inkomst av skatter med ett större belopp än 2006, 2007 och 2008. Bakgrund: Mot bakgrund av de energi- och miljöpolitiska målen lämnade regeringen förslag till ett investeringsstöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet som godkändes av (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47). Stödet enligt lagen (2005:30) om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och kon- vertering till förnybara energikällor trädde i kraft . Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom . Förslaget har under hand beretts med och . Förslaget är av enkel beskaffenhet. Reger- ingen finner därför att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Skälen för regeringens förslag: Stödet för energi- och miljöinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet trädde i kraft efter att godkännande ur statsstödsynpunkt erhållits. Sluttidpunkten för genomförandet av stödberättigade åtgärder är fastställd till utgången av 2006, utom vad avser installation av solcellsystem för vilka perioden för genomförande är utsträckt till 2007. Mot bakgrund av den fördröjning som statsstödsprövningen har inneburit bör stöd- perioden förlängas. Regeringen anser vidare att det är angeläget att stödet ges en större långsiktighet. Stödet bör därför kunna utgå för . Regeringen anser att stödet bör utgå t.o.m. . För installation av solceller bör fortsatt en förhöjd stimulans lämnas. Regeringens avsikt är att ytterligare reserveras för detta ändamål utöver vad som tidigare beräknats. Detta innebär att stödet till solceller beräknas svara för sammanlagt . Regeringen avser att anmäla det förändrade stödet till enligt EG-fördragets regler om statligt stöd. Mot bakgrund av beslut i samband med behandlingen av förslagen om konvertering av uppvärmningssystem i bostadshus, som återgetts tidigare i detta avsnitt, införs en reglering av maximala krediteringsnivåer olika år även för detta stöd. Regeringen bedömer att den ekonomiska ramen bör uppgå till 2006, och . Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.4. Författningskommentar: Den förlängning av stödperioden som föreslås i 1 § fordrar Europeiska kommissionens godkännande ur statsstödssynpunkt. Tidpunkten för lagens ikraftträdande bestäms därför av regeringen när ett sådant godkännande har lämnats. 7.2.20 Utgiftsområde 22 Kommunikationer I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 36:1 : Administration minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 36:1 : Administration bör minskas med för att bidra till att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 19 Regional utveckling uppförda ramanslaget 33:3 36:2 Väghållning och statsbidrag I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 16 . Regeringens förslag: Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag ökas med . Skälen för regeringens förslag: har fått utökade arbetsuppgifter med anledning av att tankställen skall tillhandahålla förnybara drivmedel. uppgift blir att hantera dispensansökningar. Kostnaderna för detta uppskattas till . Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag bör därför ökas med . 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser om högst 4 för perioden 20072014. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling ingå ekonomiska förpliktelser i samband med upphandling av transport- politiskt motiverad interregional kollektivtrafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 6 . Regeringen får använda medel under anslaget även för att stödja glesbygdstrafiken i de fyra nordligaste länen med högst 2006. Anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphand- ling ökas med . Anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter minskas med . Skälen för regeringens förslag: Den största upphandlingen av interregional kollektivtrafik är färjetrafiken till och från . Upphand- lingen pågår för en ny avtalsperiod som börjar 2009. Med nuvarande eller ytterligare höjda oljepriser finns en risk att bemyndiganderamen inte räcker till. Vidare finns det skäl att söka öka intresset hos rederier att delta i upphandlingen av denna trafik genom att avtal kan slutas för en tioårsperiod, vilket är längre än man tidigare planerat. Regeringen anser därför att bemyndiganderamen för anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling bör ökas till högst 6 . Vidare bör tidsperioden utsträckas till 20072018. I avvaktan på behandlingen av Kollektiv- trafikkommitténs betänkande har ett särskilt temporärt stöd om utgått för glesbygds- trafiken i de fyra nordligaste länen. Behandlingen av betänkande har inte avslutats. Ett motsvarande stöd bör få utbetalas . Kostnaderna för gotlandstrafiken har ökat bl.a. till följd av högre oljepriser. För att undvika kraftiga höjningar av biljettpriserna anser regeringen att ytterligare bör tillföras för att skall ha tillgång till en färjetrafik av hög standard till ett rimligt pris. Anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling bör därför ökas med . För att finansiera denna ökning och ökningen av det under utgiftsområde 19 Regional utveckling uppförda anslaget 33:3 Transport- bidrag bör anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter minskas med sammantaget . 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 37:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade minskas med . Skälen för regeringens förslag: Det nu gällande avtalet mellan staten och tecknades 1994 efter bemyndigande från riks- dagen. har förändringar i samhället och den tekniska utvecklingen medfört att SOS Alarms åtaganden gentemot staten blivit mer omfattande och att kostnaden för att uppfylla dessa har ökat. Mot denna bakgrund har regeringen och bolaget enats om ett nytt avtal som skall ersätta det tidigare avtalet fr.o.m. . Det nya avtalet innebär att den årliga ersättningen för alarmeringstjänsten ökas med till under 20062008. SOS Alarm erhåller därmed full kostnadstäckning. Det nya avtalet löper tills vidare med uppsägningstid. Bolaget arbetar i allt väsentligt enligt det nya avtalet, vilket motiverar en högre ersättning . Anslaget 37:4 Ersättning tilll för alarmeringstjänst enligt avtal bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 37:2 Ersättning till särskilda tjänster för funktions- hindrade minskas med samma belopp. 7.2.21Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 41:1 får även användas för bidrag till vissa miljö- organisationer. Skälen för regeringens förslag: Anslaget disponeras av för att täcka främst kostnader för tillsyn, rådgivning, utbildning, information, inventering, uppföljning och utvärdering samt övriga myndighetsuppgifter i annan verksamhet än uppdragsverksamhet. Regeringen anser att högst av anslaget 41:1 även bör få användas för bidrag till vissa miljöorganisationer. 41:2 Insatser för skogsbruket (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekono- miska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Regeringen får för ramanslaget 41:2 Insatser för skogsbruket ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare ingångna åtaganden medför utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare behöver ekonomiska förpliktelser kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 41:2 Insatser för skogsbruket ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare ingångna åtaganden medför utgifter om högst . 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ökas med . Skälen för regeringens förslag: 135 gårdar i med grisproduktion har tagit emot salmonellasmittat foder från en foderfabrik i . Salmonella är en zoonos, dvs. den kan smitta från djur till människa och tvärtom. Den omfattas av zoonoslagen (1999:658). Staten behöver inledningsvis betala kostnaden för utslaktning, sanering, provtagning m.m. Ansla- get 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurs- sjukdomar bör därför ökas med . Kostnaderna med anledning av detta salmonellautbrott kan komma att återkrävas från den som orsakat smittspridningen. 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 42:5 Ersättning för viltskador m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 44:1 Åt- gärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . Skälen för regeringens förslag: Rovdjurs- stammarna i och har ökat, helt i enlighet med beslut om den sammanhållna rovdjurspolitiken. Detta har dock skapat en viss oro bland tamdjursägare. Regeringen avser därför att låta påbörja en försöksverksamhet i dessa län med rovdjursakutgrupper knutna till med syfte att förbättra formerna för samverkan och därigenom öka det lokala och regionala inflytandet. För att möjliggöra detta anser regeringen att anslaget 42:5 Ersättning för viltskador m.m. bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med motsvarande belopp Avgifter för djurhälsa och djurskydd Regeringens förslag: Regeringen får besluta om och disponera avgiftsintäkter avseende djurhälsa och djurskydd. Skälen för regeringens förslag: Genom EG:s förordning (EG) nr 882/2004 av om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa införs ett harmoniserat ramverk av allmänna bestämmelser om utformningen av och genomförandet av den offentliga kontrollen av foder och livsmedel inom EU. Förutom livsmedel och foder gäller förordningen i viss utsträckning även kontroll av djurhälsa och djurskydd. Bestämmelserna tillämpas sedan den Därutöver tillämpas från samma datum ytterligare ett antal EG-förordningar som reglerar bl.a. vilka djurskydds- och djurhälsokrav som skall uppfyllas i livsmedels- och foder- produktionen. I syfte att anpassa svensk lagstiftning till de nya EG-förordningarna har regeringen lämnat en proposition (prop. 2005/06:128) till i vilken det föreslås ett antal nya lagar och lagändringar. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . EG-förordningarna och de nya lagarna och lagändringarna kan leda till att ges ytterligare eller utökade uppgifter inom djurskyddet. Dessa uppgifter skall i likhet med de uppgifter som utförs finansieras genom avgifter. Regeringen beslutar om och disponerar avgiftsintäkterna från de verksamheter på området som bedrivs . Regeringen bör bemyndigas att besluta om och disponera avgifter som ger full kostnadstäckning för de områden som omfattats av den lagstiftning som gällt samt de områden som kan tillkomma i och med den nya lagstiftningen. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 43:1 Statens jord- bruksverk får även användas för bidrag till vissa miljöorganisationer. Skälen för regeringens förslag: Anslaget 43:1 belastas med Statens jordbruksverks förvaltningskostnader, länssty- relsernas kostnader för àjourföring av block- databasen, särkostnader för export- bidragskontroller m.m. Regeringen anser att högst av anslaget även bör få användas för bidrag till vissa miljöorganisationer. Avgifter för fjäderfäregister och register för företag som hanterar foder Regeringens förslag: Regeringen får besluta om och disponera avgiftsintäkter från ett fjäder- färegister. Regeringen får besluta om och disponera avgiftsintäkter från ett register för företag som hanterar foder. Skälen för regeringens förslag: innefattar endast djurslaget höns, men behöver även innefatta övriga fjäderfä. Registret skall användas för att bekämpa smittsamma fjäder- fäsjukdomar som fågelinfluensa och . En ökad beredskap för utbrott av smittsamma fjäderfäsjukdomar kräver en bättre kontroll även av de andra djurslagen. skall därför ändra beteckning till fjäderfäregistret. Kostnaden för hanteringen av fjäderfäregistret bör helt täckas av avgiftsintäkter vilka regeringen bör få besluta om och disponera. Genom EG:s förordning (EG) nr 882/2004 av om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestäm- melserna om djurhälsa införs ett harmoniserat ramverk av allmänna bestämmelser om utform- ningen av och genomförandet av den offentliga kontrollen av foder och livsmedel inom EU. Förutom livsmedel och foder gäller förord- ningen i viss utsträckning även kontroll av djurhälsa och djurskydd. Därutöver tillämpas från och med samma datum ytterligare ett antal EG-förordningar som reglerar bl.a. vilka hygienkrav som foder- och livsmedelsföretag skall uppfylla. I syfte att anpassa svensk lagstiftning till de nya EG-förordningarna har regeringen lämnat en proposition (prop. 2005/06:128) till i vilken bl.a. föreslås en ny livsmedelslag och en ny lag om foder och animaliska biprodukter och ett antal lagändringar. De nya bestämmelserna träder i kraft . De nya EG- förordningarna och de nya lagarna och lag- ändringarna kan komma att leda till att ytterligare anläggningar, framför allt i primär- producentledet, blir föremål för kontroll eller att befintliga anläggningar blir föremål för en Dessa kontroller skall i likhet med de kontroller som utförs finansieras genom avgifter. Regeringen disponerar avgiftsintäkterna från de kontrollverksamheter som bedrivs . Ett nytt register bör införas för företag som hanterar foder. Kostnaden för hanteringen av registret bör helt täckas av avgiftsintäkter. Regeringen bör få besluta om och disponera dessa avgifter. 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 6 . Regeringens förslag: Anslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Europeiska gemenskapernas kommission har beviljat medel från Europeiska unionens solidaritetsfond för ersättning för vissa offentliga kostnader med anledning av stormen . Ersättningen uppgår till . Utbetalningarna till skogsägare m.fl. kommer att belasta anslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Anslaget behöver därför ökas med . 43:5 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 43:5 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. får även användas för eventuella räntekostnader, revi- sions- och kontrollkostnader, finansiella korri- geringar och straffavgifter m.m. samman- hängande med medel från Europeiska unionens solidaritetsfond. Skälen för regeringens förslag: Handlägg- ningen och utbetalningen av medel från solidaritetsfonden är en ny och tillfällig uppgift De kostnader för bland annat revision och kontroll som kommer att bli en följd av den nya uppgiften bör, på samma sätt som för övriga tillämpliga stöd- ordningar, få inrymmas under anslaget 43:5 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. 43:7 Strukturstöd för fisket m.m. (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekono- miska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 43:7 Strukturstöd för fisket m.m. besluta om ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: har beslutat om utgifter utan att ha något bemyndigande. Regeringen anser att detta är otillfredsställande. I den uppkomna situationen bör detta ekonomiska åtagande hanteras på ett korrekt sätt i förhållande till . Regeringen bör därför i efterhand bemyndigas att för ramanslaget 43:7 Strukturstöd för fisket m.m. ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . 43:8 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekono- miska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 43:8 Från EG- budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. besluta om ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . Skälen för regeringens förslag: har beslutat om utgifter utan att ha något bemyndigande. Regeringen anser att detta är otillfredsställande. I den uppkomna situationen bör detta ekonomiska åtagande hanteras på ett korrekt sätt i förhållande till . Regeringen bör därför i efterhand bemyndigas att för ramanslaget 43:8 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . Regeringens förslag: Regeringen får besluta om och disponera avgiftsintäkter avseende livs- medelssäkerhet och redlighet i livsmedelshanter- ingen. Skälen för regeringens förslag: Genom EG:s förordning (EG) nr 882/2004 av om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa införs ett harmoniserat ramverk av allmänna bestämmelser om utformningen av och genomförandet av den offentliga kontrollen av foder och livsmedel inom EU. Förutom livsmedel och foder gäller förordningen i viss utsträckning även kontroll av djurhälsa och djurskydd. Därutöver tillämpas från och med samma datum ytterligare ett antal EG- förordningar som reglerar bl.a. vilka hygienkrav som livsmedelsföretag skall uppfylla. I syfte att anpassa svensk lagstiftning till de nya EG-förordningarna har regeringen lämnat en proposition (prop. 2005/06:128) till i vilken bl.a. föreslås en ny livsmedelslag och ny lag om foder och animaliska biprodukter. De nya lagarna föreslås träda i kraft . De nya EG-förordningarna och de nya lagarna leder till att ytterligare livsmedelsanläggningar, framför allt i primärproducentledet, kommer att bli föremål för offentlig kontroll. Regelverket kräver dessutom en utökad veterinärkontroll på slakterierna. Dessa kontroller skall i likhet med de kontroller som utförs finansieras genom avgifter. Regeringen disponerar avgiftsintäkterna från de kontrollverksamheter som bedrivs . Regeringen bör bemyndigas att besluta om och disponera kostnadstäckande avgiftsintäkter för de områden som omfattats av den lagstiftning som gällt samt de områden som till- kommer i och med den nya lagstiftningen. 7.2.22 Utgiftsområde 24 Näringsliv 38:23 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 38:23 Utvecklings- program för ökad konkurrenskraft göra ekono- miska åtaganden som medför utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: En ökad möjlighet att göra fleråriga ekonomiska åtaganden behövs för de delar av verksamheten som utgörs av långsiktiga program. Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslaget 38:23 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft göra ekonomiska åtaganden som medför utgifter på högst . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 39:3 Export- främjande verksamhet minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppförda anslaget 30:1 Stöd till idrotten bör anslaget 39:3 Exportfrämjande verksamhet minskas med 2 500 000. 7.2.23Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 48:2 Bidrag till särkilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökade utgifter på det under utgiftsområde 19 Regional utveckling uppförda anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder minskas anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting med . 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader ökas med . Skälen för regeringens förslag: Utjämning av kostnadsskillnader mellan kommuner avseende LSS-verksamhet sker enligt lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De slutliga beräkningar som gjorts av visar att utjämnings- bidraget blir högre än det belopp anvisat . Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader bör därför höjas. Bidraget finansieras med den utjämningsavgift som andra kommuner betalar till staten. Avgiften redovisas på statsbudgetens inkomstsida. 7.3Redovisning av viss inkomst på statsbudgeten Regeringens förslag: Den särskilda sjukför- säkringsavgiften skall i statsbudgeten redovisas under indirekta skatter på arbete. Skälen för regeringens förslag: har godkänt att inkomster av skatter redovisas enligt nya principer. Enligt dessa skulle den särskilda sjukförsäkringsavgiften redovisas under inkomsthuvudgruppen Tillkommande inkomster. har emeller- tid nu beslutat att denna avgift i national- räkenskaperna skall betraktas som en social- försäkringsavgift och därmed redovisas som en skatteintäkt. En av principerna för den nya budgetredovisningen är att redovisningen av skatterna på statsbudgeten skall överensstämma med nationalräkenskapernas redovisning av skatter. Regeringen anser därför att den särskilda sjukförsäkringsavgiften bör redovisas under inkomsttitel Särskild sjukförsäkrings- avgift. Inkomsttiteln 1731 Särskild sjukför- säkringsavgift kan därmed slopas. En resultatnivå i enlighet med kravet på god ekonomisk hushållning Samhällsekonomin utvecklas gynnsamt. var dock läget annorlunda.