prop · GT0375 · 2006-03-24 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2005/06:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen . Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av de beslut regeringen fat- tat med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skri- velser till regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen regeringsbe- slut 1 januari31 . Vidare lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författ- ningar samt arbetet med regelförbättring och språkvård. Regelförbättring, språkvård och information om regelverket . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15 Justitiedepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17 Utrikesdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 41 Försvarsdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 49 Socialdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55 Finansdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75 Utbildnings- och kulturdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98 Jordbruksdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 110 Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 116 Näringsdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127 Miljö- och jordbruksutskottet . Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet . Utdrag ur regeringsprotokollet . . . . . . . . . . . . . . . Regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åt- gärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut, senast i skr. 2004/05:75. Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilka meddelar regeringen sina beslut. Redogörelsen upptar samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till rege- ringen, men även äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporte- rats som slutbehandlade av regeringen har tagits med. Utöver själva redogörelsen för riksdagsskrivelsernas behandling har regeringen i de senaste årens skrivelser lämnat redovisningar av regelbe- ståndet och regelregistreringen (senast skr. 2004/05:75 s. 515). Sådana redovisningar lämnades i budgetpropositionerna (t.o.m. i bil. 2 Gemensamma frågor och i bil. 8 Finans- departementet). 1995 utökades dessutom skrivelsen med information om regelverket och en redogörelse för det pågående reformarbetet avseende reglers kvalitet och språkvård. har upprättats en ny redogörelse för behandling- en av skrivelser till regeringen. Den nu sammanställda redo- görelsen avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits 1 januari31 . För att underlätta för riksdagsutskotten att vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete få en så aktuell bild som möjligt har redovisningen fått omfatta även vissa regeringsbeslut från ti- den efter den egentliga redovisningsperiodens utgång. Detta förfarande har använts om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. Liksom tidigare är redogörelsen uppställd departementsvis , som regel efter det departement riksdagsskrivelsen har ställts till. En sådan princip kan dock inte upprätthållas fullt ut. Vissa departement har upphört eller ändrat namn och även med i övrigt bibehållen departementsorganisation har ärendegrupper flyttats mellan olika departements verksamhetsområden. I sådana fall redovisas riksdagsskrivelserna under de departement som är ansvariga för beredningen av sakfrågorna enligt uppdelningen i bilagan till förordningen (1996:1515) med instruk- tion för (omtryckt och ändrad 2005:583). Inom varje departements område har material grupperats i fyra hu- vudavsnitt, nämligen först de äldre riksmötena, därefter riksmötena /04 och 2004/05 och sist tiden fram till juluppehållet av det nu på- gående /06. Redovisningen omfattar alla till regeringen ställda riksdagsskrivelser fr.o.m. nr 145 /05 t.o.m. nr 135 /06. Redovisningen omfattar vidare de riksdagsskrivelser från tidi- gare riksmöten som inte har redovisats som slutbehandlade. utvärderingen och uppföljningen av beslut tilldrar sig regerin- gens åtgärder med anledning av tillkännagivanden till rege- ringen ett särskilt intresse. De moment i utskottsbetänkandena som inne- håller sådana tillkännagivanden utmärks i redovisningen med en asterisk (*). De departementsvisa avsnitten kompletteras med två register . kronologiskt uppställt och innehåller hänvisningar om var i redogörelsen varje riksdagsskrivelse återfinns, uppgift om vilket riksdagsutskott som berett ärendet och om regeringen har slutbehandlat skrivelsen eller ej. det andra registret, som innehåller samma sakuppgifter, är riksdagsskri- velserna grupperade efter de utskott där ärendena beretts. Ett väsentligt inslag i redogörelsen för behandlingen av riksdagsskri- velserna utgör lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grun- den för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. detta sammanhang en aktuell redovisning av regelbeståndet och regi- streringen av regler. Stort avseende fästs vid regelfrågor och konsekvenser av regler. mitten av bedrivs ett omfattande arbete med att ompröva regler i takt med att resultat- och målstyrningen utvecklas. Syftet med detta ar- bete är främst att bättre anpassa reglerna till de aktuella målen för verk- samheterna men även att så långt det går begränsa antalet regler. regelarbetet hör också att få en bättre struktur i reglerna och ett enkelt och klart språk. Inledningsvis redovisas därför information om regel- verket samt arbetet med regelförbättring, språkvård och det offentliga Regelförbättring, språkvård och det offentliga rättsinforma- tionssystemet arbetar kontinuerligt med frågor om enhetlighet och hög kvalitet i lagstiftningen. Huvudsakligen sker ar- betet genom granskning av textutkast till regerin- gens beslut. Texter som granskas är lagrådsremisser, propositioner, skri- velser till , förordningar, kommittédirektiv och lagar inför kun- görande i SFS. Varken trycklov, överlämnande till Lagrådet eller offentliggörande på annat sätt får ske innan granskningen ägt rum. Granskningen av texterna inriktas på konstitutionella frågor, andra centrala rättsliga frågor, författningstekniska frågor samt på språkliga frå- gor. I konstitutionellt hänseende skall de granskade texterna uppfylla rege- ringsformens krav på remissbehandling och lagrådsgranskning. Bemyn- diganden för regeringen, kommunerna och myndigheterna skall vara kor- rekt utformade och myndighetsutövning får inte överlämnas till enskilda organ utan lagstöd. Andra centrala rättsliga frågor som granskas är om förslagen leder till några betänkliga retroaktiva verkningar från rättssäkerhetssynpunkt och vilka konsekvenser som ett förslag får för tillämpningen av förvaltnings- lagens (1986:223) grundläggande regler. Författningstekniken granskas så att den är genomtänkt, klar och en- hetlig. Detta gäller särskilt vid genomförandet av EG-rätten i . I språkligt hänseende lämnas förslag till ett överskådligt och effektivt presentationssätt. Förslag lämnas även på rubriker, meningsbyggnad, lämplig terminologi och ett enhetligt skrivsätt. De granskade texterna skall hålla hög allmän kvalitet och vara begripliga. Målet är att språket i författningarna skall vara klart och enkelt. Arbetet med granskningen beskrivs i stora drag i Statsrådsberednin- gens (SB) PM 1996:6 Hur granskningsenheten granskar delningar. Vid granskningen används SB:s PM 1995:2 Att styra genom regler? Check- lista för regelgivare. Detaljerade anvisningar för den formella utform- ningen av författningar finns i Gröna boken (Ds 1998:66). Språkexperter- nas granskningsarbete beskrivs översiktligt i SB:s PM 1994:2. Som stöd för den språkliga granskningen av författningar används bl.a. SB:s PM 1994:4 Några riktlinjer för författningsspråket. Samtliga PM finns intag- na i SB:s riktlinjer (Ds 1998:52). anordnar regelbundet särskilda utbildningar i propo- sitions- och författningsskrivning. Reglers effekter för företags villkor Samtliga förslag till nya eller ändrade författningar som kan ha effekt på små företags villkor skall föregås av en konsekvensanalys i . Analyserna redovisas i regeringens propositioner och dessförin- nan i eventuella lagrådsremisser. Verket för näringslivsutveckling, , har ett särskilt ansvar för det arbete med regelförbättring som bedrivs utanför . Arbe- tet bedrivs förebyggande såväl som genom att myndigheterna kontinuer- ligt ser över sina författningar. gav regeringen och ett stort an- tal andra myndigheter i uppdrag att gå igenom de lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som berör företagande. Uppdraget har redovisats i regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen m.m. (skr. 2004/05:48). Ytterligare åtgärder har tillförts handlingspro- grammet (skr. 2005/06:49). Samtliga åtgärder skall vara genomförda se- nast . I skrivelserna beskrivs arbetet att mäta de kostnader företagen har för administration till följd av regelverken. Vidare beskrivs det arbete med regelförenkling för företagen som har genomförts sedan den föregående skrivelsen. Arbetet med regelförenkling redovisas även sett ur ett interna- tionellt perspektiv. Regelförbättring av ny lagstiftning inom Europeiska unionen , kommissionen, rådet och har vidtagit åtgärder i syfte att förbättra reglerna inom Euro- peiska unionen. riktade vid ett möte i en uppma- ning till kommissionen, parlamentet och rådet att avtala med varandra om arbetet med regelförbättring. Ett interinstitutionellt avtal för bättre lagstiftning ingicks och ratificerades (12175/03 POLGEN 56). Det innehåller be- stämmelser om bl.a. samråd och konsekvensanalyser samt ett utkast till det som kallas för ett snabbspår för förenklad lagstiftning. Syftet med ett snabbspår för förenklad lagstiftning är att möjliggöra tillfälliga beslutsstrukturer som innebär att man på ett snabbare sätt än i den vanliga beslutsprocessen kan anta rättsakter som konsoliderats och alltså inte ändrats till sitt innehåll. kan föråldrade akter upphä- vas. Som en följd av det interinstitutionella avtalet har en för rådet, Europa- parlamentet och kommissionen gemensam ansats för konsekvensanalyser antagits (dok. 14901/05). Med en gemensam ansats kan samarbetet mellan institutionerna fördjupas. Kommissionen beslutade om en handlingsplan för regelför- bättring inom Europeiska unionen (KOM (2002) 278). Kommissionen beslutade vid samma tillfälle om minimiriktlinjer för samrådsförfaranden och även att analyser skall utföras av ett lagförslags sociala, ekonomiska och ekologiska effekter. Handlingsplanen, riktlinjerna och beslutet om konsekvensanalyser bygger till stor del på innehållet i den rapport om re- gelförenkling som den s.k. Mandelkerngruppen lade fram 2001 (återfinns på ). Handlingsplanen följdes upp med ett nytt meddelande i samband med halvtidsöversynen av Lissabonprocessen (Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen, KOM(2005) 97 slutlig). presenterade kommissionen nya uppdaterade riktlinjer för sina konsekvensanalyser (SEC(2005) 791). Genom riktlinjerna görs det tydligare att konsekvensanalysernas utformning hör ihop med genomfö- randet av Lissabonprocessen. Initiativ inom Europeiska unionen för att förenkla gällande lagstiftning Initiativen i kommissionens handlingsplan handlar om hur ny lagstiftning på gemenskapsnivå skall bli bättre. Följande initiativ på EU-nivå som riktar sig mot den gällande lagstiftningen kan nämnas. Simpler Legislation in the Internal Market, SLIM, är ett program för förenkling av gällande lagstiftning som startade . Allt från direktiv om prydnadsväxter till direktiv om mervärdesskatt har behandlats i mindre arbetsgrupper som lämnat förslag till förenklingar som kommis- sionen efter omarbetning presenterat för rådet och . Denna metod har visat sig vara både resurskrävande och tidsödande. Ändringarna är bl.a. att se som nya förslag som måste behandlas i rådet och parlamentet enligt ordinarie process. SLIM har numera kompletterats med ett flerårigt program för förenk- ling av gällande regelverk. Programmet, som presenterades , skall leda till en minskning av antalet sidor lagtext, som upp- går till ca 97 000. Åtgärderna i programmet skall minska volymen . Innan förslagen till lagstiftning presenteras är det också vik- tigt att det utförs en redaktionell och språklig översyn. Även innehålls- mässiga ändringar kan väntas, dock inte lika djupgående som SLIM-för- slagen. Förenklingarna är tänkta att kunna beslutas snabbare än vanliga förslag till nya regler. Förutsättningen är att kärnan i lagstiftningen läm- nas orörd så att inga förhandlingar behövs i rådet och parlamentet för att anta dessa förenklade rättsakter. Vid rådsmötet antog rådet 15 förenk- lingsförslag, varav ett svenskt, från en bruttolista med förslag som sam- lats in från medlemsstaterna. Bakom initiativet stod de irländska och ne- derländska ordförandeskapen. tog kommissionen motsvarande initiativ och kommissionären för industrifrågor bad medlemsstaterna att ge in sina förslag till kommissionen. lämnade in 24 nya förslag avseende förenklingar av EG:s lagstiftning. lämnade in 32 konkreta förenklingsförslag. Bland dessa förslag samt bland de förslag som andra medlemsstater och företagarorganisationer har lämnat har kommissionen valt ut vissa förslag att ingå i ett nytt rul- lande förenklingsprogram som presenterades (KOM (2005) 535). Programmet skall pågå . Genom pro- grammet har kommissionen tagit ett fastare grepp om processen. I detta meddelande och meddelandet i samband med halvtidsöversynen av Lis- sabonprocessen (KOM(2005) 97 slutlig, Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen) uppmärksammar kommissionen också den rent nationella regelgivningen i högre utsträckning än tidigare eftersom regler på nationell nivå också påverkar möjligheterna för före- tag att verka på den inre marknaden. Ett viktigt instrument för kontroll av de nationella förslagen på varuområdet är informationsproceduren i di- rektiv 98/34/EG. Europeiska företagspanelen (European Business Test Panel) är ett initia- tiv från kommissionen som syftar till att genom samråd med europeiska företag på ett tidigt stadium i lagstiftningsprocessen få synpunkter på nya lagförslag. Målet är att förbättra och förenkla gemenskapens regler. Det kan avse t.ex. vilka administrativa bördor och kostnader som förslagen skulle kunna ge upphov till. Företagspanelen består av ca 3 600 företag, varav 126 svenska. uppgår antalet panelmedlemmar till 3 000. Samråden äger rum sex till . Förfarandet är helt Inter- netbaserat. har sex samråd hållits inom följande områden: be- skattning, offentlig upphandling, tillämpningen av principen ömsesidigt erkännande för varor, mångfald och diskriminering på arbetsplatsen samt administrativa kostnader för att ta fram statistik om handeln med varor inom EU (Intrastat). Företagspanelen är ett prioriterat projekt i kommis- sionens arbete med regelförbättring. Regelförenkling utanför Europeiska unionen Arbetet med regelreformering inom bedrivs med inriktning på regelkvalitet och regelreformering. Arbetet sker huvudsakli- gen inom ramen för Public Governance and Territorial Develop- ment Directorate (GOV), () och Wor- king Party on . Working Party on har en multidisciplinär inriktning, där horisontella frågor om regelkvalitet diskuteras i syfte att stödja med- lemsländerna i arbetet med att uppnå ändamålsenliga nationella regelverk i den meningen att de säkerställer grundläggande mål med regleringen (skydd för miljö, hälsa etc.) som de möjliggör väl fungerande marknader för näringslivet att verka på. Erfarenhetsutbyte och kunskap- suppbyggnad pågår bl.a. om indikatorer för regelkvalitet och mätning av företagens administrativa börda, där deltar i ett pilotprojekt. Den särskilda rekommendation till medlemsstaterna om för- bättrad regelkvalitet som antog 1995 (reviderad 1997) och som utgör grund för den svenska förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor (Simplex- förordningen) har också varit föremål för en ytterligare uppdatering. Uppdateringen har gjorts mot bakgrund av den utveckling som skett i medlemsländerna på området för regelreformering . Utveck- lingen har i korthet gått från att diskutera reformering och avreglering av separata sektorer till att sträva mot en helhetssyn på regelkvalitet. Hel- hetssynen vilar på tre pelare: förekomsten av en generell, nationell policy för hantering av regelkvalitetsfrågor, de lagstiftande och övervakande institutionernas funktion samt de olika verktygen för regelkvalitet (t.ex. samråd och konsekvensanalyser). Dessa tre element i samverkan lägger grunden för en mer övergripande helhetssyn på statens reglerande och styrande roll (whole of government approach). De reviderade rekom- mendationerna antogs av . har även initi- erat ett arbete för att utveckla modeller för att mäta den administrativa Arbetet är på planeringsstadiet och målet är att hitta metoder att mäta kostnader i stället för lagområden. Språkvård för bättre offentliga texter Ett klart och enkelt språk är avgörande för regelkvaliteten och för en väl fungerande kommunikation mellan myndigheter och medborgare, såväl nationellt som inom EU. I finns språkexperter knutna till granskningsverksamheten i . De arbetar, förutom med den språkliga granskningen av bl.a. lag- och förordningstexter, även med rådgivning, utbildning och annan vägledning i textarbetet. Det finns också en språkexpert hos förvaltningsavdelningens enhet kommittéservi- ce. Språkexperten där ger råd om betänkandenas utformning under hela textproduktionen och kan på så sätt medverka till en hög kvalitet på be- slutsunderlagen redan i början av lagstiftningsprocessen. Språkexperterna deltar även som experter i vissa utredningar som har till uppgift att arbeta om komplicerad lagstiftning, bl.a. på socialförsäkringsområdet. Språkexperterna medverkar i de handböcker och promemorior från Statsrådsberedningen där språk- och textfrågor ingår. kom en ny utgåva av Redaktionella och språkliga frågor i EU-arbetet (SB PM 2005:3). Den innehåller rekommendationer som har samordnats med de rekommendationer som EU-institutionernas svenska översättningsenhe- ter publicerat i handledningen Att översätta EU-rättsakter (1:a upplagan 2005). Denna publikation och andra rekommendationer från språkexper- terna finns tillgängliga på webbsidorna Klarspråk på adressen //klarsprak. En av språkexperterna ägnar sig även åt EU-språkvården , som inrätta- des . Särskilda kontaktpersoner i EU-språkliga frågor har ut- setts på alla departement och på ett 40-tal myndigheter, och genom dem kan översättarna i EU:s institutioner snabbt få råd i t.ex. termfrågor. EU- språkvården förmedlar också termfrågor till andra språkvårds- och termi- nologiorgan i och för att få till stånd enhetliga rekom- mendationer. Rekommendationer och annan viktig information läggs ut på webbsi- dorna Klarspråk, som har en särskild avdelning för EU-språk. Där finns t.ex. de handledningar och riktlinjer som gäller för EU-texter. På webbsi- dorna finns också Språkråd från rådet, som är översättarnas egna rekom- mendationer och som tas fram i samarbete med EU-språkvården. I EU-språkvårdens uppgifter ingår att följa regelförenklingsarbetet i EU, bl.a. uppföljningen av det interinstitutionella avtalet Bättre lagstift- ning (12175/03 POLGEN 56). verkar kontinuerligt för att för- enklingen av EU-lagstiftningen även kommer att innehålla språklig och redaktionell bearbetning av rättsakterna. Detta arbete ledde till att artikel 9 i rådets slutsatser om regelförbättring (14531/05, LIMITE, COMPET 249) kom att innehålla formuleringen att rådet NO- TERAR att det är viktigt för medborgare och företag med begripliga lag- texter och uppmanar kommissionen att förbättra förslagens redaktio- nella kvalitet och NOTERAR vikten av redaktionell kvalitet under hela lagstiftningsprocessen. Även granskning av förslag till viktiga EU-rättsakter och utbildning av svenska EU-handläggare om hur rättsakterna kan skrivas på ett klarare sätt är viktiga uppgifter för EU-språkvården. Betänkandet Mål i mun (SOU 2002:27) från språket resulterade i en proposition, Bästa språket En samlad svensk språkpolitik (prop. 2005/06:2). I propositionen fanns en rad förslag som rör svenska språkets ställning i EU och stödet till myndighetsspråkvår- den. Bland annat kommer Klarspråksgruppens verksamhet att flyttas från till en ny språkvårdsorganisation. Klarspråksgruppen (Fi 1994:A) fortsatte sitt uppdrag att främja språkvårdsarbete hos myndigheterna. Gruppen har skapat en väx- ande insikt om språkets betydelse för effektiviteten i verksamheterna, för demokratin och för rättssäkerheten. Priset Klarspråkskristallen delades ut på konfe- rensen Texter för medborgarna hur vet man om de är bra? Stora klarspråkskristallen gick till i och för deras arbete med att testa myndigheternas texter på medborgarna i en språkdialog. Information om dessa och andra myndigheters arbete för effektivare texter finns i gruppens informationsblad Klarspråksbulletinen, som ges ut med fyra nummer . En annan viktig kanal är Klarspråks- gruppens, språkexperternas och EU-språkvårdens webbsidor. En utveckling av det webbaserade klarspråkstestet fortsatte . Det kommer att anpassas på ett tydligare sätt till särskilda texttyper, i första hand förvaltningsbeslut. En särskild handledning för testets an- vändning håller på att tas fram. Testet bygger på det diagnosinstrument som Statskontoret på regeringens uppdrag presenterade i rapporten väg mot ett bättre myndighetsspråk (Statskontoret 2001:18). Klarspråksgruppens sekreterare föreläste om klarspråk på flera myn- digheter . Gruppen var också representerad vid en internatio- nell klarspråkskonferens i . Det svenska klarspråksarbetet är i blickpunkten också i internationella sammanhang. Språkexperterna deltog bl.a. vid ett seminarium om den svenska EU-språkvården som hölls i det litauiska , och vid en klarspråkskonferens i . Språkexperter- na deltog också i mottagandet av en grupp tjänstemän från mexikanska regeringen som besökte bl.a. för att studera det svenska klarspråksarbetet och för att informera om det ambitiösa klar- språksprojekt, Lenguaje Ciudadano (medborgarspråk), som lanserades i . Det offentliga rättsinformationssystemet (Lagrummet) Det offentliga rättsinformationssystemet utvecklas och förnyas kontinu- erligt. är i huvudsak all information som skall ingå i systemet tillgänglig genom en gemensam ingångssida på Internet: . Rättsinformationssystemet innehåller föreskrifter av olika slag, både sådana som publiceras i och sådana som publiceras i någon myndighets författningssamling. innehåller också förarbeten till lagstiftning, rättspraxis och visst interna- öppnades möjligheter för att låta systemet omfatta vägledande domstolsavgöranden i sin helhet och inte endast korta referensuppgifter om dessa avgöranden. och landsting har möjlighet att ansluta sig till rättsinformationssystemet, men det har ännu inte skett. Nästan all information i rättsinformationssystemet tillhandahålls utan Detta är betydelsefullt ur ett demokratiskt perspektiv. Rättsinformationen finns i ett stort antal databaser runt om i landet. nehållet i systemet är dock med teknikens hjälp tillgängligt för användar- na på ett enhetligt och samlat sätt via den gemensamma ingångssidan Lagrummet på Internet. Varje offentligt organ som deltar i rättsinformationssystemet ansvarar för att informationen sprids elektroniskt och att den är korrekt och ak- För samordningen av rättsinformationssystemet finns det en samord- ningsmyndighet, som är Verket för förvalt- ningsutveckling (Verva). Inom samordningsmyndigheten finns det ett råd med högst 14 ledamöter, som representerar de deltagande myndigheterna.