prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — I de fall det finns ett beslut som är direkt kopplat till en prestation (viss åtgärd) bör en skuld tas upp när prestationen är utförd, om staten inte har annat alternativ än att reglera skulden via framtida betalning. Betalningsskyldigheten uppstår emellertid först efter att en domstol fastställt ersättningen enligt lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling. I fråga om resultat- räkningen kan det när staten betalar ut ersättningar och skadestånd, i vissa fall vara svårt att dra en tydlig gräns mellan vad som är verksamhetskostnad och transferering. Ersätt- ningen från staten kan i detta fall inte anses ge en direkt motprestation som motsvarar ersätt- ningen, som ersättningen dock är marknadsmässigt värderad. Staten har inte anskaffat en produktionskapacitet som kan säljas på en marknad. Det är inte heller fråga om ett skadestånd i en verksamhet som staten bedrivit. Därför bör ersättningen till redo- visas som en transferering. I årsredovisningen för staten har åtagandet således redovisats som en kostnad för transfereringar till företag och som en skuld bland Övriga skulder. Det är en skillnad och en utveckling av redovisnings- metoderna jämfört med vad som tillämpades vid stängningen av , då motsvarande åtagande () inte redo- visades i årsredovisningen för staten. kommelsen om gjordes 1999 och är i denna del slutreglerad. Utöver denna kontanta ersättning kommer staten även att ersätta bolagen för merkostnader för avställnings- och servicedrift . Denna ersättning beräknas till . En motsvarande lösning gjordes i samband med stängningen av då merkostnaderna för s.k. singeldrift var ytterligare en faktor. Merkost- naderna för singeldrift bortfaller nu vilket beräknats ge en besparing, jämfört med avtalet som upprättades då stängdes, på . Däremot kvarstår åter- stående del av merkostnaderna för avställnings- och servicedrift även för med . Sammanlagt har staten därmed ett åtagande på för merkostnader. Detta är avsett att finansieras via anslag på statsbudgeten. Till skillnad mot ersättningen för produktions- bortfall har bolagen vissa skyldigheter kopplade till den framtida driften som innebär att denna ersättning kan anses vara villkorad. I andra sammanhang har skulder i motsvarande fall inte tagits upp förrän mottagaren har utfört sina åtaganden. Kostnaderna bör därför i denna del redovisas i takt med att ersättningarna skall utbetalas (se även not 4 Transfereringar och not 46 Övriga skulder). Fordran/skuld på Rundradiorörelsen hos De TV-licensmedel som beslutar om (bet. 1988/89:KrU9, rskr. 1988/89:97) sätts in på ett konto i () varifrån de betalas till de tre public service-företagen , och . Medlen förvaltas för statens räkning av Radiotjänst i (). Övergångsvis tillförs extrapengar till RIKAB genom ett särskilt lån i RGK, det s.k. distributionskontot. Härigenom finansieras de tillfälligt ökade kostnaderna för samtidig distribution av TV-utsändningar i analog och digital form som krävs för att det skall vara möjligt att gradvis övergå till digitala TV- utsändningar. Avsikten är att distributions- kostnaderna efter omläggningen skall vara lägre än kostnaderna skulle vara för analoga utsänd- ningar. redovisar i sin årsredovisning en fordran för TV-licensmedel uppgående till och en skuld avseende s.k. distributionsmedel på , netto , på den s.k. RIKAB har inte tagit upp till- gången och skulden i sina räkenskaper, eftersom det är fråga om förvaltade medel, inte tillgång och skuld för egen räkning. Medlen kommer att tas i anspråk respektive återbetalas i den ordning som beslutar särskilt. RGK:s fordran och skuld har tagits bort i årsredovisningen för staten eftersom de är interna i staten som Rundradiorörelsens redovisning inte ingår i någon statlig redovisningsenhet som redovisas som motpart till RGK. Kostnader m.m. med anledning av den försvarspolitiska inriktningen 2004 Försvarsmakten har gjort avsättning för omstruktureringskostnader med anledning av den försvarspolitiska inriktningen 2004 som i denna årsredovisning uppgår till (dessa redovisas något högre hos myndigheten beroende på att vissa av de framtida kostnaderna är interna inom staten). Avsättningen avser avveckling av materiel, sanering, rivning samt kostnader för uppsagd personal som ej deltar i verksamheten. har denna typ av avsättningar inte gjorts hos Försvarsmakten. Försvarsmakten har därutöver, även detta som följd av den försvarspolitiska inriktningen 2004, skrivit ned värdet av sina ammunitionslager med , vilket påverkat balans- posten Beredskapstillgångar. har andra tillgångar invärderats med ca , bl.a. i samband med införande av nytt system för lager. Netto- effekten i balansräkningen blir därför , medan kostnader för avsättning och lagernedskrivning redovisas med sammanlagt i resultat- räkningen. Statsskulden skall konse- kvent mätas inklusive derivatinstrument, som skuldbytesavtal och valutaterminer. skall skuldinstrumenten i den statliga redo- visningen värderas till nominellt slutvärde. I årsredovisningen för staten tillämpas detta nya sätt att mäta. I årsredovisningen för staten redovisas den konsoliderade statsskulden, dvs. efter avdrag för statliga myndigheters innehav av statspapper, till skillnad från redovisning av den okonsoliderade statsskulden (se även kapitel 3, avsnittet Statsskulden). Den konsoliderade statsskulden uppgick till , medan den okonsoliderade statsskulden uppgick till . I ett antal fall görs transfereringar via skattekonton i stället för utbetalning av bidrag. Detta sker genom kreditering av en skattskyldigs (t.ex. ett företag) skattekonto hos så att den skattskyldige inte behöver betala hela den debiterade skatten/socialavgifterna. Det är dock av intresse att redovisa denna subvention bland transfereringarna, för att på ett transparent sätt visa statens stöd till olika verksamheter i samhället. I årsredovisningen för staten redovisas dessa transfereringar brutto i den konsoliderade resultaträkningen och redovisas även skatteintäkterna brutto, dvs. opåverkade av subventionen. Det bakomliggande synsättet är att om tekniken med skattekonto inte använts, skulle bidrag ha betalats ut och skatter betalats in med motsvarande belopp. Metoden är endast en teknisk lösning. Den generella redovisnings- principen Innehåll före form (Substance over form) leder därmed till slutsatsen att transfereringen och skatten skall redovisas brutto. De transfereringar som omfattas är de som redovisas under statsbudgetens inkomst- huvudgrupp 1700 Nedsättning av skatter, med undantag för nedsättning för sjöfart och ned- sättning för skattelättnader för vissa byggtjänster (momskompensation). Avgränsningen har gjorts utifrån kopplingen till skattelag- stiftningen, så att nedsättningar/subventioner som saknar koppling till skattelagstiftningen redovisas som transfereringar. Nedsättningar med koppling till skattelagstiftningen men där det av administrativa skäl är enklare med nedsättning jämfört med ändrad skatte- lagstiftning, räknas av mot skatterna och redovisas inte som transfereringar. Denna avgränsning av transfereringar överensstämmer med nationalräkenskaperna. Enligt , , skall endast skatterabatter som är ett led i den ekonomiska politiken nettoredovisas. Transfereringar till kommuner och landsting i form av momskompensation nettoredovisas kommun- ernas mervärdesskatt på statsbudgeten som det generella statsbidraget till kommuner justerats ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar skatte- intäkterna på statsbudgeten. I årsredovisningen för staten har det dock bedömts mest rättvisande att, trots den metod som tillämpas för redo- visningen på statsbudgeten, bruttoredovisa den s.k. kommunmomsen som lämnade bidrag och skatteintäkter i den konsoliderade resultat- räkningen. Det innebär att både skatteintäkter och lämnade bidrag är högre än i statsbudgeten . Transfereringar i det kommunala utjämningssystemet nettoredovisas den kommunalekonomiska utjämningen på stats- budgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. In- komstutjämningsavgift, kostnadsutjämnings- avgift och regleringsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt tas in under anslaget för kommunalekonomisk utjämning i stället för som tidigare på inkomsttitel. Föregående år var de kommunala utjämningsavgifterna . I resultaträkningen i årsredovisningen för staten har det bedömts mest rättvisande att på mot- svarande sätt som tidigare bruttoredovisa den kommunalekonomiska utjämningen i den konsoliderade resultaträkningen. Det innebär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är högre än i statsbudgeten . Resultatandelar i dotter- och intresseföretag Liksom föregående år redovisas Regerings- kansliets resultatandelar i dotter- och intresseföretag avseende de fyra kvartalen 2005, med undantag för några få fall där delårsbokslut används. Det innebär att årsredovisningen för staten på denna punkt avviker från årsredovisning, som av tidsskäl i vissa fall inte kan beakta fjärde kvartalets resultat hos bolagen. Senarelagd leverans till Försvarsmakten Beroende på anslagsbegränsningar hos Försvarsmakten har vissa leveranser från () till Försvarsmakten omförhandlats och därmed inte gjorts utan senarelagts. Det får till följd att posten Pågående nyanläggningar (grundat på FMV:s redovisning) är högre och posten Beredskapstillgångar (hos Försvars- makten) lägre än de annars skulle ha varit. Effekten är lägre än föregående år. kostnad och intäkt hos de båda myndigheterna elimineras. Överföringar till och från pensionssystemet fonderna och PPM, i samband med att pensionsrätter fastställs. överstiger de socialavgifter m.m. som inbetalas och överförs till AP-fonderna och PPM, de pensionsmedel som rekvireras från AP- fonderna för utbetalning av pension. I resultat- räkningen i årsredovisningen för staten redovisas pensionsutbetalningarna som transfererings- kostnader under rubriken socialförsäkring. De löpande överföringarna till och från AP- fonderna elimineras i årsredovisningen för staten. Endast årets nettoöverföring till AP- fonderna och PPM redovisas, bland trans- fereringar under posten Nettoöverföring till ålderspensionssystemet. Myndigheter följer normalt generella värderings- principer för statlig redovisning i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Det finns dock myndigheter som på grund av verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker ifrån dessa. Sådana avvikelser förekommer dock i mycket liten omfattning (se avsnitt 4.4.6 Undantag från generella principer m.m.). Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta Detta innebär att de tas upp till pensionsmyndigheten (PPM) inte konsolideras i anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet årsredovisningen för staten, kommer de om detta är lägre. Med verkligt värde avses överföringar som görs mellan dessa organ och försäljningsvärde med avdrag för beräknad staten i övrigt att behandlas som externa beskaffenhet eller andra omständigheter ger anledning till detta får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat egenföretagare och hushåll. värde som är förenligt med god redovisningssed. brutto som intäkter under posten Skatter m.m. Vidare får omsättningstillgångar tas upp över Därefter görs löpande överföringar av den andel anskaffningsvärdet om det föreligger särskilda som är hänförlig till ålderspensionssystemet till omständigheter och det är förenligt AP-fonderna och PPM. med god redovisningssed. , som betalar ut pensionerna, redovisas med det belopp varmed de beräknas dessutom medel från AP-fonderna för de Fordringar och skulder i främmande månatliga utbetalningarna av pension. valuta värderas till balansdagens kurs. utgången av ett taxeringsår görs slutjusteringar Anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärde med avdrag för ackumulerade avskrivningar. Avskrivningstider anpassas till respektive tillgångs förväntade ekonomiska livslängd. Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har värderats enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av företagens egna kapital tas upp som en tillgång i balansräkningen. Årets andel av företagens resultat redovisas i resultaträkningen. Även affärsverkens dotter- och intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. I bilaga 3, Statliga bolag redovisas kapitalandelsvärdet för varje bolag. I de fall staten innehar aktier i börsnoterade företag presenteras även marknadsvärdet för dessa aktier i bilagan. Intäkter av skatter m.m. Inkomstskatter, fysiska personer Inkomstskatter, juridiska personer varav avräkning statlig moms Övriga skatter på varor och tjänster vid Skattetillägg, dröjsmålsavgift m.m. Summa intäkter av skatter m.m. Utjämningsavgift, lagen om stöd och service för vissa funktionshindrade Summa tillkommer/avgår Upplupna kostnader slutregl. Periodiserade intäkter av skatter Periodisering vid övriga myndigheter Statens intäkter av Skatter m.m. ökade med jämfört med . Den offentliga sektorns samtliga skatter uppbärs av staten genom främst och redovisas såväl i statens resultaträkning som i statsbudgeten. De skatter och avgifter som avser kommunsektorn och ålderspensions- systemet utbetalas löpande för att regleras när slutlig taxering fastställs. redovisar skatteintäkter enligt en modifierad bokföringsmässig princip. Det inne- bär att underskott på skattekonto (debiterade, ej betalda skatter) tas upp som fordringar och att överskott (inbetalda, ej debiterade skatter) tas upp som skulder. Nettoeffekten av periodi- seringen redovisas ovan som periodiserad uppbörd (periodiserade intäkter av skatter). Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen avviker på flera punkter från den som görs på statsbudgetens inkomstsida. I statsbudgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den största skillnaden är att ålderspensions- avgiften, som är en del av arbetsgivaravgifterna, bruttoredovisas i resultaträkningen medan avgiften nettoredovisas, dvs. efter överföring till pensionssystemet, på statsbudgeten. Andra väsentliga skillnader mot statsbudgeten är att arbetsgivaravgifter avseende statligt anställda har eliminerats och att hänsyn tagits till värdering av skattefordringar (se även avsnitt 4.4.1 Trans- fereringar och skatter). nettoredovisas kommunernas mervärdesskatt på statsbudgeten som det generella statsbidraget till kommuner justerats ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar skatteintäkterna på statsbudgeten. I årsredo- visningen för staten har den s.k. kommun- momsen bruttoredovisats, vilket innebär att både skatteintäkter och lämnade bidrag är högre än i statsbudgeten . nettoredovisas den kommunalekonomiska utjämningen på stats- budgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. I resultaträkningen i årsredovisningen för staten bruttoredovisats den kommunalekonomiska utjämningen, vilket innebär att både trans- fereringar till kommuner och skatteintäkter är högre än i statsbudgeten för De bokförda skatterna för fysiska och juridiska personer utgörs dels av preliminär- skatter avseende inkomståret men även till en mindre del avseende föregående inkomstår, dels av slutregleringar (skillnaden mellan slutlig och preliminär skatt) avseende det föregående inkomståret. Detta innebär att 2005 redovisas preliminärskatter avseende 2004 och 2005 och slutregleringar avseende 2004. Fysiska personers inkomstskatt ökade med jämfört med . Av ökningen utgör preliminär- skatter. Förändringen förklaras främst av en högre lönesumma och högre utdebitering. Slutregleringen, som i huvudsak består av skatter och skattereduktioner som inte är en del av preliminärskatteuttaget, ökade med . Den större slutregleringen beror bl.a. på större kapitalvinster. Jämfört med ökade juridiska personers inkomstskatt med . Preliminärskatterna ökade med och slutregleringen med . Den stora ökningen förklaras till ca av att framför allt finansiella företag löst upp och beskattat hela eller delar av sina periodiseringsfonder till följd av att dessa räntebelades per . De extra skattebetalningarna gjordes dels som slutregleringar, dels som höjningar av preliminärskatter . Arbetsgivaravgifterna ökade med 11 miljarder som avgiftssatsen uppgick till , vilket är lägre än 2004. Myndigheternas arbetsgivar- avgifter är inomstatliga och har eliminerats. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen. Intäkter av mervärdesskatt ökade med . Mervärdesskatt redovisas av och . I beloppet mer- värdesskatt, , ingår åter- betald mervärdesskatt till statliga myndigheter med . Beloppet utgör en inomstatlig transaktion vilket eliminerats för att inte påverka det konsoliderade utfallet. Fullmäktige i fastställde riktlinjer för boksluts- dispositioner och inleverans till statsverket. Enligt riktlinjerna skall det årsresultat som läggs till grund för inleveransen till staten inte påverkas av en eventuell upp- eller nedskrivning av kronans värde eller av växelkurseffekter som en följd av en växelkursregim med flytande krona. För att uppnå stabilitet i inleveransen till staten skall av det genomsnittliga resultatet före bokslutsdispositioner ligga till grund för beräkning av inleveransen till statsverket. Till dispositionsfonden skall avsättas av samma underlag. Återstoden av årets överskott avsätts till ett resultatutjämnings- konto. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter utgör ersättning som betalas till staten för en motprestation. Avgifterna utgör ersättning för kostnader som staten via myndigheterna har för att tillhandahålla varor och tjänster. Andra ersättningar som redovisas i noten utgör ersättningar som inte här betraktats som avgifter. I noten indelas intäkterna beroende på om de genererats i offentligrättslig verksamhet, upp- dragsverksamhet eller är att betrakta som annan ersättning. Sammantaget ökade dessa avgifter och andra ersättningar med . Om det rör sig om offentligrättsliga, s.k. tvingande avgifter, skall ha beslutat att verksamheten skall bedrivas och att den skall vara avgiftsbelagd. bestämmelser i lag och förordning. En offentligrättslig avgift tas i regel ut för en verksamhet som en myndighet bedriver med ensamrätt inom landet. Till uppdragsverksamhet har hänförts samtliga avgifter som inte klassi- ficerats som offentligrättsliga. Med uppdrags- verksamhet avses i regel försäljning av sådana varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Andra ersättningar är oftast intäkter där ingen direkt motprestation erhålls. De avgiftsintäkter som hänförts till offentlig- rättslig verksamhet ökade med . Totalt redovisar omkring 120 myndigheter offentligrättsliga avgifter och avgifterna tas ut i en mängd verksamheter. offentligrättsliga avgifter om- fattar huvudsakligen de utsökningsavgifter, avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. som kronofogdemyndigheterna tar ut. Luftfartsstyrelsens offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. registrering och övervakning av luftfartyg. Avgifter tas också ut för utfärdande av elevtillstånd, certifikat, behörighetsbevis, tillstånd, auktorisering, övervakning och inspek- tion. Flygbolag som transporterar passagerare från en svensk flygplats betalar en avgift för Luftfartsstyrelsens verksamhet. Dessutom han- terar Luftfartsstyrelsen en gemensam avgift för säkerhetskontroll av passagerare och bagage. Luftfartsstyrelsen startade sin verksamhet efter att två avdelningar, och Luftfart och Samhälle flyttats från . offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. avgifter för auktorisation av fordons- tillverkare, yrkesförare och andra förare. tar ut avgifter för tillstånd till typbesiktning av fordon och för linjetrafik, prov för taxiförarlegitimation och för yrkes- kompetens för förare av buss eller lastbil samt avgifter för förarprov, körkort och vid trafik- skolor. Avgift tas även ut för finansiering av bilregistret, vilken debiteras i samband med uppbörd av fordonsskatt. redovisar offentligrättsliga avgiftsintäkter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter som skall finansiera inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. tar ut avgifter för patent- och varumärkesregistreringar, tidigare även Från har arbetet med bolagsregistreringar övergått till det nybildade , och därför redovisas dessa båda myndigheter tillsammans i tabellen ovan. hanterar frågor om insättningsgaranti och investerarskydd. Insättningsgarantin, som finansieras genom avgifter från kreditinstitut, skall skydda spararnas insättningar hos banker och vissa värdepappersföretag. offentligrättsliga avgifter omfattar banavgifter för trafik på statens järnvägs- anläggningar. tar t.ex. ut avgift för att bevilja studiestöd och för att administrera återbetalningen av studielånen. tar ut offentligrättsliga avgifter för stämningsmannadelgivning, pass- hantering, nationella , tillståndsgivning och bevakning av penning- transporter. tar ut avgifter för kontroll och tillsyn av läkemedel, medicintekniska produkter och vissa andra produkter som med hänsyn till egenskaper eller användning står läkemedel nära. infrastrukturintäkter, som innefattar bl.a. startavgifter, s.k. undervägs- avgifter och passageraravgifter, redovisas som offentligrättsliga avgifter. intäkter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. redovisar avgift för elcertifikat som offentligrättslig avgift. De avgiftsintäkter som hänförts till uppdragsverksamhet ökade med . Cirka 200 myndigheter bedriver avgiftsbelagd uppdragsverksamhet. Den största delen av uppdrags- verksamhet består av produktion som omfattar projektering, byggande, drift och underhåll av det statliga vägnätet samt färjeverksamhet. Vidare ingår exempelvis försäljning av information ur bilregistret. uppdragsverksamhet omfattar drift och underhåll samt om- och nybyggnader av statens järnvägsanläggningar. Dessutom be- drivs konsultverksamhet inom bland annat projektering, byggstyrning av järnvägsanlägg- ningar, tekniska tjänster för underhåll och investeringar, rådgivning m.m. De ökade avgiftsintäkterna på kan främst hänföras till stora entreprenaduppdrag åt kommuner av- seende järnvägsstationer i anslutning till byggandet av järnvägstunnlar i och . ansvarar för vård och behandling på landets LVM-hem (lagen om vård av missbrukare) och särskilda ungdoms- hem. Den del av verksamhetens kostnader som inte täcks av myndighetens anslag skall finansieras med avgifter från kommuner. avgiftsbelagda verksamhet består till största delen av ersättning från AP- fonden för administration av inkomstgrundad ålderspension. har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt näringsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Premieintäkterna (avgifterna) skall täcka garanti- tagarnas eventuella framtida kundförluster. Garantin är frivillig för företagen och premiens storlek sätts på marknadsmässiga grunder. Ökningen på avser främst ökade premieintäkter. avgiftsbelagda verksamhet omfattar bl.a. grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. Försvarsmakten har bland annat avgifts- intäkter från extern transport- och verkstads- verksamhet samt intäkter från försäljning av reservmateriel. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden (avgifter) från hyresgäster men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet inom byggenheten. bedriver huvudsakligen uppdragsverksamhet inom medicinsk utbildning och forskning. ersätts från AP-fonden för administration av uppbörd av avgifter till ålderspensionssystemet. säljer överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. Överföringsintäkterna på stamnätet ökade med . Flaskhalsintäkter, som beror på prisskillnader i olika prisområden, ökade med .