prop · GT03155 · 2006-03-22 00:00:00 — Att ställa generella krav på redovisning av jäm- ställdhet och för övrigt inte beakta andra former av jämlikhet skulle ut- göra mycket speciella krav vilket kanske inte alltid skulle vara av godo. SST är även tveksam till behovet av ett generellt krav mot bakgrund av det merarbete kravet innebär för bidragsmottagaren och de kostnader arbetet medför. Nämnden anför även att jämställdheten mellan kvinnor och män i flera trossamfund har en speciell dimension mot bakgrund av att rollen mellan kvinnor och män definieras i tusenåriga heliga skrifter. anser att innebörden av begreppet krav på jämställd- hetsperspektiv är något oklart. Kravet kan vara problematiskt att införa generellt inom kulturområdet eftersom t.ex. de fria grupperna ofta består av endast ett fåtal personer. Rådet ser även problem med att införa krav på just detta område och inte andra prioriterade områden som tillgänglig- het eller mångfald. understryker avslutningsvis att det fria konstnärliga uttrycket måste vara grundläggande för den konstnärliga verksamheten. Två instanser, och Kvinnor för mission ställer även frågan hur en renodlad kvinnoorganisation skall kunna uppfylla kraven på jämställdhet. anser det angeläget att påpeka att det är viktigt att kvinnoorganisationerna som arbetar mot mäns våld mot kvinnor inte förlorar möjligheten till statligt stöd, trots att män vanligtvis inte finns representerade i dessa. Skälen för regeringens bedömning: Såsom regeringen närmare har utvecklat i avsnittet 4.4.1 ligger jämställdhetsintegrering fast som strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetsintegrering innebär att ett jämställdhetsperspektiv införlivas i alla led av besluts- processer och att de aktörer som normalt sett deltar i beslutsprocessen har ansvar för att så sker. Strategin innebär således att varje departement och politikområde har ansvar för jämställdhet inom sitt ansvarsområde. Med utgångspunkt i de jämställdhetspolitiska målen finns ett ansvar inom re- spektive politikområde för att verksamhetsanpassade mål formuleras, att uppdrag och återrapporteringskrav lämnas till myndigheter samt att upp- följning och utvärdering genomförs. Jämställdhetspolitiska insatser skall genomföras inom ramen för den ordinarie verksamheten och med ordina- rie resurser. Denna strategi innebär att jämställdhetsperspektivet skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla nivåer i samhället. Den som har ansvar för en verksamhet har även ansvar för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten. Utredaren har undersökt statliga bidragssystem för att se i vilken mån krav ställs rörande jämställdhet. I undersökningen redovisas 66 bidrag- system där bidrag om delas ut. Utredaren fann att krav på specifik redovisning eller annan bedömning kring jämställdhet saknas i 48 av de 66 bidragssystemen. Det kan således konstateras att det endast i begränsad omfattning har ställts krav på ideella organisationer att jämställdhetsperspektivet skall beaktas i verksamheten för att bidrag skall kunna utgå. Mot denna bak- grund och då regeringens arbete är inriktat på att jämställdhetsintegre- ring skall genomsyra alla delar av politiken anser regeringen att inom folkrörelseområdet bör utgångspunkten vara att det ställs villkor på att jämställdhetsperspektiv skall beaktas såsom villkor för statliga organi- sationsbidrag till ideella organisationer. Den bidragsgivning som bör komma i fråga är bidrag till ideella orga- nisationer på folkrörelseområdet som ansöker om att få s.k. organi- sationsbidrag eller grundbidrag, dvs. bidrag som ges för att stödja orga- nisationens verksamhet som helhet och som avser ordinarie verksamhet. Med ideella organisationer avses ideella föreningar, trossamfund samt stiftelser med ideellt syfte. Med ett jämställdhetsperspektiv brukar avses att se på verksamheter utifrån kvinnors och mäns, flickors och pojkars förutsättningar, villkor och behov i syfte att uppnå jämställdhet. anser att inne- börden av begreppet krav på jämställdhetsperspektiv är något oklar och understryker att det fria konstnärliga uttrycket måste vara grundläggande för den konstnärliga verksamheten. Enligt regeringens mening går det inte att nu närmare precisera innehållet i begreppet krav om ett jäm- ställdhetsperspektiv. Begreppets konkreta innehåll kommer att skifta be- roende på den bidragsgivning det är fråga om och den ambitionsnivå re- geringen lägger fast. Regeringen avser att i det fortsatta utvecklings- arbetet närmare överväga hur villkoren skall utformas på olika samhälls- områden. Det kan t.ex. bli fråga om att en organisation vid ansökan eller när den redovisar sin verksamhet åläggs att redogöra för könsfördel- ningen i organisationens styrelse. Det kan även bli fråga om att redovisa antagna jämställdhetsplaner och genomförda arbeten för att öka jämställdheten inom organisationen. Det kan även bli fråga om att visa att bidragsmedel kommer såväl män som kvinnor tillgodo inom or- ganisationen. Utvecklingsarbetet kommer att bedrivas med beaktande av de grundläggande syften som ligger till grund för bidragsgivning och med hänsynstagande till andra intressen inom ett visst område, t.ex. det fria konstnärliga uttrycket. Arbetet kommer även att bedrivas med den inriktningen att likartade krav kommer att ställas på alla bidragssökande inom ett visst verksamhetsområde. Villkoren kommer att närmare preci- seras i förordningar och i regleringsbreven för de myndigheter och orga- nisationer som i myndighets ställe fördelar bidrag. Villkor kan ställas som förutsättningen för att överhuvudtaget få bi- drag, varvid de ansökande organisationer som inte uppfyller villkoren får avslag på sin begäran. Bidrag kan även beviljas med villkor som i olika avseenden gagnar jämställdheten. I sistnämnda fall krävs självfallet en organisation för uppföljning och kontroll av att villkoren i bidrags- givningen följs samt möjligheter till återkrav av bidrag om villkoren ef- tersätts. Även dessa frågor får övervägas närmare i det fortsatta utveck- lingsarbetet. till trossamfund är tveksam till be- hovet av ett generellt krav mot bakgrund av det merarbete kravet innebär för bidragsmottagaren och de kostnader arbetet medför. Självfallet är det så att dessa framtida krav kan komma att leda till ett visst merarbete och vissa ökade kostnader för de bidragsmottagande organisationerna. Re- geringen anser dock att det är angeläget att jämställdhetsarbetet utvecklas även inom detta område. Vissa remissinstanser ser problem med att införa krav på just jäm- ställdhetsområdet då kraven i stället borde omfatta ett större område som omfattar olika typer av variabler som mäter ojämlikhet. Regeringen anser att villkor för statlig bidragsgivning utifrån ett jämställdhetsperspektiv inte står i motsattsställning till arbetet på andra prioriterade områden så- som mångfald och tillgänglighet. Tvärtom förhåller det sig så att åtgärder som syftar till ökad jämställdhet är en viktig i del i strävan att nå ett mer jämlikt samhälle. och Kvinnor för mission ställer även frågan hur en renodlad kvinnoorganisation skall kunna uppfylla kraven på jäm- ställdhet. Enligt regeringens mening har vi alla ett ansvar för att jäm- ställdheten i samhället ökar. Att en organisation består enbart av kvinnor eller män fråntar inte den dess möjligheter att delta i det arbetet. I det fortsatta utvecklingsarbetet kommer det att övervägas närmare hur kravet skall formuleras för organisationer som huvudsakligen består av antingen kvinnor eller män, t.ex. olika kvinnoorganisationer. Självfallet kommer det i dessa fall inte ställas krav på en jämn könsfördelning i föreningar- nas styrelser. Införande av krav om ett jämställdhetsperspektiv kommer att ske suc- Prop. 2005/06:155 cessivt, t.ex. i regleringsbrev och när nya bidragssystem införs eller änd- ringar sker i bidragssystemen av andra skäl. 8.2Förvärvsavdrag för ensamstående föräldrar Jämställdhetspolitiska utredningen (SOU 2005:66) lämnade ett princip- förslag gällande införandet av förvärvsavdrag för ensamstående föräld- rar. Enligt utredningen skulle syftet med ett förvärvsavdrag vara att minska tröskel- och marginaleffekter för ensamstående föräldrar med låga inkomster, öka incitamenten till avlönat arbete och till heltidsarbete samt att stärka en ekonomiskt utsatt grupp. Regeringen avser inte att nu vidta någon åtgärd med anledning av förslaget. 8.3Delegation för hälsa och heltid Jämställdhetspolitiska utredningen har i sitt betänkande (SOU 2005:66) föreslagit att en delegation för hälsa och heltid i välfärdssektorn inrättas. Delegationens uppgift föreslogs vara att initiera och stödja förnyelse- arbete i kommuner och landsting som genom strukturella förändringar kan leda till att öka hälsan och få fler i heltidsarbete. Regeringen delar utredningens bedömning om behovet av att minska sjukskrivningarna och öka heltidsarbetet och överväger att inrätta en de- legation som skall handha frågor om hälsa och heltid. Utredningens för- slag behöver emellertid en djupare belysning och bereds i . 8.4Arbetsgrupp om mansroller, män och jämställdhet Den traditionella mansrollen bidrar till att upprätthålla och återskapa en maskulinitet som påverkar kvinnors och flickors liv och inskränker poj- kars och mäns handlingsutrymme. Förändringar av normer och föreställ- ningar om manligt och kvinnligt inom olika samhällsområden är en viktig del i att uppnå jämställdhet. Den norm som talar om vad som kännetecknar en riktig man bygger bl.a. på att hävda makt och olikhet gentemot kvinnor och homosexuella män. Regeringen har genom olika initiativ uppmärksammat frågan om mäns ansvar och roll i jämställdhetsarbetet. En informell arbetsgrupp inom har tillsamman med och de Gröna arbetat med frågan. Rundabordsamtal på temat mäns våld mot kvinnor har hållits med olika organisationer och samhällsinstitutioner i syfte att synliggöra de specifika normer, praktiker och mekanismer som verkar på pojkar och män. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätta arbetet och har därför för avsikt att bjuda in organisationer och experter att delta i en arbets- grupp om mansroller, män och jämställdhet. Arbetsgruppen skall utgöra ett forum för frågor som kan leda till konkreta förslag om hur förändring bland män och pojkar kan åstadkommas i syfte att öka jämställdheten. I regeringens skrivelse Jämt och ständigt (skr. 2002/2003:14) presen- terades en handlingsplan som kommer att slutföras . Åt- gärderna som presenteras i det följande har i stor utsträckning sitt ursprung i de jämställdhetsanalyser som genomförts inom samtliga politikområden. De berör både (departementen) och myndigheterna. Redovisningen som följer är ingen fullständig inventering av det jäm- ställdhetsarbete som pågår inom och myndigheterna. Det är en redovisning av förstärkningar av jämställdhetsarbetet som genomförs och av hur regeringen avser att slutföra ar- betet med handlingsplanen. 9.1Effektiv statsförvaltning (Politikområde 1) Stöd till myndigheternas kvalitetsarbete och verksamhetsutveckling Verket för förvaltningsutveckling (Verva) har bl.a. till uppgift att bidra till den statliga förvaltningens verksamhetsutveckling. Regeringen har i regleringsbrevet gett Verva i uppdrag att redovisa hur man avser att beakta ett jämställdhetsperspektiv i de utvecklingsinsatser som verket genomför och som riktar sig till den statliga förvaltningen. Regeringens mål inom ramen för den statliga arbetsgivarpolitiken är att de statliga arbetsgivarna skall öka andelen kvinnor på ledande befatt- ningar. Regeringen avser att även fortsättningsvis följa utvecklingen när det gäller andelen kvinnor och män inom ledningskompetens (stats- anställda med formellt personalansvar med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet). Uppgifter om detta, liksom andelen kvinnor och män inom kärn- respektive stödkompetens, redovisas i bud- getpropositionen. Regeringen följer även hur löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten utvecklas. Regeringens mål är att minst hälften av de nya myndighetscheferna inom den civila statsförvaltningen skall vara kvinnor. redovisar regeringen i budgetpropositionen (utgiftsområde 2, bilaga 1) antalet kvinnor och män bland myndighetscheferna totalt samt uppdelat på generaldirektörer, landshövdingar, museidirektörer och rek- torer. Utöver det redovisas även antalet och andelen kvinnor bland nyut- Finansiella system och tillsyn (PO 2) mål för informationsarbetet har förtydlig- ats med ett tillägg avseende kvinnor och män. Målet är att fler kvinnor och män skall ha sådan kunskap om det reformerade ålderspensions- systemet att de kan bedöma sin framtida allmänna pension. Fler män och kvinnor skall ha kunskap om hur deras premiepension förvaltas och om de möjligheter och risker som är kopplade till det egna premiepensions- sparandet. 9.3Skatt, tull och exekution (PO 3) har fått i uppdrag att närmare utreda förhållan- det mellan beskattningsverksamheten och de jämställdhetspolitiska må- len. Syftet med utredningen är att ge underlag för att kunna bedöma i vilken omfattning skattesystemet påverkar måluppfyllelsen när det gäller de jämställdhetspolitiska målen. Utredningen skall också kunna ligga till grund för eventuella reviderade målformuleringar avseende verksamhets- målen inom politikområdet. Arbete skall redovisas i samband med års- redovisningen . 9.4Rättsväsendet (PO 4) Flera myndigheter, bl.a. och övriga myndigheter inom polisorganisationen, , och Kriminalvården, har fått nya mål i regleringsbrevet med syfte att andelen chefer som är kvinnor skall öka. Myndigheternas åtgärder för att uppnå detta skall också redovisas. I regleringsbrevet till slås fast att jämställdheten inom domstolsväsendet måste öka. Regeringen planerar att inleda en översyn av kvinnofrids- lagstiftningen. De närmare formerna för denna översyn övervägs för när- varande inom . Dödligt våld mot kvinnor i nära relationer genomförde (Brå) en studie om död- ligt våld mot kvinnor i nära relationer och konstaterade en minskning med en tredjedel . En uppföljning av rapporten kommer att redovisas . För att ge en bättre bild av den faktiska brottsligheten har regeringen gett Brå i uppdrag att genomföra en återkommande nationell brotts- offer- och trygghetsundersökning. Avsikten är att undersökningen bl.a. Prop. 2005/06:155 skall ge en tydligare bild av förekomsten av mäns våld mot kvinnor. sultatet av den första undersökningen skall presenteras . Vuxnas kontaktsökande med barn i sexuellt syfte Det förekommer att vuxna eller andra straffmyndiga personer söker kontakt, ofta via Internet, med barn i sexuellt syfte. Regeringen har där- för lämnat uppdrag dels till (Brå), dels till riksåklagaren. Brå skall ta fram ett kunskapsunderlag som beskriver företeelsens närmare karaktär, dess omfattning samt vilka åtgärder som redan har vidtagits eller vidtas. Brå skall vidare överväga andra åtgärder för att förebygga och förhindra den. Riksåklagaren skall genom löpande samråd med Brå ta del av myndighetens kunskapsunderlag och över- väganden och mot den bakgrunden analysera strafflagstiftningens til? ?lämplighet på företeelsen och vilka verktyg de brottsbekämpande myndigheterna har för att möta den. Riksåklagaren skall vidare överväga om lagstiftningen är tillräcklig för att skydda barn och, om så inte be- döms vara fallet, föreslå nödvändiga lagändringar och lämna författ- ningsförslag. Uppdraget till Brå skall redovisas och uppdraget till riksåklagaren . 9.5Utrikes- och säkerhetspolitik (PO 5) Regeringen fortsätter att genomföra säkerhetsrådsresolutionen (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. På grundval av bl.a. de jämställd- hetsanalyser som gjorts bedrivs arbetet såväl nationellt som i olika inter- nationella organisationer. fortsätter att agera för att ett könsper- spektiv skall integreras i planering, förberedning, genomförande och ut- värdering av fredsfrämjande insatser och annan freds- och säkerhets- främjande verksamhet. Målsättningen är bl.a. att stärka kvinnors möjlig- heter att delta i institutioner och processer för konfliktförebyggande, krishantering och fredsbyggande. Arbetet inom politikområdet har nära koppling till de insatser som sker inom ramen för det internationella utvecklingssamarbetet och politiken för global utveckling. Ett sådant exempel är det uppdrag som givits till att i tillämpliga delar av verksamheten bidra till genomförandet av resolution . Akademin skall sträva efter en så jämn könsfördelning som möjligt bland dem som genomför respektive deltar i myndighetens utbildningar och i dess övriga utåtriktade verksam- het. Regeringen lämnar också stöd till olika svenska och internationella organisationer som är verksamma inom området, liksom till konkreta insatser i konfliktområden, såsom i . 9.6 Totalförsvar (PO 6) Inom politikområdet Totalförsvar har genomförts ett omfattande arbete Detta har lett till ett antal mål, uppdrag och återrapporteringskrav till myndigheterna inom politikområdet. Försvarsmakten, , Totalförsvarets forsknings- institut, Försvarshögskolan, och Försvarets ra- dioanstalt har fått i uppdrag att inom ramen för sin kompetensförsörjning att främja mångfald och jämställdhet, t.ex. genom att verka för en jämn könsfördelning. Försvarsmakten skall bl.a. som ett led i genomförandet av FN:s resolution göra en särskild analys av tillämpningen av sär- skilda rekryteringsåtgärder för sökande till den grundläggande officers- utbildningen. Myndigheterna skall vidare redovisa det arbete som bedrivs för att motverka olika former av diskriminering. Av redovisningen skall framgå hur myndigheterna arbetar med frågor som rör diskriminering på grund av kön, etnisk eller religiös tillhörighet eller sexuell läggning. Redovis- ningen skall innehålla en särskild beskrivning av hur myndigheten omsatt existerande erfarenheter och kunskaper i praktisk handling och hur myn- digheten levt upp till sina egna målsättningar avseende jämställdhet och sexuella trakasserier. Försvarsmakten, Försvarshögskolan och har utöver ovan även i sina respektive regleringsbrev fått i uppdrag att inkomma med gemensamma diskrimineringsstrategier där kön är en av diskrimineringsgrunderna. Utbildningen för personal som skall delta i internationell krishantering skall fortsatt utvecklas så att personalen har en god kännedom om hur de i enlighet med FN-resolutionen om kvinnor, fred och säkerhet bör agera i insatsområden. Försvarsmakten skall vidare genomföra utbild- ningsinsatser avseende de frågor som berörs i säkerhetsrådets resolution (2004) om barn i väpnade konflikter, samt rörande genomförandet av gällande riktlinjer mot människohandel för sexuella ändamål, särskilt kvinnor och barn, inom t.ex. NATO/PFF. Försvarsmakten skall, med stöd av , vidta åt- gärder för att fler kvinnor skall söka och fullgöra sin värnpliktstjänst- . skall beakta jämställdhetsaspekter i såväl an- skaffning och utveckling av materiel som i forskning och teknikutveck- ling inom verksamhetsgrenen Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Integreringen av jämställdhetsaspekter skall bl.a. säker- ställa att kvinnor och män ges goda förutsättningar och möjligheter att nyttja materielen och anläggningarna på lika villkor. skall fortsätta arbetet med utvecklade och förenklade metoder för mönstring och antagningsprövning i syfte att minska antalet som behöver infinna sig till mönstring och antagnings- prövning vid regionkontoren. Jämställdhet bör beaktas i arbetet och re- dovisningen skall innehålla en bedömning av hur jämställdheten i verk- samheten har beaktats vid förenkling eller utveckling av metoder. Total- skall vidare bedriva ett pro- jekt i syfte att öka antalet kvinnor som anmäler sig till antagningspröv- ning och därefter väljer att fullgöra värn- eller civilplikt. Projektet skall dessutom syfta till att, i samverkan med Försvarsmakten och andra be- manningsansvariga myndigheter, identifiera och utveckla de framgångs- faktorer som ökar kvinnors benägenhet att fullfölja påbörjad grundutbild- ning med godkända resultat. Resultatet av projektets första år skall redo- visas. Därutöver skall en strategi för arbetet redovisas i delårsrapporten. Forskningen vid skall kvalitetssäkras och knytas till Prop. 2005/06:155 utbildningen i syfte att säkra den vetenskapliga grunden samt att till- godose det militära och civila försvarets behov av forskning och utveck- ling m.m. inom skolans kompetensområde. Försvarshögskolan skall sträva efter att forskningens resultat kommer till nytta inom totalförsvaret och att den bidrar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Försvarshögskolan skall erbjuda utbildning av hög kvalitet som främ- jar kritiskt tänkande och ett vetenskapligt förhållningssätt. I utbildningen skall jämställdhet mellan kvinnor och män alltid främjas. skall säkerställa långsiktig forskning avseende skydd mot nukleära (N), biologiska (B) och kemiska (C) strids- medel. Verksamheten skall bedrivas med en helhetssyn och omfatta föl- jande områden: Hot-värdering och verkan, Analys-identifiering och veri- fiering samt Skydd-tekniskt och medicinskt. Helhetssynen skall inklu- dera en analys av hur hänsyn tas till kvinnor och män i arbetet med att utveckla tekniskt och medicinskt skydd. 9.7Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrest- ningar (PO 7) skall redovisa hur ett jämställdhetsperspektiv har integrerats i planeringen och genomförandet av utbildningarna vid Cent- rum för risk- och säkerhetsutbildning (CRS). skall redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att följa intentionerna i FN:s resolution om genusperspektiv inom internationell krishantering. , Styrelsen för psykologiskt försvar, Ha- och skall redovisa det arbete som bedrivs för att motverka olika former av diskriminering. Av redovisning- en skall framgå hur arbetar med frågor som rör diskriminering på grund av kön, etnisk eller religiös tillhörighet eller sexuell läggning. Redovisningen skall innehålla en särskild beskrivning av hur myndigheten omsatt existerande erfarenheter och kunskaper i praktisk handling och hur myndigheten levt upp till sina egna målsätt- ningar avseende jämställdhet och sexuella trakasserier. Vidare skall myndigheten i redovisningen av pågående och avslutade forskningsprojekt även redovisa de beviljade forskningsmedlen uppdelat på kvinnor och män. 9.8Internationellt utvecklingssamarbetet (PO 8) Regeringen uppger i budgetpropositionen att jämställdhet jämte fyra andra områden (smittsamma sjukdomar inklusive hiv/aids; konflikt- hantering, konfliktförebyggande och fredsbyggande; sysselsättning och arbetsmarknad; samt en miljömässigt hållbar utveckling) särskilt kommer att uppmärksammas i arbetet. Områdena och frågeställningar inom dessa skall vara föremål för en dialog med samarbetsländerna och i kontakter med andra givare och multilaterala aktörer. ser eller policyprioriteringar kan bli aktuella. strategiska prioriteringar för utvecklingssamarbetet utgörs av en förstärkt fokus på jämställdhet inom ramen för fattig- domsbekämpning. Sida lanserade en reviderad verks- policy för främjande av jämställdhet i biståndet. kommer poli- cyn att förstärkas med riktlinjer och annat stödmaterial. För UD:s del skall förstärkta och fördjupade insatser ske på huvudsakligen tre områ- den: arbetet med jämställdhetsintegrering, kvinnors och flickors hälsa och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) inklusive forskning, samt bekämpningen av könsrelaterat våld. På området jämställdhetsintegrering skall analyserna som genomfördes följas upp och satsningar intensifieras när det gäller metod- utveckling. Ett antal utbildningar och kompetensutvecklings åtgärder på verksamhetsområden planeras, bl.a. när det gäller de mänskliga rättigheterna, främjandeverksamheten samt utresekurserna. Utlandsmyndigheternas roll i den politiska dialogen om jämställdhets- främjande och förstärkning av kvinnors och flickors situation och villkor kommer särskilt att betonas. Jämställdhet betonas också som ett tvärgående tema i EU:s nya utveck- lingspolicy som antogs av biståndsministrarna .