prop · GT03152 · 2006-03-20 00:00:00 — rapportens avsikt är att förslagets 9 § skall utgöra en sekretessbrytande bestämmelse Det behövs ett förtydligande av vad som menas med uttrycket databasen i förslagets 10 §. bekräftar att man har ett behov att få tillgång till uppgifterna i den del av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens statistik- och tillsynsdatabas som benämns ASTAT. Uppgifterna är nödvändiga för AMS i uppfölj- nings-, analys- och utvärderingssammanhang liksom vid återrapporte- AMS tillstyrker att AMS får ha direktåtkomst till statistik- och till- synsdatabasen och att regeringen bemyndigas föreskriva om vilka upp- gifter som får omfattas av direktåtkomsten. vid anser att lagförslagets 10 § torde kunna omformuleras till: Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om och i vilken omfattning uppgifter ur databasen får lämnas ut till enskilda på medium för automatiserad Arbetslöshetskassornas () påpekar att om föreskrifter meddelas om rätt till direktåtkomst bör det framgå att åtkomsten endast skall avse uppgifter som AMS är i behov av. sammanhang vill SO uppmärksamma att även arbetslöshetskassorna har behov av att ha direktåtkomst till statistik- och tillsynsdatabasen för att bedriva uppföljnings- och analysarbete samt utvärderingar i sina verk- samheter. Skälen för regeringens förslag: Direktåtkomst innebär att den som använder ett register på egen hand kan söka i detta och få svar på frågor utan att själv kunna bearbeta eller på annat sätt påverka innehållet. Direktåtkomst kan ge användaren en möjlighet att även hämta hem information till sitt eget system och bearbeta det där. lämnade arbetslöshetskassorna uppgifter till AMS. I och med att IAF tog över tillsynsverksamheten från AMS slopades emellertid arbetslöshetskassornas uppgiftsskyldighet gentemot AMS, varför AMS inte längre har tillgång till de uppgifter man tidigare fick från arbetslös- hetskassorna. Enligt promemorian är emellertid uppgifterna nödvändiga för AMS i uppföljnings-, analys- och utvärderingssammanhang liksom vid återrapporteringar till regeringen. Ingen remissinstans har i och för sig invänt mot att AMS har behov av tillgång till uppgifter som arbets- löshetskassorna lämnar till IAF. AMS har i en skrivelse till regeringen uppgett att myndigheten behöver uppgifterna som arbetslöshetskassorna lämnar till IAF i olika samman- hang. Enligt AMS ligger uppgifter om arbetssökande som uppbär arbetslöshetsersättning till grund för att AMS skall kunna uppfylla sin kontrollfunktion gentemot arbetslöshetsförsäkringen och löpande kunna redovisa statistik till regeringen som belyser effekterna av regel- förändringar inom arbetslöshetsförsäkringen. AMS uppger också att uppgifterna behövs för att öka tillförlitligheten för att få fram uppgifter om arbetslöshetstider i uppföljningar och utvärderingar. En arbetslös person som får anställning har inte anledning att meddela sin arbets- förmedling detta men däremot finns anledning att göra en anmälan till arbetslöshetskassan. AMS uppger vidare att i prognosarbete liksom i ut- värderingar av arbetsmarknadspolitiska insatser krävs tillgång till de uppgifter som arbetslöshetskassorna lämnar för att grupperna deltids- arbetslösa och timanställda skall kunna urskiljas. Regeringen anser att det är viktigt med utbyte av information mellan myndigheterna för ett bra och effektivt arbete. Regeringen föreslår därför att AMS ges direktåtkomst till uppgifter i IAF:s statistik- och tillsyns- databas. I promemorian föreslås att AMS skall få ha direktåtkomst till data- basen om regeringen meddelar föreskrifter om det. I propositionen (prop. 2000:01/129) Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödet framhöll regeringen att direktåtkomst till elektroniskt lagrad information anses innebära särskilda risker ur integritetssynpunkt. Regeringen ansåg därför att det bör ankomma på att ta ställning till i vilka fall direktåtkomst bör medges. delade denna uppfattning. Det finns ingen anledning att nu göra en annan bedömning varför det bör anges direkt i lagtexten att AMS får ha direktåtkomst till IAF:s statistik- och tillsynsdatabas. Direktåtkomsten bör dock inte gälla alla personuppgifter i databasen utan bara de uppgifter som AMS behöver i sin verksamhet. Därför bör regeringen bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om vilka upp- gifter som får omfattas av direktåtkomsten. behöva kompletteras med närmare föreskrifter av tekniskt detaljerad art. Det bör därför finnas en möjlighet för regeringen att bemyndiga en myndighet att meddela sådana närmare föreskrifter. I sammanhanget bör ytterligare en fråga behandlas. Om en mottagande myndighet använder sig av sin möjlighet till direktåtkomst till uppgifter i en annan myndighets databas innebär det att den myndighet som för databasen anses lämna ut uppgifterna till den mottagande myndigheten, trots att den utlämnande myndigheten inte gör någon kontroll av vilka uppgifter som lämnas ut via den mottagande myndighetens direkt- åtkomst. En föreskrift om direktåtkomst bryter inte den sekretess som kan gälla för uppgifter i databasen och som också gäller mellan de två myndig- heterna. Det medför att om sekretess kan antas gälla för en uppgift kan direktåtkomst inte medges till en sådan uppgift. När regeringen meddelar närmare föreskrifter om de personuppgifter som skall omfattas av AMS direktåtkomst kan föreskrifterna därför bara omfatta uppgifter som utan tvekan inte omfattas av sekretess. AMS behöver dock ha direktåtkomst till en rad uppgifter som kan antas vara belagda med sekretess. Detta behov väger starkare än intresset att upprätthålla sekretessen gentemot AMS för dessa uppgifter. Regeringen föreslår därför att det i lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring införs en rapporteringsskyldighet för IAF gentemot AMS för de uppgifter som behövs i AMS uppföljnings-, analys- och utvärde- ringsarbete. Därmed bryts sekretessen gentemot AMS för dessa uppgifter enligt 14 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). Ytterligare en fråga som behöver övervägas är möjligheten för en myndighet att lämna ut personuppgifter på medium för automatiserad behandling. Den frågan har berörts av regeringen i ett antal propositio- ner, bl.a. propositionen (prop. 2001/02:144) Lag om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Regeringen har då intagit ståndpunkten att det av integritetsskäl är viktigt att detta tillåts endast när det kan anses lämpligt. I praktiken är frågan beroende av att det är så lätt att sprida dessa uppgifter vidare till en stor krets om man har fått uppgifterna på detta medium. Vad gäller utlämnande till myndigheter har regeringen ansett att det inte behövs några föreskrifter om huruvida personuppgifter över huvud taget får lämnas ut på detta medium. Skälet är att för de flesta myndig- heter finns det författningar som reglerar för vilka ändamål person- uppgifter får behandlas. Därmed kan risken för missbruk av sådana personuppgifter betraktas som liten. Frågan ställer sig dock annorlunda då det gäller utlämnande till enskilda, dvs. företag, organisationer och privatpersoner. Föreskrifter för enskilda som motsvarar nämnda myndighetsföreskrifter saknas nämligen, med bortseende från personuppgiftslagen. Risken för missbruk är därför betydligt större. Dessa bedömningar äger alltjämt giltighet. Därför bör det vara tillåtet att lämna ut personuppgifter på medium för automatiserad behandling till enskilda endast om regeringen har föreskrivit att så får ske. Om regeringen har föreskrivit om detta bör regeringen då dessutom meddela närmare föreskrifter om vilka personuppgifter som i så fall får lämnas ut. Vad gäller möjligheten att lämna ut personuppgifter på medium för Prop. 2005/06:152 automatiserad behandling till myndigheter bör regeringen meddela före- skrifter om vilka personuppgifter som får lämnas ut. Slutligen bör regeringen ha möjlighet att delegera föreskriftsrätten till en myndighet vad gäller vilka personuppgifter som får lämnas ut. Skälet är att det, utöver regeringens föreskrifter, kan behövas föreskrifter av mer tekniskt detaljerad art, där en myndighet är bättre lämpad att utforma föreskrifter. Regeringens förslag: Sådana känsliga personuppgifter som avses i personuppgiftslagen eller sådana personuppgifter som avses i 21 § den lagen samt vissa ömtåliga personuppgifter skall inte få användas som sökbegrepp. Uppgift om kod för funktionshinder skall dock få användas som sökbegrepp för att framställa avidentifierad Regeringen får meddela föreskrifter om begränsningar i övrigt av de sökbegrepp som får användas. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Remissinstanserna: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) ifrågasätter om inte en hänvisning beträffande sökbegrepp i stället kan göras till 9 § andra stycket eller 10 § den föreslagna lagen om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Skälen för regeringens förslag: Det bör inte vara möjligt att med hjälp av fri sökning göra sammanställningar av uppgifter i elektroniska En sådan sökning skulle t.ex. kunna innebära att samman- ställningar kan göras av personer med viss nationalitet. att användningen av uppgifter i databasen som sökbegrepp får oönskade konsekvenser bör sökbegreppen inskränkas i likhet med vad som gjorts i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmark- Vid bedömningen av vilka sökbegrepp som bör vara tillåtna i IAF:s statistik- och tillsynsdatabas måste en avvägning göras mellan effektivi- tetskrav och risken för integritetsintrång. Mot bakgrund av den betydande risk för integritetsintrång som föreligger om samtliga upp- gifter som får behandlas i IAF:s verksamhet kunde användas som sök- begrepp, bör en begränsning göras av de sökbegrepp som får användas. lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten har uttryckligen reglerats att känsliga och vissa ömtåliga personuppgifter inte får användas som sökbegrepp. Några skäl har inte framkommit för att göra någon annan bedömning beträffande statistik- Regeringen föreslår därför motsvarande begräns- ning av sökbegreppen för IAF. I lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknads- politiska verksamheten har undantag gjorts för uppgift om kod för arbetshandikapp, numera funktionshinder, som får användas som sök- begrepp trots att huvudregeln säger att känsliga personuppgifter inte får användas som sökbegrepp. Detta för att underlätta förmedling av arbete Prop. 2005/06:152 åt personer med funktionshinder samt för att framställa avidentifierad I IAF:s verksamhet bör samma undantag göras beträffande upp- gift om kod för funktionshinder i syfte att framställa avidentifierad statistik. Regeringen bör ges möjlighet att meddela föreskrifter om begränsningar i övrigt av de sökbegrepp som får användas. Regeringens förslag: Bestämmelserna i personuppgiftslagen om rättelse och skadestånd skall gälla vid behandling av personuppgifter enligt den föreslagna lagen eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga synpunkter har lämnats av remissinstanserna i denna fråga. Skälen för regeringens förslag: Reglerna i 28 § personuppgiftslagen om rättelse m.m. gäller endast uppgifter som inte har behandlats i enlig- het med personuppgiftslagen. Uppgifter som behandlats i strid med den föreslagna lagen om behandling av personuppgifter vid IAF omfattas endast om behandlingen också strider mot personuppgiftslagen eller mot föreskrifter som meddelats med stöd av personuppgiftslagen. På mot- svarande sätt gäller ett skärpt skadeståndsansvar enligt 48 § person- uppgiftslagen endast för behandling av personuppgifter i strid med personuppgiftslagen. Enligt regeringens bedömning bör dock denna reglering även omfatta behandlingar som utförs i strid med den föreslagna lagen eller före- skrifter som har meddelats med stöd av den. Regeringens förslag: Personuppgifter som behandlas i verksamhet som avser tillsyn över arbetslöshetskassorna och uppföljning av arbetslöshets- försäkringen enligt 89 § lagen om arbetslöshetskassor, tillsyn över rutiner för och handläggning av ärenden hos som påver- kar arbetslöshetsförsäkringen eller tillsyn över återkallande av anvis- ningar till arbetsmarknadspolitiska program samt utfärdande av intyg enligt 48 § lagen om arbetslöshetsförsäkring skall gallras efter ut- gången av det år då behandlingen av uppgifterna har avslutats i ett ärende hos den handläggande myndigheten. Om sådana personuppgifter behövs för statistiska eller vetenskapliga ändamål skall de gallras efter det att uppgifterna avskildes för dessa ändamål. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får med- dela föreskrifter om undantag från de föreslagna gallringstiderna om det behövs för forskningens behov. Material med personuppgifter, som om- fattas av en sådan föreskrift, skall lämnas över till en arkivmyndighet. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- slag. Remissinstanserna: Hovrätten för anser att bestäm- melsen om gallring bör kopplas till ändamålsbestämmelsen snarare än till tillämpningsparagrafen. Uttrycket avskiljandet bör preciseras. Data- inspektionen uppmärksammar att enligt Statskontoret bör de över- väganden som legat till grund för regleringen av gallring inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten kunna tillämpas på motsvarande sätt för bevarande av och gallring av uppgifter i statistik- och tillsyns- databasen. Datainspektionen har ingen erinran mot bedömningen men har svårt att se att detta avspeglas i promemorians lagförslag (13 §). () framhåller att det är av stor betydelse att uppgifter som behövs för forsknings- och statistikändamål skall kunna bevaras längre än de som stipuleras i lagförslagets 13 §. Skälen för regeringens förslag: Grundläggande bestämmelser om bevarande och gallring av uppgifter hos myndigheter och vissa andra organ finns i arkivlagen (1990:782). Enligt 10 § första stycket får allmänna handlingar gallras. Om det finns avvikande bestämmelser om gallring av vissa allmänna handlingar i annan lag eller i förordning gäller, enligt 10 § tredje stycket, dessa bestämmelser. Enligt 14 § arkivförordningen (1991:446) får statliga myndigheter gallra allmänna handlingar endast i enlighet med föreskrifter eller beslut av , om inte särskilda gallringsföreskrifter finns i lag eller förordning. Personuppgiftslagen innehåller vissa bestämmelser om hur länge personuppgifter får bevaras. Enligt 9 § personuppgiftslagen skall den personuppgiftsansvarige se till att personuppgifter inte bevaras än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen med behandlingen. Därefter måste personuppgifterna avidentifieras eller för- störas. Personuppgifter får dock bevaras för historiska, statistiska och vetenskapliga ändamål än vad som sagts. Bestämmelserna i personuppgiftslagen kompletteras ofta av bestäm- melser i de särskilda registerförfattningarna. För uppgifter som behandlas manuellt och som omfattas av den före- slagna lagen bör de allmänna bestämmelserna i arkivlagen och arkiv- förordningen vara tillräckliga för att säkerställa integritetsskyddet. För uppgifter som behandlas i en databas bör det däremot av integritetsskäl finnas särskilda bestämmelser om gallring. Regeringen har tidigare uttalat att särskild hänsyn måste tas till integritetsaspekten. Detta har på olika ställen i lagstiftningen inneburit en relativt kort gallringstid för vissa uppgifter, nämligen från det att ärendet avslutats. Med hänsyn till de behov som finns av bl.a. uppfölj- ning och forskning finns det dock också föreskrifter om längre gallrings- tider i vissa fall. Regeringen har i avsnitt 5.5 angett de ändamål för vilka person- uppgifter bör få behandlas. Ändamålen finns angivna i fyra punkter och hänvisar till lika många typer av verksamheter. Tre av dessa verksam- heter innefattar behandling av integritetskänsliga uppgifter. Verksam- heterna är tillsyn över arbetslöshetskassorna och uppföljning av arbets- löshetsförsäkringen enligt 89 § lagen om arbetslöshetskassor, tillsyn över Prop. 2005/06:152 rutiner för och handläggning av ärenden hos som påverkar arbetslöshetsförsäkringen eller tillsyn över återkallande av anvisningar till arbetsmarknadspolitiska program samt utfärdande av in- tyg enligt 48 § lagen om arbetslöshetsförsäkring. De personuppgifter som behandlas i dessa typer av verksamhet är så integritetskänsliga att de bör gallras , dvs. personuppgifterna bör avidentifieras eller förstöras. Det kan dock, som nämnts ovan, finnas behov av sådana person- uppgifter för statistiska eller vetenskapliga ändamål. I dessa fall bör personuppgifterna få bevaras innan de gallras. I vissa fall kan det finnas behov av att, för forskningens behov, bevara personuppgifter ännu längre. Därför bör regeringen eller en myndighet bemyndigas att meddela föreskrifter om undantag från gallringstiderna i den föreslagna lagen när detta är påkallat av forskningens behov. Om ett sådant fall blir aktuellt hos IAF bör dock inte personuppgifterna bevaras hos IAF utan de bör överlämnas till en arkivmyndighet. Regeringens förslag: Beslut av Inspektionen för arbetslöshets- försäkringen om rättelse eller om avslag på ansökan om information enligt 26 § personuppgiftslagen får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Andra beslut enligt den föreslagna lagen får inte över- klagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: (), Kammarrätten i och Datainspektionen noterar att enligt 14 § lagförslaget får alla beslut av IAF enligt den nya lagen eller enligt föreskrifter som med- delats med stöd av denna överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Om avsikten är att begränsa överklagbarheten på det sätt som anges i promemorian, bör 14 § utformas på ett sätt som nära ansluter till 18 § lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Även Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) påpekar att lagförslaget inte helt överensstämmer med vad som uttalas i kommentaren till lagförslaget. Skälen för regeringens förslag: I promemorian anges att, på mot- svarande sätt som för den arbetsmarknadspolitiska databasen, bör en myndighets beslut om rättelse eller om avslag på ansökan om informa- tion kunna överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut bör inte få överklagas och prövningstillstånd bör krävas vid överklagande till kammarrätten Regeringen delar den bedömningen. I likhet med vad remissinstanserna framfört bör lagtexten utformas på ett sätt liknande 18 § lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten. Arbetslöshetsförsäkringen utgör ett ekonomiskt skydd under en omställ- ningsperiod i händelse av arbetslöshet och gäller i princip alla som förvärvsarbetar på hela den svenska arbetsmarknaden med alla dess Den omfattar såväl dem som varit arbetstagare som dem som varit företagare. Vidare skall reglerna passa både för dem som haft en heltidsanställning med regelbundna arbetstider och dem som har tillfälliga anställningar eller deltider med schemalagd arbetstid. Reglerna skall också kunna tillämpas för personer som har andra typer av arbetstid, t.ex. personal inom undervisningsområdet, artister och personer med ackords- eller provisionsarbete eller beting. varianterna av arbetstid måste kunna jämföras med varandra. Reglerna om arbetslöshetsersättningen finns i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och i förordningen (1997:835) om arbetslöshets- Lagen om arbetslöshetsförsäkring innehåller en mängd förhållandevis detaljerade villkor som måste uppfyllas för att få ersätt- ning, men också bestämmelser som på ett eller annat sätt diskvalificerar sökande från ersättning. Även om lagen således är förhållandevis detaljerad behöver den, för att kunna tillämpas, fyllas ut med ytterligare innehåll. I lagen finns i ett begränsat antal paragrafer uttryckliga bemyndiganden för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter inom vissa angivna områden. Regeringens rätt att därutöver meddela s.k. verkställighetsföreskrifter följer direkt av 8 kap. 13 § regeringsformen. 31 § förordningen om arbetslöshetsförsäkring finns vidare ett bemyn- digande för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) att meddela verkställighetsföreskrifter till lagen och förordningen. Med verkställighetsföreskrifter avses dels tillämpningsföreskrifter av rent administrativ karaktär, dels föreskrifter som fyller ut lagen i materiellt hänseende, utan att de för den skull tillför lagen något väsent- En verkställighetsföreskrift får med andra ord inte innehålla något som kan upplevas som ett nytt åliggande för enskilda eller som ett nytt ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden (prop. 1973:90 s. 211). Föreskrifter som till exempel preciserar innebörden av ett begrepp som anges i lagen eller som närmare anger hur beräkningen av en viss ersättning skall ske inom de i lagen angivna principerna utgör dock verkställighetsföreskrifter som regeringen eller IAF i det här fallet har rätt att meddela. var () tillsynsmyndighet Tillsynen utövades dels genom en direkt tillsyn över arbetslöshetskassornas hantering av försäkringen, dels genom utfärdande av föreskrifter och allmänna råd till ledning för kassornas tillämpning av lagen om arbetslöshetsförsäkring. gick till den nybildade myndigheten . till stor del de föreskrifter som AMS tidigare hade utfärdat och utfärdade dem efter viss omarbetning i sitt eget namn. Det finns mot bakgrund av arbetslöshetsförsäkringens betydelse för ett Prop. 2005/06:152 stort antal människor ett behov av vägledning till kassorna så att tillämpningen av försäkringen blir så enhetlig och rättssäker som möjligt. Det gäller både tillämpningen av reglerna vid de olika arbetslöshets- kassorna och vid olika typer av arbete. Samtliga kassor måste på ett enhetligt och rättssäkert sätt kunna hantera alla typer av försäkrings- situationer. Att reglera varje sådan situation i lagen är emellertid ogörligt. Lagen kan inte ha en detaljeringsgrad som gör att den utan komplette- rande föreskrifter kan passa för 4,2 miljoner förvärvsarbetande. Sådan vägledning till kassorna tillgodoses därför lämpligen genom föreskrifter. I en dom från (RÅ 2005 ref. 39), som rörde omprövning av fastställd dagsförtjänst, fann Regeringsrätten att en viss föreskrift meddelad av AMS gick utöver vad som kunde anses vara en verkställighetsföreskrift och att AMS saknat nödvändigt bemyndigande att meddela denna. Regeringsrätten bortsåg därför från föreskriften. Föreskriften ingår bland dem som IAF har övertagit från AMS, varför det behövs ett bemyndigande i lagen för att IAF skall få meddela föreskrifter med motsvarande innehåll. IAF har i en skrivelse till regeringen tagit upp ytterligare ett antal situationer där IAF har föreskrifter i flera fall samma som tidigare fanns hos AMS men där det mot bakgrund av Regeringsrättens dom kan finnas skäl att klargöra rättsläget genom ytter- ligare bemyndiganden. I det följande redovisas tre områden där det bedöms finnas skäl att klargöra rätten för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter. Därigenom undviks att det inom dessa angelägna områden uppstår olika tillämpningar i de olika kassorna, vilket kan äventyra likabehandlingen och rättssäkerheten. 6.2Bemyndigande rörande vissa arbeten utförda utom- lands Regeringens förslag: I lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring införs ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, att meddela föreskrifter om att vissa arbeten utförda utomlands skall jämställas med arbete i . Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens för- slag.