prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — Variationerna i nyckeltalen mellan enstaka år är ofta ett resultat av väderleks- och konjunkturvariationer. Över längre tidsperioder ger dock gröna nyckeltal en indikation om utvecklingen på miljöområdet. Den totala energianvändningen fortsätter att öka. Över tiden sker dock en successivt minskad energianvändning i relation till ekonomins storlek. har lyckats minska utsläppen av växthusgaser jämfört med nivå och en god grund har därmed lagts för att uppfylla det nationella målet på detta område. är det land bland de 15 tidigare EU-medlemmarna som har lägst utsläpp av växthusgaser mätt i ton per person samt i relation till BNP. De svenska utsläppen av koldioxid, den volymmässigt största växthusgasen, kan skifta betydligt . Det hänger till stor del samman med tillgången på vattenkraft och variationer i energianvändningen. Även här avtar utsläppen exklusive utsläpp från internationell luft- och sjöfart, så kallad bunkring, . har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt. Till stor del är detta ett resultat av ökad användning av olja med låg svavelhalt och ny reningsteknik. Exklusive utsläpp från internationell luft- och sjöfart har utsläppen av svaveldioxid mer än halverats . De svenska utsläppen av kväveoxider fortsätter också att minska, främst på grund av förbättrade förbrännings- och reningstekniker inom transportsektorn. Halterna av kväve och fosfor i flodmynningar utgör en indikator på näringstillförseln till haven. De årliga nyckeltalen som rör övergödning varierar kraftigt beroende på väderlek, vilket gör jämförelser med utvalda basår vanskliga. över ett längre perspektiv avtar emellertid den totala belastningen. De flesta luftföroreningarna i svenska tätorter minskade markant och fram till har dock trenden planats ut. Väderleksförhållanden kan vara en orsak tillsammans med andra faktorer som ökade transporter och energianvändning. Tack vare katalytisk avgasrening och minskad bensenhalt i bensin har stadsluftens genomsnittliga bensenhalt sjunkit kraftigt . Tabell 1.13 Gröna nyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr) Utsläpp till luft (tusental ton)3 Belastning på haven (tusental ton) Påverkan på luftkvalitet (mikrogram per kubikmeter)6 1Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftverk. 2Energiintensiteten mäts som total energianvändning i relation till BNP referenspriser. 3Ej normalårsjusterade siffror. 4Framräknad enligt äldre metodik och därför ej direkt jämförbar med siffror och . 5Sänkor är inte inkluderade. Måtten uttrycks i koldioxidekvivalenter. 6Vinterhalvårsmedelvärden i tätortsluft. Tidsserien finns endast /93. Källor: , , , och . 1.10Mer välfärd för varje skattekrona Den främsta strategin för att klara välfärdens framtida finansiering när andelen äldre stiger och efterfrågan på välfärdstjänster ökar är att minska arbetslösheten och att öka sysselsättningen. Men det krävs också en god hushållning med de gemensamma resurserna så att varje satsad skattekrona kan användas så effektivt som möjligt. Det handlar om att bekämpa fusk i skatte- och förmånssystem och att öka produktiviteten i den offentliga sektorn. Legitimiteten för den svenska välfärds- modellen bygger på att alla gör rätt för sig och att förmåner och bidrag betalas ut till dem de är avsedda för. För den enskilde måste det vara lätt att göra rätt som myndigheternas arbete ska bygga på en rättssäker och enhetlig tillämpning av regler rätt ersättning till rätt person vid rätt tillfälle. Detta förutsätter att rättigheter och skyldigheter är tydliga. Såväl den enskilde som samhället i stort tjänar på att det blir rätt från början oavsett om det handlar om skatter eller förmåner. Bekämpa skatte- och förmånsfusk Skattefusk och svartarbete leder till snedvriden konkurrens och riskerar att undergräva legitimiteten för den svenska välfärdsmodellen. I budgetpropositionen fortsatte regeringen det breda program mot skatte- och förmånsfusk som lanserades ekonomiska vårproposition. Arbetet fortsätter nu : -Stärkt skattekontroll. har tillförts resurser för att anställa 420 personer för att öka kontrollen och stoppa skattefusk. ska genomföra särskilda insatser för att öka kontrollen inom byggbranschen och motverka skatte- planering över landsgränser. -Typgodkända kassaregister. Regeringen har föreslagit att företag i kontant- branscherna ska använda ett certifierat kassaregister och att ska ha rätt att göra oanmälda besök för att kontrollera dessa. Reglerna föreslås gälla . -En ren byggbransch utan fusk. Regeringen har föreslagit en omvänd momsskyldighet för att motverka skattefusk i byggbranschen. -Kamp mot svartarbete. Regeringen har föreslagit att företag i restaurang- och frisörbranscherna ska föra en personalliggare. Dessutom ska få utföra oannonserade personalkontroller hos dessa företag. Reglerna föreslås gälla från . -Effektivare utredningar av skattebrott. För att effektivisera skattebrottsenheternas verksamhet har ett förslag lagts fram om att de ska få delta vid husrannsakan samt ta vissa handlingar i beslag. Skattebrottsenheterna har dessutom fått bättre möjligheter att ta del av information från register. Skattebrottsenheterna ska dessutom utreda näringsförbud. Reglerna föreslås gälla från . -Kamp mot skattefusk i internationella koncerner. Enligt ett lämnat förslag införs en skyldighet för internationella företag att skriftligen dokumentera transaktioner med företag i intresse- gemenskap . Regeringen fortsätter även arbetet mot fusk med förmåner och bidrag: -Reformering av den straffrättsliga regleringen. Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att överväga särskilda brotts- bestämmelser för oegentligheter med förmåner och bidrag. Utredaren ska vara klar med sitt arbete . -Bestämmelserna för återkrav ses över. En arbetsgrupp inom ser över reglerna om återbetalningsskyldighet då någon på felaktiga grunder fått ersättning eller bidrag. Arbetsgruppen har tagit fram en delrapport som bereds i . Arbetsgruppens slutrapport ska avlämnas . -Uppdrag till Statskontoret. Statskontoret har fått i uppdrag att utvärdera det existerande informationsutbytet mellan Försäkrings- kassan, arbetslöshetskassorna och . Statskontoret ska redovisa sitt uppdrag . -Utökat informationsutbyte. Regeringen har tillkallat en utredare med uppgift att utvidga det existerande informationsutbytet mellan , arbetslöshetskassorna och till fler myndigheter. Utredaren ska bland annat se över om i högre utsträckning ska lämna ut uppgifter till andra myndigheter och under vilka förutsättningar myndigheter bör vara skyldiga att på eget initiativ underrätta andra myndigheter vid misstanke om fusk. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag senast vid utgången av . -Ökade resurser till kontroll. Försäkrings- kassan och har tilldelats resurser för att anställa vardera 300 personer för att bland annat förstärka arbetet med att förebygga och minska förekomsten av fel och oegentligheter i trygghets- systemen. -Bättre intern styrning och kontroll i myndigheterna. Regeringen avser att stärka myndigheternas incitament att förebygga och upptäcka fusk och fel. Regeringen har tagit in skärpta krav i regleringsbrev för berörda myndigheter. Inom Finans- departementet pågår ett arbete i syfte att tydliggöra ansvaret för den interna styrningen och kontrollen inom stats- förvaltningen. Detta innefattar bland annat ett förslag om att myndighetens ledning i och med undertecknandet av års- redovisningen försäkrar att man har vidtagit åtgärder för att skapa en fungerande intern styrning och kontroll i den verksamhet som man ansvarar för. -Skärpta krav på kommittéer. Kommittéer som tar fram förslag som leder till utbetalningar av stöd eller bidrag ska säkerställa att risken för felaktigt nyttjande minimeras och att de uppgifter som ligger till grund för utbetalningarna kan kontrolleras. Detta innebär bland annat att kommittéer måste ta fram sådana förslag till informationsutbyte som är nödvändiga samt redogöra för förslagens konsekvenser ur ett kontrollperspektiv. Detsamma ska gälla förslag som tas fram inom . -Försök med ny modell för kontroll inom . Arbetsmarknads- styrelsen kommer att få i uppdrag att under 2006 pröva en ny modell där ansvaret för att ifrågasätta arbetslöshetsersättning flyttas till en central funktion inom arbets- förmedlingen. -Behov av ökad tillsyn prioriteras. Socialförsäkringarna omfattar , vilket motsvarar en sjättedel av BNP. Administrationen medför en stor mängd utbetalningsbeslut och utbetalningar. Det finns därför anledning att ytterligare prioritera tillsynen. Dessutom har en Delegation för åtgärder mot felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen inrättats för att följa myndigheternas insatser, främja samverkan, sprida erfarenheter, utarbeta mätmetoder och föreslå mål för att minska oegentligheter. Delegationen, som består av 18 myndigheter och organisationer, lämnade en första delrapport . En slutlig redovisning av delegationens arbete ska lämnas senast . Med utgångspunkt från delrapporten arbetar delegationen nu vidare inom tre strategiska områden: Myndigheterna och organisationerna ska ta fram en gemensam syn på och identifiera risker för felaktiga utbetalningar. 2.Beräkna omfattningen av och analysera orsaker till felaktiga utbetalningar. Här handlar det bland annat om att gå igenom hur underlag och beslutsprocesser kan behöva förändras och förenklas. I olika delar av landet finns goda exempel på hur samverkan mellan myndigheter har ökat effektiviteten i handläggningen och kvaliteten på beslutsunderlagen. Delegationen ska lyfta fram och sprida goda exempel. I dessa delar har de rättsvårdande instanserna en viktig roll. Öka produktiviteten i offentlig sektor I syfte att få ut mer välfärd ur varje skattekrona måste också möjligheterna till ökad produktivitet i den offentliga sektorns verksamheter tas tillvara. Utvecklingen av ny teknik är ett verktyg, men det krävs också ett systematiskt produktivitetsarbete. Staten ska bidra till utvecklingen genom att effektivisera sin verksamhet. I syfte att stärka regeringens arbete för en modernisering och förnyelse av stats- förvaltningen har en ny förvaltningspolitisk myndighet inrättats. I den nya myndigheten samlas strategiska funktioner som tidigare legat på ett flertal myndigheter. En central uppgift för den nya myndigheten är att främja utvecklings- arbetet i statsförvaltningen och användningen av informationsteknik i offentlig förvaltning. har ett arbete inletts som syftar till att öka produktiviteten i kommunsektorn. Arbetet ska ge kunskap om vad som bidrar till att höja effektiviteten och produktiviteten samt att hitta en modell för hur staten ska kunna följa effektivitets- och produktivitetsutvecklingen i kommuner och landsting. Tanken är att både staten och kommunsektorn ska kunna dra fördel av detta arbete. För att vidareutveckla den kommunala databas som möjliggör jämförelser mellan kommuner och mellan landsting har staten tillsammans med Kommuner och Landsting bildat Rådet för främjande av kommunala analyser. Rådet ska även stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resurs- användning i kommuner och landsting, stimulera till jämförelser mellan kommuner respektive landsting, marknadsföra databasen, utveckla och kvalitetssäkra befintliga och ta fram nya nyckeltal samt vidareutveckla statistiken i samverkan med de statistikansvariga myndigheterna. Regeringen har därutöver tidigare gett i uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördelningen i hela samhällsorganisationen. 1.11Reformer för hållbar tillväxt och rättvisa befann sig i en djup ekonomisk kris. Arbetslösheten, statsskulden, räntorna och budgetunderskottet hade flerfaldigats . Den svenska kreditvärdigheten var låg. Flera internationella och svenska bedömare såg slutet på den svenska modellen. Svensk ekonomi utvecklades inte tillräckligt bra . Kostnads- ökningarna var för höga i förhållande till omvärlden. första hälft förvärrades situationen dramatiskt. Tillväxten var negativ i följd. De offentliga finanserna var rekordsvaga. övergavs fasta växelkurs. betalades var fjärde polis och vart fjärde barnbidrag med lånade pengar. Den öppna arbetslösheten hade stigit från . Sysselsättningen hade minskat med en halv miljon personer. En sanering av den offentliga ekonomin krävdes för att återskapa förtroendet för . Diagram 1.6 Den offentliga sektorns nettoförmögenhet Källor: och . För att statsfinanserna inte återigen ska försvagas har ett nytt budgetpolitiskt ramverk införts, med utgiftstak och överskottsmål. De starka offentliga finanserna har inneburit att ränteläget har fallit kraftigt. 10-årsräntan har sjunkit från 2005 och motsvarande siffror för tremånaders- räntan är . De lägre räntorna har i sin tur inneburit lägre boendekostnader. Från nettoskuld till nettoförmögenhet genomfördes ett saneringsprogram som stärkte de offentliga finanserna med . Programmet innebar nödvändiga nedskärningar men vård, skola och omsorg värnades i största möjliga mån. De redan ekonomiskt svaga skyddades också. Den femtedel av hushållen som hade högst ekonomisk standard bidrog av budgetförstärkningarna, medan femtedelen med lägst standard bidrog . har bland de starkaste offentliga finanserna i EU. Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn 2005 blev , eller av BNP. Den offentliga nettoförmögenheten har förbättrats från ett underskott på som mest av BNP till ett överskott på 2005. Från att ha haft ett underskott på 1994 hade den kommunala sektorn ett överskott på 2005. Tabell 1.14 Kostnad för ett bostadslån Månadskostnad för ett lån på Anmärkning: 5-åriga bolåneränta (årsgenomsnitt). Månadskostnad exklusive ränteavdrag. Den djupa krisen första år och den efterföljande budgetsaneringen krävde stora uppoffringar. Men budgetsaneringen och den ekonomiska politiken lade också grunden för en långsiktigt hållbar tillväxt, låg inflation och bättre privatekonomi. har haft en reallöne- utveckling på i genomsnitt . Inte har reallönerna utvecklats lika starkt under en så . 0 -1 -2 -3 -4 -5 Källor: och . 300 000 fler jobb Arbete är grunden för välfärd, välstånd och rättvis fördelning, men också för människors personliga och sociala utveckling. sjönk sysselsättningen med nästan en halv miljon personer. Den totala arbetslösheten steg till . införde regeringen målet att den öppna arbetslösheten skulle halveras, från . Saneringen av de offentliga finanserna har inneburit lägre räntor och ökad tilltro till . Vidare har utbildningssystemet byggts ut kraftigt, omfattande satsningar gjorts på infrastruktur och näringslivets villkor har förbättrats. Men det har också vidtagits direkta åtgärder för att bekämpa arbetslösheten. 1997 till 2002 genomfördes en utbildningssatsning riktad till vuxna som hade kort formell utbildning. Omkring 800 000 personer deltog i . Det är den största satsning som någonsin har gjorts på vuxenutbildning i . -Effektivare arbetsmarknadspolitik. Arbets- marknadspolitiken inriktas mot förbättrad matchning för att motverka flaskhalsar och hjälpa dem som står längst från arbetsmarknaden. -Stöd till kommuner. Ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting infördes . beviljades sammanlagt i sysselsättningsstöd. beräknas ramen till . -Sysselsättning i glesbygd. infördes en regional stimulans för småföretagande i stödområde A, vilket främst omfattar inland. Stimulansen innebär en lägre arbetsgivaravgift. infördes en aktivitetsgaranti för att öka de mest utsatta gruppernas möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Aktivitetsgarantin innebär organiserade arbetsmarknadspolitiska insatser på heltid, bland annat utbildning och arbetspraktik. Sedan starten har 105 000 personer deltagit. genomförs ett sysselsättningspaket som ger 55 000 personer möjlighet till arbete, utbildning eller praktik. Skatteavdrag för reparation, ombyggnad och tillbyggnad av fastigheter har varit i bruk två gånger som en konjunkturpolitisk åtgärd , såväl 1996 till 1999 som till . Diagram 1.8 Öppen arbetslöshet Sammantaget har sysselsättningen ökat med 300 000 personer . Antalet ungdomar som är arbetslösa i har minskat från 34 400 personer 1994 till drygt 3 400 personer 2005. Sysselsättnings- graden har ökat mer bland utrikes födda än bland inrikes födda. Målet att halvera den öppna arbetslösheten nåddes 2000. har dock arbetslösheten stigit. var den öppna arbetslösheten i genomsnitt . Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen, se avsnitt 1.4. Stora strategiska investeringar i kunskap Utbildning är en viktig faktor för människors personliga utveckling, men också för framtida konkurrenskraft. Därför måste utbildningsväsendet hålla hög kvalitet hela vägen från förskola till högskola. -Fler vuxna i förskolan och skolan. Under den svåra ekonomiska situation som rådde sjönk lärartätheten i skolan. höjdes de generella statsbidragen till kommunerna och lands- tingen successivt. uttalades att dessa medel förutsattes bidra till att upprätthålla och vidareutveckla en god kvalitet i vården, skolan och omsorgen. Det var ett viktigt bidrag för att fler lärare skulle kunna anställas i skolan. Denna generella satsning följdes av ytterligare tillskott samt en riktad satsning till personalförstärkningar. anställs 15 000 fler lärare och andra specialister i skolan. genomförs även en riktad satsning för att möjliggöra att 6 000 förskollärare, barnskötare och annan personal kan anställas i förskolan. -En högskola för fler i hela landet. Fler platser på högskolan och bättre studiemedel har gjort det möjligt för fler att studera. Antalet studenter på högskolan har ökat med mer än 100 000 . Ytterligare 17 500 platser tillkommer fram . Den sociala och regionala snedrekryteringen har minskat och personer med utländsk bakgrund är representerade på högskolan i samma utsträckning som i samhället i övrigt. -Kvalificerad yrkesutbildning. För att tillgodose behovet av kvalificerad arbetskraft infördes den kvalificerade yrkes- utbildningen. Det är en eftergymnasial utbildning som utformas i samarbete med arbetslivet. Utbildningsprogrammet har vuxit från 846 deltagare 1996 till över 27 000 deltagare 2005. -Förstärkt studiestöd. Studiestödssystemet reformerades 2001. Bidragsdelen höjdes kraftigt liksom fribeloppet för arbets- inkomster. Dessutom gjordes studiemedlen pensionsgrundande. För att förbättra möjligheterna att kombinera studie- och familjeliv infördes ett barntillägg för studerande 2006. Från höjs därutöver den övre gränsen för rätt till studiemedel från 50 till och möjligheterna till studiefinansiering för studerande förbättras. -Satsning på forskning. är det land som satsar mest i världen på forskning och utveckling i relation till ekonomins storlek, med undantag av . För att stärka position ytterligare ökar anslagen till forskning med . Målet är att de offentliga resurser som satsas på forskning ska nå en procent av BNP. Tabell 1.15 Nyckeltal, högskolan Antal, om inte annat anges Andel studenter med utländsk bakgrund2,4 Andel högskolenybörjare med arbetarbakgrund4 Antal licentiat- resp. doktorsexamina 1Avser höstterminerna 1994 respektive 2004. 2Utrikes födda eller födda i med två utrikes födda föräldrar. 3Avser /04. 4Som andel i procent. Källor: NU-databas och . De stora investeringarna i utbildningsväsendet har gett resultat. har i åldersgruppen minst gymnasie- utbildning. Antalet studenter i naturvetenskap och teknik har fördubblats . har en större andel forskarexamen per årskull än något annat land. Forskningsutgifterna, de offentliga och privata sammantaget, per invånare har fördubblats . Globaliseringen ställer nya krav. För att klara utmaningen måste konkurrenskraft stärkas. Det måste bli lättare att vara företagare, bli företagare och att få företag att växa. har företagen fått bättre villkor. Det viktigaste är att makroekonomiska fundament är på plats, vilket har lett till lägre räntor och högre efterfrågan. Men det har också vidtagits särskilda åtgärder. -Avskaffad arvs- och gåvoskatt. Arvs- och gåvoskatten avskaffades . Det underlättar bland annat generationsväxlingen i småföretag. -Förbättrad tillgång till riskkapital. med start satsas på såddfinansiering av projekt i skärningspunkten mellan idé och företag. -Enklare regler. Ett omfattande program påbörjades för att minska företagens administrativa börda. Närmare 300 åtgärder är på väg att genomföras. -Sänkt skatt för fåmansföretag. ändrades skattereglerna för fåmansbolagen, de så kallade 3:12-reglerna. Förändringen innebär en skattelättnad på . -Strategiska utvecklingsprogram för svensk industri. satsas i strategiska utvecklings- program för ett antal svenska nyckelbranscher: skog och trä, metallurgi, fordon, läkemedel och bioteknik, flyg och rymd samt IT/telekom. -Sänkt arbetsgivaravgift för soloföretag som anställer. Nära hälften av landets 100 000 soloföretag uppger att de skulle vilja anställa åtminstone en medarbetare. uppmuntra detta föreslår regeringen en temporär sänkning av arbetsgivaravgiften för den första anställningen som en företagare gör. Arbetsgivaravgifterna sänks till . Nyföretagandet har gått upp från 34 700 företag 1994 till 41 600 företag 2004. Antalet företagskonkurser har minskat från 14 000 1994 till färre än 7 000 2005. Diagram 1.9 Antal nystartade företag Människors livsvillkor skiljer sig åt. Vissa föds till knappa förhållanden där föräldrarna får vrida och vända på varje krona. Andra föds i familjer där resurser, kontakter och rika valmöjligheter är en självklarhet. är ett av de länder i världen som har högst välstånd och bäst levnadsstandard enligt . tillhör också den grupp av länder som har lägst andel hushåll med svag ekonomi. Den svenska välfärdsmodellen är en viktig förklaring till att de ekonomiska klyftorna är förhållandevis små. Hushållens ekonomiska standard ökade . Mest gynnsam har utvecklingen varit för sammanboende med barn, vars disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda har ökat . Trenden mot ökade inkomstklyftor har brutits och inkomstspridningen är nu något lägre än 2000 då den var som högst. Regeringen har satt upp målet att behovet av socialbidrag ska halveras års nivå. minskade behovet av ekonomiskt bistånd . ökade behovet något. Den svaga situationen på arbetsmarknaden är den främsta orsaken. ser utvecklingen ut att bli något ljusare. I den fördelningspolitiska bilagan till denna proposition görs en grundlig redovisning av hur olika grupper har fått del av den ekonomiska utvecklingen . Diagram 1.10 Antal personer i behov av socialbidrag Bättre villkor för barnfamiljer och ungdomar Barnen och barnfamiljerna drabbades hårdare än andra grupper av den ekonomiska krisen . Sedan ekonomin återhämtade sig har en rad reformer genomförts för att förbättra villkoren för barnen och deras familjer. flerbarnstillägg för det andra barnet. höjdes även underhållsstödet. -Förstärkt föräldraförsäkring och en ytterligare mamma- respektive pappamånad. Av dessa är reserverade för vardera föräldern och kan inte överlåtas. höjs taket i föräldrapenningen till 10 prisbasbelopp, . Denna höjning kommer även att gälla den tillfälliga föräldrapenningen och havandeskapspenningen. höjs även lägstanivån inom föräldrapenningen per dag. Vidare utvidgas möjligheterna för när tillfällig föräldra- penning ska kunna ges ut under ett obegränsat antal dagar vid vård av sjukt barn. Reformerna har gjort att barnfamiljernas ekonomi har stärkts. har sammanboende vuxna med hemmavarande barn fått en förbättring av sin ekonomiska standard . Andelen barn i barnomsorgen har ökat. deltog av landets 1 till 6-åringar i barnomsorgen jämfört 1994. Bättre villkor för de äldre ska bli världens bästa land att åldras i. -Maxtaxa inom barnomsorgen. äldre, liksom andra grupper, fick vara med och infördes en maxtaxa i barnomsorgen som, när den infördes, i snitt sänkte avgifterna i förskolan med för en tvåbarnsfamilj. Enligt uppföljning har antalet barn i förskolan ökat, utan att barngrupperna har blivit större. Närvarotiderna har inte blivit längre. -Rätt till förskola.