prop · GT03128d2 · 2006-03-20 00:00:00 — 3.Jordbruksanläggningen skall ha utrymmen där fåglarna kan föras samman för att genomgå besiktning före slakt. 4.Jordbruksanläggningen skall ha lämpliga lokaler för hygienisk avlivning och vidare hantering av fåglarna. 5.Djurskyddsbestämmelserna skall följas. 6.De avlivade fåglarna skall åtföljastill slakteriet avett intyg som utfärdats av den livsmedelsföretagare somfödde upp djuret med uppgifter om veterinärmedicinska preparat eller annan behandling som djuret fått, behandlingsdatum samt karenstid samt dagen och tidpunkten för slakten. 7.Det slaktade djuret skall åtföljas till slakteriet av ett intyg som utfärdats av den officiella eller godkända veterinären i enlighet med förordning (EG) nr 854/2004. 8.Närdetgällerfjäderfäsomföttsuppförproduktionavfoiegrasskalldeickeurtagnaochiförekommandefallnedkyldafåglarnaomedelbarttransporterastillettslakteriellerenstyckningsanläggning.Deskalltasurinom24timmar efter avlivningen under den behöriga myndighetens tillsyn. 9.Fjäderfämedsenarelagdurtagningsomerhållitspåproduktionsanläggningenfårbevarasihögst15dagarvidentemperaturpåhögst4°C.Däreftermåstefåglarnatasuriettslakteriellerenstyckningsanläggningbelägenisammamedlemsstat som produktionsanläggningen. L 226/50 Europeiska unionens officiella tidning AVSNITT III: KÖTT FRÅN HÄGNAT VILT 1.Bestämmelserna i avsnitt I skall tillämpas på produktion och utsläppande på marknaden av kött från hägnat vilt av partåigadäggdjur(hjortdjurochvildsvin),såvidaintedenbehörigamyndighetenanserattdeäromöjligaatttillämpa. 2.Bestämmelserna i avsnitt II skall tillämpas på produktion och utsläppande på marknaden av kött från strutsfåglar. Bestämmelserna i avsnitt I skall dock gälla om den behöriga myndigheten anser dem vara lämpliga. Det måste tillhandahållas lämpliga utrymmen, anpassade efter djurens storlek. a)Närdjurenintekantransporteras,förattundvikaallriskfördensomhanterardjurenellerförattskyddadessa. b)Hjorden skall regelbundet genomgå veterinärkontroll. c)En begäran skall göras av djurägaren. e)Jordbruksanläggningen skall ha förfaranden för att sammanföra en grupp djur som skall slaktas så att de kan besiktigas före slakt. f)Jordbruksanläggningen skall ha utrymmen som är lämpliga för avlivning och avblodning av djuren och, om strutsfåglar skall plockas, plockning av dessa. g)Djurskyddskrav skall vara uppfyllda. h)De avlivade och avblodade djuren skall utan onödigt dröjsmål transporteras till slakteriet på ett hygieniskt sätt. Om transporttiden överskrider skall djuren vid behov kylas ned. Urtagning får genomföras på plats under överinseende av en veterinär. i)Ett intyg som utfärdats av den livsmedelsföretagare som födde upp dem, med fastställande av djurens identitet ochuppgifteromveterinärmedicinskapreparatellerannanbehandlingsomdjurenfått,behandlingsdatumsamt karenstid skall åtfölja de avlivade djuren till slakteriet. j)Ett intyg som utfärdats och undertecknats av den officiella eller godkända veterinären och som visar att besiktningen före slakt givit ett gynnsamt resultat och att avlivning och avblodning genomförts på korrekt sätt, med datumochtidpunktförslaktenskallåtföljadeavlivadedjurenundertransporttilldengodkändaanläggningen. 4.Livsmedelsföretagare får även avliva bison på jordbruksanläggningen i enlighet med punkt 3 under exceptionella förhållanden. AVSNITT IV: VILTKÖTT KAPITEL I: UTBILDNING AV JÄGARE I HÄLSA OCH HYGIEN 1.Personer som jagar vilt i syfte att släppa ut det på marknaden som livsmedel skall ha tillräckliga kunskaper i viltpatologiochiproduktionochhanteringavfrilevandeviltochköttfrånfrilevandeviltförattkunnagöraenförstaunder- sökning av det nedlagda viltet på plats. 2.Det är emellertid tillräckligt om minst en person i ett jaktlag har de kunskaper som anges i punkt 1. Hänvisningar i detta avsnitt till en utbildad person är hänvisningar till den personen. Europeiska unionens officiella tidning L 226/51 3.Den utbildade personen kan även vara jakträttsinnehavare eller viltvårdare om de ingår i jaktlaget eller befinner sig i jaktområdets omedelbara närhet. I det senare fallet måste jägaren visa viltet för jakträttsinnehavaren eller viltvårdaren och informera denne om eventuellt onormalt beteende som iakttagits före avlivandet. 4.Den utbildning som tillhandahålls måste vara tillfredsställande enligt den behöriga myndigheten för att jägarna skall bli utbildade personer. Den bör omfatta minst följande ämnen: a)Normal anatomi, fysiologi och normalt beteende hos vilt. b)Onormaltbeteendeochsjukligaförändringarhosviltpågrundavsjukdomar,miljöföroreningarellerandrafaktorer som kan påverka människors hälsa efter konsumtion av köttet. c)Hygienregler och korrekta metoder för att bland annat hantera, transportera och ta ur avlivat vilt. d)Lagstiftning och förvaltningsbestämmelser om de villkor i fråga om djur- och folkhälsa samt hygien som reglerar utsläppande av viltkött på marknaden. 5.Den behöriga myndigheten skall uppmuntra jägarnas organisationer att tillhandahålla sådan utbildning. KAPITEL II: HANTERING AV STORVILT 1.Efter avlivning skall storvilt öppnas och magar och tarmar tas ut och skall vid behov avblodas. 2.Denutbildadepersonenskallundersökakroppenochallaurtagnainälvorförattletaefterteckensomkantydapåatt köttet utgör en hälsorisk. Undersökningen skall göras efter avlivningen. 3.Kött från storvilt får endast släppas ut på marknaden om kroppen transporteras till en vilthanteringsanläggning efter det att den undersökning som avses i punkt 2 har ägt rum. Inälvorna måste åtfölja kroppen i enlighet med punkt 4. Inälvorna måste gå att identifiera som tillhörande ett visst djur. 4.a) Om inga onormala tecken upptäcks vid den undersökning som avses i punkt 2, om inget onormalt beteende observeratsföreavlivningenochomdetintefinnsmisstankeommiljöförorening,skalldenutbildadepersonen tilldjurkroppenbifogaettintygsomangerdetta.Intygetskalläveninnehålladatum,tidpunktochplatsföravlivningavdjuret.Idettafallbehöverinteskalleochinälvoråtföljakroppen,utomnärdetgällerartersomkantänkas ha trikinos (svin, hästdjur och andra), vars skalle (med undantag av betar) och mellangärde måste åtfölja kroppen. Jägare måste emellertid uppfylla alla tilläggskrav som åläggs dem i den medlemsstat där jakten äger rum, särskilt för att möjliggöra kontroll av vissa restsubstanser och ämnen i enlighet med direktiv /23/EG. b)I övriga fall måste skalle (med undantag av betar och horn) och samtliga inälvor utom mage och tarmar åtfölja kroppen. Den utbildade person som genomförde undersökningen måste underrätta den behöriga myndigheten om de onormala tecken, det onormala beteende eller den misstanke om miljöförorening som förhindrade honom eller henne från att utfärda ett intyg i enlighet med punkt 4 a. c)Om det i ett enskilt fall inte finns någon utbildad person som kan genomföra undersökningen enligt punkt 2 skall skalle (med undantag av betar och horn) och samtliga inälvor utom mage och tarmar åtfölja kroppen. 5.Kylning skall inledas inom skälig tid efter avlivningen och nå en temperatur genom hela köttet på högst . Om klimatförhållandena medger det, är aktiv kylning inte nödvändig. 6.Vid transport till vilthanteringsanläggningen får viltet inte staplas. L 226/52 Europeiska unionens officiella tidning 8.Dessutom gäller att icke avhudat storvilt får avhudas och släppas ut på marknaden endast på följande villkor: a)Före avhudning skall köttet lagras och hanteras åtskilt från andra livsmedel och får inte frysas ned. b)Efter avhudning skall köttet genomgå en slutlig besiktning i enlighet med förordning (EG) nr 854/2004. 9.Bestämmelserna i kapitel V i avsnitt I gäller vid styckning och urbening av storvilt. KAPITEL III: HANTERING AV SMÅVILT 1.Den utbildade personen skall genomföra en undersökning för att finna tecken som kan tyda på att köttet utgör en hälsorisk. Undersökningen skall göras efter avlivningen. 2.Om onormala tecken upptäcks vid undersökningen, onormalt beteende observerades före avlivningen eller miljöförorening misstänks, skall den utbildade personen informera den behöriga myndigheten. 3.Kött från småvilt får endast släppas ut på marknaden om kroppen transporteras till en vilthanteringsanläggning efter det att den undersökning som avses i punkt 1 har ägt rum. 4.Kylning skall inledas inom skälig tid efter avlivningen och nå en temperatur genom hela köttet på högst . Om klimatförhållandena medger det, är aktiv kylning inte nödvändig. 5.Urtagning skall ske, eller avslutas, utan onödigt dröjsmål vid ankomsten till vilthanteringsanläggningen om inte den behöriga myndigheten tillåter att så inte sker. 7.Bestämmelserna i kapitel V i avsnitt II gäller vid styckning och urbening av småvilt. AVSNITT V: MALET KÖTT, KÖTTBEREDNINGAR OCH MASKINURBENAT KÖTT KAPITEL I: KRAV FÖR PRODUKTIONSANLÄGGNINGAR Livsmedelsföretagare som framställer malet kött, köttberedningar eller maskinurbenat kött skall se till att produktionsanläggningarna uppfyller följande krav: 1.De skall vara utformade så att kontaminering av köttet och produkterna undviks, särskilt genom att a)arbetsmomenten kan pågå fortlöpande, b)så att åtskillnad mellan de olika varupartierna säkerställs. 2.Deskallhaseparatautrymmenförlagringavemballeratochoskyddatköttochprodukter,såvidaköttetintelagrasvid olika tidpunkter eller på sådant sätt att emballage och lagringssätt inte utgör en kontaminationskälla för köttet eller produkterna. 3.De skall ha utrymmen med sådan utrustning att temperaturkraven i kapitel III kan uppfyllas. Europeiska unionens officiella tidning L 226/53 4.De skall, för personal som hanterar oskyddat kött och oskyddade produkter, ha utrustning för handtvätt som är försedd med kranar som är konstruerade för att förhindra att föroreningar förs vidare. 5.Det skall finnas anordningar för att desinficera verktyg med hett vatten som håller en temperatur på , eller ett alternativt system med samma verkan. KAPITEL II: KRAV FÖR RÅVAROR Livsmedelsföretagare som framställer malet kött, köttberedningar och maskinurbenat kött skall se till att de råvaror som används uppfyller följande krav: 1.De råvaror som används för beredning av malet kött skall uppfylla följande krav: a)De måste uppfylla kraven för färskt kött. b)De måste härröra från skelettmuskulatur, inklusive vidhängande fettvävnader. c)De får inte härröra från i)benskrap från styckning eller putsning (med undantag för hela muskelstycken), ii)maskinurbenat kött, iii)kött som innehåller benfragment eller hud, iv)köttfrånskallar,utomtuggmuskler,denicke-muskuläradelenavlineaalba,områdetkringframknäochhas- led, benskrap och musklerna i mellangärdet (utom om buk- och brösthinnan avlägsnats). 2.Följande råvaror får användas till köttberedningar: a)Färskt kött. b)Kött som uppfyller kraven i punkt 1 c)om det är uppenbart att köttberedningen är avsedd att konsumeras endast om den först genomgått värmebehandling, i)köttsomframställtsgenommalningellerfinfördelningavköttsomuppfyllerkravenipunkt1,medundantag för punkt 1 c i, ii)maskinurbenat kött som uppfyller kraven i kapitel III, punkt 3 d. 3.Råvaror till maskinurbenat kött måste uppfylla följande krav: a)De måste uppfylla kraven på färskt kött. b)Följande material får inte användas till maskinurbenat kött: i)Från fjäderfä: fötter, halshud och huvud. ii)Från andra djur: huvudets ben, fötter, svansar, lårben, skenben, vadben, överarmsben och underarmsben. L 226/54 Europeiska unionens officiella tidning KAPITEL III: HYGIEN UNDER OCH EFTER PRODUKTION Livsmedelsföretagare som framställer malet kött, köttberedningar eller maskinurbenat kött skall se till att följande krav uppfylls: 1.Arbetetmedköttetskallorganiserassåattkontamineringförhindrasellerminimeras.Därförskalllivsmedelsföretagare särskilt se till att det kött som används a)har en temperatur på högst för fjäderfä, för slaktbiprodukter och för annat kött, b)förs in i beredningslokalen efterhand som det behövs. 2.Följande krav gäller för produktion av malet kött och köttberedningar: a)Såvida inte den behöriga myndigheten tillåter urbening före malning, skall fryst eller djupfryst kött somanvändsförberedningavmaletköttellerköttberedningarhaurbenatsförefrysning.Detfårbaralagrasunder en begränsad period. b)Malet kött som beretts av kylt kött skall användas i)efter slakten, om det rör sig om fjäderfä, ii)efter slakten, om det rör sig om andra djur än fjäderfä, iii)efter slakten av djuren när det gäller urbenat och vakuumförpackat nöt- och kalvkött. c)efter produktionen skall malet kött och köttberedningar förpackas eller emballeras i)kylas ned till en innertemperatur på högst för malet kött och för köttberedningar, ii)djupfrysas till en innertemperatur på högst -. Dessa temperaturer måste hållas under lagring och transport. 3.Följande krav gäller för produktion och användning av maskinurbenat kött erhållet med teknik som inte förändrar strukturenpådebensomanväntsvidframställningenavdetmaskinurbenadeköttetochvarskalciumhaltinteärmarkant högre än den i malet kött. a)Råvaror för urbening från ett slakteri på samma plats får vara högst . Annars får råvaror för urbening inte vara dagar. Slaktkroppar från fjäderfä får dock inte vara dagar. b)Maskinurbening måste ske efter urbening. c)Omdetmaskinurbenadeköttetinteanvändsomedelbartefterproduktionen,måstedetförpackaselleremballeras och därefter kylas till en temperatur på högst eller frysas till en innertemperatur på högst -. Dessa temperaturkrav skall bibehållas under lagring och transport. Europeiska unionens officiella tidning L 226/55 d)Om livsmedelsföretagaren har genomfört analyser som visar att det maskinurbenade köttet uppfyller de mikrobiologiska kriterier för malet kött som antagits i enlighet med förordning (EG) nr 852/2004 får det användas i köttberedningar som är klart avsedda att konsumeras endast om de först genomgått värmebehandling och i köttprodukter. e)Maskinurbenatköttsomintevisatsiguppfylladekriteriersomavsesidfåranvändasendastförattframställavärmebehandlade köttprodukter i anläggningar som godkänts i enlighet med denna förordning. 4.Följande krav måste uppfyllas vid produktion och användning av maskinurbenat kött som framställs med annan teknik än den som nämns i punkt 3. a)Råvaror för urbening från ett slakteri på samma plats får vara högst . Annars får råvaror för urbening inte vara dagar. Fågelkroppar får dock inte vara mer än . b)Om maskinurbeningen inte sker efter urbening, skall köttbenen lagras och transporteras vid en temperatur på högst eller, om de är frysta, vid en temperatur på högst -. c)Köttben från frysta djurkroppar får inte frysas om. d)Omdetmaskinurbenadeköttetinteskallanvändasinomentimmeefterproduktionen,skalldetomedelbartkylas till en temperatur på högst . e)Omdetmaskinurbenadeköttetintebehandlasinom24timmarefterkylningskalldetfrysasinom12timmarefter produktionen och nå en innertemperatur på högst -. f)Fryst maskinurbenat kött skall slås in eller emballeras före lagring eller transport; det får inte lagras , och dess temperatur skall hållas på högst -under lagring och transport. g)Maskinurbenatköttfåranvändasendastförframställningavvärmebehandladeköttprodukterianläggningarsom godkänts i enlighet med denna förordning. 5.Malet kött, köttberedningar och maskinurbenat kött får inte frysas om efter upptining. KAPITEL IV: MÄRKNING 1.Utöver kraven i direktiv /13/EG (1) måste livsmedelsföretagare se till att även kravet i punkt 2 uppfylls i den utsträckning som detta är nödvändigt enligt de nationella bestämmelserna i den medlemsstat där produkten släpps ut på marknaden. 2.Konsumentförpackningar som innehåller malet kött av fjäderfä eller hovdjur eller köttberedningar som innehåller maskinurbenat kött måste vara försedda med uppgifter om att sådana produkter bör tillredas före konsumtion. AVSNITT VI: KÖTTPRODUKTER 1.Livsmedelsföretagare skall se till att följande delar inte används för beredning av köttprodukter: a)Könsorgan från antingen han- eller hondjur, med undantag för testiklar. b)Urinorgan, med undantag för njurar och urinblåsa. c)Brosk i struphuvudet, luftstrupe och extralobularbronker. (1) och rådets direktiv /13/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (EGT L 109, , s. 29). Direktivet senast ändrat genom direktiv /89/EG (EUT L 308, 25.11.2003, s. 15). L 226/56 Europeiska unionens officiella tidning d)Ögon och ögonlock. e)Yttre hörselgången. f)Hornvävnad. g)Hos fjäderfän: Huvudet med undantag av kam och öron, skäggtömmar och slör foderstrupe, kräva, tarmar och könsorgan. 2.Allt kött, inbegripet malet kött och köttberedningar, som skall användas vid produktion av köttprodukter måste uppfylla kraven på färskt kött. Malet kött och köttberedningar som används till köttprodukter behöver dock inte uppfylla andra särskilda krav i avsnitt V. AVSNITT VII: LEVANDE MUSSLOR 1.Detta avsnitt är tillämpligt på levande musslor. Med undantag av bestämmelser om rening skall det även gälla levande tagghudingar, manteldjur och snäckor. 2.Kapitlen IVIII är tillämpliga på djur upptagna från sådana produktionsområden som den behöriga myndigheten klassificerat i enlighet med förordning (EG) nr 854/2004. Kapitel IX är tillämpligt på kammusslor upptagna utanför dessa områden. 3.Kapitlen V, VI, VIII och IX samt punkt 3 i kapitel VII är tillämpliga på detaljhandeln. 4.Kraven i detta avsnitt kompletterar kraven i förordning (EG) nr 852/2004. a)Åtgärder som vidtas innan levande musslor anländer till en leveranscentral eller en reningsanläggning, kompletterar kraven i bilaga I till den förordningen. b)Åtgärder kompletterar kraven i bilaga II till den förordningen. KAPITEL I: ALLMÄNNA KRAV FÖR UTSLÄPP AV LEVANDE MUSSLOR PÅ MARKNADEN 1.Levande musslor får inte släppas ut på marknaden för detaljhandelsförsäljning på annat sätt än via en leveranscentral, där ett identifieringsmärke skall anbringas i enlighet med kapitel VII. 2.Livsmedelsföretagare får endast ta emot sådana partier av levande musslor som uppfyller de bestämmelser om åtföljande handlingar som anges i punkterna 37. 3.Närenlivsmedelsföretagareförflyttarettpartilevandemusslormellananläggningar,framtillochmedpartietsankomst till en leveranscentral eller bearbetningsanläggning, skall en registreringshandling åtfölja partiet. 4.Registreringshandlingen skall vara utfärdad på åtminstone ett av de officiella språken i den medlemsstat där den mottagande anläggningen är belägen och innehålla åtminstone den information som anges nedan. a)Närdetgällerettpartilevandemusslorsomskickasfrånettproduktionsområdeskallregistreringshandlingeninnehålla åtminstone följande information: i)Upptagarens identitet och adress. ii)Datum för upptagningen. iii)Produktionsområdets läge, beskrivet så detaljerat som möjligt eller angivet med hjälp av ett kodnummer. iv)Produktionsområdets hygieniska status. Europeiska unionens officiella tidning L 226/57 v)Vilken art av skaldjur det rör sig om samt kvantiteten. vi)Partiets destination. b)När det gäller ett parti levande musslor som skickas från ett återutläggningsområde skall registreringshandlingen innehålla åtminstone den information som avses i a samt följande information: i)Återutläggningsområdets läge. ii)Återutläggningens varaktighet. c)Närdetgällerettpartilevandemusslorsomskickasfrånenreningsanläggningskallregistreringshandlingeninnehålla åtminstone den information som avses i a samt följande information: i)Reningsanläggningens adress. ii)Reningens varaktighet. iii)De datum när partiet anlände till respektive lämnade reningsanläggningen. 5.Livsmedelsföretagare som levererar partier av levande musslor skall fylla i de tillämpliga avsnitten i registreringshandlingen så att de är lättlästa och inte kan ändras. Livsmedelsföretagare som tar emot partier av levande musslor skall datumstämpla handlingen när de mottar partiet eller registrera mottagningsdatumet på annat sätt. 6.Livsmedelsföretagareskallbehållaenkopiaavregistreringshandlingenförvarjepartisomlevereratsochmottagitsunder efter leverans eller mottagande (eller som den behöriga myndigheten får fastställa). a)den personal som tar upp levande musslor även sköter de leveranscentraler eller reningsanläggningar, återutläggningsområden eller bearbetningsanläggningar som tar emot de levande musslorna, b)en enda behörig myndighet utövar tillsyn över alla berörda anläggningar, behövs inga registreringshandlingar om den behöriga myndigheten tillåter detta. KAPITEL II: HYGIENKRAV FÖR PRODUKTION OCH UPPTAGNING AV LEVANDE MUSSLOR 1.En upptagare får endast ta upp levande musslor från produktionsområden med fasta lägen och fasta gränser som den behöriga myndigheten har klassificerat om så är lämpligt i samarbete med berörda livsmedelsföretagare som klass A, B eller C enligt förordning (EG) nr 854/2004. 2.Livsmedelsföretagare får avyttra levande musslor som tagits upp från produktionsområden av klass A som livsmedel om de uppfyller kraven i kapitel V. L 226/58 Europeiska unionens officiella tidning 3.Livsmedelsföretagare får avyttra levande musslor som tagits upp från produktionsområden av klass B som livsmedel endast efter behandling i en reningsanläggning eller efter återutläggning. 4.Livsmedelsföretagare får avyttra levande musslor som tagits upp från produktionsområden av klass C som livsmedel endast efter återutläggning enligt del C i detta kapitel. 5.Levande musslor från produktionsområden av klass B eller C skall efter rening eller återutläggning uppfylla alla krav i kapitel V. Levande musslor från sådana områden som inte har genomgått rening eller återutläggning får dock sändas till en bearbetningsanläggning, där de skall behandlas för att eliminera patogena mikroorganismer (i förekommande fall efter det att sand, dy eller slem har avlägsnats i samma eller i en annan anläggning). Följande behandlingsmetoder är godkända: a)Sterilisering i hermetiskt förslutna behållare, b)följande typ av värmebehandlingar: i)Nedsänkning i kokande vatten som behövs för att höja den inre temperaturen i blötdjurets kött till och bibehållande av denna minimitemperatur . ii)Kokningi35minuteriettslutetkärlmedentemperaturpå120160°Cochetttryckpå25kg/cm2, varefter skalen avlägsnas och köttet fryses till en kärntemperatur av -. iii)Ångkokning under tryck i ett slutet kärl där kraven på koktid och på den inre temperaturen i blötdjurens kött enligt led i skall respekteras. En validerad metod skall användas. Förfaranden, grundade på HACCP-principerna, skall inrättas för att kontrollera att värmen sprids jämnt. 6.Livsmedelsföretagare får inte odla levande musslor i eller ta upp dem från områden som den behöriga myndigheteninteharklassificeratellersomärolämpligaavhälsoskäl.Livsmedelsföretagareskallbeaktaallrelevantinformationomområdenaslämplighetförproduktionochupptagning,inklusiveinformationfrånegenkontrollenoch från den behöriga myndigheten. De skall använda denna information, särskilt information om miljö- och väderförhållanden, för att fastställa hur upptagna partier skall behandlas på lämpligaste sätt. B.KRAV FÖR UPPTAGNING OCH HANTERING EFTER UPPTAGNING Livsmedelsföretagare som tar upp levande musslor eller hanterar dem efter upptagningen skall se till att följande krav är uppfyllda: 1.Upptagningsmetoder och efterföljande hantering får inte förorsaka ytterligare kontaminering eller svåra skador på levande musslors skal eller vävnad, eller leda till förändringar som avsevärt påverkar deras lämplighet för behandling genom rening, bearbetning eller återutläggning. a)skydda levande musslor på lämpligt sätt från att krossas, skrapas eller utsättas för vibrationer, b)inte utsätta levande musslor för extrem värme eller kyla, c)inte återföra levande musslor till vatten som skulle kunna kontaminera dem ytterligare, d)om de utför konditioneringen i naturliga miljöer, endast använda områden som den behöriga myndigheten klassificerat som klass A. Europeiska unionens officiella tidning L 226/59 2.Transportmedletskalltillåtalämpligavrinning,varautrustatförattgebästamöjligaöverlevnadsvillkorochgeett effektivt skydd mot kontaminering. C.KRAV FÖR ÅTERUTLÄGGNING AV LEVANDE MUSSLOR