prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — En prognos för dessa görs med information bl.a. från de kom- pletteringsbetalningar hushållen gjort . En bakomliggande prognos om värde- utvecklingen på olika tillgångar finns också med i bilden. Prognosen är en viktig grund för prognosen , men längre fram i tiden är det vanskligt att göra prognoser för kapital- vinsterna. På görs därför en prognos som innebär att kapitalvinsterna uppgår till det historiska genomsnittet på av BNP. I diagrammet nedan framgår dock att variatio- nerna runt denna nivå har varit mycket stora un- der perioden 19882008. 2005/06:100 BILAGA 1 prognoser utgör underlag för statsbudgeten och för regeringens utform- ning av den ekonomiska politiken. Den ekono- miska politiken är i hög grad målstyrd. Flera av regeringens uttalade mål t.ex. sysselsättnings- målet och målet om överskott i den offentliga sektorns finansiella sparande är relaterade till den makroekonomiska utvecklingen. Hög preci- sion i prognoserna är således av stor betydelse. Ett viktigt led i att förbättra prognosernas preci- sion är att utvärdera tidigare prognoser. I detta avsnitt redogörs för hur väl de fyra prognoserna som publicerade förhöll sig till det preliminära utfallet som SCB publicerade . I likhet med tidigare prognos- utvärderingar jämförs dessutom Finansdeparte- mentets prognoser med prognoser från andra konjunkturbedömare. Utvärderingen innehåller även en analys av förändringar i prognosen jäm- fört med föregående prognos. Syftet med denna jämförelse är att belysa motiven till förändring- arna i prognosen. Nationalräkenskaperna har publicerat ett pre- liminärt utfall för BNP 2005, vilket senare kan komma att revideras. Enligt utfallet ökade BNP 2005 (se tabell 6.1). BNP-tillväxten överskattades samt , men låg något under det preliminära utfallet. Arbetslösheten un- derskattades i prognoserna och , men låg i linje med utfallet. Prognosen för inflationen, mätt som föränd- ringen i KPI, låg högre än utfallet . Inflationsprognoserna var emellertid förhållandevis träffsäkra. Den internationella konjunkturen utvecklades mycket starkt och utsikterna för en fortsatt robust internationell efterfrågan såg goda ut. För svenskt vidkommande väntades detta leda till en fortsatt stark export- utveckling och en utbyggnad av produktions- kapaciteten. kombination med ökande investeringar i när- ingslivet avspeglade sig även i en stark förväntad industriproduktion. Såväl exporten som indu- striproduktionen överskattades dock prognoser. På grund av en oväntat kraftig utveckling av såväl bostadsbyggandet som maskininvestering- arna underskattades styrkan i investeringsupp- gången prognoser. Synen på arbets- marknaden stärktes successivt i prognoserna . Detta bidrog till att hushållens konsumtion väntades växa förhål- landevis starkt, speciellt i budgetpropositionen . Tabell 6.1 prognoser och utfallet Procentuell förändring där annat ej anges -0,2 -0,2 -0,3 Öppen arbetslöshet2,3 1Förändring uttryckt i procent av BNP föregående år. 2Den statistikomläggning som genomfördes innebär att utfall och prognoser inte är direkt jämförbara. 3I procent av arbetskraften. 5För vissa länder är utfallet prognostiserat. Källor: , och . Generellt kan sägas att bidraget från utrikeshan- deln överskattades som bidraget från den inhemska efterfrågan underskattades ekonomiska vårproposition (vår 2004). Sammantaget gav detta en BNP-prognos som hamnade mycket nära utfallet ifråga. Också i budgetpropositionen (höst 2004) överskattades bidraget från utrikes- handeln. Det kan i efterhand konstateras att även kraften i konsumtionsuppgången överskattades, vilket bidrog till att BNP-utvecklingen över- skattades i höstprognosen. Även ekonomiska vårproposition förutsågs BNP växa i snabb takt. Den internationella efterfrågan hade dock mat- tats under inledningen av 2005, vilket medförde att exporten reviderades ner jämfört med föregå- ende prognos. gjordes nu en bättre bedömning av kraften i investeringsuppgången, även om exempelvis bostadsinvesteringarna fortfarande underskattades. Investeringarnas bidrag till BNP blev därmed ekonomiska vårproposition, vilket kan jämföras i den föregå- ende prognosen. Trots att exporten som har ett stort im- portinnehåll reviderades ner, reviderades im- portutsikterna upp . Såväl stigande maskininvesteringar som ett förväntat behov av att bygga upp lagren bidrog till den bedöm- ningen. Återhämtningen på arbetsmarknaden lät vänta på sig, vilket bidrog till att hus- hållens konsumtion reviderades ner jämfört med föregående prognos. Vid tiden för budgetpropositionen hade nya utfall visat en överraskande svag ut- veckling under inledningen av 2005. Den inter- nationella industrikonjunkturen hade utvecklats svagt och exportutsikterna reviderades ner ytter- ligare. Med facit i hand kan konstateras att såväl exporten som importen underskattades i höst- prognosen. Nettobidraget från utrikeshandeln till tillväxten, , överensstämde dock med det preliminära utfallet. Trots den vikande industrikonjunkturen revi- derades investeringsutsikterna upp ytterligare i höstprognosen. Kapacitetsutnyttjandet var fort- satt högt som svackan i industrikon- junkturen bedömdes vara temporär. Företagens investeringsbeslut kan anses vila på mer långsik- tiga ställningstaganden. Den statistik som fanns tillgänglig vid tid- punkten för budgetpropositionen in- dikerade en mycket svag offentlig konsumtions- tillväxt. När sedan det preliminära utfallet kom för , hade betydande revideringar av tidigare utfall gjorts. De två föregående progno- serna över offentlig konsumtion var därför mer rättvisande. 2005/06:100 BILAGA 1 pekade fortfarande många indikato- rer på en fortsatt svag sysselsättningsutveckling. Tillväxtutsikterna såg relativt goda ut, vilket väntades leda till en något starkare syssel- sättningstillväxt än . Även den öppna arbetslösheten väntades sjunka något. Då budgetpropositionen publicera- des såg tillväxtutsikterna ännu något bättre ut, jämfört med bedömningen i föregående pro- gnos. Den högre förväntade tillväxten bedömdes huvudsakligen leda till en något starkare sysselsättningsutveckling, även om också arbetslösheten reviderades ner med två ti- ondelar jämfört med vårpropositionen. Också ekonomiska vårpro- position höjdes prognosen för BNP-tillväxten något. Detta bidrog till att arbetslösheten revide- rades ner marginellt jämfört med föregående prognos. De betydande revideringar som sedan gjordes i samband med budgetpropositionen hängde till stor del samman med omläggningen av , i enlighet med beslutad EU-harmoni- sering. Bland annat som en följd av länknings- problem och att säsongsmönstret förändrades ökade osäkerheten om den underliggande ut- vecklingen på arbetsmarknaden. Som en direkt följd av nya definitioner i samband med AKU- omläggningen reviderades arbetslösheten upp med fyra tiondelar. Klart stod att sysselsättningen hade utvecklats förvånansvärt svagt . Sysselsättningen reviderades därför ner kraftigt i samband med budgetpropo- sitionen . ökade dock sys- selsättningen oväntat kraftigt, och utfallet för helåret uppgick till enligt . Statistik- omläggningen som genomfördes bedöms dock ha lett till att ökningstakten överdrevs. Enligt nationalräkenskaperna ökade sysselsättningen med . Länk- ningsproblemen bedöms även ha påverkat utfal- let för övriga centrala arbetsmarknadsrelaterade variabler. Även arbetsutbudet ökade starkt under hös- ten 2005. Utfallet för arbetslösheten låg därmed in i linje med prognosen i budgetpropositionen. 2005/06:100 BILAGA 1 Vid de två prognostillfällena över- skattades årsgenomsnittet för KPI-inflationen 2005 med nästan en procentenhet. Även den un- derliggande inflationen (UND1X) överskattades vid dessa bägge tillfällen, men i mindre utsträck- ning (mindre än en halv procentenhet). Överskattningen av UND1X berodde både på att kraften i konsumentprisfallet på importerade varor underskattades och på att det inhemska pristrycket överskattades. Att de prognoser som gjordes överskattade KPI mer än de över- skattade UND1X berodde främst på att ränte- prognosen var alltför hög. Osäkerhet om effekterna av den omläggning av inflationsstatistiken som gjordes 2005 kan i någon mån ha bidragit till de prognosfel som gjordes . De prognoser som gjordes var be- tydligt mer rättvisande, även om oljeprisupp- gången och genomslaget av kronförsvagningen underskattades något så sent som i budgetpropositionen . 6.2Jämförelse med andra prognosmakare Ett sätt att utvärdera pro- gnoser är att jämföra prognosfelen för några centrala variabler mellan olika prognosmakare. En sådan prognosjämförelse är emellertid för- knippad med flera begränsningar och blir lätt missvisande. Till exempel publiceras progno- serna , vilket gör att pro- gnosmakarna inte alltid har tillgång till samma informationsmängd. Detta blir särskilt tydligt när högfrekventa variabler från finansiella mark- nader eller månadsfrekventa data som inflation och arbetslöshet analyseras, eller när en bedö- mare har tillgång till särskilt viktig information såsom ett nytt utfall från nationalräkenskaperna. I denna jämförelse görs ett försök att reducera detta problem genom att jämföra prognoser publicerade vid i stort sett samma tidpunkt. Prognosantagandena skiljer sig dessutom i flera fall mellan olika prognosmakare. Finans- departementet utgår exempelvis från redan be- slutade, eller i propositionen föreslagna, ekono- misk-politiska åtgärder. Andra prognosmakare gör explicita antaganden om den framtida eko- Dessa skillnader beaktas inte då prognoserna jämförs. Trots dessa svårigheter kan en jämförande analys ge en uppfattning om tillförlitligheten hos olika konjunkturbedömare, och kanske också hur stora prognosfel som kan betraktas som normala. Syftet är dock inte att rangordna olika prognosmakare. Diagram 6.1 Genomsnittliga absoluta prognosfel (-3) (-3) (-4) Anm.: Genomsnitten avser de fel, i absoluta tal, som gjordes i fyra prognoser avseende 2005, dvs. Siffrorna inom parentes visar när respektive prognosinstituts prognos genom- snittligt publiceras i förhållande till Finansdepartementes prognos mätt i veckor. Prognosurvalet har gjorts så att tidpunkten för prognosen i så stor utsträckning som möjligt sammanfaller med tidpunkt för publicering. Instituten är: (), (), (), Nordea (NB), (), , (), Svenskt näringsliv (SN) och lopment (OE). Källor: , samt respektive konjunk- turbedömare. I diagram 6.1 redovisas ett antal prognosmakares prognosfel för BNP-tillväxten, inflationen och arbetslösheten . I jämförelse med tidi- gare år var prognosavvikelserna för BNP-till- växten relativt små. Det genomsnittliga absoluta prognosfelet var , vilket kan jämföras med 0,9 pro- centenheter föregående år. var genomsnittsfelet ungefär 0,8 pro- centenheter i absoluta termer. Samtliga prognosmakare underskattade ar- betslösheten 2005 i de prognoser som gjordes 2004. I prognoserna som gjordes 2005 var bilden mer splittrad. Sammantaget kan prognosfelen avseende arbetslösheten betecknas som relativt stora i ett historiskt perspektiv, vilket sannolikt hänger samman med den ökade osäkerheten i samband med AKU-omläggningen. Överlag överskattades också inflationsutveck- lingen prognoser. Prognos- precisionen i inflationsprognoserna var dock god . De betydande prognosfelen i 2004 års prognoser drar dock upp genomsnittsfelen avseende inflationen 2005. Det absoluta pro- gnosfelet var i genomsnitt 0,6 procent- enheter. För perioden 19942004 var de absoluta prognosfelen i genomsnitt . Tabell 6.2 Genomsnittligt absolut prognosfel för BNP-tillväxten Procentenheter, glidande medelvärden Anm.: Genomsnitten avser de absoluta fel som gjordes , dvs. och våren föregående år, samt och våren innevarande år. Felen är dessutom beräknade som glidande medelvärden. Detta innebär att 2005 ingår de fel som gjordes för åren 2001 2005. Genomsnitten avser därför totalt 20 prognoser per kolumn. Medelfelet visar medelvärdena av samtliga prognosmakares absoluta prognosfel. Den naiva prognosen innebär att den prognos som görs år t sätts lika med utfallet för år t1. Källor: , samt respektive konjunk- turbedömare. 2005/06:100 BILAGA 1 makare är små. En förklaring till detta är att be- dömare har tillgång till samma information och att informationen tolkas på ett likartat sätt. Ten- densen att systematiskt överskatta BNP-till- växten tycks dock ha blivit något mindre över tiden, vilket kan ses i diagram 6.2. Diagram 6.2 Medelfel avseende BNP -0,1 -0,2 -0,3 Anm.: Genomsnitten avser de fel som gjordes , dvs. och våren föregående år, samt och våren innevarande år. Prognosurvalet har gjorts så att tidpunkten för prognosen i så stor utsträckning som möjligt sammanfaller med tidpunkt för publicering. Källor: , samt respektive konjunk- turbedömare. Att jämföra prognosmakare utifrån endast ett utfallsår är självklart osäkert. I tabell 6.2 visas därför utvecklingen av prognosfelen för BNP- tillväxten över , mätt i form av glidande medelvärden. Under den se- naste femårsperioden missbedömdes BNP-till- växten i genomsnitt , i absoluta tal. De stora prognosfelen , då tillväxttakten i BNP föll med drygt 3 procenten- heter, håller upp genomsnitten avsevärt. Detta speglar att en prognosmakares svåraste uppgift är att bedöma utvecklingen i vändpunk- ter i ekonomin. Samtliga prognosmakare gör bättre bedöm- ningar än en så kallad naiv prognos. Den naiva prognosen definieras som att prognosen för år t är identisk med utfallet för närmast föregående år, t-1. Med undantag för Svenskt näringsliv, som un- derskattat BNP-tillväxten, förefaller de flesta prognosmakare ha en tendens att systematiskt överskatta BNP-tillväxten (se diagram 6.2). Detta gäller både 2000-talets prognoser såväl som de som gjordes . Vidare kan noteras att skillnaderna mellan olika prognos- 6.3Jämförelse med föregående prognos Sedan budgetpropositionen har pro- gnosen för svensk BNP-tillväxt 2006 reviderats upp, från till . Upprevideringen be- ror främst på att tillväxten i hushållens konsum- tion och exporten väntas bli starkare än vad som tidigare förutsetts. Prognosen för hushållens konsumtion 2006 har reviderats upp från till . Uppre- videringen förklaras dels av att antalet sysselsatta beräknas öka i en snabbare takt, dels av att hus- hållens disponibla inkomster bedöms öka något starkare än vad som tidigare förutsetts. Dess- utom har olika framåtblickande indikatorer för konsumtionen stärkts betydligt. Prognosen för statens och kommunernas konsumtion är oförändrad jämfört med i bud- getpropositionen. Därmed är även prognosen för den totala offentliga konsumtionen oför- ändrad. Det fortsatt höga kapacitetsutnyttjandet i in- dustrin, den starka efterfrågan på svenska pro- dukter och de gynnsamma finansiella förutsätt- ningarna har medfört att investeringstillväxten under innevarande år bedöms bli starkare än vad 2005/06:100 BILAGA 1 som förutsågs i budgetpropositionen. Tillväxten i bruttoinvesteringarna är uppreviderad från till . Det är bl.a. industrins invester- ingar i mjukvaror och maskiner som väntas ut- vecklas starkare . Exportprognosen revideras upp jämfört med den tidigare prognosen, från till . Varuexporten är uppreviderad medan tjänsteexporten är uppre- viderad . Att tjänsteex- porten förväntas utvecklas betydligt starkare jämfört med bedömningen i föregående prognos beror främst på ett väldigt starkt exportutfall för . Även världsmarknadstill- växten har stärkts jämfört med i budgetproposi- tionen, vilket har inneburit en upprevidering av varu- och tjänsteexportprognoserna. Importprognosen har reviderats upp markant jämfört med budgetpropositionen, från till . Detta är ett resultat av att ex- porten, hushållens konsumtion och investering- arna har reviderats upp, vilket innebär ett ökat behov av importerade varor och tjänster. Arbetsmarknadsprognosen har reviderats nå- got sedan budgetpropositionen. Antalet syssel- satta väntas öka kraftigare än vad som tidigare förutsågs, vilket delvis beror på att sysselsätt- ningen ökade i en snabbare takt jämfört med i föregående prognos. Även en starkare underliggande utveckling på arbetsmarknaden bidrar till upprevideringen. Då även tillväxten i arbetskraftsutbudet är starkare än i föregående prognos har bedömningen av den öppna arbetslösheten justerats upp, från till . Prognosen för tillväxten i anta- let arbetade timmar är oförändrad jämfört med budgetpropositionen. Prognosen för löneutvecklingen har inte ändrats sedan budgetpropositionen. Inflationsprognosen mätt med KPI har reviderats ned något. Prognosen för bo- stadshyran har reviderats ned betydligt, medan prognosen för energipriserna har reviderats upp. Prognosen för reporäntan vid utgången av 2006 är oförändrad. Valutakursprognosen för mätt med TCW-index har reviderats upp något, från 124 till 126 i vårpropositionen. Förväntningarna om en svagare krona, i handelsviktade termer, beror delvis på en försvagning av kronan . Dessutom bedöms kronan stärkas något mindre mot dollarn till 7,17 jäm- fört med 6,74 i föregående prognos. Tabell 6.3 prognoser i bud- getpropositionen års vårproposition Procentuell förändring om ej annat anges 1Procent av arbetskraften. 2Procent av BNP. I prognosen för den offentliga sektorns sparande har skatteinkomsterna reviderats upp med , huvudsakligen till följd av en upprevidering av skatt på kapital. Därmed har prognosen för den offentliga sektorns sparande reviderats av BNP jämfört av BNP i budgetpropositionen. Prognosen för BNP-tillväxten i sta- terna har reviderats upp något . Främst väntas ekonomin växa snabbt och arbetslösheten väntas därför sjunka ytterligare något jämfört med be- dömningen i budgetpropositionen. Den senaste tidens positiva utveckling i euro- området och den betydande förbättringen av förtroendeindikatorerna har motiverat en uppre- videring av BNP-tillväxten jämfört med budget- propositionen. Den starkare tillväxten väntas också få genomslag på arbetsmarknaden i euro- området, vilket har resulterat i en nedrevidering av arbetslösheten . 2005/06:100 BILAGA 1 Tabeller till avsnitt 2 Finansiella marknader Värde vid respektive års slut Källor: , och . Tabeller till avsnitt 3 Efterfrågan och produktion -1,21 -2,9 -1,7 -0,9 -0,3 -0,3 -2,0 -0,51 -1,0 -2,6 -0,5 -0,5 -0,2 -0,3 -0,2 -2,6 -1,9 1Inklusive effekten av att överfördes från kommunsektorn till hushållssektorn i nationalräkenskaperna. Exklusive denna effekt är utvecklingen för hushållens konsumtion , för offentlig konsumtion och för konsumtion . 2Förändring uttryckt i procent av BNP föregående år. 3För görs ingen bedömning av kalendereffekten. Källor: och . -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,5 -0,5 -0,5 -0,2 -0,3 -0,2 -1,8 -4,1 -1,9 -2,4 -2,8 -3,4 -2,9 -2,7 Källor: och . 2005/06:100 BILAGA 1 Export och import av varor och tjänster samt prisutveckling -2,1 -2,9 -1,5 -1,5 -1,7 -1,9 -0,2 -1,0 -5,0 -0,2 -6,5 -1,4 -6,4 -0,4 -2,6 -1,9 -2,2 -2,4 -0,2 1 Varugrupper enligt SNI. Källor: och . -2,9 -7,1 -0,6 -9,4 -14,2 -1,4 El-, gas- och vattenverk -8,2 -7,5 -2,2 -4,4 -5,4 -0,2 -7,6 -1,0 -6,8 -6,3 -7,7 -2,7 -0,7 -0,5 -6,5 -6,0 -8,9 -6,3 -6,9 -1,0 -2,6 -2,1 -4,4 -3,6 -5,7 -11,9 1 Exklusive bostäder. Källor: och . 2005/06:100 BILAGA 1 -0,4 -2,0 -0,3 -1,6 Räntor och utdelningar, netto4 -0,1 -0,9 -0,4 -0,2 -0,2 -0,2 -0,3 -0,3 -0,3 -6,7 -9,2 -19,7 -1,3 -1,3 -8,8 -4,1 -1,9 -6,4 -13,6 -5,2 -11,0 -0,2 -3,9 -0,9 -2,1 -0,1 -1,9 -2,2 -2,6 -1,6 -1,2 -1,1 -8,9 -16,4 -6,6 -4,7 -4,7 Andel av disponibel inkomst -1,2 -1,7 1Hushållens reala inkomster beräknas genom att de nominella inkomsterna deflateras med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 2Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 3Lönesumman motsvarar antal arbetade timmar multiplicerat med timlön, deflaterad med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter, enligt not 1. 4Vid räntor och utdelningar anges nettobidraget i procentuell volymförändring. 5På grund av definitionsändring är 1998 och 1999 ej jämförbara. 6Total sparkvot = nettosparande inklusive sparande i avtalspensioner / (Disponibel inkomst+nettosparande i avtalspensioner). 7Finansiellt sparande = eget finansiellt sparande + nettosparande i avtalspensioner. Anm.: Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapitalstock utgör en avdragspost vid beräkning av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om nettoinvesteringarana överstiger kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. Källor: och . -4,0 Källor: och . 2005/06:100 BILAGA 1 Miljarder kronor, löpande priser, om annat ej anges -2,4 -2,0 -1,6 -1,8 -0,9 -1,3 Källor: och . Andel av BNP, löpande priser -0,1 -0,1 -0,5 -0,2 -2,3 -2,4 1 Enligt definition. Källor: , och . Miljarder kronor, löpande priser Källor: och . 2005/06:100 BILAGA 1 Tabeller till avsnitt 4 Arbetsmarknad, resursutnyttjande och inflation Procentuell förändring om annat ej anges -1,3 -1,5 -1,1 -1,4 -1,4 -1,1 -0,3 -0,7 -0,2 -0,2 -1,2 -1,2 -0,3 -0,5 -0,9 -1,1 -1,4 -0,9 -0,3 -0,2 -0,2 -0,3 -0,5 Sysselsättningsgrad enligt mål3,4 Öppen arbetslöshet4,5 Deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program Tusental personer, årsgenomsnitt Procent av potentiell nivå7 -0,7 -1,8 -1,4 -1,5 -0,6 -0,3 -0,7 -1,7 -1,0 -0,4 -0,1 -0,9 -0,5 -0,4 -0,3 -0,9 -0,8 -1,8 -1,8 -0,7 -0,3 1Utvecklingen av produktiviteten, arbetade timmar och medelarbetstiden summerar inte alltid till den procentuella förändringen av BNP på grund av avrundning och på grund av att BNP beräknas utifrån marknadspris medan produktiviteten beräknas utifrån baspris. 3Antalet sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 4Enligt efter statistikomläggningen 2005. 5I procent av arbetskraften. 6Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. 7Delarna summerar inte alltid till totalen på grund av avrundning och på grund av att BNP-gapet beräknas utifrån BNP till marknadspris medan delgapen beräknas utifrån baspris. Källor: , , och . 2005/06:100 BILAGA 1 Procentuell förändring om annat ej anges -0,4 -1,1 HIKP, euroområdet, årsgenomsnitt 1 Löneutvecklingen avser timlön enligt konjunkturlönestatistiken. Enligt nationalräkenskapernas definition, som skiljer sig från konjunkturlönestatistikens, bedöms lönerna öka 2008. Källor: , , och . 2005/06:100 BILAGA 1 Tabeller till avsnitt 5 Offentliga finanser Miljarder kronor om ej annat anges -0,5 -0,2 -2,9 -1,5 -5,7 -12,4 -14,5 -16,2 -18,3 Källor: och . 2005/06:100 BILAGA 1 Miljarder kronor om ej annat anges -1,8 -1,8 -0,5 -0,5 -0,2 -1,9 -2,0 Statsskuld (konsoliderad) Källor: och . Miljarder kronor om ej annat anges Räntor, utdelningar m.m. -2,0 -4,5 Källor: och . 2005/06:100 BILAGA 1 Miljarder kronor om ej annat anges Skatter och statsbidrag1, procent -0,2 -0,5 -0,2 Resultat före extraordinära poster 1 Statsbidrag exklusive mervärdesskatt. Källor: och . 2005/06:100 BILAGA 2 Skatteutgifterna ur ett budgetperspektiv.............................................................. Beskrivning av jämförelsenorm ............................................................................. Norm för inkomstbeskattning............................................................... Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster .......................... Norm för mervärdesskatt....................................................................... Norm för punktskatter........................................................................... Icke saldopåverkande skatteutgifter ...................................................... Saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag.................................... Indirekt beskattning av förvärvsinkomster ......................................... Kreditering på skattekonto .................................................................. Icke saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag ............................