prop · GT0385 · 2006-03-09 00:00:00 — 2005/06:85 utvecklingen i och att kunna beskriva och analysera rumsliga ut- vecklingstendenser. Ett mål är också att skapa ett bättre samspel mellan forskare, planerare och beslutsfattare på såväl europeisk som nationell nivå. Centrala områden i programmet är bl.a. tematiska studier kring stadsutveckling, flerkärnighet, transporter, landsbygdsutveckling, territoriella bedömningar av gemenskapens politik som transport-, miljö-, jordbruks-, energi- och strukturfondspolitiken samt metoder och verktyg för regional utvecklingsplanering, bl.a. scenarioteknik. Programmet återspeglar tydligt de pågående diskussionerna om den territoriella utvecklingen och sammanhållningen i . Projekten ska resultera i policyrekommendationer och resultaten förväntas stödja policy- utvecklingen i såväl i medlemsstaterna som i . Programmet har gett stöd till ett trettiotal projekt samt ett tiotal mindre studier . Cirka hälften av projekten är avslutade. Projekten är uppbyggda som transnationella forskningsprojekt med minst tre länder involverade. Det svenska deltagandet i programmet har varit mycket framgångsrikt. I är sammanhållande kontaktpunkt för ESPON. Ett svenskt nätverk finns bestående av flera forskningsinstitut, berörda myndigheter och organisationer samt . Nätverket har haft en stor roll när det gäller att få till stånd ansökningar och att genom dialoger, seminarier, publikationer etc. göra resultaten kända för en svensk publik. Den europeiska rymdpolitiken har vidareutvecklats . Till exempel har möten hållits i det så kallade rymdrådet som är ett gemensamt informellt ministerråd mellan EU och (). Syftet är bland annat att formulera en gemensam europeisk rymdpolitik. Dessa möten bygger på ett ramavtal mellan de båda organisationernas som reglerar ansvarsområdena inom rymdverksam- heten. EU är en viktig aktör i kraft av de behov som finns inom forsknings-, miljö- och transportpolitiken. Satellitprojekten för jordobservation och för navigering och positionering drivs gemensamt av EU och . Kommissionen presenterade den så kallade bioteknik- strategin Biovetenskap och bioteknologi; en strategi för (KOM(2002)27slutlig). Dokumentet beskriver de utmaningar som finns inom området och innehåller en handlingsplan med konkreta åtgärder, som riktar sig till medlemsstaterna, kommissionen och den privata sektorn. Kommissionen lämnar regelbundna rapporter om de framsteg som görs i enlighet med strategins handlingsplan. Den tredje rapporten (KOM(2005) 286) kom . Den diskuterades på rådet . framhöll då att det är mycket positivt att kommissionen Skr. 2005/06:85 tillsammans med medlemsstaterna arbetar med att implementera bioteknikstrategin. 35 Regional- och strukturpolitik 35.1Strukturfondsprogrammen under innevarande programperiod 20002006 Från EU har fått en tilldelning på öronmärkt för åren 20002006. Till det kommer en offentlig medfinansiering på ungefär lika mycket samt en betydande finansiering från det privata näringslivet. Sammanlagt handlar det om . Till har av de 21 miljarderna intecknats i projekt och har utbetalats. Av de geografiskt inriktade strukturfondsprogrammen får områden med låg befolkningstäthet störst andel medel. Åtgärderna riktas främst till insatser för små- och medelstora företag. De syftar bl.a. till att stimulera nyföretagande, distansutbildning och bredbandsutbyggnad. har en genomgång gjorts av strukturfondsprogrammen. I denna genomgång har man kunnat konstatera att projektens inriktning och verksamhet svarar upp mot vad syftet var med dem när de beslutades och att de bidrar till att hjälpa till de berörda regioner med de struktur- omvandlingar som krävs. För strukturfondsprogrammen kommer några studier att genomföras med fokus på att studera insatserna för att stärka förutsättningarna för en attraktiv livsmiljö, utveckla företagandet och entreprenörskapen samt innovationer. Förhandlingarna om hur stor budget EU kommer att ha under nästa period (20072013) och om sammanhållningspolitikens utformning har fortgått . Vid Europeiska Rådets möte lyckades medlemsstaterna komma överens om långtidsbudgeten. Denna fastställs slutligt genom avtal mellan rådet, och kommissionen. Uppgörelsen i Europeiska Rådet innebär bl.a. att hela kommer att omfattas av nya mål 2 dvs. Regional konkurrenskraft och sysselsätt- ning som norra ges extra medelstilldelning för att hantera de särskilda problemen (bland annat den mycket låga befolk- ningstätheten) i dessa områden. Den allmänna förordningen som styr strukturfonderna och special- förordningar som är kopplade till den, har förhandlats i rådsarbets- gruppen för strukturåtgärder . Det har handlat om ett stort antal Dessa förhandlingar kommer att slutföras Skr. 2005/06:85 under det österrikiska ordförandeskapet. Nytt för nästa programperiod (20072013) är att rådet ska besluta om europeiska strategiska riktlinjer. Dessa ska sedan omsättas i nationella strategier som i sin tur ska kopplas till strukturfondsprogrammen. Förberedande arbete på en nationell strategi har inletts , bl.a. genom att sex regionala konferenser hållits på olika platser i landet. Inför den nya programperioden kommer genomförandeorganisationen i att ses över. En särskild utredare ska lämna förslag till en organisation för genomförande av EU:s sammanhållnings- politik och den svenska regionala utvecklingspolitiken. Inom ramen för arbetet med de framtida programmen för territoriellt samarbete (nuvarande Interreg) har förberedande diskussioner hållits med berörda svenska regioner, andra medlemsstater samt kommissionen. Inom EU är strukturfonderna ett av de viktigaste regional politiska instrumenten för regional sammanhållning och har en tydlig territoriell och transnationell dimension. ESDP (European Spatial Development Perspective) drog upp riktlinjerna för rumslig planering i . Det började växa fram som en idé i samband med att reformerades 1988. Ett mellanstatligt samarbete inleddes och syftet vara att ta fram ett strategiskt policydokument för EU:s territoriella ut- veckling. antogs vid ett informellt ministermöte i , det gemensamma dokumentet ESDP, Det regionala utvecklingsperspektivet inom EU. ESDP är ett politiskt ramverk där medlemsstaterna första gången enades om gemensamma policymålsättningar och utvecklingsmöjligheter för att åstadkomma en balanserad och hållbar utveckling för hela det Europeiska territoriet. Det har ingen formell status. Trots detta markerar ESDP ett ökat intresse för den territoriella dimensionen på EU:s olika politikområden, inklusive sammanhållningspolitiken. En viktig del i detta är bättre sektorssamordning där hänsyn tas till det regionala samman- hanget. Ett informellt ministermöte om territoriell utveckling och sammanhåll- ning ägde rum i . Mötet var en fortsättning på den politiska diskussion kring territoriell sammanhållning som inleddes under det nederländska ordförandeskapet. Vid ett informellt ministermöte i enades ministrarna om en politisk agenda för att uppnå en sammanhållen politik för den territoriella utvecklingen i och att få en samstämmighet mellan den territoriella utvecklingen och EU:s sektorspolitik. Syftet har delvis setts som ett första steg mot en fortsättning på ESDP-processen, motiverad bl.a. av utvidgningen, knytningen till Lissabonstrategin och att det nu genom ESPON finns ny kunskap om den territoriella utvecklingen i . Mötet i följdes upp med ett arbetsmöte under det brittiska ordförandeskapet. Ett slutligt dokument kommer att presenteras under det tyska ordförandeskapet . Städers bidrag till tillväxt och sociala I kommissionens strategiska riktlinjer för tillväxt och sysselsättning 20072013 lyfts städer fram som prioriterade områden för att nå de upp- satta målen för tillväxt och social sammanhållning (KOM(2005) 0299). I områden bör fokus vara att förbättra konkurrenskraften och finna en balans mellan de ekonomiskt starkaste regionerna och övriga områden. Åtgärder måste vidtas för att åtgärda problem med social utestängning, hög och växande brottslighet och allmänt försämrad livskvalitet i utsatta områden. Generellt anser kommissionen att stödet ska fokuseras på att utveckla delaktigheten och integrerade strategier som är kapabla att hantera höga koncentrationer av ekonomiska, miljömässiga och sociala problem i storstadsområden. I det förslag som kommissionen presenterat avseende strukturfondernas utformning för perioden 20072013 ska såväl ESF som ERUF- fonderna kunna stödja vissa storstadsområden genom strategier som bygger på en helhetssyn och ett aktivt deltagande från berörda parter för att åtgärda ekonomiska, miljömässiga och sociala problem. Kommissionen anger också i sina riktlinjer att utbyte av erfarenheter och goda exempel avseende urban utveckling och implementering av samarbetsprogram kommer att stödjas. och är gemenskapsinitiativ inom ramen för perioden 20002007. är det enda svenska EU-programmet för hållbar utveckling av utsatta storstadsområden under innevarande program period, medan tog del av . I ansvarar på regeringens uppdrag för storstadspolitiken . Inom ramen för storstadspolitiken finns mål som stämmer väl överens med kommissionens prioriteringar av- seende tillväxt och social sammanhållning. Instrumentet utvecklingsavtal som används för att berörda aktörer på lokal, , regional och nationell nivå ska nå de uppsatta målen har lyfts fram av kommissionen som ett gott i exempel i en . Storstadspolitiken verkar för ökat kunskaps- och erfarenhetsutbyte om frågor inom . har arbete pågått med att arrangera en europeisk storstadskonferens, 2.0 på tema and partnership, där tillsammans med och i samverkan med kommissionen står värd. Konferensen kommer att äga rum (Internetadress, se bilaga 6). Rättslig grund för en gemensam eller harmoniserad skogspolitik saknas i . Medlemsstaterna beslutar alltså själva om skogsbruket och skogsnäringen inom respektive land. Däremot berör samarbetet inom till exempel miljö, inre marknad och jordbruk även skogsfrågorna. Inom EU har man tagit initiativ till en mer övergripande syn på skogsbruket. EU deltar också i internationella samarbeten på dessa områden. Detta bidrar till en ökad samordning inom Stöd till skogsbruk finns inrymt bland annat inom den Skr. 2005/06:85 gemensamma jordbrukspolitiken och inom miljöområdet. Kommissionen har i ett meddelande svarat på Europeiska rådets begäran till kommissionen att lägga fram en rapport om genomförandet av . Kommissionen föreslog i rapporten att utarbeta en handlingsplan för genomförandet av . I rådets resolution av om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen fastställdes en ram för skogsrelaterade åtgärder. Strategin framhåller den betydelse skogens mångsidiga roll och ett hållbart skogsbruk har för samhällets utveckling och fastställer ett antal viktiga beståndsdelar som ska ligga till grund för strategins genom- förande. Den förklarar att ansvaret för skogspolitiken vilar på medlemsstaterna, men att EU kan bidra till genomförandet av ett hållbart skogsbruk genom vissa gemensamma politiska åtgärder. I rådslutsatserna från uppmanade rådet kommissionen att utarbeta och presentera en handlingsplan. I en bifogad deklaration till rådslutsatserna underströk vikten av att subsidiaritetsprincipen fortsätter tillämpas på skogsområdet och att EU:s insatser på skogsområdet även fortsättningsvis bör vara begränsade. 35.5.2Import av skogsprodukter till EU presenterade EU kommissionen en handlingsplan för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt). Målet är att förbättra administrativa rutiner och reducera olaglig skogsavverkning, framför allt genom att förhindra handel med virke som inte är avverkat enligt exporterande lands gällande lagstiftning. De bakomliggande problemen anses bl.a. vara korruption, oklara ägarförhållanden och licenser för avverkningar. På basis av slutsatser angående kommissionens förslag till handlingsplan presenterade kommissionen ett utkast till förordning avseende Flegt (se faktapromemoria 2004/05:FPM07). beslutades på jordsbruksrådet om förordning om upprättande av ett frivilligt system med Flegt-licenser för import av timmer till EU, samt om bemyndigande till kommissionen att inleda förhandlingar om partnerskapavtal för att genomföra delar av för Flegt. Förordningen ställer krav på Flegt-licens för import av skogsprodukter till EU från partnerland. Partnerländer är de länder som frivilligt ingår partnerskapsavtal med EU. Kommissionens bemyndigande att inleda förhandlingar beskriver hur partnerskapsavtalen ska utformas. De frivilliga partnerskapsavtalen ska innehålla ett licenssystem som visar att importerade skogsprodukter innehåller virke som är lagligt avverkat och producerat i partnerlandet. I partnerskapsavtalen ska det även fastställas på vilka områden det krävs tekniskt och ekonomiskt utvecklingsbistånd för att kunna genomföra varje partnerskapsavtal. Biståndet ska inriktas på att främja en laglig skogssektor som ett led i arbetet för att nå ett hållbart skogsbruk. Det kan till exempel handla om Skr. 2005/06:85 att hjälpa partnerländerna att utveckla system för kontroll av att timmer har avverkats lagligt, reformera lagstiftning och andra bestämmelser, främja öppenhet och politiska reformer, utveckla den offentliga förvaltningen, civila samhället och andra institutioner. I första hand tecknas partnerskapsavtal med stora producentländer av tropiska skogs- produkter, men även har pekats ut som tänkbart partnerland. Förhandlingar om partnerskapsavtal har inletts med , , , och . stödjer insatser mot handel med illegalt virke, men har under förhandlingarna strävat efter en realistisk syn på vilka krav som kan ställas på länder med svaga strukturer. övergripande ståndpunkt är att det mest effektiva sättet att minska olagliga avverkningar är att förstärka nationella myndigheters kontroll av hela skogsbruket och inte enbart exporten till EU, som ofta utgör en mindre del. Det är därför viktigt att Flegt-partnerskapsavtalen, förutom licenssystemet, innehåller tekniskt och ekonomiskt utvecklingsbistånd som omfattar hela partnerlandets skogsbruk. har även drivit att licenssystemet ska utformas så att handel med lagligt avverkat timmer och skogsprodukter inte försvåras, vilket riskerar att öka den olagliga verksamheten. har tillsammans med framgångsrikt drivit möjligheten att knyta licenskravet till företag istället för enskilda leveranser, vilket därmed ökar kostnadseffektiviteten i systemet. Detta är också viktigt för den svenska skogsindustrin som bedriver en omfattande import av råvara från . DEL 7 TRANSPORTER, ELEKTRONISKA 36.1Frågor som rör flera transportslag har gått in i utvecklings- och validerings- fasen, som planeras pågå till början av 2009, varefter utbyggnadsfasen tar vid. En första provsatellit sändes upp och senare ska ytterligare en sändas upp. Systemet ska vara i operativ drift 2011. Det gemensamma företaget för har fortsatt upphandlingen av en privat koncessionär för färdigbyggande och drift av och förhandlar nu med ett enda konsortium. Avtal väntas kunna tecknas . har de första mötena hållits med styrelsen för den nya förvaltningsmyndighet, som successivt ska ta över förvaltning och ägande av Galileosystemet. Det omfattande arbetet med säkerheten kring har fortsatt . Anknytningen av länder utanför EU till har fortsatt och avtal har tecknats mellan och om samarbete inom satellitnavigationsområdet. 36.1.2Programmet är utan pengar Syftet med är att minska trängseln, förbättra godstransportsystemens miljöprestanda i gemenskapen och underlätta intermodala transporter för att skapa ett effektivt och hållbart transport- system. Den föreslagna programbudgeten är väsentligt mycket större än den i det nuvarande programmet, vilket förklaras med att åtgärdsprogrammet har fördjupats. Rådet tog beslut om innehållet i förordningen utom de delar som hänger samman med den slutliga budgetnivån. Budgetnivån är beroende av utgången av förhandlingarna om nästa finansiella perspektiv. En informell ministerkonferens om trafiksäkerhet genomfördes för tredje gången i av det brittiska ordförandeskapet. Syftet med konferensen var att driva på processen mot målet att halvera antalet döda på vägar . Temat för årets möte var livslångt lärande för trafiksäkerheten. Det lanserades även en tävling som innebär att medlemsstaterna inbjuds att presentera trafik- säkerhetsprojekt som syftar till att öka säkerheten för barnen när de ska ta sig från sitt hem till skolan. Fortsatt väntan på ett gemensamt europeiskt körkort presenterade kommissionen ett förslag till ett omarbetat direktiv om körkort (KOM(2003) 621 slutlig). Syftet med förslaget till revision av det nu gällande direktivet (91/439/EEG) om körkort är främst att förbättra körkortets skydd mot förfalskningar, att säkerställa fri rörlighet för EU-förare och att förbättra trafiksäkerheten. I avvaktan på behandling fattade transportministrarna beslut om gemensam inriktning. första behandling av förslaget ägde rum . Ordförandeskapet försökte inför rådsmötet (transport, telekom och energi) att nå en tidig uppgörelse med i andra behandlingen. förklarade sig i de förhandlingar som ägde rum beredd att godta rådets gemensamma ståndpunkt under förutsättning att den innehöll vissa kompromisser. En av kompromisser- na var utbyte av existerande körkort, vilket en blockerande minoritet av länder har problem med. De anser att det skulle kosta för mycket och bli ett politiskt problem. På rådsmötet rapporterades därför endast det aktuella läget. Inte heller på rådsmötet enades man utan den blockerande minoriteten består tills vidare. Frågan kommer fortsatt att behandlas . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om kör- och vilotider på vägtrafikområdet. Ett ändrat förslag till förord- ning (KOM(2003) 490 slutlig) lades fram . Ungefär sam- tidigt lade man fram ett förslag (KOM(2003) 628 slutlig) till ett nytt direktiv om kontroll av kör- och vilotider och av färdskrivare. Rådet behandlade förslagen då beslut om politisk överenskommelse nåddes. andra behandling av förslaget skedde med flera förslag till ändringar. Rådet kunde inte anta alla ändrings- förslag utan ärendena gick till förlikning. Vid det förlikningssamman- Skr. 2005/06:85 träde som hölls kunde en uppgörelse nås. ligger att det fortsatta arbetet ska inriktas på att lagstiftningen publiceras och att kravet på att utrusta nya fordon med digitala färdskrivare ska börja gälla . 36.2.3Eurovinjettdirektivet beskattning av tunga lastbilar Förslaget till ändring av det nuvarande Eurovinjettdirektivet har varit svårt att förhandla och förhandlingen har dragit ut . Rådet och tycks dock ha kommit fram till en lösning som kan godtas av bägge parter. Det är en så kallad andra läsningsuppgörelse som innebär att beslut i andra behandlingen anpassats så att det ska kunna godtas av rådet utan några egentliga ytterligare förhandlingar. Eurovinjettdirektivet reglerar vilka avgifter som får tas ut för tunga lastbilar då de använder viss infrastruktur. Det innehåller bland annat bestämmelser om vilka och hur tunga fordon som omfattas (teknisk räckvidd), vilka typer av vägar som omfattas (geografisk räckvidd) och vilken differentiering av avgifterna som får göras i förhållande till fordonens miljö- och trafiksäkerhetsegenskaper samt vilka kostnader som får räknas in i avgifterna. Uppgörelsen är tillfredsställande, och ger medlemsstaterna relativt stor handlingsfrihet. För svenskt vidkommande innebär det att vi kan införa mer rättvisande vägavgifter för den tunga godstrafiken på väg (kilometer- avgifter). Rådet kunde enas om politiska överenskommelser inför an- tagandet av den gemensamma ståndpunkten för tre av de fyra förslagen i paketet. De tre förslag man enats om är behörighetsbevis för lokförare, marknadstillträde för internationell persontrafik på järnväg och passagerares rättigheter. Från svensk sida är grundinställningen positiv till alla tre när det gäller syftet med förslagen. Tillträde till marknaden för internationell persontrafik på järnväg Förslaget om tillträde till marknaden för internationell persontrafik på järnväg innebär att marknaden öppnas för konkurrens . Det kommer då att bli fritt tillträde till järnvägsinfrastrukturen för järnvägsföretag som utför internationella persontransporter och som uppfyller säkerhetskrav och andra relevanta tekniska och administrativa krav. Det fria tillträdet innebär även viss rätt till cabotage, dvs. inrikes trafik även i andra stater än den där järnvägsföretaget har sitt säte. Medlemsstaterna får dock möjlighet att begränsa marknadstillträdet om av samhället upphandlad trafik utsätts för konkurrens som motverkar syftet med upphandlingen genom att den ekonomiska jämvikten för denna trafik hotas. inställning är att EU bör avvakta genomförandet av tidigare antagna regler om marknadsöppning för godstransporter på järnväg innan 155 man går vidare med det nya steg som förslaget innebär. Det är därför Skr. 2005/06:85 viktigt att man fram till ikraftträdandet av nya regler om ytterligare marknadsöppning noggrant kontrollerar hur tidigare antagna regler tillämpas i medlemsstaterna. har därför föreslagit att kommissionen ska göra en utvärdering av förhållandena på marknaden och rapportera om situationen . Detta förslag togs med i den politiska överens- kommelsen. Passagerares rättigheter vid internationella tågtransporter Kommissionens förslag till förordning om internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter (KOM(2004) 143 slutligt) redovisas i faktapromemoria 2003/04:FPM115. Förslaget, som syftar till att stärka tågpassagerarnas rättigheter, innehåller bestämmelser om informations- skyldighet, ersättning och assistans vid förseningar och inställda tåg, assistans till funktionshindrade passagerare, ansvar vid dödsfall och skada på passagerare samt vid förlust och skada på bagage. Förslaget har behandlats i rådet och . Som ett resultat av förhandlingarna har förslaget bättre anpassats till reglerna i det internationella järnvägsfördraget (COTIF). har i rådet välkomnat såväl en förstärkning av passagerarnas rättigheter som en anpassning till COTIF. Transportministrarna kan förväntas fatta beslut rörande förslaget . Kvalitetskrav vid godstransporter på järnväg Förslaget till förordning om ersättning vid åsidosättande av avtalade kvalitetskrav för godstransport på järnväg (KOM(2004) 144 slutlig) har beskrivits i faktapromemoria 2003/04:FPM117. I förslaget finns bestäm- melser om kvalitetskrav för godstransporter och om ersättning i den mån de åsidosätts. Huvudsyftet med förslaget är att främja godstransporter på järnväg inom EU. Förslaget diskuterades i rådet . En klar majoritet av medlemsstaterna ställde sig dock negativa till förslaget, då detta bland annat ansågs motverka järnvägsoperatörernas och transportkundernas möjligheter att skräddarsy sina egna transport- lösningar. Förslaget har av den anledningen avförts från ordförande- skapets dagordning. 36.2.5Passagerarrättigheter vid internationella busstransporter Kommissionen skickade ut ett frågeformulär rörande passagerarrättigheter vid internationella busstransporter. I formuläret efterfrågade kommissionen om medlemsstaterna såg något behov av ett regelverk rörande internationella busspassagerares rättigheter och hur dessa regler i så fall borde utformas. En sådan reglering välkomnades från svensk sida eftersom det är angeläget att passagerarnas ställning stärks. Vidare pekade på att en sådan reglering borde utformas i linje med motsvarande förslag på järnvägsområdet. oklart när kommissionen kan förväntas lägga fram ett förslag till rättsakt Skr. 2005/06:85 i frågan. Kommissionens förslag (se faktapromemoria 2004/05:FPM40) till direktiv om tillträde till marknaden för hamntjänster bygger till stora delar på ett tidigare förslag med samma namn som förkastades av efter förlikningsförfarande. Europa- parlamentet behandlade förslaget i första läsningen då en klar majoritet röstade för att förslaget avvisas. Det är nu upp till kommis- sionen att avgöra om förslaget ska återkallas eller om behandlingen av det ska fortsätta.