prop · GU031d16 · 2006-10-16 00:00:00 — Inga nyanvisningar kommer att göras till plusjobb och utbildningsvikariat från och med Nystartsjobb införs och stödet lämnas i form av en skattekreditering på arbetsgivarens skattekonto. Utöver detta redovisas här även andra saldopåverkande skatteutgifter som kan härledas till politikområdet Arbetsmarknadspolitik. Avdrag för ökade levnadsomkostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor Den som har tillfälligt arbete på annan ort än hemorten eller flyttat till annan ort på grund av arbete men har kvar den tidigare bostaden kan under vissa förutsättningar få avdrag för den ökning av levnadskostnaderna som därigenom uppkommer. Om den skattskyldige på grund av sitt arbete vistas på annan ort än hemorten kan avdrag för utgifter för en hemresa medges. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förmån av fri utbildning vid personalavveckling m.m. Förmån av fri utbildning vid personalavveckling m.m. är undantagen från skatteplikt om utbildningen är av väsentlig betydelse för att den skattskyldige skall kunna fortsätta att arbeta. Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet Avser kostnader i näringsverksamhet. I övrigt se Avdrag för resor till och från arbetet. Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa Skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa är av avgiften till arbetslöshetskassan. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Avdrag för resor till och från arbetet Skatterättsligt anses kostnader för resor till och från arbetet i princip vara privata levnadskostnader och inte en kostnad för intäkternas förvärvande. Anledningen är att den skattskyldige själv anses kunna välja sin bostadsort. Då kostnader som överstiger är avdragsgilla vid inkomsttaxeringen utgör avdraget en skatteutgift avseende skatt på inkomst av tjänst. Anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna Målgruppen är arbetslösa med mycket långa inskrivningstider på arbetsförmedlingen och långtidssjukskrivna. Stimulansen ges i form av särskilt anställningsstöd och anställningsstöd för långtidssjukskrivna. Övriga anställningsstöd föreslås i denna budgetproposition avvecklas . Om den skattskyldige har haft utgifter för resa mellan två platser inom EES i samband med tillträdande eller frånträdande av anställning eller uppdrag, s.k. inställelseresa, har denne rätt till avdrag för utgifterna. Avdraget skall som huvudregel beräknas efter utgiften för det billigaste färdsättet. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av fri resa till eller från anställningsintervju eller kostnadsersättning för sådan resa är inte skattepliktig. Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () Målgruppen för stödet är arbetslösa med vissa funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Utbildning av personal inom vård och äldreomsorg Ett tidsbegränsat stöd för utbildning av personal inom vård och omsorg gäller från till och med . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tillfälligt stöd i form av att skattekreditering lämnas till arbetsgivare inom gemensamt finansierad vård och omsorg till utbildningskostnader för personal samt lönekostnader för vikarier som ersätter de anställda . Stödet ger en subvention av lönekostnaderna på maximalt . Därtill ges ett stöd för utbildningskostnaderna upp till hälften av dessa dock högst . Regeringen avvecklar stödet och inga nya utbildningsvikariat beviljas . Plusjobb infördes av den tidigare regeringen . Stödet gällde kvalitetshöjande arbetsuppgifter inom offentligt finansierad verksamhet i maximalt . För personer gäller stödet till . Den tidigare regeringen har beslutat att anvisning till plusjobben fick enligt ursprungligt regelverk göras fram till . Stödet ger en subvention av lönekostnaderna på maximalt , vilket ger en full subvention upp till en lön på . Därtill ges ett stöd för anpassning till arbetsgivaren på samt extra stöd på om deltagaren kommer från aktivitetsgarantin. För plusjobb gäller ej lagen om anställningsskydd. De är heller inte grund för arbetslöshetsersättning men utgör överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen. Den nya regeringen avser att avveckla plusjobben och stoppa beviljandet av nya plusjobb . Regeringen avser att införa nystartsjobb för att öka möjligheterna för dem som står långt utanför arbetsmarknaden att komma tillbaka till arbete. Nystartsjobben innebär att ett belopp motsvarande arbetsgivaravgifterna, inklusive ålderspensionsavgiften, krediteras arbetsgivarens skattekonto för de personer som kvalificerar till ett nystartsjobb. Det övergripande målet är att arbetsmarknadspolitiken skall bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Detta mål är beslutat av . Den tidigare regeringen har därtill satt ett antal mål för hur arbetsmarknadspolitiken skall fungera. I myndigheternas regleringsbrev har den tidigare regeringen beslutat om mål för verksamhetsområden och verksamhetsgrenar. Regeringen avser att se över nuvarande mål och målstruktur för politikområdet. Regeringen kommer att eftersträva mätbara mål och en förenklad målstruktur. AMV skall få ett större ansvar och möjlighet att i högre grad sätta egna mål och indikatorer som är nödvändiga för att bedriva en effektiv arbetsmarknadspolitik. Ar- betsmarknadspolitikens roll är att skapa förutsättningar för nya jobb. Den skall bidra till att människor så snabbt som möjligt kan gå från ett arbete till ett annat eller från arbetslöshet till ett reguljärt arbete. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skall också bidra till att nå målen i EU:s sysselsättningsriktlinjer. Inriktningen och prioriteringen av resurserna skall tydligare inriktas mot matchning mellan arbetssökande och lediga jobb. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skall utföras effektivt. I detta ingår att säkerställa arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring vid kortare perioder av arbetslöshet. Verksamhetens insatser skall avsevärt förbättras genom att uppföljning och utvärdering utvecklas och prioriteras inom berörda myndigheter. Den tidigare regeringen ökade de arbetsmarknadspolitiska programmen för att minska den öppna arbetslösheten. Utifrån en expansion av befintliga insatser har plusjobb, utbildningsvikariat, lärlingsplatser för ungdomar och allmänt anställningsstöd för ungdomar tillkommit som nya inslag i en redan omfattande programverksamhet. Den förbättrade konjunkturen gjorde inte det avtryck på arbetsmarknaden och som förväntades. Sammanlagt ökade den tidigare regeringen programvolymerna med 15 600 personer . var 133 200 personer i program, en ökning med 23 900 jämfört med . Konjunkturläget har förbättrats ytterligare. Regeringen avser därför att minska programvolymerna och satsa på program för dem som står längst från arbetsmarknaden och på program som visat sig mest effektiva. Arbetsmarknadsutbildningen skall i högre grad än inriktas på att förstärka den arbetslöses kompetens och koncentreras till områden där brist på arbetskraft kan uppstå. AMV skall reformeras från grunden. I det ingår bl.a. att arbetsförmedlingarnas resurser tydligt inriktas mot matchning mellan arbetssökande och lediga jobb. Arbetsförmedlingarna måste skapa bättre kontakter och samverka med arbetsgivare. Arbetsförmedlarna måste fungera som coacher till de arbetssökande. De personliga kontakterna mellan arbetsförmedlingen och arbetssökande måste utökas och fördjupas. Ett större och mer diversifierat utbud av förmedlingstjänster underlättar också matchningen. bör därför kompletteras med flera olika typer av arbetsförmedlingar, branschvisa arbetsförmedlingar, bemanningsföretag och andra specialförmedlingar. Därmed kan den sökande snabbare matchas ihop med arbete. Regeringen avser att återkomma med förslag som påskyndar en utveckling mot kompletterande arbetsförmedlingar. Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal omfattar programperioden 20002006. Projektverksamheten inom programmen kommer att fullföljas respektive 2008. Den övergripande strategin i mål 3-program- met, och för motsvarande del av mål 1-pro- grammen, är att stärka individens ställning på arbetsmarknaden genom kompetensutveckling av såväl sysselsatta som arbetslösa. Även andra insatser som kompletterar och utvecklar den nationella politiken samt stödjer genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin skall genomföras. Programmet fokuserar även på att främja hälsan i arbetslivet. Mål 3-programmet är indelat i fyra insatsområden: Kompetensutveckling för sysselsatta, Ökad anställbarhet och företagaranda, Integration, mångfald och jämställdhet samt Lokal utveckling. Samtliga insatsområden skall genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Socialfondsmedlen i mål 3 exklusive motsvarande del av mål 1-programmen uppgår till cirka 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 för programperioden, vartill skall läggas nationell medfinansiering på . Från starten har 47 900 projekt bifallits. Dessa projekt omfattar 1 688 000 deltagare, varav kvinnor och män. Den ojämna könsfördelningen beror främst på de mål 3-projekt som bedrivs inom offentlig sektor, vilken har en hög andel anställda kvinnor. Antalet individer som har deltagit i mål 3 kan uppskattas till 1 129 000, eller av arbetskraften. Insatsområdet Kompetensutveckling för sysselsatta, som genomförs i två steg, svarar för merparten av deltagarna och projekten. Övriga insatsområden, som till stor del avser arbetslösa och av de budgeterade socialfondsmedlen, har omfattat 4 480 projekt. Antalet deltagare i dessa projekt uppgår till 263 000, varav kvinnor och män. Gemenskapsinitiativet Equal syftar till att genom transnationellt samarbete, främja nya metoder för att motverka all slags diskriminering och ojämlikhet på arbetsmarknaden, avseende såväl arbetslösa som sysselsatta. Equal skall fungera som ett försökslaboratorium för den europeiska sysselsättningsstrategin. Ett övergripande mål för det svenska Equal-programmet är ett arbetsliv utan diskriminering och ojämlikhet och som är präglat av mångfald. Bidraget från Socialfonden uppgår till för programperioden 20002006. Nationell medfinansiering med motsvarande belopp tillkommer. Equal i omfattar totalt 72 projekt, s.k. utvecklingspartnerskap, fördelade på två ansökningsomgångar. Dessa utvecklingspartnerskap har haft en genomsnittlig budget om . Inom Equal görs omfattande insatser för att på olika nivåer sprida resultaten av programmet och påverka de strukturer som bidrar till diskriminering. Arbetet organiseras bl.a. i åtta nationella temagrupper för att i högre grad kunna generalisera resultaten från Equal. Inom ramen för dessa grupper bedrivs även forskning. Den tidigare regeringen fattade beslut om en nationell strategi för regional konkurrenskraft och sysselsättning 20072013. Regeringen avser att återkomma med överväganden rörande prioriteringar och riktlinjer i den nationella strategin. Med utgångspunkt i strategin skall ett förslag till ett nationellt socialfondsprogram inom det 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 nya strukturfondsmålet Regional konkurrenskraft och sysselsättning utarbetas inom och överlämnas till Europeiska kommissionen för godkännande. Bidraget från Socialfonden för detta program beräknas till eller för perioden 20072013. Därtill kommer nationell medfinansiering med samma belopp. Genom Amsterdamfördraget lades grunden för EU-ländernas samarbete inom sysselsättningsområdet. Genom de konkreta sysselsättningsmål som sattes upp i har sysselsättningsstrategin blivit ett viktigt instrument för genomförandet av Lissabonstrategin. EU:s mål är full sysselsättning, förbättrad kvalitet och produktivitet i arbetet samt öka graden av social och regional sammanhållning. Samarbetet bygger på den så kallade öppna samordningsmetoden. Metoden innefattar gemensamma målsättningar och riktlinjer, övervakning och uppföljning med hjälp av indikatorer och rekommendationer samt utbyte av goda exempel mellan medlemsstaterna. antas gemensamma sysselsättningsriktlinjer som skall ligga till grund för ländernas nationella sysselsättningspolitik. Arbetsmarknadspolitiken skall tillsammans med andra politikområden bidra till att målen uppfylls. De integrerade sysselsättningsriktlinjer som antogs 2005 för perioden 20052008 skall omsättas i tydliga prioriteringar; att få in och behålla fler människor på arbetsmarknaden, öka arbetskraftsutbudet och modernisera de sociala trygghetssystemen; förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga samt öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter. Länderna återrapporterar den politik som har förts mot bakgrund av riktlinjerna. antogs ett nationellt handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning för perioden 20052008. I det nationella handlingsprogrammet 2008 lyfte den tidigare regeringen bl.a. fram ett högt arbetskraftsdeltagande bland befolkningen i arbetsför ålder och ett högt antal arbetade timmar i ekonomin som en förutsättning för en väl utbyggd välfärdsstat och därmed en prioritering för perioden 20052008. ökad sysselsättning samt åtgärder för minskad ohälsa prioriterade. kommer ett reviderat handlingsprogram, i linje med regeringens politik och de antagna integrerade sysselsättningsriktlinjer, att antas. I de senaste budgetpropositionerna har genomförandet av förmånsrättsreformen och dess påverkan på lönegarantin och utvecklingen av utfallet på anslaget redovisats. Som en sista del i reformen infördes lönegaranti vid företagsrekonstruktion. Lagändringen som trädde i kraft innebär att arbetstagare har samma rätt till lönegaranti vid företagsrekonstruktioner som de har i samband med konkurser. Effekten av denna ändring redovisas nedan i avsnitt 5.6.2. Som ett led i arbetet med att förbättra förutsättningarna för små- och medelstora företag kommer regeringen skyndsamt att utreda företagsinteckningens förmånsrätt med sikte på en förstärkning av företagens möjligheter till kapitalförsörjning. Regeringen avser också att utreda förutsättningarna för statens regressrätt i fråga om lönegaranti. Sådana förslag skulle innebära att konkurser kommer att belasta statens finanser i större utsträckning än . Resultatbedömningen bygger på den målstruktur för arbetsmarknadspolitiken som gäller och som beslutats av den tidigare regeringen. Regeringens bedömning är att den arbetsmarknadspolitiska verksamheten inte har haft tillräckligt effektiva mål och insatser för att på ett verkningsfullt sätt kunna bidra till att uppnå det övergripande målet om en väl fungerande arbetsmarknad. Verksamheten har inte haft möjlighet att skapa de förutsättningar som krävs för att arbetsmarknaden skall fungera tillräckligt flexibelt och svara för de behov som enskilda individer och arbetsgivare har. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten har dock utifrån de förutsättningar som den tidigare regeringen gett genomfört de insatser Bidra till att arbetslöshetstiden för de arbetssökande samt vakanstiden för icke tillsatta platser förkortas. som den uppdragits att göra för att komma till rätta med den höga öppna arbetslösheten, främst genom ökade programvolymer. Utifrån dessa förutsättningar har arbetsförmedlingen utfört följande : Arbetsförmedlingen på Internet har öppet och har över 800 000 unika besökare . Arbetsförmedlingen Kundtjänst, som är arbetsförmedling per telefon och har öppet både vardagar och , har 40 000 till 50 000 samtal . Över en miljon arbetssökande skrev in sig på någon av landets offentliga arbetsförmedlingar. Över 420 000 lediga platser anmäldes till arbetsförmedlingen. Över 675 000 fick ett arbete med eller utan förmedlingens hjälp. Över 720 000 anvisningar av sökande gjordes till de lediga platserna. Drygt 9 600 underrättelser angående rätten till arbetslöshetsersättning skickades av arbetsförmedlingen till arbetslöshetskassorna. I genomsnitt deltog 123 000 personer i något konjunkturberoende program. Anställningar med lönebidrag, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare och har i genomsnitt gett sysselsättning åt cirka 82 500 personer med funktionshinder. Ovanstående ger en övergripande bild av vad de drygt 10 000 (därav 7 100 arbetsförmedlare) anställda på landets 325 arbetsförmedlingar och länsarbetsnämnder har presterat och hanterat . Resultatbedömningen bygger på de tre verksamhetsområden som den tidigare regeringen har fastställt för arbetsmarknadspolitiken . Matchningen mellan arbetssökande och lediga arbeten Målen, som sattes av den tidigare regeringen, är att: 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 - Säkerställa arbetslöshetsförsäkringens och lönegarantins roll som omställningsförsäkringar. har mediantiden för arbetslöshet minskat . Detta beror både på arbetsförmedlingarnas insatser och externa faktorer. Mediantiden i arbetslöshet uppgick för kvinnor och för män. Medianarbetslösheten varierar relativt kraftigt regionalt, i till i t.ex. . satte AMV ett mål för långtidsinskrivna. Målet var att antalet inte skall överstiga 36 000 personer i genomsnitt . Med långtidsinskrivning avses sökande som varit inskrivna och inte haft arbete som varat minst . Målet nåddes inte då antalet långtidsinskrivna uppgick till 37 424 i genomsnitt . Även detta mål påverkas av konjunkturläget, men genom riktade insatser och prioriteringar har arbetsförmedlingarna kunnat hålla nere antalet långtidsinskrivna. I genomsnitt var drygt 15 700 kvinnor långtidsinskrivna vilket motsvarar av samtliga kvinnor som är arbetslösa och deltagare i konjunkturprogram. Motsvarande andel för män är . I antal var 21 800 män långtidsinskrivna. Det är fler män som har långa inskrivningstider men jämfört med har ökningen varit starkare bland kvinnor. Orsaken till detta har inte kommenterats av AMS i återrapporteringar till den tidigare regeringen. Antalet långtidsinskrivna fortsätter att minska, men fortfarande tillhör drygt en tredjedel av samtliga långtidsinskrivna denna åldersgrupp trots att de utgör av samtliga arbetslösa och deltagare i konjunkturprogram. Korta vakanstiderna för lediga arbeten AMV skall också bidra till att vakanstiderna för lediga arbeten förkortas. Det finns inget tillförlitligt sätt att mäta vakanstiden. Ett approximativt mått, enligt AMS, på den genomsnittliga vakanstiden för lediga platser är kvoten mellan stocken och flödena av lediga platser som anmälts till arbetsförmedlingen. Mätt på detta sätt var vakanstiden för lediga platser , vilket är en minskning jämfört med . AMS har haft målsättningen att genom servicemätningar till arbetsgivare mäta 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 den andel som anger att de fått tillräckligt med sökande för att kunna anställa. Målsättningen var att av arbetsgivarna skall ha fått tillräckligt med sökande inom rimlig tid för att kunna anställa. Enligt AMS mätningar uppgick andelen till . Samtliga län hade en andel över målsättningen. Jämfört med 2004 är det en minskning . AMS menar att det förklaras av en stigande efterfrågan på arbetskraft. Anvisning till ledig plats Huvuduppgiften för arbetsförmedlingen är att se till att sammanföra arbetssökande med lediga platser. Ett instrument för detta är anvisningen. Anvisningar skall göras i syfte att korta arbetslöshetstiderna och ge arbetsgivarna tillräckligt med sökande samt att kontrollera att villkoren för arbetslöshetsförsäkringen uppfylls. Anvisningen av sökande till ett ledigt arbete görs då arbetsförmedlingen bedömer att den sökande utifrån kompetens och erfarenhet stämmer väl överens med vad arbetsgivaren efterfrågar. Antalet anvisningar har minskat från nära en miljon till 720 000 . Uppföljningarna av anvisningarna har ökat. Un- der 2005 har av anvisningarna följts upp av arbetsförmedlingen. Det är en ökning jämfört med . Uppföljningarna visar att eller cirka 43 000 av de uppföljda anvisningarna resulterat i arbete med eller utan subvention. Re- sultaten är samma för både kvinnor och män. Anledningen till att alla anvisningar inte har följts upp kan bl.a. vara att arbetsgivarnas rekryteringsprocess drar ut men också på en brist på information till arbetsförmedlingen om vem som fått jobbet. Av samtliga anvisningar till lediga platser som arbetsförmedlingarna har gjort var utanför den egna länsgränsen. Jämfört med 2004 är det en minskning . AMS menar att det faktum att antalet anvisningar minskat inte behöver innebära minskad effektivitet. Det som har betydelse är om anvisningen träffar rätt sökande. Träffsäkerheten i anvisningen bör därför vara föremål för mer ingående analys framöver, menar AMS. Regeringens bedömning är att AMS omgående bör göra denna analys och utvecklar rutiner och metoder för att effektivisera anvisningsinstrumentet. Enligt gällande regelverk skall samtliga arbetssökande ha en handlingsplan från att den arbetssökande anmäler sig på arbetsförmedlingen. En handlingsplan för dem som inte fyllt bör dock upprättas . Handlingsplanen skall sammanfatta de insatser som arbetsförmedlingen och den sökande tillsammans anser nödvändiga för att den sökande snabbt skall få ett arbete. Handlingsplanen skall säkerställa att den sökande följer en effektiv sökstrategi och att den sökande får del av arbetsförmedlingens tjänsteutbud anpassat till individens behov. angav av de sökande att de hade en handlingsplan. Andelen med handlingsplan skiljer sig inte mellan könen. Däremot är det anmärkningsvärt att andelen som har handlingsplan är något lägre för de kvinnor och män som var utlandsfödda än bland dem som var födda i . Vidare uppnåddes inte ambitionen att ungdomar skall ha en handlingsplan än . Andelen funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga som har en handlingsplan uppgick till . Den individuella handlingsplanen är ett viktigt instrument för att insatserna från arbetsförmedlingen blir effektiva, t.ex. att rätt program ges till individen. Programmen skall anvisas utifrån individens behov men också ur ett övergripande arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Handlingsplanen syftar till att bidra till en effektiv sökstrategi. I det ingår att aktivt söka lämpliga arbeten. AMS genomför kontinuerligt sökandeundersökningar. Enligt AMS mätningar har sökaktiviteten ökat jämfört med året innan. Det genomsnittliga antalet sökta jobb per arbetssökande och månad har ökat med en procentenhet och uppgår till 3,6 jobb . De arbetssökande minskar sin sökaktivitet kraftigt när de går över i ett program. AMV:s sökandeundersökning visar vidare att sökt arbete utanför normalt pendlingsavstånd. Andelen som söker arbete inom andra yrkesområden än vad de har utbildning för eller har erfarenhet från uppgick till . Ingen av dessa andelar har förändrats jämfört med året innan. Det finns skillnader mellan könens sökbeteende. Kvinnor är mindre benägna att bredda sitt geografiska sökområde. Däremot finns det inga skillnader mellan könen när det gäller att bredda sitt yrkesmässiga sökande. Andelen som söker inom flera yrken överstiger och ökar med . Jämfört med 2004 är det endast den yrkesmässiga rörligheten som har ökat medan den geografiska är i stort sett oförändrad. Benägenheten att söka arbete utanför det normala pendlingsområdet är till viss del beroende av situationen på den lokala arbetsmarknaden. Är det hög arbetslöshet och låg efterfrågan på arbetskraft är sannolikheten högre att den sökande söker sig utanför det normala pendlingsområdet. Det finns regionala skillnader. Län med hög arbetslöshet har en större andel sökande som söker arbete utanför normalt pendlingsavstånd. När det gäller den yrkesmässiga rörligheten är de regionala skillnaderna relativt små. Regeringen bedömer att det inte är acceptabelt att sökaktiviteten hos personer som uppbär arbetslöshetsersättning är så låg. Bland annat måste andelen sökande som vidgar sitt sökande yrkesmässigt och geografiskt öka. Vidare skall samtliga arbetssökande som uppbär arbetslöshetsersättning ha en handlingsplan som motsvarar kraven för rätt till ersättning. Arbetslöshetsförsäkringen roll som omställningsförsäkring Den tidigare regeringen har gett AMV i uppdrag att komma till rätta med de brister som har uppmärksammats i hur arbetslöshetsförsäkringens regelverk hanteras. Uppdrag har funnits i AMV:s regleringsbrev.