prop · GT031d17 · 2006-01-01 00:00:00 — () har dock fått möjlighet att bedriva verksamhet med finansiering av tidigare tilldelade medel till och med utgången av 2007. Regeringen har uppdragit åt Verket för innovationssystem () att följa och utvärdera försöksverksamheten. utvärderingsinsatser genomförs i samarbete med bland annat forskare vid och . I samband med detta utvärderingsarbete genomförs även insatser till stöd för projektens egna arbeten med utvärderingar och resultatspridning. Uppdraget skall slutredovisas . Samverkan mellan arbetsgivare i det förebyggande och rehabiliterande arbetet Regeringen har uppdragit åt att stödja en utveckling av arbetsgivarsamverkan när det gäller förebyggande och rehabiliterande åtgärder. skall inom ramen för uppdraget stärka och utveckla metoder och modeller. I uppdraget ingår också insatser för kunskaps- och erfarenhetsspridning samt utvärdering. Totalt avsattes 2003 för genomförande och stödinsatser. Uppdraget skall slutredovisas . har fått ökade resurser med totalt för personalförstärkning samt för metod- och kompetensutveckling, se avsnitt 4.3.1. beslutade, enligt regeringens förslag, om till företagshälsovårdsutbildning. Medlen fördelades över perioden 2005. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen beslutade att avsätta för att stärka metodutvecklingen inom företagshälsovården. Verksamheten pågick mellan åren 2002 2004. Vidare beslutade , enligt regeringens förslag, om för bl.a. metodutveckling av företagshälsovården, se avsnitt 4.3.1. Flexibilitet, trygghet och inflytande i arbetslivet Regeringen gav en utredare i uppdrag att utreda frågan om hur rätten till heltidsanställning skall stärkas (dir. 2004:50). Utredaren skall överväga om det bör införas en reglering som begränsar arbetsgivares möjlighet att anställa på deltid till fall då det är motiverat med hänsyn till t.ex. verksamhetens behov. Ut- redaren skall lämna sitt betänkande . Vidare gav regeringen en utredare i uppdrag att föreslå hur en lag om partiell tjänstledighet för arbetstagare som önskar gå ned i arbetstid skulle kunna utformas (dir. 2004:156). Utredaren skall analysera konsekvenserna av en sådan lag samt överväga om en rätt till partiell tjänstledighet bör införas. Utredaren skall redovisa uppdraget . Vidare uppdrog regeringen åt att genomföra ett försök med arbetstidsförkortning (dnr N2005/261/ARM). Försöket syftar till att klarlägga sambandet mellan arbetstidens längd och, i första hand, anställda kvinnors och mäns hälsa. Försöket skall genomföras med ett jämställdhetsperspektiv. En slutrapport om försöket skall lämnas . En kompletterande promemoria till den översyn av delar av den centrala arbetsrätten som redovisades av , arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv (Ds 2002:56), har utarbetats av en arbetsgrupp inom (). Promemorian Förstärkning och förenkling, ändringar i anställningsskyddslagen och föräldraledighetslagen (Ds 2002:15) innehåller förslag till nya regler om tidsbegränsade anställningar och stärkt rätt till föräldraledighet. Arbetsgruppen har bl.a. bearbetat de förslag som Arbetslivsin- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 stitutet tidigare lämnat och som varit föremål för remissbehandling. Promemorian har remitterats. Regeringen avser att lämna en proposition . Inom EU pågår ett arbete med att tillskapa ett antal nya associationsrättsliga former för gränsöverskridande verksamhet. Arbetstagarnas rätt till inflytande i de nya associationsformerna värnas genom kompletterande direktiv. Arbetstagarinflytande i kooperativa föreningar () presenterade förslag till hur rådets direktiv /72/EG av om komplettering av stadgan för kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande skall genomföras i svensk rätt (Ds 2005:10). Departementspromemorian har remissbehandlats. Di- rektivet skall vara genomfört i medlemsstaterna . Arbetstagarinflytande inom bolagsrättens område Arbete pågår inom EU med att utarbeta nya direktiv på bolagsrättens område, bland annat rörande flytt av bolagssäte mellan medlemsstaterna och så kallade gränsöverskridande fusioner. I även dessa direktiv är frågor rörande arbetstagarinflytande aktuella. Regeringen tillkallade en särskild utredare (dir. 2004:98) med uppdrag att lämna förslag till hur en reglering kan utformas som ger kollektivavtalsbärande fackliga organisationer möjligheter att bedriva en effektiv bevakning av efterlevnaden av tecknade kollektivavtal, även i de fall organisationen saknar medlemmar på en arbetsplats. Uppdraget har förlängts och skall redovisas senast . Utredningsuppdraget sammanfaller med tillkännagivande (rskr. 2003/04:199) om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag om möjligheterna till bevakning av kollektivavtal. SALTSA, som är ett gemensamt samarbetsprogram mellan , , och , vars syfte är samverkan för problemorienterad arbetslivsforskning i , har fortsatt. Ett nytt treårigt avtal undertecknades . Fem rapporter och tolv nya projekt har presenterats. Forskningen är till stor del uppdragsbaserad. Efter Europeiska unionens utvidgning finns ett stort intresse för hur de nya medlemsländerna skall kunna integreras i det gällande EU-systemet på arbetsmarknadsområdet där utmaningarna för de nya länderna är speciellt stora. För att ge bättre spridning av forskningsresultaten som tas fram har programmet startat . De sysselsättningsriktlinjer som antogs 2005 ger tydliga prioriteringar för att uppnå målen om hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning: -att få in och behålla fler människor på arbetsmarknaden, -öka arbetskraftsutbudet och modernisera de sociala trygghetssystemen, -förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga samt -öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter. Kommissionen presenterade en ny socialpolitisk dagordning (social agenda), som i praktiken är en handlingsplan för kommissionens arbete på arbetsmarknadsområdet . Bland de åtgärder på arbetslivsområdet som kommissionen föreslår kan bl.a. nämnas att kommissionen avser utarbeta: -en grönbok om arbetsrätt, vilken skall analysera nya trender på arbetsmarknaden, särskilt den roll som arbetsrätten spelar vad gäller att säkerställa trygghet under omvandlingar på arbetsmarknaden, -ett frivilligt ramverk för transnationella kollektivavtal, -en ny arbetsmiljöstrategi. Inom EU pågår ett arbete med att främja företagens sociala ansvar (Corporate Social Responsibility, CSR), både på EU-nivå och på nationell nivå. Syftet är att skapa uppmärksamhet kring företagens sociala ansvar för sysselsättnings- och sociala frågor. skall kommissionen presentera ett meddelande med förslag till ett europeiskt ramverk och strategi för företagens sociala ansvar. Förslaget bygger bl.a. på den rapport som ett flerpartsforum presenterat samt slutsatserna från ett antal internationella konferenser. reviderade sociala stadga skyddar bl.a. rätten till arbete, skäliga arbetsvillkor samt säkra och hälsosamma arbetsförhållanden. Det kollektiva klagomål som Föreningen lämnade in mot och som avsåg artikel 5 i stadgan (negativ föreningsrätt) avgjordes . Klagomålet gällde bland annat att det förekommer organisationsklausuler i vissa svenska kollektivavtal. antog en resolution i vilken den noterade att den hade uttalat sin avsikt att komma tillrätta med problemet med organisationsklausuler. Därtill noterade kommittén att överläggningar med arbetsmarknadens parter hade inletts i syfte att uppnå detta. , med komplettering , skickade regeringen in sin femte rapport om efterlevnaden av stadgan till . Rapporten behandlade bland andra artikel 5 om föreningsfriheten. Regeringen kunde där rapportera att den vidtagna dialogstrategin rörande organisationsklausuler varit framgångsrik. Antalet organisationsklausuler i byggnadssektorn som innebär att medlemmar i äger företräde till anställning, eller klausuler med liknande formuleringar, har minskat från 9 000 till att numera, enligt uppgifter från förbundet, helt ha utmönstrats. Internationella arbetsorganisationen () högsta beslutande organ, Internationella arbetskonferensen, antog 2002 ett protokoll till konvention (nr 155) om arbetarskydd och arbetsmiljö med bestämmelser om registrering och anmälan av olycksfall i arbetet och yrkessjukdomar. Vidare antog konferensen en 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 rekommendation (nr 193) om främjande av kooperativ och en rekommendation (nr 194) med en förteckning över arbetssjukdomar, som ansluter till den antagna konventionen (nr 121) om förmåner vid yrkesskada. antog konferensen en konvention (nr 185) om identitetshandlingar för sjöfartsanställda. antog arbetskonferensen en rekommendation (nr 195) om utveckling av mänskliga resurser. Regeringen avser att i en separat skrivelse förelägga de fem instrumenten för . Det finns ytterligare åtgärder som vidtagits inom ramen för strategin för ökad hälsa, som inte ryms inom politikområdet. Av särskild betydelse för arbetslivsområdet är arbetsgivarens medfinansieringsansvar för sjukpenningen som började gälla . Reformen har till syfte att stimulera arbetsgivaren till aktiva insatser för att minska sjukfrånvaron. Medfinansieringsansvaret bör bidra till att arbetsgivaren stärker sitt förebyggande arbetsmiljöarbete (se utgiftsområde 10). Andra åtgärder av betydelse för området redovisas under Arbetsmarknadspolitik (utgiftsområde 13), liksom i finansplanen (volym 1). Vidare lämnar och för arbetsliv och socialvetenskap (se avsnitt 4.3.2) stöd till utveckling och forskning inom arbetslivspolitiken. Arbetslivspolitiken är också en viktig del i folkhälsopolitiken (utgiftsområde 9). tillsatte () utredningen av vissa delar av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar (dir. 2005:48). Utredningen skall bl.a. pröva möjligheten till en arbetsrättslig reglering som ger arbetstagaren rätt till en av arbetsgivaren utförd rehabiliteringsutredning (se utgiftsområde 10). Utredaren skall redovisa uppdraget . syftar till att angripa deltidsarbetslösheten från olika utgångspunkter. Medlen är avsedda till stöd för projekt som kan tillgodose arbetstagarens önskemål om ökad sysselsättningsgrad samt övriga förändringar i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 arbetsorganisationen som möjliggör heltidsarbete. Projektet har pågått och skall avslutas (se utgiftsområde 13). Arbetsgivarna står för de största kostnaderna för kompetensutveckling av anställda. Inom ramen för Europeiska socialfondens Växtkraft Mål 3 lämnas möjlighet för anställda att kompetensutveckla sig med bidrag från . Ett ökat inslag av kompetensutveckling i arbetslivet är en av förutsättningarna för svenska företags möjligheter att hävda sig i en allt starkare internationell konkurrens (se utgiftsområde 13). presenterade regeringen - En strategi för tillväxt genom förnyelse (se utgiftsområde 24). Inom strategin anges som ett av de fyra prioriterade områdena betydelsen av innovativa människor. En utveckling av arbetsorganisationer som främjar förnyelse samt möjligheter att bättre tillvarata alla människors kompetens är insatsområden med en stark koppling till arbetslivspolitiken och där bl.a. arbetslivsforskningen kan bidra genom stärkt kunskapsbildning och ökad kunskapsspridning. Insatser av arbetsmarknadens parter Omfattande insatser för utvecklingen inom området genomförs av arbetsmarknadens parter. , som är ett av , LO och PTK samägt försäkringsbolag, svarar för en betydande del av det forsknings- och utvecklingsstöd som finns att tillgå inom området Hälsa och arbetsmiljö (). , som har samma ägare som och den ideella föreningen , har båda till uppgift att genom utbildning och informationsspridning stödja arbetsplatsernas arbetsmiljöarbete. När det gäller forskning och utveckling, liksom informationsinsatser finns ett samarbete mellan statliga myndigheter och parternas organ. Bl.a. genomför i samarbete med programmet Personalekonomi och hälsobokslut styrning av hälsa i arbetslivet på organisations- och samhällsnivå, som kommer att pågå mellan åren 2004 2006. har också den nationella webbportalen startat. står som värd för detta samverkansprojekt där ett trettiotal organisationer, som bl.a. miljöverket och , bidrar med material. 3.4.3Bidrag till andra politikområden Under avsnittet redovisas delar av verksamhet som bidrar till måluppfyllelsen inom andra politikområden (se avsnitt 3.3.2). arbetar i flera projekt för att motverka diskriminering av grupper i arbetslivet. arbete, migration och medborgarskap (FAMM) i har konsoliderats som en plattform för institutets forskning inom området och som en knutpunkt för flera forskningsnätverk. Institutet har drivit ett jämförande internationellt forskningsprojekt om mångfaldspolicies i multietniskt arbetsliv. Inom projektet undersöks hur åtgärder mot diskriminering standardiseras i , och . I arbetet med att förstå diskriminering är det viktigt att förstå hur personal rekryteras. Institutet studerar därför samtida förändringsprocesser i arbetslivet. Institutet har även ansvaret för ett EU- finansierat policyutvecklingsprojekt i samband med vilket bl.a. en handbok med riktlinjer för antidiskrimineringsarbete har tagits fram. I forskningsprogrammet i och genom offentlig sektor fokuserar på entreprenörskap och dess processer i offentlig verksamhet, bl.a. ur genusperspektiv. Att kvinnor i lägre grad än män driver företag är utgångspunkten i en studie som följer kvinnor som företagare inom ett stödprojekt. Kvinnor som företagare möter samma svårigheter som män, men de upplever fler hinder än männen kopplade till sin könstillhörighet. Målet för politikområde Arbetslivspolitik är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. På politikområdesnivå redovisas nedanstående indikatorer för resultatet: -Antal sjukskrivna . Källa: /. -Andel av sjukfrånvaro som uppges bero på arbetsorsakade besvär. Källa: /Statistiska centralby- rån (). Resultatindikatorer på verksamhetsområdesnivå redovisas under avsnitten 4 6. För att belysa begreppet möjlighet till utveckling i arbetet använder regeringen indikatorer för kompetensutveckling för anställda. har inte redovisat indikatorer inom detta område, vilket medför att dessa indikatorer inte kan redovisas i budgetpropositionen . De resultatindikatorer som är ett led i att följa upp regeringens mål om en halvering av sjukskrivningarna till 2008 redovisas i bilagan Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa under utgiftsområde 10. fick i regleringsbrevet i uppdrag att ta fram och redovisa en modell för att följa trender och utveckling inom arbetslivet. Modellen skall kunna användas för fortlöpande redovisning till () samt för att jämföra utvecklingen i med andra relevanta länder. Institutet kommer, som ett resultat, att presentera en första årsbok med dels tematiska uppsatser med syfte att analysera och bedöma aktuella viktiga trender i arbetslivets utveckling till nytta för arbetslivets aktörer, dels ett kommenterat statistiskt material där ett antal indikatorer - kvalitativa och kvantitativa presenteras och som återkommer år , d.v.s. en trendanalys. Utvecklingen visar nu på positiva tendenser både när det gäller hälsan i arbetslivet och utvecklingen av arbetsmiljön. Trots denna positiva utveckling kvarstår dock avsevärda problem. Arbetet med 11-punktsprogrammet för hälsa i arbetslivet pågår och ett flertal åtgärder har vidtagits inom ramen för programmet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Den minskning i ohälsotalet som mäts genom antalet utbetalda dagar med sjukpenning inklusive rehabiliteringsersättning och aktivitets- och sjukersättning som påbörjades vid ingången till 2004 har fortsatt. Sammanlagt har antalet ersatta sjukpenningdagar minskat mellan . Förändringen beror främst på en minskning när det gäller utbetalda dagar med sjukpenning. Antalet personer i sjuk- och aktivitetsersättning har fortsatt att öka. Den tidigare kraftiga uppgången av antalet ersatta dagar från sjukpenningförsäkringen har till största delen berott på en ökning av de långa sjukfallen. Till viss del förklaras den nuvarande minskningen i den långa sjukfrånvaron av att många långtidssjukskrivna övergår till sjuk- och aktivitetsersättning. Utvecklingen visar nu på en minskning i inflödet till långtidssjukskrivning, vilket bör leda till en framtida minskning även när det gäller nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättning. Risken för permanent utträde från arbetsmarknaden är stor för dem som beviljas hel sjuk- eller aktivitetsersättning. Forskare har i ett antal rapporter framfört att det kan finnas en tendens till alltmer permanent utsortering av människor som inte klarar att arbeta hundraprocentigt effektivt (Den höga sjukfrånvaron problem och lösningar (, 2005) och Ute och inne i svenskt arbetsliv (, 2003)). Regeringen anser därför att det finns anledning att även fortsättningsvis särskilt följa utvecklingen när det gäller långtidssjukskrivningar samt sjuk- och aktivitetsersättningarna. Diagram 3.1 Sjukskrivna mer än , 1989 - 2004 Källa: /. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 3.1 visar att den kraftiga ökningen av sjukfrånvaro () som började avtog något . bröts den uppåtgående trenden och ses en minskning med totalt 28 300 färre långtidssjukskrivna jämfört med året innan. Minskningen är något större för kvinnor än för män, men är det nära dubbelt så många kvinnor som män som är sjukskrivna . Diagram 3.2 Andel av sjukfrånvaro som uppges bero på arbetsorsakade besvär, 1996 - 2005 Källa: , SCB/. Av diagram 3.2 framgår att den subjektiva värderingen av hur stor del av sjukfrånvaron som beror på arbetet ökade från drygt 25 till . Kvinnor upplevde under större delen av perioden i högre omfattning än män att sjukfrånvaron var arbetsrelaterad. sker dock en påtaglig minskning för både kvinnor och män. uppger dock var tredje tillfrågad att sjukfrånvaron är arbetsrelaterad. En något högre andel kvinnor än män anser att sjukfrånvaron är arbetsrelaterad. Det kan också noteras att andelen som uppger arbetsrelaterade besvär utan att detta föranleder sjukfrånvaro signifikant har ökat mellan åren 1996 2005, men med en tydlig minskning jämfört med året innan. anger av kvinnorna och av männen sådana besvär. Denna bild av att sjukfrånvaro i hög grad upplevs vara relaterad till faktorer i arbetet bekräftas av flera undersökningar Arbetsförhållanden orsak till sjukskrivning? (RFV Analyserar 2003:10), Vem önskar lämna arbetslivet med förtidspension? (RFV Analyserar 2004:7). Sjukfrånvaro och ohälsa i en belysning utifrån SCB:s statistik (2004:3) belyses sambanden mellan exponering i arbetslivet, arbetsrelaterade besvär och sjukfrånvaro. Författarna menar bland annat att särskilt sambanden mellan psykosocial exponering i arbetslivet och arbetsrelaterade besvär är starka och har ökat . Även om en stor del av sjukfrånvaron är relaterad till faktorer i arbetet finns ingen enskild faktor som ensam som kan förklara den ökning av sjukfrånvaron som skett . Troligtvis rör det sig om en kombination av flera samverkande faktorer. Utvecklingen av hälsan i arbetslivet Statistiken när det gäller sjukfrånvaron, liksom de indikatorer som presenterats i avsnitt 3.5.2 antyder att förbättringar inom området skett . Med beaktande av att en stor andel av de sjukskrivna uppgett en koppling mellan sin sjukfrånvaro och arbetsplatsen kan det antas att de förbättringar som syns också innebär att åtgärder på arbetsplatserna i ökad grad har genomförts och givit resultat. Det kan gälla såväl rehabiliteringsarbetet som det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Enligt statistik från (Arbetsorsakade besvär 2005) är det fler som svarar positivt på frågan om åtgärder har vidtagits på arbetsplatsen så att besvären inte skall förvärras, återkomma eller drabba andra arbetstagare. är det av kvinnorna och av männen som anger att sådana åtgärder vidtagits. Motsvarande uppgifter är för kvinnor och för män. Av statistik framgår också att andelen personer som uppger att rehabiliteringsutredning är gjord har ökat . Denna av individen uppgivna ökning motsvaras dock inte av en lika tydlig förbättring när det gäller till inkomna rehabiliteringsutredningar. Enligt uppgifter kommer rehabiliteringsutredningarna in i alltför liten utsträckning och i de flesta fall , vilket är den tid som anges i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Ett antal åtgärder som syftar till att minska sjukfrånvaron i arbetslivet har vidtagits. konstaterats att dessa insatser har bidragit till att sjukfrånvaron minskar och att det mål som regeringen tidigare ställt upp om att hantera sjukfrånvaron är inom räckhåll. Den minskning som vi nu ser i antalet ersatta sjukskrivningsdagar kan bero på att personer har kunnat tas om hand och slussas vidare mer effektivt . Att även nytillströmningen av antalet långa sjukskrivningar nu minskar talar för att något har hänt. På samma sätt som den tidigare ökningen inte entydigt har kunnat förklaras av någon enskild faktor, så beror förbättringarna troligen på flera faktorer som samspelar i ett komplext system. Det kan handla om exv. effektivare rutiner hos , om förbättringar i arbetsgivarens rehabiliteringsarbete och en förbättrad arbetsmiljö. Trots den ljusare bilden visar statistiken också att antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning har fortsatt att öka. Att en ökande del av dessa är unga är oroväckande. Erfarenheten har visat att sannolikheten för en återgång till arbete är liten om kontakten med arbetslivet bryts . Det är därför angeläget att personer med såväl tillfälligt som mer permanent nedsatt arbetsförmåga ges möjlighet till en plats i arbetslivet. Den återstående arbetsförmågan bör tas tillvara i ökad utsträckning. Bland annat kan en ökad användning av deltidssjukskrivning för dessa grupper vara en möjlighet att behålla kontakten med arbetsplatsen. Detta ställer dock krav på arbetsplatsens förmåga att tillgodose tillfällig eller mer långvarig anpassning av den anställdes arbetsuppgifter. En samverkan mellan flera arbetsgivare kan ge ökade möjligheter att finna lämpliga arbetsuppgifter som är anpassade till individens förutsättningar. Förhållandena i arbetslivet är en av de faktorer som har en stor betydelse för individens hälsa, där arbetsplatsen kan ses både som en risk för skador och ohälsa men också som en skyddande faktor med möjlighet till stimulans och utveckling. Det finns ett behov på arbetsplatserna av kunskap om hur verksamheten bäst skall vara utformad för att uppnå en trygg och säker arbetsmiljö, såväl fysiskt som psykiskt. Kunskap behövs också om vad på arbetsplatsen som fungerar som skyddande och stimulerande faktorer. De fortsatta stora skillnaderna mellan kvinnors och mäns sjukfrånvaro indikerar bl.a. att villkoren i arbetslivet skiljer sig åt mellan könen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 behov av en ökad kunskap om hur denna skillnad ser ut och vilka faktorer som styr den. Bland annat kan forskning om förutsättningarna för både kvinnor och män att förena arbetsliv och privatliv ge betydelsefull kunskap. Strategin för ökad hälsa i arbetslivet Det förebyggande arbetsmiljöarbetet och frågor om återgång till arbete har givits ökad uppmärksamhet. Arbetet i enlighet med strategin fortsätter, och åtgärderna för ett förbättrat förebyggande arbetsmiljöarbete i avsiktsförklaringen mellan regeringen och samarbetspartierna skall fullföljas. Det är därvid av grundläggande betydelse att stärka det lokala arbetet på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsmarknadens parter för att införa ett fungerande och systematiskt förebyggande arbetsmiljöarbete. Tillgång till företagshälsovård eller motsvarande resurser är viktigt främst för att tillgodose arbetsplatsernas behov av kunskaper och sakkunnig hjälp i arbetsmiljö- och rehabiliteringsarbetet. Med hänsyn till ohälsoutvecklingen finns ett ökat behov av en kompetent resurs i det förebyggande och rehabiliterande arbetet med bred tillgänglighet och förtroende på både arbetsgivar- och arbetstagarsidan. Flexibilitet, trygghet och inflytande i arbetslivet