prop · GT03100 · 2006-04-18 00:00:00 — UO 24 Inkubatorsverksamhet för unga företagare Summa ökning av takbegränsade utgifter Utgifter via skattekrediteringar på budgetens inkomstsida Stöd för konvertering från oljeuppvärmning Energieffektivisering i lokaler med offentlig verksamhet Energieffektiva fönster och biobränsleeldade uppvärmningssystem i Stöd till forskning och utveckling i små och medelstora företag Summa utgifter via skattekrediteringar på budgetens inkomstsida Nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser 6.4.3Övriga utgiftsförändringar jämfört med budgetpropositionen I detta avsnitt redovisas förändringen av beräk- nade utgiftsramar och 2008 till följd av faktorer utöver de som redovisas i avsnitt 6.4.2 (se också tabell 6.8). Pris- och löneomräkning av anslagen till myndig- heternas förvaltningskostnader I den inledande fasen av budgetprocessen han- teras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. I budgetpropositionen gjordes en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål . Därefter har en slutlig pris- och löneomräkning (PLO) för dessa anslag genomförts . Den slutliga pris- och löneomräkningen av anslagen påverkar även de beräknade anslagsnivåerna , varför även dessa har reviderats jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. De kostnader som räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräk- ningen används separata index för pris- utvecklingen inom de tre nämnda utgifts- grupperna. Transfereringar inom myndighets- anslag räknas inte om inom ramen för pris- och löneomräkningssystemet. Vid omräkningen av löner används ett arbets- kostnadsindex () som baseras på löne- utvecklingen för tjänstemän i den konkurrens- utsatta sektorn korrigerad för ett genomsnitt av produktivitetsutvecklingen inom den privata tjänstesektorn. För omräkningen av löner är det index som använts (: minus produktivitetsavdrag: ). Lokalhyror som inte omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i pris- och löne- omräkningen om med ett index som motsvarar av konsumentprisindexförändringen före det aktuella budgetåret. För om- räkningen av hyror till 2007 är det index som använts för hyresavtal som inte skall om- förhandlas . hyresavtal som skall omförhandlas bygger på prisutvecklingen från det att avtalet tecknades till det att avtalet skall omförhandlas. Detta index är individuellt för varje berört anslag. För omräkningen av övriga förvaltnings- kostnader används samma index för alla anslag som pris- och löneomräknas. Detta index fast- ställs genom en sammanvägning av flera index från avseende utgifter som förekommer vid myndighetsutövning. För omräkningen av övriga förvaltningskostnader 2007 är det index som använts . Till följd av den slutgiltiga pris- och löne- omräkningen minskas de beräknade anslags- medlen sammantaget med 2007 och 2008, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Detta beror främst på att arbetskraftskostnaderna mätt med arbets- kostnadsindex blivit lägre än vad som antogs i budgetpropositionen . Detta medför att för flertalet PLO-anslag blir den slutgiltiga pris- och löneomräkningen lägre. Ett undantag är dock höjningen av anslags- nivån för utgiftsområde 6 Försvar samt bered- skap mot sårbarhet. Försvarsanslagen räknas om med ett särskilt försvarsprisindex (FPI). Faktorer som vägs in vid beräkningen av FPI är bland annat dollarkursutvecklingen och pris- utvecklingen för importerat försvarsmateriel. I jämförelse med budgetpropositionen har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till nya antaganden. Justeringen berör huvudsakligen ett fyrtiotal anslag för transfereringsändamål. Förändringar på grund av de nya makro- ekonomiska antagandena berör framför allt utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. En något högre öppen arbetslöshet och fler personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder jämfört med beräkningen i budgetpropositionen leder till 3,2 respektive högre utgifter och 2008. revideras utgifterna för ålderspensionssystemet ned med på grund av att antagandet för inkomst- index justerats ned. Sammantaget innebär revideringarna av posten Övriga makroekonomiska förändringar (se tabell 6.8) att de takbegränsade utgifterna ökar med 2007 och med 1,5 miljarder kronor 2008 i förhållande till beräk- ningen i budgetpropositionen. Utgifterna har också för- ändrats jämfört med beräkningen i budget- propositionen till följd av nya prog- noser för volymer inom främst regelstyrda transfereringssystem. Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg har prognosen för antalet personer som omfattas av statlig assistans- ersättning reviderats upp 2007 och 2008, vilket medför högre utgifter och högre ut- gifter 2008 än beräkningen i budgetproposi- tionen . Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp har antalet sjuk- och rehabiliteringspenningdagar reviderats ned, vilket medför drygt 2 miljarder lägre utgifter och drygt 3 miljarder lägre utgifter i förhållande till budgetpropositionen. Nuvarande prognos innebär att antalet sjukpenningdagar 2007 understiger nivå med , vilket innebär att målet om en halvering till 2008 är inom räckhåll (se vidare tabell 6.11). Att prognostisera antalet sjuk- penningdagar är förknippat med betydande osäkerhet, som blir större ju längre prognos- horisonten sträcks. Med anledning av detta väljer regeringen att göra en beräkningsteknisk fram- skrivning , innebärande att antalet sjuk- penningdagar 2008 antas vara på samma nivå som 2007. Regeringen avser att återkomma med en ny prognos för antalet sjukpenningdagar 2008 i budgetpropositionen . Den ökning av antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (tidigare förtids- pension) som varit fallet har snabbt planat ut. Detta har föranlett att prognosen för antalet personer med aktivitets- och sjukersättning har reviderats ner med drygt 20 000 2007 och 2008 i förhållande till budgetpropositionen. Denna revidering medför lägre utgifter och lägre utgifter jämfört med budget- propositionen. Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn har antalet föräldra- penningdagar reviderats ner 2007 och 2008 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Detta beror på att föräldraledigheten nu bedöms tas ut i ett långsammare tempo än tidigare, vilket innebär att utgifterna inom utgiftsområdet minskar med 2007 och med 2008 jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Antalet personer med inkomstpension, premiepension respektive tilläggspension väntas bli fler 2007 och 2008 än vad som beräknades i budgetpropositionen. Sammantaget innebär volymförändringarna inom ålderspensionssys- temet vid sidan av statsbudgeten att utgifterna revideras upp med 2007 och med 2008. Sammantaget innebär revideringarna av posten Volymförändringar (se tabell 6.8) att de takbegränsade utgifterna minskar med 2007 och med 2008 i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen . I tabell 6.11 redovisas utfall (även köns- fördelat) och prognoser för volymer inom olika transfereringssystem. Redovisningen har begrän- sats till anslag där förändrade volymer medför betydande utgiftsförändringar. Tabell 6.11 Volymer 20042008 Förändring jämfört med budgetpropositionen anges inom parentes. (4 100) (3 200) (1 500) Antal personer med assistansersättning Antal sjukpenningdagar (netto), miljoner (0,3) (1,0) (3,7) (5,4) Antal rehabiliteringspenningdagar (netto), (0,1) (0,5) (0,3) (0,2) Antal personer med sjukersättning (2 900) (13 100) (20 300) (25 600) Antal personer med aktivitetsersättning Antal personer med garantipension (1 300) (2 700) (1 900) (2 400) Antal personer med tilläggspension (1 000) (2 200) (3 300) (6 600) Antal personer med inkomstpension (5 200) (12 100) Antal personer med premiepension (1 600) (1 900) (9 800) (24 700) Antal pensionärer samt personer med aktivitets- och sjukersättning som erhåller bostadstillägg (2 800) (5 200) (4 800) (1 200) Antal uttagna föräldrapenningdagar, miljoner (1,0) (0,5) (0,1) (0,6) Antal uttagna tillfälliga föräldrapenningdagar, (0,2) (0,1) (0,1) (0,1) Antal personer med studiehjälp (1 400) (3 100) Antal personer med studiemedel (31 300) (7 400) (12 300) (12 700) Antal personer med rekryteringsbidrag (4 100) (1 000) Anm.: Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, som redovisas i avsnitt 6.2. Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. Revideringar av utgifterna kan göras till följd av budgettekniska förändringar. Förslaget om höjt grundavdrag gör att skatteintäkterna för kommuner och landsting beräknas minska med 2007. Denna förändring är den huvudsakliga för- klaringen till att utgiftsramen för utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner höjs med som följd av en teknisk justering. Revideringar av utgifterna kan också föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll, t.ex. genom ändringar i . Posten Övrigt dessa år innefattar ned- reviderade utgifter för EU-avgiften motsvarande 2,3 och respektive 2008 i förhållande till budgetpropositionen . Sammantaget innebär denna typ av revideringar (se Övriga förändringar, tabell 6.8) att de takbegränsade utgifterna minskar med 2,9 respektive 2007 och 2008 i förhållande till beräkningen i budgetproposi- tionen . Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år1. Det innebär att en myndighet utöver anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel. Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag gemensam beräkningspost benämnd Minskning av anslagsbehållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. För kommande budgetår erhålls en prognos för de tak- begränsade utgifterna genom att den beräknade förändringen av anslagsbehållningarna läggs till 1 Det högsta belopp som kan sparas på ramanslag är normalt . Regeringen kan emellertid besluta om en lägre eller högre nivå än . utgiftsramarna och ålderspensionssystemets utgifter. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslags- krediter utgör en betydande osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. I förhållande till bedömningen i budget- propositionen beräknas anslags- behållningarna öka med 2007 och minska med 2008 (se posten Minskning av anslagsbehållningar i tabell 6.8). 6.5Analys av utgiftsutvecklingen 19972008 För att underlätta jämförelser av de tak- begränsade utgifterna över tiden redovisas i detta avsnitt de takbegränsade utgifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av de totala takbegränsade utgifterna för perioden 19972008. För att underlätta jäm- förelser över tiden är tidserierna angivna anslagsstruktur. Genom att utgiftsområdena redovisas i en och samma struktur för åren 19972008 elimineras de skillnader som beror på att anslag kan ha tillhört ett annat utgiftsområde än . Av tabell 6.12 och 6.13 framgår hur utgifterna fördelas mellan utgiftsområdena . Skillnader i fördelningen mellan åren kan bero på utgifts- reformer och besparingar, förändrad makro- ekonomisk utveckling, förändrade volymer inom regelstyrda transfereringssystem, engångs- händelser och tekniska förändringar. Ett exempel på en teknisk justering är förändringen i systemet för ersättning av ingående mervärdesskatt till kommuner och landsting, som genomfördes . Förändringen innebar att de avgifter till systemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statsbudgeten upphörde, som statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten av förändringen är därför neutral för statsbudgetens saldo på kort sikt. Förändringen innebär dock att stats- budgetens utgifter minskade med 2003 i förhållande till 2002. Sådana förändringar ger upphov till brott i tidserien. För att underlätta jämförelser redovisas därför i tabell 6.13 även utgifter som rensats för större tekniska förändringar (kursiverade i tabell 6.13). Förklaringar till större tekniska förändringar finns redovisade i fotnoter till tabell 6.12. Då en teknisk förändring skett har tidserien justerats för åren före ändringens ikraftträdande. Justeringen har gjorts med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde då ändringen trädde i kraft. Vissa av de justerade beloppen är ungefärliga. De tekniska förändringar som främst försvårar jämförbarheten över tiden av de takbegränsade utgifterna är förändringar till följd av ålderspensionsreformen. Reformen, som trädde i kraft , innebar betydande förändringar i betalningsflödena mellan stats- budgeten, AP-fonden och premiepensions- systemet. Bland annat har garantipensionen blivit fullt beskattad och den statliga ålders- pensionsavgiften inkluderats på berörda transfereringar. Vidare innebar reformen att ramarna påverkades kraftigt för främst utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt för ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. Fördelningen av de takbegränsade utgifterna mellan olika utgiftsområden i tabell 6.13 kan ses som ett uttryck för de politiska prioriteringar som gjorts . Över hälften av utgiftsområdena uppvisar inte någon eller endast en ringa förändring över tiden, såvitt avser utgiftsområdenas andel av de takbegräns- ade utgifterna. De största förändringarna berör främst transfereringsintensiva utgiftsområden. minskar utgiftsandelen kraftigt för utgiftsområdena 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 13 Arbetsmarknad och 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande, medan utgiftsandelen ökar för utgiftsområdena 7 Internationellt bistånd, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 16 Utbildning och universitetsforskning samt 25 Allmänna bidrag till kommuner. varierar den makroekonomiska utvecklingen. Detta gäller exempelvis den öppna arbetslösheten, som successivt minskade från en nivå på av arbetskraften , men som har ökat igen. Förändringar av öppen arbets- löshet och av antalet deltagare i arbets- marknadspolitiska program påverkar utgifterna inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Utgifterna kan även förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom vissa regel- styrda transfereringssystem. De största volym- förändringarna åter- finns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygg- het vid sjukdom och handikapp. Särskilt gäller detta antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (tidigare förtidspension), som beräknas öka från 423 000 till cirka 550 000 . Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegrän- sade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningar av vissa jordbruksstöd senarelagts. På motsvarande sätt påverkas utgiftsutvecklingen för utgifts- område 27 Avgiften till Europeiska gemen- skapen av en tidigareläggning av en del av avgiften till EU och av att en del av avgiften anslagsavräknades 2004. Tabell 6.12 Utgifter 19972008 Utfall 19972005, prognos 2006 och beräknat 20072008. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom4 Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske Allmänna bidrag till kommuner9 Ålderspensionssystemet vid sidan av 1Till följd av att förvaltningsanslagen för UD och slogs ihop 2002, ökade utgifterna under UO 1 med 1,8 mdkr som utgifterna under UO 5 minskade med samma belopp. Justeras utgifterna under UO 1 och UO 5 för detta, utgör UO 1:s andel av de takbegränsade utgifterna 0,80,samliga år 19972007, medan UO 5:s andel utgör 0,10,samtliga år 19972007. 2Till följd av förändrad finansieringsprincip för de statliga avtalsförsäkringarna ökade utgifterna under UO 6 med 1,4 mdkr och under UO 16 med 1,6 mdkr. Vidare beräknas att 0,125 mdkr överförs 20052006 från UO 25 till UO 16, till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. överförs 3 mdkr från UO 16 till UO 25, och ytterligare 1 mdkr 20062007, avseende medel för personalförstärkning i skolan. har även beräknats att 1,8 mdkr överförs från UO 16 till UO 25 avseende medel för statligt stöd för utbildning av vuxna. Regeringen avser nu att bibehålla detta riktade stöd på UO 16 , vilket inte har beaktats i de i tabell 6.12 och tabell 6.12 redovisade utgiftsberäkningarna. 31999 ökade utgifterna med 41,5 mdkr, varav 24,2 mdkr beror på ändrat finansieringsansvar och 11,4 mdkr beror på ökade statliga ålderspensionsavgifter till följd av ålderspensionsreformen. Vidare ökade utgifterna med 6,0 mdkr till följd av att arbetsskadeförsäkringen lyftes in på statsbudgeten. ökade utgifterna när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades och ersattes av högre förtidspensioner, vilket beräknades till cirka 2,9 mdkr. ökade utgifterna med 3,8 mdkr då bostadstillägg för personer med aktivitets- och sjukersättning fördes från UO 11 till UO 10. I och med att de allmänna försäkringskassorna förstatligades , kom de att omfattas av de statliga tjänstepensionssystemet, vilket ökade utgifterna under UO 10 med 0,4 mdkr 2005. 4År 1999 minskade utgifterna med 29,4 mdkr till följd av ändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen men ökade utgifterna med 0,6 mdkr när delpensioner lyftes in på statsbudgeten. ökade utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna för folkpensionerna fördes över till statsbudgeten från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersattes med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr). minskade utgifterna med 3,8 mdkr då bostadstillägg för personer med aktivitets- och sjukersättning fördes från UO 11 till UO 10. 5År ökade utgifterna med 4,8 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter infördes till följd av ålderspensionsreformen. 6År ökade utgifterna med 2,7 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter infördes till följd av ålderspensionsreformen. överfördes bidraget till skyddad anställning hos en offentlig arbetsgivare () från statsbudgetens utgiftssida till inkomstsidan. Årseffekten av detta beräknades till cirka 0,8 mdkr, varav hälften i tabell 6.13 har lagts in som en teknisk nedjustering 2003 och hälften som en teknisk nedjustering 2004. I de beräknade ramarna för utgiftsområdet 20072008 har medel för Europeiska socialfonden för programperioden 20072013 inte inkluderats. 7År ökade utgifterna med 0,6 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter infördes till följd av ålderspensionsreformen. 8I de beräknade ramarna för utgiftsområdet 20072008 har medel för Europeiska regionala utvecklingsfonden för programperioden 20072013 inte inkluderats. 9Sammantaget skedde tekniska förändringar inom UO 25 med 4,8 mdkr 2000, 3,0 mdkr 2001, 3,5 mdkr 2002, 36,7 mdkr 2003 och +0,1 mdkr 2004. För 20052007 beräknas de till sammantaget 17,6 mdkr 2005, +2,7 mdkr 2006 och +1,0 mdkr 2007. Inkomstskattereformerna 20002002 innebar att statsbidragen till kommunerna sänktes med 4,8 mdkr 2000, 5 mdkr 2001 och 5,2 mdkr 2002. höjdes statsbidragen med 2 mdkr p.g.a. ett höjt särskilt grundavdrag till pensionärer. höjdes statsbidragen med 1,8 mdkr p.g.a. ett höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. sänktes statsbidragen 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackföreningsavgifter ersattes med en skattereduktion. sänktes statsbidragen p.g.a. att kommunernas skatteinkomster ökade då den beskattade garantipensionen infördes, vilket beräknades till 9,5 mdkr. Sänkningen 2003 förklaras även av att kommunernas inkomster ökade genom att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades, vilket beräknades till cirka 2,9 mdkr (se UO 10). Vidare höjdes statsbidragen 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att en skattereduktion för låginkomsttagare ersattes med avdrag. överfördes kommunmomssystemet till statsbudgetens inkomstsida, varvid statsbidragen reducerades med samma belopp (31,4 mdkr), vilket förklarar minskningen i statsbidragen 2003 i förhållande till . Statsbidragen justerades även upp med 2,5 mdkr till följd av en grundavdragshöjning som ingick i den skatteväxlingen som förslogs i budgetpropositionen . Justeringen är också gjord med anledning av den utökade skatteväxlingen (+0,5 mdkr) som beslutat om (bet. 2002/03:FiU3). Statsbidraget minskades 2004 med 0,22 mdkr p.g.a. justering av beräkningen för kommunkontosystemet. Nedjusteringen 2004 till följd av den justerade beräkningen är 1,367 mdkr. Av detta belopp avser 0,22 mdkr en permanent neddragning medan 1,147 mdkr är en engångsvis neddragning, vilket i tabell 6.13 inte har räknats som en teknisk förändring, men som däremot kan förklara en del av utgiftsutvecklingen. Ett kostnadsutjämningssystem för LSS infördes på statsbudgetens utgiftssida vilket ökade utgifterna med . En lika stor förändring gjordes på statsbudgetens inkomstsida, varför förändringen är neutral för statsbudgetens saldo. beräknas utgifterna för LSS- utjämning till nära 1,8 mdkr. På grund av en slutreglering av ålderspensionsreformen m.m. beräknas statsbidragen minska med 1,3 mdkr 2004. Nivåjustering gällde men justerades först , varför nedjusteringen avseende 2003 inträffade . Detta resulterade i att neddragningen 2004 blev 2,6 mdkr i stället för 1,3 mdkr. En teknisk justering har gjorts med endast 1,3 mdkr motsvarande den permanenta neddragningen. En förändrad redovisning av det kommunala utjämningssystemet , som innebär en övergång till nettoredovisning, innebär tekniskt sett en minskning av utgifterna för det kommunala utjämningssystemet vilket också motiverat en minskning av utgiftstaket för staten om 26 mdkr. överfördes 3 mdkr från UO 16 till UO 25, och ytterligare 1 mdkr 20062007, avseende medel för personalförstärkning i skolan. tillfördes statsbidragen 4,7 mdkr, då tillfälliga stöd som tidigare fanns på statsbudgetens inkomstsida flyttades till statsbudgetens utgiftssida. beräknas att 0,125 mdkr 20052006 överförs från UO 25 till UO 16 till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. ändrades avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften, vilket beräknades öka de kommunala skatteintäkterna med 2,94 mdkr. Därför minskades statsbidragen i motsvarande mån. höjdes grundavdraget, vilket beräknades minska de kommunala skatteintäkterna med 3,72 mdkr, varför statsbidraget höjdes i motsvarande mån. har även beräknats att 1,8 mdkr överförs från UO 16 till UO 25 avseende medel för statligt stöd för utbildning av vuxna. Regeringen avser nu att bibehålla detta riktade stöd på UO 16 , vilket inte har beaktats i de i tabell 6.12 och tabell 6.13 redovisade utgiftsberäkningarna. 10Ingår ej i de takbegränsade utgifterna. 111999 ökade utgifterna med 4,6 mdkr som en följd av förändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen. minskade utgifterna med 7,0 mdkr när utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen fördes över till statsbudgetens UO 11. 12Regeringens bedömning av utgiftstak i budgetpropositionen . Tabell 6.13 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972008 Utfall 19972005, prognos 2006 och beräknat 20072008. Procent av takbegränsade utgifter. Anslagen har fördelats enligt de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . Utgifter justerade för tekniska förändringar anges i kursiv stil. Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet2