prop · GT031d32 · 2006-01-01 00:00:00 — Arbetskraftsutbudet hålls tillbaka av en relativt svag demografisk utveckling, men ökar till följd av att antalet deltagare i konjunkturberoende program minskar. Den öppna arbetslösheten minskar till , som den reguljära sysselsättningsgraden för personer i åldersgruppen stiger till . växer BNP i stort sett i takt med potentiell BNP. Sysselsättningen ökar endast svagt, som antalet deltagare i konjunkturberoende program minskar kraftigt. Den öppna arbetslösheten uppgår till , som den reguljära sysselsättningsgraden för personer i åldersgruppen ökar något till . 2005/06:1 BILAGA 2 Danskt stimulanspaket för ökad sysselsättning Dansk ekonomi utvecklades svagt med en genomsnittlig BNP-tillväxt på . Hushållens konsumtion ökade i genomsnitt med . Inbromsningen i ekonomin ledde till stigande arbetslöshet och dämpad sysselsättningstillväxt. Den negativa utvecklingen i dansk ekonomi bröts emellertid i mitten av 2003. Förstärkningen i den internationella konjunkturen ledde till en uppgång i dansk export. Hushållens konsumtion stimulerades av stigande priser på bostadsmarknaden och ett historiskt lågt ränteläge. Dessutom förändrades reglerna för bostadslån, vilket gjorde det billigare för hushållen att låna. , då flera tecken tydde på en uppgång i konjunkturen, beslutade regeringen att genomföra inkomstskattelättnader i syfte att främja sysselsättningen och arbetskraftsutbudet. Trots att beslutet om sänkt inkomstskatt inte trädde i kraft vände konsumentförtroendet och konsumtionen uppåt redan i mitten av 2003. Konjunkturuppgången i dansk ekonomi hade dock vid utgången av 2003 inte lett till en ökad sysselsättning, och arbetslösheten fortsatte att stiga. I syfte att förstärka konjunkturuppgången och därmed förbättra läget på arbetsmarknaden presenterade regeringen ett stimulanspaket . Paketet bestod av ytterligare inkomstskattesänkningar utöver de skattelättnader som tidigare beslutats samt ökade utbildningsinsatser för arbetslösa. Åtgärderna låg i linje med regeringens tidigare förda politik med inriktning mot sänkta skatter, minskade offentliga utgifter samt sunda offentliga finanser. Konsumtionsstimulans bidrog till nya jobb I huvudsak syftade stimulanspaketet till att främja hushållens konsumtion genom sänkt inkomstskatt. Paketet innebar att de inkomstskattesänkningar som regeringen tidigare avsett att fasa in infördes . Den obligatoriska pensionsavgiften14, som utgör av bruttolönen, Dessutom tidigarelades offentliga investeringar samt satsningar inom vård och omsorg. Därutöver ökade subventioner till bostadsbyggande. Paketet innehöll även åtgärder i syfte att förbättra matchningen på arbetsmarknaden, som utbildnings- och omskolningsinsatser. Sammantaget innebar stimulanspaketet att hushållens disponibla inkomster ökade med 9 miljarder DKR, vilket motsvarar en ökning med . Paketet bidrog till en kraftig ökning av hushållens konsumtion. Effekten förstärktes sannolikt av ett uppdämt konsumtionsbehov hos hushållen av mycket tillbakapressad konsumtion. ökade de danska hushållens reala disponibla inkomster medan konsumtionen ökade med . Arbetslösheten uppgick till 2003 men har sedan inledningen av 2004 successivt fallit tillbaka. uppgick arbetslösheten till och enligt det danska finansministeriet väntas arbetslösheten falla ytterligare . väntas arbetslösheten uppgå till vilket bedöms ligga i linje med jämviktsarbetslösheten. Det är framför allt i tjänstesektorn som sysselsättningen ökat vilken gynnats av den starka konsumtionstillväxten. Även i byggsektorn har nya arbetstillfällen skapats till följd av den låga räntan och stigande fastighetspriser. Enligt det danska finansministeriets bedömning bidrog paketet till att arbetslösheten föll med omkring 12 000 personer 2004, vilket motsvarar av arbetskraften. Sysselsättningen hade ökat med 6 000 personer medan 6 000 fler personer deltog i utbildningsinsatser. bedöms stimulanspaketet bidra till att arbetslösheten minskar med ytterligare 12 500 personer och sysselsättningen stiger med 8 000 personer. Antalet deltagare i utbildningssatsningar väntas öka med drygt 4 500 personer 2005. Paketet beräknas ha bidragit till BNP-tillväxten 2004 och bedöms bidra 2005. BNP ökade 2004 och väntas enligt i öka . 14 En särskild pensionsfond skapades för att dämpa konsumtionen och öka sparandet. 2005/06:1 BILAGA 2 I vände konjunkturen uppåt , driven av en stark exporttillväxt. Konjunkturförstärkningen har emellertid inte fått tydligt genomslag på arbetsmarknaden. Arbetslösheten har fortsatt att stiga och sysselsättningen har utvecklats svagt. Regeringen föreslår därför i denna proposition åtgärder i syfte att bekämpa arbetslösheten. Det svenska paketet är inriktat på att minska arbetslösheten genom sysselsättningsskapande åtgärder och utbildningsplatser. Insatser riktade mot grupper med svag förankring på arbetsmarknaden syftar till att motverka långtidsarbetslöshet. Förbättringen på arbetsmarkanden i kombination med föreslagna skattesänkningar väntas stärka konsumentförtroendet och öka hushållens konsumtion. Den tilltagande efterfrågan hos hushållen förväntas i sin tur leda till en förstärkning av sysselsättningstillväxten inom främst tjänstesektorn. Skillnader och likheter mellan länderna De danska och svenska stimulanspaketen har samma syfte men angreppssättet och tidpunkten för insatserna skiljer sig i viss mån. Stimulanspaketen har föreslagits i skilda konjunkturfaser. Det danska paketet genomfördes i inledningen av en konjunkturuppgång i syfte att påskynda en konsumtionsdriven återhämtning i ekonomin. I syftar sysselsättningspaketet till att stärka förutsättningarna för att den pågående konjunkturåterhämtningen skall få ett tydligare och snabbare genomslag på arbetsmarkanden. Den danska erfarenheten talar för att kombinationen av insatser riktade mot att öka efterfrågan på och utbudet av arbetskraft är verkningsfulla och leder till en varaktig förbättring på arbetsmarknaden. Hushållens konsumtion i och Källor: , Statistik, och danska Källor: Statsistiska centralbyrån, , och danska 2005/06:1 BILAGA 2 En måttlig ökning av efterfrågan på arbetskraft i kombination med låg inflation och lägre avtalsnivå än föregående avtalsperiod talar för en dämpad löneökningstakt . Lönerna beräknas öka och . Den nominella löneökningstakten dämpades något . Enligt Medlingsinstitutets preliminära statistik uppgick den genomsnittliga löneökningstakten till 2004. ökade lönerna i offentlig sektor snabbare än i näringslivet. Snabbast steg lönerna inom landstingen där ökningen översteg . Detta kan jämföras med industrin och den privata tjänstesektorn där löneutvecklingen legat stabilt på en årlig ökningstakt på . I byggsektorn sjönk löneökningstakten och uppgick till . Stigande löneökningstakt inom byggsektorn har löneökningstakten inom industrin och tjänstesektorn legat i linje med utvecklingen under föregående år. Inom byggsektorn har lönerna stigit nästan en procentenhet snabbare till följd av den starka byggkonjunkturen. Inom och statlig sektor har lönerna utvecklats mycket svagt. Statistiken är dock långt ifrån fullständig på grund av att de lokala förhandlingarna inte är slutförda. Först , då de avtalade lönerna betalas ut retroaktivt, kommer statistiken att ge en rättvisande bild av utvecklingen. Avtalsförhandlingarna avsåg drygt 1,9 miljoner löntagare. Hela den statliga sektorn och stora delar av den privata sektorn omfattades. I stort sett alla avtal som slöts 2004 är likvärdiga med de som lades fast i industrins förhandlingar. Samtliga avtal inom det statliga området är treårsavtal med möjlighet till uppsäg- ning under det tredje avtalsåret.15 Majoriteten av avtalen inom den privata sektorn utgörs av treårsavtal.16 Knappt hälften av de privatanställda omfattas av avtal som innehåller en möjlighet till uppsägning under det sista avtalsåret. Näringslivets avtal ligger lägre än 2003. Detta beror främst på att kostnaden för avtalad arbetstidsförkortning nu är lägre . Inom det statliga området ligger avtalen lägre än . De statliga avtalen innehåller inte några arbetstidsförkortningar. Avtalsförhandlingarna omfattar totalt 1,3 miljoner löntagare. På central nivå är avtal färdiga för 1,1 miljoner anställda inom kommun- och landstingssektorn.17 Byggindustriers bygg-, väg- och anläggningsavtal löper ut , och bank- och försäkringssektorns avtal löper ut . De slutna avtalen i kommun- och landstingsektorn liknar i stor utsträckning varandra och ger i de flesta fall . avtal blev högre än de övriga och beräknas ge . Totalt beräknas den genomsnittliga avtalade löneökningstakten uppgå till . En jämförelse av avtalsnivån mellan de nya och gamla avtalen försvåras av att avtalen inte är konstruerade på samma sätt. Sammantaget bedöms dock avtalen innebära något lägre löneökningar än föregående avtal. Flera faktorer talar för en relativt måttlig löneökningstakt . För det första är de avtalade löneökningarna lägre . Övergången till en mer decentraliserad lönebildning har dock inneburit att det blivit allt svårare att göra en rättvisande uppdelning av löneökningarna i avtal och löneglidning. Detta på grund av att den offentliga avtalsstatistiken endast omfattar centrala avtal 15Avtalen inom den statliga sektorn löper ut . 16Merparten av avtalen inom privat sektor löper ut . 17Avtalen inom den kommunala sektorn löper ut . och inte lokala avtal. De lägre avtalade löneökningarna på central nivå bedöms dock bidra till en dämpning av löneökningstakten. För det andra innebär det låga resursutnyttjandet under innevarande år att löneökningstakten hålls tillbaka . Detta gäller framför allt , men även i viss utsträckning till följd av att lönerna reagerar med viss eftersläpning. För det tredje innebär den låga inflationen att de nominella lönerna inte behöver stiga i samma takt som tidigare för att möjliggöra en god reallöneutveckling. Lönerna i offentlig sektor ökar snabbare än i näringslivet För ekonomin som helhet beräknas de nominella lönerna öka och . Denna ökningstakt är låg i ett historiskt perspektiv. Den låga inflationen medför dock att reallönerna stiger snabbare än genomsnittet . , när inflationen förväntas bli högre, dämpas emellertid reallöneutvecklingen (se diagram 7.1). Diagram 7.1 Nominell och real löneutveckling Källor: , och . I likhet med ökar lönerna snabbare i offentlig sektor än i näringslivet (se tabell 7.1). Lönerna i näringslivets tjänstesektor stiger långsammare än i industrin 2005. väntas det omvända bli fallet till följd av att en ökad arbetskraftsefterfrågan inom tjänstesektorn. I näringslivet ökar lönerna snabbast i byggsektorn till följd av en mycket stark byggkonjunktur. Den goda utvecklingen i byggsektorn har redan slagit igenom i högre löneökningstakt till följd av att eftersläpningen 2005/06:1 BILAGA 2 mellan förändringar i konjunkturläge och löneutveckling är kortare i byggsektorn än i övriga branscher. antas lönerna öka med i genomsnitt , vilket motsvarar den takt som bedöms vara förenlig med produktivitets- och inflationsutvecklingen på lång sikt. Tabell 7.1 Nominell löneutveckling Anm.: Löneutvecklingen avser timlön enligt Konjunkturlönestatistiken. Enligt NR, vars definition skiljer sig från Konjunkturlönestatistiken, bedöms lönerna öka 2007 och 2008. Källor: och . 2005/06:1 BILAGA 2 Inflationen väntas förbli låg . bedöms inflationen börja öka gradvis, då det inhemska pristrycket stiger i takt med tilltagande resursutnyttjande och efterfrågan, och importprisernas inflationsdämpande effekt avtar. förutses den underliggande inflationen (UND1X) vara . På grund av stigande egnahemsräntor beräknas KPI öka snabbare än UND1X , och KPI-inflationen väntas uppgå till . Den underliggande inflationen förutses nå inflationsmålet . Inflationen är låg trots det höga oljepriset Inflationen är alltjämt låg. Den underliggande inflationen har 2005 varit i genomsnitt , mätt med mått UND1X. Endast översteg UND1X-inflationen (se diagram 8.1). Den huvudsakligen inhemskt genererade underliggande inflationen, mätt med mått UNDINHX, har fortsatt att sjunka. Inflationen mätt med konsumentprisindex (KPI) har inte överstigit sedan slutet av 2003.18 Diagram 8.1 Inflation (KPI) och underliggande inflation Källor: och . Inflationen har varit något lägre än vårpropositionens prognos, trots att priserna på bensin och villaolja varit högre än 18 UND1X exkluderar räntekostnader för egnahem samt direkta effekter på konsumentpriserna av förändringar i nettot av indirekta skatter och subventioner. UNDINHX exkluderar dessutom de varor som i huvudsak importeras. Prisutvecklingen på de flesta varor och tjänster har alltså varit något lägre än förutsett. I diagram 8.2 redovisas några olika varu- och tjänstegruppers ungefärliga bidrag, i procentenheter, till den totala KPI-inflationen. (Energi, boende, frukt och grönsaker har uteslutits.) Diagrammet visar att prisutvecklingen på importvaror har bidragit negativt till inflationen alltsedan första halvåret 2003. har även de huvudsakligen inhemskt producerade varornas priser bidragit negativt till inflationen. Inflationsbidraget från tjänster är positivt, men måttligt jämfört med situationen . Diagram 8.2 Bidrag till KPI-inflationen från vissa grupper av varor och tjänster -0,2 -0,4 -0,8 2001 2002 2003 2004 2005 Anm.: El, bränsle, drivmedel, frukt och grönsaker exkluderas här. Källor: och . Den enskilda komponent som drar upp inflationen mest är bensin- och oljepriserna. Av diagram 8.3 framgår att priserna på bensin och villaolja tillsammans har bidragit till inflationen med mer än en halv procentenhet de flesta månader . Diagram 8.3 Bidrag till KPI-inflationen från drivmedel och villaolja -0,2 -0,4 -0,6 -0,8 -1,0 Källor: och . Stigande importpriser men begränsat genomslag Enligt producent- och importprisstatistiken steg priserna i importledet för gruppen bearbetade varor under en stor del av 2004, för att sedan falla tillbaka något under slutet av året. började importpriserna återigen stiga. En stor del av uppgången berodde på stigande priser på insatsvaror. För mer konsumentnära varugrupper var importprisutvecklingen fortsatt dämpad. Detta gällde såväl för livsmedel som för kläder och andra varaktiga konsumtionsvaror, t.ex. hemelektronik. väntas priserna på bearbetade varor i importledet stiga. Delvis beror detta på att de stigande råvarupriserna sedan inledningen av 2004 får ett visst genomslag på priserna på bearbetade varor i importledet. Uppgången i importpriserna dämpas dock något av den förväntade kronförstärkningen framöver (se vidare avsnitt 4.2). Genomslaget i konsumentledet av prisökningar i importledet är svårbedömt till både storlek och fördröjning. Ökad konkurrens kan ha gjort det svårare att höja priserna i de distributionsled som ligger närmast konsumenterna. Även bedöms den inhemska konkurrensutvecklingen dämpa konsumentprisutvecklingen för importvaror. Prisutvecklingen på kläder har uppmärksammats i samband med de förändrade importkvoterna för dessa varor. Slopandet av EU:s kvoter bedöms ha varit en starkt bidragande orsak till att konsumentpriserna på kläder och skor har fortsatt att falla , bortsett från säsongsvariationer. Priserna låg mellan under prisnivån . Som framgår av diagram 8.4 tyder både prisutvecklingen i importledet och handelns egna prisförväntningar på fortsatt sjunkande klädpriser . Oljan är en av de importvaror vars prisvariationer påverkar konsumentpriserna både direkt och indirekt. Den direkta effekten uppkommer genom ändrade priser på bensin och villaolja. De indirekta effekterna uppkommer då producenternas ändrade kostnader för uppvärmning, transporter och varuproduktion övervältras på konsumenterna. Hur mycket av kostnaden som övervältras, och med hur stor fördröjning detta sker, varierar. 2005/06:1 BILAGA 2 Diagram 8.4 Kläder och skor. Konsument- och importpriser samt handelns förväntningar om försäljningspriserna Priser, årlig procentuell förändring Konsumentpris (vänster) Importpris 6 mån. tidigare (vänster) Handelns förväntan, nettotal, 1 kv. tidigare (höger) Källor: och . Prognosen för oljepriset (se avsnitt 2.7) innebär att priserna på villaolja och bensin beräknas bidra till att dra upp inflationen (KPI) med och dra ned inflationen med . Ett visst fördröjt indirekt genomslag i konsumentledet av de höga oljepriserna förutses . Effekten fångas dock till viss del upp i företagens vinstmarginaler. Oljeprisutvecklingen är en källa till osäkerhet i inflationsbedömningen. Sammanfattningsvis väntas konsumentpriserna på importerade varor (exkl. olja och bensin) fortsätta att hålla ned inflationen , men den inflationsdämpande effekten minskar successivt . Gradvis stigande inhemskt pristryck Det inhemska pristrycket har fortsatt att vara lågt. mått på huvudsakligen inhemskt genererad underliggande inflation, UNDINHX, har avtagit , bortsett från att måttet tillfälligt drogs upp av höjda elpriser (se diagram 8.1). En viktig förklaring till det låga inhemska konsumentpristrycket är det jämförelsevis låga resursutnyttjandet på arbetsmarknaden. Varken industrin eller de mer konsumentnära tjänstebranscherna har rapporterat någon större brist på personal. Inom industrin har produktiviteten stigit snabbt, vilket har hållit tillbaka enhetsarbetskostnaden. Inom handeln och servicenäringarna har efterfrågetrycket varit begränsat. Sysselsättningen har utvecklats svagt, och löneutvecklingen har varit dämpad. 2005/06:1 BILAGA 2 Ökande konkurrens i den svenska handeln kan också ha bidragit till att marginalerna på både inhemskt producerade och importerade varor har pressats. De prissänkningar på livsmedel som skett beror till viss del på denna utveckling. Även låga priser i producent- och importledet har dock haft betydelse (se diagram 8.5). Prissänkningar till följd av ökad konkurrens håller ned inflationstalen endast anpassningen pågår. För de importerade livsmedlen har prisfallet i importledet bromsat in. Bedömningen är dock att de genomsnittliga livsmedelspriserna i konsumentledet kommer att fortsätta utvecklas negativt eller dämpat under återstoden av 2005 och . Som framgår av diagram 8.5 stöds denna bedömning av handelns prisförväntningar. Diagram 8.5 Livsmedel och alkoholfria drycker. Konsument- och importpriser samt handelns förväntningar om Priser, årlig procentuell förändring Konsumentpris (vänster) Importpris (vänster) Handelns förväntan, nettotal (höger) Källor: och . Diagram 8.6 Förväntad inflation Prospera, samtliga tillfrågade Anm.: I diagrammet visas förväntningarna de avser. Källor: och Prospera. Som beskrivs i avsnitt 6 förutses sysselsättningen stiga något men ta fart först . Lönerna bedöms öka 2005 och 2006. förutses produktiviteten i industrin växa långsammare än , medan produktivitetstillväxten i tjänstesektorn väntas avta svagt från en redan måttlig tillväxttakt. Sammantaget bedöms dessa förutsättningar medföra att det inhemska pristrycket förblir mycket lågt för att börja stiga gradvis , i takt med starkare inhemsk efterfrågetillväxt, minskande lediga resurser på arbetsmarknaden och stigande enhetsarbetskostnader. Denna utveckling beräknas fortsätta . Strukturella förändringar inom handeln väntas fortsätta bidra till att hålla tillbaka den inhemska inflationen, framför allt . De allmänna förväntningarna om den framtida inflationen har sjunkit gradvis (se diagram 8.6). De har dock i allmänhet legat inom toleransintervall på från inflationsmålet. Enligt (KI:s) undersökning (HIP) har hushållens förväntningar om inflationen stigit något , sannolikt under påverkan av de höga oljepriserna, och ligger nu mellan och . Prosperas mätningar bland arbetsmarknadens och penningmarknadens aktörer (som görs på uppdrag) indikerar att inflationsförväntningarna ligger kring . förväntas enligt Prosperas undersökning en inflation på . Stigande bostadsräntor och skatter höjer KPI 2006 Boendekostnaderna utgör en stor del av hushållens konsumtion. Utvecklingen av hyror och ränteutgifter för egnahem har därmed en betydande effekt på inflationen. Hyrorna, som bl.a. påverkas av uppvärmningskostnaderna, steg 2004. förutses hyrorna stiga med . De låga räntekostnaderna för egnahem har bidragit till att hålla ned inflationen mätt med KPI. Den ränteprognos som beskrivs i avsnitt 3.2 innebär att räntorna beräknas hålla ned KPI-inflationen med omkring en halv procentenhet . Den genomsnittliga bostadsräntan väntas börja stiga 2006 för att dra upp inflationen (KPI) med . Höjda indirekta skatter beräknas höja KPI- inflationen med 2006. Inflationen närmar sig målet Sammanfattningsvis väntas inflationstrycket förbli lågt och stiga gradvis . , då det fortfarande bedöms finnas lediga resurser på arbetsmarknaden, beräknas den underliggande inflationen (UND1X) uppgå till och inflationen mätt med KPI vara (se tabell 8.1). Tabell 8.1 Konsumentprisernas utveckling Procentuell förändring om annat ej anges HIKP, euroområdet, Källor: och . 2005/06:1 BILAGA 2 gör de stigande bostadsräntorna att inflationen mätt med KPI ökar snabbare än den underliggande inflationen mätt med UND1X (se diagram 8.7). Enligt prognosen kommer inflationen och att fortsätta att vara lägre i än i euroområdet, mätt med EU:s harmoniserade index för konsumentpriser (HIKP). Penningpolitiken antas anpassas så att den underliggande inflationen (UND1X) når inflationsmål och ligger kvar på denna nivå . Den beräknade utvecklingen av bostadsräntorna medför att KPI-inflationen bedöms vara betydligt högre än UND1X- inflationen. Diagram 8.7 Konsumentprisernas utveckling -0,5 -1,0 Källor: och . 2005/06:1 BILAGA 2 9Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter ökade hushållens realinkomster och väntas de öka . Den starkare utvecklingen förklaras huvudsakligen av att den nominella lönesumman utvecklas snabbare samt genomförda skattesänkningar. bedöms ökningstakten uppgå till . Hushållens konsumtionsutgifter väntas öka 2005 och 2006. Utöver en god inkomstutveckling stöds konsumtionstillväxten framöver av en stabil förmögenhetsställning samt en allt ljusare situation på arbetsmarknaden. Hushållens egna sparande (där sparande i avtalspensioner exkluderats) beräknas 2005 öka till av de disponibla inkomsterna, jämfört året innan. bedöms sparandet uppgå till . Dämpad uppgång 2003 och 2004 steg hushållens reala disponibelinkomster med i genomsnitt . Antalet arbetade timmar steg och lönesumman gav ett kraftigt bidrag till ökningen av den disponibla inkomsten. gav höjda transfereringar och skattesänkningar ytterligare bidrag till inkomsttillväxten. ökade de reala disponibelinkomsterna med i genomsnitt (se diagram 9.1). Diagram 9.1 Hushållens realinkomstutveckling Anm.: Hushållens reala inkomster beräknas genom att de nominella inkomsterna deflateras med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: och . En svag arbetsmarknad och höjda kommunalskattesatser 2003 bidrog till att de reala disponibelinkomsterna ökade med . Även utvecklades lönerna svagt, som ökande skatter och avgifter drog ner inkomstutvecklingen. De offentliga transfereringarna gav dock ett positivt bidrag och den reala disponibelinkomstutvecklingen ökade (se tabell 9.1). bidrar både en god nominell inkomstökning och en dämpad prisutveckling till att hushållens reala inkomster åter ökar i högre takt än under de närmast föregående åren. Tabell 9.1 Hushållens disponibla inkomster Räntor och utdelningar, 1Hushållens reala inkomster beräknas genom att de nominella inkomsterna deflateras med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 2Räntenettot består i huvudsak av inkomsträntor, utdelningar och räntor på individuella försäkringar minus utgiftsräntor. Källor: och . Antalet arbetade timmar bedöms öka . I reala termer ökar löneinkomsterna och bidraget till disponibelinkomsternas utveckling beräknas till . fortsätter den nominella disponibelinkomsten att öka i ungefär samma takt som året innan, men en högre prisutveckling leder till att den reala utvecklingen dämpas något. Den starkare arbetsmarknaden medför att antalet arbetade timmar ökar i dagkorrigerade termer (se tabell 6.1).