prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — De största förändringarna är hänförliga till och där tillgångarna ökade med vardera samt Bostadsfinansierings- aktiebolag som ökade sina tillgångar med . Sammantaget uppgick statens egna kapital, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skul- dernas bokförda värde, efter elimineringar till . Ökningen med jämfört med beror främst på att AP-fonderna och PPM ökade det egna kapitalet. Bland de statliga bolagen ökade Förändringarnas effekter på statens resultat- och balansräkningar beskrivs närmare i kapitel 4 Resultaträkning, balansräkning och finansie- ringsanalys. Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav Av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. framgår vilka myndigheter som ingår i redovisningen över den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital. Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst av (not 25 till balansräkningen, Andelar i dotter- och intresseföretag). Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag, liksom , redovisas under andelar i dotter- och intresseföretag. För att undvika dubbel redovisning elimineras nämnda innehav enligt tabell 9.2 mot summa tillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn. Tabell 9.2 Eliminering avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och intresseföretag) () redovisar tillgångar och skulder gentemot Riksgälds- kontoret. För att undvika dubbel redovisning elimineras dessa mot summa tillgångar respek- tive skulder för den statliga sektorn. Även AP- fondernas innehav av statspapper har eliminerats för att undvika dubbel redovisning. Innehavet av statspapper har eliminerats med nominellt belopp mot summa tillgångar och skulder. Stats- pappren utgörs av statsobligationer och till en mindre del av statsskuldsväxlar. Riks- banken har från utgången av 2001 inte kvar några statspapper eftersom den extra utdelningen till staten 2001 främst utgjordes av statsobligationer. Tabell 9.3 Eliminering avseende AP-fondernas och PPM:s innehav av statspapper samt PPM:s övriga tillgångar och skulder gentemot AP-fondernas redovisning avser bokfört mark- nadsvärde. Det nya pensionssystemet infördes och omorga- niserades AP-fonderna. fick Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna nya identiska placeringsregler, vilka bland annat innebär att samtliga fonder får placera i aktier och i högre grad än tidigare även globalt. AP- fonderna skall förvalta svenska allmänna pensionsmedel så att kraven på långsiktigt hög avkastning i förhållande till risk tillgodoses. har en särställning inom AP-fondsystemet eftersom den har obegränsade möjligheter att äga både noterade och onoterade företag. En betydande del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag. I det allmänna pensionssystemet ingår att en del av pensionsavgiften avsätts till s.k. premie- pension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val av pensionsspararna. Den statliga Premievalsfonden är en värdepappersfond som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. För de personer som avstår från att välja fond placeras pensions- medlen i Premiesparfonden. Såväl Premiespar- fonden som Premievalsfonden förvaltas av Sjunde AP-fonden. Endast fondens egen verk- samhet redovisas dock under Sjunde AP-fonden i tabell 9.4 nedan. Till skillnad från de övriga AP- fondernas tillgångar tillhör Sjunde AP-fondens förvaltade tillgångar premiepensionssystemet, dvs. de förvaltas för pensionsspararnas räkning. Tillgångarna hos de övriga AP-fonderna tillhör fördelningssystemet. I denna sammanställning av den statliga sektorn redovisas även det fonderade kapitalet i premiepensionssystemet på samma sätt som AP-fondernas tillgångar. De redovisas som Nettoförmögenhet/Eget kapital i den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder, tabell 9.1. Även i nationalräkenskaperna (NR) ingår sparandet i premiepensionssystemet som en del av sparandet inom den offentliga sektorn. beslutade att hela det reformerade svenska pensions- systemet skulle klassificeras till den offentliga sektorn. Beslutet motiverades bl.a. med att deltagandet är obligatoriskt och att staten kontrollerar regelverket för både avgifter och förmåner. Detta beslut har ändrats av Euro- stat till att avgiftsbestämda fonderade pen- sionssystem inte skall klassificeras till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. För medlemsländer som klassificerar sådana allmänna pensionssystem i den offentliga sektorn har medgett en övergångstid att ändra redovisningen till . Det finns två avvecklingsfonder som förvaltas av Första respektive . De för- valtar fordringsbevis som ej är noterade på någon börs eller avsedda för allmän omsättning. Dessa medel skall avvecklas så fort som möjligt utan att värdet försämras och kommer därefter successivt att föras över till AP-fonderna. Tabell 9.4 AP-fondernas tillgångar och skulder 2005 (marknadsvärde) AP-fondernas sammanlagda resultat är . Fondkapitalet påverkades dessutom av utbetalda pensionsmedel och administrationsersättningar till Försäkrings- kassan samt inbetalda pensionsavgifter, vilka netto tillfört kapital på totalt . I den konsoliderade balansräkningen för staten redovisas Avsättningar för pensioner och lik- nande förpliktelser. Avsättningarna avser den beräknade pensionsskulden för statligt anställd personals avtalspension. Flertalet myndigheter betalar pensionspremier till som skuldför den beräknade pensionsavsätt- ningen. Några myndigheter gör egna pensions- avsättningar (se not 42 till balansräkningen, Avsättningar för pensioner och liknande för- pliktelser). I den konsoliderade resultaträkningen redo- visas ålderspensioner som transferering. Skill- naden mellan inbetalda avgifter och utbetalda pensioner redovisas som nettoöverföring till ålderspensionssystemet under transfereringar (se även not 4 till resultaträkningen, Trans- fereringar). Åtaganden avseende ålderspension redovisas inte som skuld varken i den konsoliderade balansräkningen eller hos AP- fonderna. Åtaganden i premiepensionssystemet redovisas som skuld i PPM:s årsredovisning, men inte i sammanställningen i tabell 9.1 där PPM:s fonderade kapital hanteras på samma sätt som AP-fondernas och redovisas som Netto- förmögenhet/Eget kapital. På samma sätt redovisas även skulder avseende ej fastställda avgiftsmedel som Nettoförmögenhet/Eget kapital. Enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension samt förordningen (2002:135) om årlig redovisning av det inkomstgrundande ålderspensionssystemet finansiella ställning och utveckling skall närmast berörda myndigheter göra en årlig redovisning av ålderspensionssystemets ekonomiska ställning och utveckling. Den samlade redovisningen av ålderspensionssystemet sammanfattas i avsnitt 9.5 Pensionssystemets årsredovisning. I det avsnittet redovisas avgiftstillgång och pensionsskuld enligt en beräkningsteknisk modell. I avsnitt 5.4.31, återfinns information om utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. 9.3Statliga bolag, banker och finansinstitut I tabell 9.1 särredovisas statens tillgångar och skulder i statliga bolag, banker och finansinstitut där ägarandelen uppgår till . Ägande i företag där statens andel är ingår i myndigheternas samlade tillgångar och skulder. I bilaga 3 återfinns en sammanställning av nyckeltal avseende kalender- för bolag med statligt ägande. I bilagan redovisas bolagens nyckeltal brutto och de summerar, efter elimineringar, till beloppen i sammanställningen över statliga sektorns för- mögenhet (tabell 9.1). I tabell 9.1 ingår bolagen endast till den del de ägs av staten. En närmare redogörelse för bolagens verksamhet och resultat 2005 kommer att presenteras senare i vår i regeringens årliga skrivelse till om statliga bolag. Totalt finns ett sextiotal företag där staten äger av aktierna. Företagens bokförda värde uppgår totalt till . De sex största företagen är , , , (), och som tillsammans svarar för av det bokförda värdet. och motsvarar av det bokförda värdet. Den statliga sektorns förmögenhet påverkas av förvärv och försäljning av företag, omstruk- tureringar, bolagens resultat m.m. Som en följd av att flertalet stora statliga bolag har tillämpat nya redovisningsprinciper enligt de internationella reglerna IFRS (se även avsnitt 4.4.5 Ändrade redovisningsprinciper samt ändringar av jämförelsetal), har även uppgifterna justerats för att få jämförbara värden. höjningen till och för det egna kapitalet redovisas en höjning med . Uppgifterna för åren 2001 2003 har inte justerats och är alltså i enlighet med tidigare gällande redovisningsprinciper. AB:s tillgångar och skulder har båda ökat med . Skulden för emitterade värdepapper har ökat med , vilket bland till- gångarna främst motsvaras av en ökning av obli- gationer och andra värdepapper med och en ökning av utlåning till allmänhet och kreditinstitut med . Orsaken till förändringen är ökade transak- tionsvolymer och valutakurseffekter av en svagare svensk krona. AB:s tillgångar har ökat med till som skulderna ökat med . Förändringen beror delvis på inves- teringar i anläggningstillgångar som medfört en ökning med och ökningen av kundfordringar och andra fordringar med . Bland annat har av danska energibolaget /S förvärvats för . Skuld- förändringen förklaras främst av ökningen av leverantörsskulder och andra skulder med samt upplupna kostnader och förutbetalda intäkter med . har genomfört en emission av hybridkapital (räntebärande skulder med egenskaper liknande eget kapital) på som andra ränte- bärande långfristiga skulder amorterats ned med . Eget kapital har ökat med . Ökningen är främst hän- förbar till att årets resultat på minskat med en utdelning till staten på samt poster som redovisas direkt som minskning av eget kapital vid sidan av resultaträkningen på . Resul- tatförbättringen uppgår till och förklaras av en ökad volym på produktionen av vattenkraft, högre elmarknadspriser och lön- sammare terminsaffärer avseende elproduktion. De totala tillgångarna i uppgick till , varav statens andel är , vilket är en ökning med från föregående år. Ökningen avser immateriella och finansiella anläggningstillgångar. Statens andel av skulderna har ökat med , främst orsa- kat av ökad långfristig upplåning. redovisade ett nettoresultat på , varav ökat statens andel av eget kapital. Bostadsfinansieringsaktiebolag har ökat sina tillgångar med , vilket främst förklaras av ökad utlåning till allmänheten. Skulderna har ökat med , mest i form av emitterade värdepapper. och Baninvest har minskat både tillgångar och skulder med . Det är utlåning till för vägprojekt i Stockholms- och och mot- svarande upplåning som överförts till Riksgälds- kontoret. Kvarvarande tillgångar avser främst pågående nyanläggning för . Tillgångar ingå- ende i valutareserven och guldreserven har ökat i värde , främst som ett resultat av kronans försvagning mot ingående valutor, men även av stigande guldpris och ränteförändringar. Skuldernas ökning förklaras främst av oreali- serade vinster och förluster som ökat med . Det egna kapitalet har minskat med . Minskningen av det egna kapitalet beror främst på en utdelning av till staten. Årets resultat på har på- verkat det egna kapitalet positivt. har i uppdrag att göra en redovisning av det inkomstgrundande ålders- pensionssystemets finansiella ställning och utveckling. Den inkomstgrundande ålders- pensionen omfattar inkomst- och tilläggs- pensionen från inkomstpensionssystemet samt premiepension. Den första redovisningen avsåg 2001. Ett mål med redovisningen är att infor- mera om de förlopp demografiska, ekono- miska och beteendemässiga som bestämmer systemets finansiella ställning och som direkt på- verkar, eller kan komma att påverka, pen- sionernas värde. Ytterligare en ambition med redovisningen är att den i så hög grad som möjligt ska ansluta till vedertagna redovisnings- principer för försäkringsföretag. För en mer fullständig beskrivning av redovisningen hän- visas till publikation Pensionssystemets Årsredovisning 2005. Pensionssystemets årsredovisning har upprättats som ett koncernbokslut där även premie- pensionen konsoliderats. I koncernbokslutet har PPM:s redovisning tagits in i huvudsak enligt den av PPM upprättade årsredovisningen. På motsvarande sätt som gäller för premiepensions- systemet finns inom inkomstpensionssystemet en pensionsskuld till aktiva och till pensionerade. Systemet omfattar även tillgångar, men till skillnad från premiepensionssystemet är dessa till största delen inte fonderade. I inkomstpensionssystemet finansieras ut- gifterna huvudsakligen av de löpande avgifts- inkomsterna. Avgiftsflödet är således systemets mest väsentliga tillgång en s.k. avgiftstillgång. Avgiftstillgången motsvarar den pensionsskuld avgiftsflödet kan finansiera, givet mätperiodens ekonomiska och demografiska förhållanden. Avgiftstillgångens värdeförändring bestäms av antalet förvärvsarbetande, inkomsttillväxten per person och systemets omsättningstid. Det fonderade kapitalet utgörs av buffert- fonderna inom fördelningssystemet (Första Fjärde samt Sjätte ), premiepensions- fonderna (försäkringstillgångar) och den till- fälliga förvaltningen av preliminära avgiftsmedel i (s.k. övriga tillgångar). Den faktiska pensionsskulden värderas med utgångspunkt från de förhållanden som råder vid värderingstillfället enda undantaget från denna princip gäller pensionsskulden till aktiva av- seende intjänade ATP-poäng. ATP-skulden till aktiva utgör av den totala pensionsskulden. Andelen sjunker snabbt fram- över. är som ATP-poäng kan tjänas in. Pensionsavgifter tas ut av pensionsgrundande förvärvsinkomster, trans- fereringar m.m., varav tillförs fördelningssystemet och premiepensionssystemet. Tabell 9.5 Inkomst- och premiepension, resultaträkning Förändring av fonderade tillgångar tillgångar (a) Värdet av förändringen i Värdet av förändringen i avgiftstillgång (b) Värdet av förändring i pensionsskuld (c) Årets resultat (a)+(b)+(c) 1Varav avkastning FörstaFjärde och . 2Negativ post innebär att pensionsskulden ökar, positiv post innebär att pensionsskulden minskar, med angivet belopp. Tabell 9.6 Inkomst- och premiepension, balansräkning 31/12 2005 31/12 2004 3Varav inkomstpensionssystemet (Avgiftstillgång och FörstaFjärde och ) . I tabellerna 9.5 och 9.6 redovisas resultat- och balansräkning för ålderspensionssystemet, dvs. inkomst- och premiepensionen sammantaget, uttryckt i . Ålderspensionssystemets balansomslutning är . Buffert- fonden, dvs. Första, Andra, Tredje, Fjärde och , utgör av till- gångarna. Buffertfonden ökade med sammanlagt . Det motsvarar en kapitalvägd avkastning på . Pensionsavgifterna översteg pensionsutbetal- ningarna, vilket, efter avdrag för administrations- kostnader, bidrog till en fondökning med . Sammantaget ökade inkomstpensionssyste- mets tillgångar med . Ökningen på skuldsidan motsvarar . Pensionsskulden har påverkats av index- eringen med . Den genom- snittliga utbetalningstiden har ökat, vilket ökat skulden med . Resterande del av ökningen förklaras av att nyintjänade pensionsrätter, inklusive vissa justeringar, översteg årets pensionsutbetalningar. Premiepensionssystemet är ett fondbaserat system där pensionsspararna själva väljer placering för sina premiepensionspengar. Förändringar i fondandelarnas priser påverkar direkt och lika mycket pensionsspararens till- gång i systemet. Därför ska fondverksamhetens resultat i princip alltid vara noll kronor. Inom premie- pensionssystemet finns även en traditionell försäkring. Resultatet för denna kommer att växa i takt med att kapitalet växer och redovisas som en särskild del av det egna kapitalet. Under uppbyggnadsskedet och finan- sieras PPM genom en kombination av avgifts- uttag och räntekontokredit för rörelsekapital- behov samt låneramar hos . Avgiftsuttaget baserades på den prognostiserade kostnadsnivån och medför ett tillfälligt positivt resultat. Årets resultat har beräknats till . De fonderade premiepensionstillgångarna har ökat med , varav avser nya pensionsrätter och avser värdeökning. 10.1Riksdagens tillkännagivande och tjänster till statliga myndigheter och genomförde revisorer en granskning av före- komsten av och formerna för sponsring av statliga myndigheter (Sponsring av statliga myndigheter [Rapport 2000/01:13]). I rapporten påtalade revisorerna bl.a. behovet av tydligare riktlinjer för sponsring som finansieringsform inom statsförvaltningen. tillkännagav (bet. 2001/02:KU19, rskr. 2001/02:176) för regeringen att 1.regeringen bör ta ställning till vilka myndigheter eller vilka verksamheter som får finansieras med sponsring, 2.regeringen bör ta initiativ till att se över lagen om offentlig upphandling i syfte att klargöra hur den skall tillämpas i fråga om sponsring i form av varor och tjänster, och att 3.det krävs en klar definition av begreppet sponsring för att klargöra hur finan- sieringsformen skall hanteras inom stats- förvaltningen. beslutade regeringen att ge uppdrag till , Statskontoret respektive () att utreda olika aspekter av sponsring av statliga myndigheter (dnr Fi2002/1153). kartlade förekomsten av sponsring vid universitet och högskolor (reg.nr. 12-897-03), Statskontoret lämnade bl.a. förslag på definition av begreppet sponsring (dnr 2003/80-5) och NOU klargjorde under vilka förutsättningar lagen (1992:1528) om offentlig upphandling är tillämplig vid sponsring av varor (2003/0039-28). 10.2Myndigheter eller verksamheter som får finansieras med sponsring Regeringen anser att avgörandet om huruvida en viss myndighet kan ta emot sponsring8 bör ligga på myndigheten själv. Det bör inte vara regeringens uppgift att i varje enskilt fall besluta att en viss myndighet eller verksamhet skall få ta emot denna typ av medel. Regeringen avser dock reglera under vilka omständigheter myndig- heterna får göra detta. Regeringen utvecklar hur detta skall ske i avsnitt 10.4 Begreppet sponsring. Av 1 kap. 9 § regeringsformen framgår att förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet bl.a. skall iaktta saklighet och opartiskhet. Den svenska förvaltningsmodellen bygger på att myndigheterna har ett stort mått av självständighet. Det ligger i myndigheternas eget intresse att inte skada sitt anseende genom att ingå olämpliga avtal (jfr bet. 1999/2000:KrU9). Myndigheterna bör dock inta en restriktiv hållning till att finansiera verksamhet genom 8 Med sponsring brukar man avse en överenskommelse varigenom en sponsor tillhandahåller den sponsrade parten kontanta medel, varor eller tjänster i utbyte mot exponering av ett företagsnamn eller varumärke och eventuellt andra förmåner. Som framgår av avsnittet Begreppet sponsring nedan är det dock inte lämpligt att i förordning använda begreppet sponsring. Skr 2005/06:101 sponsring mot bakgrund av kravet på att allmänheten skall kunna ha förtroende för svensk statsförvaltning samt att sponsring kan vara en osäker finansieringsform. Förtroendet för svensk statsförvaltning En grundläggande princip för all offentlig förvaltning är att inriktningen och omfattningen av den offentliga verksamheten bestäms av behöriga politiska organ, samt att dessa organ ställer erforderliga resurser till förfogande. Misstankar om jävsliknande beroendeför- hållanden mellan sponsorn och myndigheten kan komma att äventyra allmänhetens förtro- ende för myndighetens verksamhet. Även ett begränsat sponsringssamarbete kan äventyra en myndighets trovärdighet då samarbetets om- fattning och förutsättningar inte kan antas vara kända för allmänheten. Vid samarbete med en sponsor är det alltså viktigt att myndigheten gör en bedömning av hur detta är ägnat att uppfattas av allmänheten. Sponsringen får inte skada myndighetens anseende och förtroende eller stå i strid med övergripande beslut, politiska prioriteringar och mål för myndighetens verksamhet. Det får inte heller finnas någon intressekonflikt mellan myndigheten och sponsorn. För att säkerställa att förtroendet för statsförvaltningen bibehålls bör de myndigheter som tar emot sponsring utforma övergripande riktlinjer som anger syftet med sponsringen och vilka effekter som eftersträvas. Riktlinjerna bör även omfatta samarbetet med sponsorerna och hur sponsringen skall hanteras inom myndig- heten. Myndigheten bör också utveckla rutiner för uppföljning av verksamheten i syfte att avgöra om den utgör ett effektivt resurstillskott. Sponsring kan vara en osäker finansieringsform Vikande konjunkturer eller förändringar av affärsverksamheten hos en viktig sponsor kan drastiskt förändra finansieringsförutsättningarna för en viss myndighet. Sponsring bör därför endast användas för att finansiera ändamål och verksamheter som inte skulle ha genomförts inom myndigheternas ordinarie budget. Exempel på sådant som kan finansieras med sponsring är utställningar, forskningsprojekt och konferenser. Verksam- heten skall dock rymmas inom ramen för regeringens uppdrag till myndigheten. Därmed är det viktigt att myndigheterna är uppmärksamma på att inte bygga upp fasta kostnader i samband med sponsringssamarbeten. Det är med andra ord viktigt att myndigheten inte dimensionerar sin normala verksamhet så att den förutsätter denna typ av medel. bör inte mer långsiktiga finansieringslösningar uteslutas. Myndigheten bör även vara uppmärksam på att sponsringen tar resurser i anspråk. För de myndigheter som har fortlöpande sponsrings- verksamhet krävs resurser för att söka efter sponsorer, för att tillhandahålla de förpliktelser myndigheten åtagit sig enligt avtal och för att i övrigt administrera och följa upp verksamheten. 10.3Lagen om offentlig upphandling () har på regeringens uppdrag klargjort under vilka förutsättningar lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () är tillämplig vid sponsring av varor och tjänster till statliga myndigheter (dnr Fi 2002/1153). NOU gör i sin rapport om offentlig upphandling och sponsring (2003/0039-28) bedömningen att den upphandlande enheten i varje enskilt fall måste bedöma vilken typ av avtal som faktiskt är för handen för att kunna avgöra om avtalet skall upphandlas enligt . Ett avtal måste innehålla ömsesidigt förplik- tande ekonomiska villkor och avse en upp- handlande enhets köp, leasing eller hyrköp för att omfattas av reglerna i . Upphandlings- skyldigheten inträder då sponsorn bidrar med varor eller tjänster till en upphandlande enhet och i gengäld av enheten erhåller varor eller tjänster, s.k. barteravtal, eller kontanta medel. Är avtalet om leverans av varor eller tjänster utan förpliktelser för den upphandlande enheten, utgör varorna eller tjänsterna gåva, vilken inte omfattas av reglerna i . Att en upphand- lande enhet endast åtar sig att upplysa om att en leverantör sponsrat den upphandlande enheten med varor eller tjänster, innebär normalt inte att avtalet innehåller förpliktelser för enheten. Sponsring med endast kontanta medel kan aldrig omfattas av reglerna i . Är avtalet utan förpliktelser för den upphandlande enheten utgör de kontanta medlen gåva. Avtal om gåvor behöver inte upphandlas enligt , eftersom sådana avtal inte innehåller ömsesidigt förpliktande ekonomiska villkor. pliktelser för den upphandlande enheten att till- handahålla varor eller tjänster innebär avtalet i juridisk mening en försäljning från den upphandlande enheten, vilket inte omfattas av reglerna i . Begreppet sponsring är svårdefinierat. De sponsringsavtal som förekommer är av skiftande slag och innefattar element av gåva, köp och byte. Eftersom kravet om motprestation även anses omfatta indirekta motprestationer har regeringen funnit att gränsdragningen mot gåvor är komplicerad, och att det bl.a. därför inte bör införas särreglering om avdragsrätt för sponsring i skattelagstiftningen (skr. 2003/04:175). ställde sig bakom detta ställ- ningstagande (bet. 2004/05:SKU6, rskr. 2004/05:20). Samma problem gör sig gällande då myndigheter tar emot sponsring. föreslagna definitioner är inte heller användbara för att bestämma om ett sponsringsavtal omfattas av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () eller inte (se ovan).