prop · GT031d12 · 2006-01-01 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 10 vid sjukdom och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ............................................... Ohälsan i arbetslivet ............................................................................. Mål och villkor ...................................................................................... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analyser och slutsatser ......................................................................... Inkomsttaket i sjukpenningförsäkringen höjs .................................... Det fortsatta arbetet att minska sjukfrånvaron................................... Mål för administrationen av socialförsäkringen.................................. Insatser inom myndigheten.................................................................. Analys och slutsatser ............................................................................ 2.13Regeringens syn på den framtida administrationen av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. .......................................... 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. ......................................... 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m....................................................... 19:5 Ersättningar för kroppsskador...................................................... 2.15.719:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet ..................................... 2.2Härledning av ramnivån 20062008. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp................................................................................. 2.3Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad. trygghet vid sjukdom och handikapp.................................................................. 2.4 Utgiften för sjukpenning (mnkr i löpande priser exkl. åp-avgift) .................... 2.5Antal sjukskrivna som varit föremål för samordnad rehabilitering 20022004 16 2.6Andel sjukskrivna (och längre) med pågående samordnad rehabilitering 20022004 (%) .............................................................................. 2.7Andel sjukskrivna som efter avslutad samordnad rehabilitering har fått ökad arbetsförmåga 20022004 (%) ...................................................... 2.8Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. fördelat på antal 2.9Utvecklingen av antalet nybeviljade och utbetalda aktivitets- och Kostnader för administrationen av socialförsäkringen fördelade på politikområden 20022004, exkl. förändring av pensionsskulden .................... Anslagsutveckling 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m............................ Härledning av anslagsnivån 20062008, för 19:1 Sjukpenning och rehabilitering Anslagsutveckling 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m.......................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 19:2 Aktivitets- och Anslagsutveckling 19:3 Handikappersättning .................................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 19:3 Handikappersättningar........ Anslagsutveckling 19:4 Arbetsskadeersättning.................................................. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 19:4 Arbetsskadeersättningar, m.m. ............................................................................ Anslagsutveckling 19:5 Ersättningar för kroppsskador..................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 19:5 Ersättningar för Bemyndigande om ekonomiska åtaganden......................................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 19:6 ................ Anslagsutveckling 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård............................................................................................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden......................................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård .......................................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Antalet ersatta sjukpenningdagar (netto) januari 2002juli 2005 ........................................................................................... Andelen deltidssjukskrivningar 19982005 (maj) ............................ 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 19:6 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2006 (avsnitt 12.15.6), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård ingå ekonomiska förpliktelser som medför utgifter på högst 1 , 1 och 1 (avsnitt 2.8.2), 3.för 2006 anvisar anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt följande uppställning: 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområde 10 omfattar politikområdet Er- sättning vid arbetsoförmåga. Här ingår sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning, aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning samt ersättning vid arbets- och kroppsskador. Utgiftsområdet omfattar även socialförsäkringens administration. Socialförsäkringen administrerades t.o.m. utgången av 2004 av de allmänna försäkringskassorna och . /05 genomfördes en omorganisation och de allmänna försäkringskassorna och () avvecklades och ersattes av en ny nationellt sammanhållen myndighet, . Politikområdet är indelat i två verksamhetsområden; Ersättning vid arbetsoförmåga och Åtgärder mot ohälsa. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet Anslag inom utgiftsområde 10 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 19:5 Ersättning för kroppsskador 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom 2004 10 19:7 Allmänna försäkringskassor 2003 10 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning Totalt för utgiftsområde 10/politikområde Ersättning vid 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Se volym 1 avsnitt 7.4.3. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20062008. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Se volym 1 avsnitt 7.4.3. Tabell 2.3 Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster med direkt motprestation 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Trenden med allt högre sjukfrånvaro är bruten. Både nya sjukfall och de längre sjukfallen har minskat i antal. Sammantaget resulterade detta i att antalet sjukpenningdagar under var lägre än 2002. Den positiva utvecklingen har fortsatt även under innevarande år. utbetalades ersättning för färre sjukpenningdagar jämfört med samma månad 2002. Antalet personer med aktivitets- och sjukersättning fortsatte att öka eftersom ca 73 200 nya förmåner beviljades. Det totala antalet personer med dessa förmåner uppgick till nästan 540 000 vid utgången av 2004, en ökning . Denna antalsutveckling förväntas fortsätta även fast i långsammare takt, men därefter bedöms nybeviljandet minska betydligt. Regeringen anser att det finns goda förutsättningar att nå målet att halvera sjukskrivningarna till 2008. En bidragande orsak till den minskade sjukfrånvaron är regeringens satsningar på bl.a. aktiva insatser vid sjukskrivning som förbättrar möjligheterna för en sjukskriven att återgå i arbete. Även om de åtgärder regeringen genomfört gett goda effekter så är inte problemen inom sjukförsäkringsområdet lösta. är alltför många långtidssjukskrivna eller uppbär aktivitets- och sjukersättning. Det krävs därför nya insatser för att ytterligare minska sjukfrånvaron i arbetslivet. Under avsnitt 2.8 Politikens inriktning presenterar regeringen åtgärder för att ta tillvara människors arbetsförmåga och åstadkomma bättre samspel mellan arbetsplatsen, sjukvården, arbetsmarknadspolitiken och socialförsäkringen. En hög sjukfrånvaro är ett samhällsproblem som hotar både individens välfärd och tillväxten i samhället. Att antalet sjukskrivna ökade kraftigt har flera förklaringar och orsakssambanden är komplexa. Det finns ingen enskild faktor som kan förklara ökningen av sjukfrånvaron utan flera förklaringar måste kombineras. Sannolikt rör det sig om ökade krav i arbetslivet, en äldre arbetskraft, lednings- och samverkansproblem inom hälso- och sjukvård, administrativa tillkortakommanden inom samt sannolikt även en allmän förändrad inställning till sjukfrånvaro som sådan. Sjukfrånvaron är mycket ojämnt fördelad. Kvinnor har väsentligt högre sjukfrånvaro än män. Äldre har högre sjukfrånvaro än yngre. Sjukskrivning är vanligare bland arbetslösa och de som upprepade gånger varit arbetslösa. Det finns också stora skillnader mellan regioner, med högre sjukfrånvaro i de nordliga länen jämfört med de flesta sydliga. Det finns även stora socioekonomiska skillnader. har en viktig roll i arbetet med att få ner sjukfrånvaron, men kan inte ensam klara detta varför det krävs insatser även från andra aktörer. Hälso- och sjukvårdens engagemang är en nödvändig förutsättning i arbetet med att halvera sjukskrivningarna. res intyg och utlåtanden med bl.a. bedömningar av arbetsförmåga är mycket viktiga underlag för beslut om ersättningar och åtgärder. Det behöver tas fram alternativa metoder för snabb och stabil återgång till arbete och för hur sjukskrivning används som behandlingsmetod. Samverkan mellan arbetsgivare, sjukvård, Försäkringskassa och den försäkrade måste utvecklas för att hitta alternativ till sjukskrivning som gör det möjligt för den enskilde att fortsätta arbeta. Passivitet i sjukskrivningsprocessen innebär risker för inlåsningseffekter i sjukförsäkringssystemet och därmed ett permanent utanförskap och utslagning. Insatser måste sättas in tidigt för att få en snabb återgång i arbete. För detta krävs, förutom medverkan av den enskilde och arbetsgivarna, även ett fungerande stöd från de inblandade myndigheterna, främst och . Många av dem som har sjukpenning eller aktivitets- och sjukersättning har med stor sannolikhet en restarbetsförmåga som det är angeläget att tillvarata. Målet för politikområdet är att: Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen . Målet är detsamma som det nationella mål som fastställdes i budgetpropositionen . Att minska sjukfrånvaron kräver insatser inom en rad politikområden. Ansvaret för måluppfyllelsen ligger förutom på även på andra statliga myndigheter som , , och . En mer detaljerad uppföljning av det nationella målet redovisas i bilagan Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa. har regeringen angett ett särskilt mål för integrationspolitiken inom socialförsäkringsområdet. Målet är att skillnaderna i sjukfrånvaro mellan utrikesfödda och födda i skall minska. Mot den bakgrunden har i regleringsbrevet fått i uppdrag att följa utvecklingen av och analysera orsaker till eventuella skillnader mellan infödda 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 svenskar och utrikesfödda när det gäller bedömningen av arbetsförmåga och tillgången till arbetslivsinriktad rehabilitering. Uppdraget skall redovisas i årsredovisningen . I nämnda avstämningsbilaga finns en första redovisning av dessa skillnader vad gäller förmånerna sjukpenning samt aktivitets- och sjukersättning. Regeringen har gjort betydande insatser för att komma till rätta med den höga frånvaron i arbetslivet på grund av sjukskrivning. De viktigaste insatserna och början av 2005 redovisas nedan. Fram administrerades socialförsäkringen av som central myndighet och 21 försäkringskassor som var fristående från staten. bildar dessa en sammanhållen statlig myndighet, . Med den nya organisationen skapas det bättre förutsättningar för att genom ett gemensamt förhållningssätt bryta ohälsoutvecklingen. Regeringen uppdrog till dåvarande RFV och AMS att inleda en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Uppdraget bestod av tre deluppdrag. Det första bestod av att ta fram en metod för tidig, fördjupad bedömning av arbetsförmågan och behovet av rehabilitering. Det andra uppdraget handlade om att utveckla metodiken i de allmänna försäkringskassornas handläggning av sjukfall och rehabiliteringsärenden samt att förtydliga rehabiliteringssamordnarnas yrkesroll. Uppdragen har resulterat i nya metoder som implementerats i handläggning. Metoderna har också bidragit till ett mer enhetligt arbetssätt. I det tredje deluppdraget fick AMS och RFV i uppdrag att genomföra en pilotverksamhet avseende en samordnad organisation mellan och arbetsförmedlingen för arbetslivsinriktad rehabilitering (FAROS). Erfarenheterna från FAROS har 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 legat till grund för de nationella handlingsplaner som tagit fram tillsammans med AMS och som syftar till att förbättra möjligheten till återgång i arbete för arbetslösa sjukskrivna. Översyn av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar Regeringen har tillsatt utredningen av vissa delar av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar (S 2005:05). Utredningen skall pröva möjligheten till en arbetsrättslig reglering som ger arbetstagaren rätt till en av arbetsgivaren utförd rehabiliteringsutredning. Utredningen skall bl.a. även se över möjligheter att, inom ramen för sitt samordningsansvar, bidra till finansieringen av arbetslivsinriktad rehabilitering för försäkrade där målet med rehabiliteringen är återgång i arbete hos nuvarande arbetsgivare. Regeringen har intensifierat sitt arbete mot fusk med socialförsäkringsförmåner. Bland annat har regeringen beslutat om ett samlat åtgärdspaket mot fusk med förmåner och bidrag till vilket mycket av regeringens fortsatta arbete på området kommer att vara koncentrerat. (Se prop. 2004/05:100, finansplanen m.m. avsnitt 1.12 samt finansplanen m.m. avsnitt 3.7 i denna proposition. Se även avsnitt 2.11). har det införts regler som anger senast skall kalla den försäkrade till avstämningsmöte för bedömning av det medicinska tillståndet, arbetsförmågan samt behovet av och möjligheterna till rehabilitering. Regeringen har i olika sammanhang framhållit att det är av yttersta vikt att de som får t.ex. sjukpenning eller aktivitets- eller sjukersättning uppfyller kriterierna för detta. För att införa ett gemensamt förhållningssätt har bl.a. genomfört utbildningar av samtliga chefer och handläggare inom ohälsoområdet och utarbetat nya metoder och verktyg som praktiskt stöd i yrkesrollen. infördes ett förbättrat metodstöd i handläggningen för när sjukpenning skall betalas ut och har ett metodstöd för utredningar om förutsättningar för aktivitets- eller sjukersättning samt prövning av rätten till sådana ersättningar införts inom . Förnyad prövning av arbetsförmågan På området aktivitets- och sjukersättning gäller att minst skall göra en förnyad utredning av arbetsförmågan hos samtliga personer vilka blir beviljade sjukersättning som inte är tidsbegränsad. Detta obligatorium gäller dock inte personer som fyllt . Vidare har regeringen pekat på det angelägna i att redan tidigare beslutade sjukersättningar skall följas upp av i betydligt högre grad än tidigare genom s.k. efterkontroll. har arbetsgivarna ett medfinansieringsansvar på av sjukpenningkostnaden för anställda. Arbetsgivarens medfinansiering gäller så länge hel sjukpenning betalas ut till arbetstagaren. Sjukförsäkringsavgiften har sänkts så att systemet blivit kostnadsneutralt i förhållande till arbetsgivarkollektivet. Vidare innehåller systemet ett högkostnadsskydd och ett skydd för utsatta grupper på arbetsmarknaden. Medfinansieringsansvaret upphör om den försäkrade beviljas rehabiliteringspenning eller kommer tillbaka till arbetet på deltid. Avsikten med regeländringen är att arbetsgivare skall stimuleras till aktiva insatser för att minska sjukfrånvaron. Regeringen överlämnade propositionen Vissa frågor om sjukpenninggrundande inkomst och livränta (prop. 2004/05:108, bet. 2004/05:SfU13, rskr. 2004/05:232) som innehöll förslag till nya regler för omräkning av sjukpenninggrundande inkomst för personer som saknar anställning, till införande av skyddsbestämmelser av den sjukpenninggrundande inkomsten för personer som deltar i verksamhet inom ramen för så kallade trygghetsavtal samt nya beräkningsregler för livränta. Propositionen antogs av . De nya reglerna för omräkning av sjukpenning samt det utökade skyddet vid deltagande i trygghetsrådens verksamhet trädde i kraft . De nya beräkningsreglerna för livränta träder i kraft . Huvudsyftet med de nya reglerna är att öka likabehandlingen av försäkrade och förutsägbarheten i sjukförsäkringen. När det gäller personer som deltar i trygghetsrådens verksamhet är syftet att förbättra förutsättningarna för sådant deltagande då deltagarna med de beslutade förändringarna inte längre riskerar att förlora sin sjukpenninggrundande inkomst, vilket tidigare kunde vara fallet. Partiell sjukskrivning och studier I den ovan nämnda propositionen redovisar regeringen sin ambition att göra det möjligt att kombinera partiell sjukskrivning med studier. Som ett första steg i detta arbete har fått i uppdrag att i samverkan med lämna förslag på nödvändiga regeländringar för att nämnda kombination skall göras möjlig. Uppdraget skall redovisas . Problem inom hälso- och sjukvården På uppdrag av regeringen har genomfört en tillsynsaktivitet för ökad kvalitet i sjukskrivningsprocessen i primärvården. Av rapporten som överlämnades (dnr S2005/1697/SF) framgår bland annat att anser att en sjukskrivning alltid är en del av vård och behandling av patienten. En sjukskrivning bör därför baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet. Enligt rapporten upplever många primärvårdsläkare att de har små möjligheter att påverka sjukskrivningsförloppet och att orsaken till detta kan ha sin grund i flera faktorer. Bland annat pekar rapporten på brister i samverkan mellan olika aktörer i sjukskrivningsprocessen, långa handläggningstider vid , brist på paramedicinska resurser och flaskhalsar i form av långa väntetider för undersökningar och kirurgiska/ortopediska åtgärder. Tillsammans och var för sig kan dessa faktorer bidra till att rehabiliteringsprocesser och sjukskrivningstider förlängs. Slutsatsen från tillsynen är att det finns stort utrymme för kvalitetsförbättringar. Slutligen bör nämnas en rapport som , på uppdrag av regeringen, överlämnade (dnr S2005/1188/SF). Rapporten tar upp problemen inom hälso- och sjukvården kring handläggning av patienters sjukskrivning. Av rapporten framgår bland annat att det finns brister i kunskapen om vad som är optimal sjukfrånvaro. Vidare framgår att det finns samverkansproblem både internt inom sjukvården och externt i samverkan med andra 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 aktörer såsom Försäkringskassa, arbetsgivare, företagshälsovård och arbetsförmedling. En annan brist är att det i stor utsträckning saknas instrument för bedömning av arbetsförmågan. Dessa förhållanden leder till onödigt långa sjukskrivningstider, långa och ofta passiva väntetider och till att utrednings- och behandlingsprocesser av vikt för återgång i arbete inte sker parallellt. Slutsatsen av rapporten är att bättre ledning, kunskap och samverkan inom sjukvården skulle förbättra läkarnas arbete med sjukskrivningsprocessen. Ett antal olika insatser för att öka hälsan i arbetslivet har genomförts inom arbetsmiljöområdet. Av dessa kan följande nämnas. Som en del i strategin för ökad hälsa har regeringen genomfört en informations- och utbildningssatsning för hälsa i arbetslivet. Ett särskilt Arbetsmiljöråd under ledning av arbetslivsministern har tillsatts. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare (dir. 2004:91) med uppgift att se över vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen. Bland annat skall behovet av en förbättrad samordning mellan inflytandereglerna i medbestämmandelagen och samverkansreglerna i arbetsmiljölagen utredas. Den försöksverksamhet för att minska ohälsan inom den offentliga sektorn som påbörjas kommer att avslutas och utvärderas med undantag för som avslutas . Regeringen har uppdragit åt att stödja en utveckling av arbetsgivarsamverkan när det gäller förebyggande och rehabiliterande åtgärder. Uppdraget skall slutredovisas . Insatser för metodutveckling inom företagshälsovården har genomförts och redovisade en särskild utredare med uppdraget att se över ett antal frågor som rör företagshälsovården sitt betänkande (SOU 2004:113). För ytterligare information angående dessa insatser hänvisas till utgiftsområde, 14 Politikområde Arbetslivspolitik. I övrigt kan nämnas att Forum Hälsa i Staten, som inrättades 2003, samlade chefer, personalansvariga, fackliga företrädare för att stimulera till och ge vägledning inför insatser för bättre 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 hälsa på statliga arbetsplatser. Efter en lång rad av aktiviteter avslutades verksamheten . Slutligen kan nämnas att inom ramen för samverkan inom storstadspolitiken har regeringen träffat lokala utvecklingsavtal med sju kommuner i storstadsregionerna om insatser i utsatta bostadsområden. En betydande del av insatserna syftar till att minska arbetslösheten och öka utbudet av arbetskraft genom gemensamma åtgärder av , arbetsförmedlingen och respektive kommun. Insatserna som startats bygger på den situation som finns i stadsdelar med hög arbetslöshet, höga ohälsotal och höga nivåer på försörjningsstödet. Det är angeläget att bygger vidare på och utvecklar de erfarenheter som vunnits inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. Politikområdet var 2004 uppdelat i två verksamhetsområden Ersättning vid arbetsoförmåga och Åtgärder mot ohälsa. Det omfattar också socialförsäkringens administration. fastställde regeringen följande mål för verksamhetsområdet vid arbetsoförmåga: Kvaliteten på den försäkringsmässiga bedömningen av rätten till ersättning skall förbättras och de försäkrade skall få den ersättningsform och den ersättningsgrad som de är berättigade till. Verksamhetsområdet mot ohälsa omfattar främst den samordnade rehabiliteringsverksamheten hos de allmänna försäkringskassorna, men också insatser av mer generellt slag riktade till arbetsgivare och läkare. Målen för verksamhetsområde Åtgärder mot ohälsa var följande: -Försäkringskassorna skall förhindra och förkorta sjukskrivningarna och genom samordnad rehabilitering och andra aktiva insatser underlätta återgång i arbete. -Antalet personer som uppburit sjukpenning skall minska . Kvaliteten på den försäkringsmässiga bedömningen