prop · GT031d20 · 2006-01-01 00:00:00 — och TV har i uppdrag att bedöma om redovisningarna ger tillräcklig information för att regering och allmänhet skall kunna bedöma hur företagens uppdrag fullgjorts. Nämnden har bedömt att redovisningarna är utförliga och väl genomförda. Nämnden menar dock att rapporteringarna bör kompletteras på några punkter, bl.a. vad gäller utomståendes medverkan. SR bör komplettera rapporteringen av god hörbarhet och produktionsutläggningar. SVT uppmanas att förbättra redovisningen av program för funktionshindrade och sitt samarbete med kulturinstitutioner. UR bör bl.a. utveckla rapporteringen avseende verksamheten för språkliga och etniska minoriteter samt tillgänglighet för funktionshindrade. sände SVT:s två huvudkanaler, SVT1 och SVT2, sammanlagt i rikssändning. Dessutom sände SVT:s temakanaler SVT24, Barnkanalen, Kunskapskanalen (som är ett samarbete med UR), SVTExtra och SVTEuropa sammanlagt i rikssändning. SVT:s satsning på temakanaler har fortsatt . Bland annat inleddes Kunskapskanalens sändningar och Barnkanalen började sända även under veckoslut och . Sändningstiden från SVT:s 28 regionala nyhetsredaktioner har ökat jämfört med föregående år. Fakta är den största enskilda programkategorin och utgör en knapp tredjedel av SVT:s utbud. Därefter följer fiktion, vars sändningsandel är . Andelen allmänproduktion som gjorts utanför har minskat jämfört med föregående år jämfört men denna andel är fortfarande högre än . SVT uppger att de prioriterar barn- och ungdomsprogram och att utbudet ökat kraftigt tack vare introduktionen av Barnkanalen. Däremot minskar andelen barn- och ungdomsprogram i SVT har strävat efter att de olika programgenrer som erbjuds vuxenpubliken också skall finnas i form av barn- och ungdomsprogram. SVT beaktar funktionshindrades behov genom att dels tillgängliggöra det allmänna programutbudet för främst hörselskadade, dels sända program som vänder sig till särskilda grupper. Målet är att av förstasändningarna av program med svenskt ursprung skall vara textade vid utgången av tillståndsperioden. var andelen , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Satsningar har gjorts på att texta nyhetssändningar och övriga direktsända program. Ett kvalitetsarbete för att utveckla direkttextningen har också inletts. SR kännetecknas av dels en mycket omfattande och bred sändningsverksamhet som sammantaget har en stor publik, dels en betydande lokal och regional spridning av programproduktionen samt en hög andel lokala sändningar. Av SR:s totalt 2004 utgjordes 75 492 av lokala sändningar. De lokala stationerna står dessutom för av den allmänproduktion som sänds i rikskanalerna. SR uppger i sin redovisning att satsningen på webbtjänster har fortsatt. Antalet besök på och lyssnandet på webbsändningarna har ökat väsentligt. sänder SR sju digitala kanaler. Företaget har arbetat med att utveckla såväl programutbud som teknik och organisation kopplad till digitalradiosändningarna. SR arbetar med att tillämpa ett mångfaldsperspektiv på sin verksamhet. Det handlar t.ex. om att skildra kulturella mångfald i programverksamheten och att öka andelen medverkande med utländsk bakgrund. har på regeringens uppdrag låtit genomföra en studie av hur SR och SVT speglar förhållanden i hela landet och i vad mån lokala program speglar de olika områdenas särprägel och egenart. Studien tar även upp frågor kring programföretagens samarbeten med produktionsbolag. Av rapporten, som lämnades , framgår bl.a. att programverksamheten i viss mån befäster föreställningar om regionala skillnader, att det blivit allt svårare att definiera produktionsorter och att SVT och SR blivit allt mer centraliserade organisationer. inledde Kunskapskanalen sina sändningar. UR uppger att den nya programtjänsten bl.a. inneburit en utvidgning av UR:s produktion av TV-program. Det genomsnittliga tittandet på UR:s TV-program minskade 2004 jämfört med . Däremot har radiolyssnandet ökat något. Någon publikmätning gällande Kunskapskanalen har inte gjorts. UR har fördjupat sitt samarbete med bl.a. högskolor, lärarutbildningar, skolor och bibliotek och använt sig av referensgrupper vid produktion av skol- och ungdomsprogram. En majoritet av lärarna på både grundskole- och gymnasienivå använder sig av UR:s program i sin undervisning. Flitigast används UR:s program i årskurserna fyra till sex samt i språkundervisningen. Även på Komvux används UR:s produktioner i ökande grad. AV-centralernas utlåning av UR-producerade TV-program har ökat kraftigt och uppgick till mer än 600 000 utlånade kassetter. Efter beslut om räckvidden för de digitala marksändningarna har utbyggnaden av de digitala sändarnäten fortsatt. Vid utgången av var 42 av de 54 större sändarstationerna digitaliserade. Det innebär att av befolkning har möjlighet att ta emot digital marksänd TV från fyra frekvenskanaler. Ett femte sändarnät når av befolkningen. sänds ett 30-tal programtjänster, rikstäckande eller regionalt, i det digitala marknätet. Om alla distributionsformer räknas in hade enligt analysföretaget av befolkningen i åldern tillgång till digital mottagning i hemmet . Det är en ökning . Tillväxten sker främst i det digitala marknätet. Antalet hushåll som abonnerar på program från det digitala marknätet uppgick till 450 000 . Det är en ökning med 180 000 abonnenter, eller , sedan motsvarande tidpunkt 2004. Till detta kommer ett mindre antal hushåll som endast tar emot de avgiftsfria programtjänster som sänds digitalt i marknätet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Presstöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. erhöll 71 tidningar driftsstöd till ett sammanlagt belopp av . Av dessa tidningar var 48 lågfrekventa (12 nummer/vecka) och 23 medel- eller högfrekventa (35 resp. 67 nummer/vecka). Distributionsstöd utgick till 140 tidningar, varav 104 var hög- och medelfrekventa och 36 lågfrekventa. Utöver ordinarie distributionsstöd har ett särskilt distributionsstöd för lördagsutdelning utbetalats med . 2004 har i ett delbetänkande som lämnades analyserat stödet till lördagsutdelning (SOU 2005:13). har totalt utbetalats i tillfälligt utvecklingsstöd till 42 lågfrekventa och 20 hög- eller medelfrekventa tidningar. lämnade en utvärdering av effekterna av det tillfälliga utvecklingsstödet som inrättades 2002. Nämnden konstaterar att det tillfälliga utvecklingsstödet har bidragit till att ekonomiskt svaga tidningar och framförallt lågfrekventa tidningar har kunnat göra nödvändiga investeringar i ny teknik vilket i bästa fall har ökat möjligheterna för dessa tidningar att fortleva. Nämnden menar dock inte att utvecklingsstödet skall vara en permanent åtgärd. Regeringen gör bedömningen att presstödet har stor betydelse för att bevara mångfalden på dagstidningsmarknaden och för att upprätthålla en god spridning av dagstidningar över hela landet. Syftet med stödet till radio- och kassettidningar är att ge synskadade och andra som inte kan läsa en tryckt tidning möjlighet att ta del av dagstidningarnas innehåll. Vid utgången av 2004 utgavs 93 taltidningar, varav 62 radiotidningar, 11 kassettidningar och 16 RATS-tidningar, dvs. radiotidningar som sänds med talsyntesteknik. kom ut i både radio- och RATS-format och en tidning gavs ut både som radio- och kassettidning. uppgick det totala antalet taltidningsabonnemang till 8 578, vilket är något lägre än 2003. Av dessa abonnemang avsåg 7 485 radiotidningar, 519 kassettidningar och 574 RATS-tidningar. har inlett en upphandling av nya digitala radiotidningsmottagare som enligt planerna kommer 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Den regionala spridningen av taltidningar bedöms av vara god och i stort sett motsvara förhållandena vad gäller tryckta dagstidningar. Regeringen bedömer att stödet till radio- och kassettidningar fyller en viktig funktion i samhället genom att garantera utgivning av och tillgång till taltidningar. En del av det mediepolitiska målet är att motverka skadliga inslag i massmedierna. granskar filmer och videogram som är avsedda att visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning samt fastställer åldersgränser för de filmer som granskas. (tidigare ) arbetar med att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga i enlighet med de tilläggsdirektiv som rådet fick (dir. 2003:75). Rådet har bl.a. producerat två föräldraguider med tips till föräldrar med surfande respektive datorspelande barn. Guiderna är framtagna i samverkan mellan branschorganisationer och rådet. Rådets arbete inom SAFT (Safety Awareness, Facts and Tools), ett informations- och utbildningsprojekt för en säkrare användning av Internet bland barn och ungdomar, har avslutats . driver ett nytt EU-finansierat projekt för säkrare användning av Internet och ny mobil teknik tillsammans med Myndigheten för skolutveckling. Projektet pågår och kommer bl.a. att innebära en kampanj med regionala seminarier kring Det unga Internet. Flera aktörer arbetar aktivt med att ta fram värdefull information om utvecklingen inom medieområdet. Radio- och TV- verket som följer utvecklingen inom medierna och publicerar statistik m.m. De utbudsstudier som publiceras av och TV är också av stort värde, liksom Nordicoms arbete med mediestatistik och spridning av information och kunskap om medier och kommunikation utifrån den forskning som bedrivs på området. Europeiska Audiovisuella Observatoriet arbetar med jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området och bör ges fortsatt svenskt stöd. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende myndigheterna inom politikområdet. Den tekniska utvecklingen skapar nya publicistiska möjligheter och nya kommunikationsformer. Människors medievanor förändras. Medierna har ett starkt inflytande på samhället och därmed över vilka frågor som är aktuella i det offentliga samtalet. Det är därför viktigt att var och en har möjlighet att göra egna analyser, liksom att tänka kritiskt kring den information som förmedlas. Det gäller särskilt barn och unga. Skolan har därför en viktig uppgift när det gäller att utveckla elevernas förmåga att utnyttja olika möjligheter att hämta information, tillägna sig kunskap om mediers språk och funktion samt tolka, granska och värdera olika källor och budskap som uttrycks i medierna. Inom ramen för mediepolitiken är , med uppdrag att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga, en viktig aktör. Det svenska såväl som det internationella medielandskapet förändras mycket snabbt. Teknikutveckling och avreglering av den svenska mediemarknaden har lett till ett ökat antal radio- och TV-kanaler. Digitaliseringen av TV-sändningar innebär att såväl etablerade som nya programföretag lanserar nya programtjänster. Övergången från analoga till digitala sändningar i marknätet inleds , vilket är ett historiskt skifte inom TV- världen. Framväxten av en kommersiell marknad för radio och TV har inneburit nya typer av ägare utöver de traditionella medieföretagen. Medieföretagen etablerar dessutom verksamheter inom flera delar av medieområdet, liksom på nya geografiska marknader. Stödet för radio och TV i allmänhetens tjänst är fortfarande mycket starkt både i och i stora delar av övriga . I genomsnitt av befolkning tittar på , vilket är en hög siffra både vid en internationell jämförelse och i förhållande till övriga svenska programbolag. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen värnar starkt om radio och TV i all- helt genomförd före det slutdatum, den mänhetens tjänst, inte minst som en garant för , som fastställts av . fortsatt mångfald i medieutbudet. När övergången till digitala sändningar är helt Svenskarna är ett av världens mest tidningslä- ha ett modernt distributionsnät för television läser någon dagstidning per som når i stort sett hela befolkningen. seringen innebär att sändningarna får högre tek- präglats av samarbeten och sammanslagningar nisk kvalitet och att flera programtjänster kan samt etablerandet av fler gratistidningar. erbjudas via marknätet. Radio och TV i allmänhetens tjänst För TV-publiken innebär övergången att I då medielandskapet kommersialiseras i hela programutbudet från SVT och UR blir till- snabb takt är radio och TV i allmänhetens tjänst gängligt för alla. Tillgängligheten till andra TV- kanaler kommer också att öka genom att många fler hushåll får tillgång till både frikanaler och ett () ger allmänheten till- gång till ett allsidigt och oberoende program- Arbetet med att anpassa radio- och TV-lag- utbud av hög kvalitet fritt från reklambudskap. stiftningen till nya tekniska förutsättningar fort- Deras verksamhet är en garant för mångfald och kvalitativ utveckling av radio och TV-medierna. står radio och TV i allmänhetens tjänst lagsutredningen, Anpassning av radio- och TV- inför stora utmaningar bl.a. till följd av en snabb lagen till den nya digitala tekniken (SOU teknikutveckling och en ökad konkurrens om 2005:62), med förslag till reglering av bl.a. inter- tittare och lyssnare. aktiva tjänster och vissa nya former av TV- har beslutat att förlänga de nuva- Även frågor om konsumenternas rande sändningstillstånden för , SVT och UR ställning i kabel-TV-nät behandlas i betänkandet. sig därmed till slutet av 2006. med att analysera behovet av nya regler för till- presenterade två utredningar, som ståndsgivning till programföretag och opera- har haft i uppdrag att analysera och lämna förslag törsföretag i det digitala marknätet med ut- till riktlinjer respektive finansieringsprinciper för gångspunkt i de förslag som lämnats i ett tidigare radio och TV i allmänhetens tjänst, sina slutbe- delbetänkande, Nytt regelverk för marksänd digital-TV (SOU 2004:39). 2006 lämna en proposition till med Regeringen avser att lämna ett uppdrag till förslag till de villkor som ska gälla för verksam- med syfte att bl.a. klar- göra de tekniska förutsättningarna för att använda de radiofrekvenser som frigörs genom Analog TV-distribution i marknätet har använts pågår just nu med syfte att koordinera frekvens- Den behöver ersättas av modern användningen för digitala sändningar i rundra- digital TV-distribution som är mer kostnadsef- har lämnat in önskemål om fektiv, förbättrar den tekniska kvaliteten och totalt sju frekvensnät för digital TV i UHF-ban- möjliggör ett större utbud och tillgång till nya det och ett frekvensnät för digital TV och fyra typer av tjänster. nät för digital radio (T-DAB) i VHF-bandet. svensk utgångspunkt för arbetet under koordi- analoga till digitala sändningar i marknätet att neringskonferensen är att uppnå möjligheter till genomföras etappvis över hela landet. flexibel användning av det spektrumutrymme gången inleds i ett mindre Regeringen har beslutat att de återstående delarna av övergången skall genom- föras och våren och är ett av de länder i världen där dagspres- i olika delar av landet. sen står sig mycket stark. regeringens beslut säkerställs att övergången är läsandet är omfattande. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 länge varit ekonomiskt svårt att driva en tidning som inte är dominerande inom sitt spridningsområde. Presstödet syftar till att motverka utslagningen av dagstidningar och slå vakt om mångfalden. Liksom medielandskapet i stort har även dagstidningsbranschen förändrats mycket . Det är därför befogat att se över nuvarande presstöd och modernisera det. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning, 2004, med uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna förslag på hur det framtida statliga engagemanget på dagspressområdet skall vara utformat. 2004 presenterade ett delbetänkande om det särskilda distributionsstödet för utdelning av dagstidningar (SOU 2005:13). Kommittén gör bedömningen att det behövs ett särskilt stöd för att upprätthålla nivån på lördagsdistributionen av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden och föreslår mot denna bakgrund att stödet tillsvidare bibehålls. Kommittén konstaterar att det är nödvändigt att göra en översyn av reglerna för stödet och överväga vilken stödnivå som är mest lämplig etc. Kommittén avser att komma med konkreta förslag om detta i sitt slutbetänkande. Delbetänkandet har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser är positiva till utredningens förslag om att förlänga stödet. I likhet med kommittén menar dessa dock att stödets utformning bör ses över. En sådan översyn bör bygga på en analys av hela det samlade presstödet. Regeringen anser att det särskilda distributionsstödet för lördagsutdelning har bidragit till att hejda den utveckling mot minskad lördagsdistribution i glesbygden som varit tydlig . Mot denna bakgrund avser regeringen att förlänga det särskilda stödet till lördagsutdelning med . 2004 skall lämna sitt slutbetänkande . Regeringen avser att, med beaktande av kommitténs analys och slutsatser, återkomma till med förslag om hur presstödet skall vara utformat, bl.a. vad avser stödet till tidningsdistribution. Regeringen lämnar i budgetpropositionen förslag om att reklamskatten på annonser i allmän nyhetstidning skall sänkas (se volym 1, avsnitt 5.6.3 Reklamskatt) Radion har en mycket stark ställning i det svenska samhället. En stor andel av befolkningen lyssnar på radio . Mätningar visar att förtroendet för () är mycket stort. Den tekniska utvecklingen av radion, både vad gäller produktion och distribution, har varit omfattande. Efter beslut av har SR fått möjlighet att använda medel för att utveckla den digitala programverksamheten. Det är nödvändigt att radion har möjligheter att fortsätta utvecklas, inte minst för att kunna behålla sin starka ställning. Både i och internationellt har olika distributionsformer för radio provats. I har försökssändningar med Digital Audio Broadcasting (DAB) pågått i . SR sänder också digitalt via Internet. Beredningen av frågan om digital radio pågår i . Utgångspunkten för det arbetet är lyssnar- och konsumentperspektivet. En fördjupning sker i frågor om bl.a. kostnader, teknisk utveckling och varför endast ett fåtal länder gått över till digital marksänd radio. I arbetet ingår att följa utvecklingen i de nordiska länderna. I har det sålts ett relativt stort antal DAB-mottagare. har det finska public service-företaget beslutat att upphöra med sina DAB-sändningar tills vidare. Regeringens avsikt är att presentera en ståndpunkt i frågan om digital radio före utgången av 2005. Den svenska tv-marknaden har utvecklats mycket snabbt . Utbudet har ökat och konkurrensen skärpts. För att värna kvaliteten och mångfalden har staten formulerat villkor för den TV-kanal som har en exklusiv rätt att som enda kommersiell kanal nå hela landet via det analoga marknätet. I takt med att de analoga marksändningarna fasas ut och ersätts av digitala marksändningar kommer ingen kommersiell kanal att vara ensam om att kunna nå hela det svenska folket. En promemoria om reducering av koncessionsavgiften upprättades inom Utbildnings- och . Promemorian har remissbehandlats. Mot bakgrund av de förslag som lämnas i promemorian föreslår regeringen ändringar i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions om- Ändringarna innebär att den rörliga delen av koncessionsavgiften på televisionens område reduceras (se avsnitt 5.8). Stödet till radio- och kassettidningar syftar till att förbättra tillgången till innehållet i dagstidningar för synskadade och andra funktionshindrade som inte förmår hålla i eller bläddra i en tidning eller som är afatiker eller dyslektiker. De statliga insatserna på detta område är viktiga för demokratin och bidrar till att uppfylla både medie- och handikappolitiska mål. En del av de statliga insatserna består i att tillhandahålla den utrustning som behövs för att ta del av taltidningars innehåll. De nuvarande radiotidningsmottagarna är uttjänta och behöver bytas ut. Därför beslutade att 2005 tillföra anslaget för stöd till radio- och kassettidningar för att möjliggöra inköp av nya digitala radiotidningsmottagare. har påbörjat upphandling av dessa mottagare och avser att påbörja distribution av mottagarna . Lokal icke-kommersiell radio och TV En av de stora utmaningarna i det moderna medielandskapet handlar om att främja en mediemarknad där det finns utrymme för mångfald, till både innehåll och ägande. Närradio och lokal-TV är viktiga komplement till såväl radio och TV i allmänhetens tjänst som kommersiell radio och TV. De icke-kommersiella medierna är viktiga för demokrati, yttrandefrihet, mångfald, föreningsliv och integration eftersom de möjliggör för olika intressen och åsikter att göra sig hörda i samhällsdebatten. En fortsatt fördjupad analys av området och förutsättningarna för de icke-kommersiella medierna kommer att göras . Mediepåverkan, sexualisering och jämställdhet Medierna har en mycket stor genomslagskraft. Innehållet och framställningen i medierna påverkar människors värderingar, attityder och beteenden. Särskilt tydligt är detta när det gäller barn och ungdomar. Många föräldrar, lärare och andra vuxna har funderingar kring barns och ungas Internetanvändning och de faror som kan finnas på nätet. Det finns också en oro i samhället för hur sexualiseringen i medierna påverkar barn och unga samt för vilka värderingar medierna sprider. har det förts en stundtals inten- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 siv diskussion om hur kvinnor och män framställs i medierna, t.ex. hur kvinnor och män kommer till tals i nyhetssändningar och debattprogram. På flera håll i pågår arbete kring dessa frågor. Ett av fokusområdena för regeringens jämställdhetspolitik är sexualiseringen av det offentliga rummet. Regeringen har bl.a. fördelat sammanlagt till föreningar och organisationer som bedriver ett arbete inom detta område. Socialministern initierade projektet som drevs mellan . Regeringen har avsatt totalt för projektet, som hade till syfte att, i dialog med flickor och pojkar, dels uppmärksamma hur kommersialisering och sexualisering påverkar unga flickors och pojkars bild av sig själva och varandra, dels få till stånd en dialog med medier, reklambransch, annonsörer m.fl. om deras roll och ansvar i frågan. Inom ramen för mediepolitiken är en viktig aktör. Rådet, som arbetar med att på olika sätt minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga, skall ägna våldsskildringar och pornografi särskild uppmärksamhet samt ha ett tydligt genusperspektiv på sitt arbete. Rådet har genusperspektivet som ett prioriterat område och kommer att publicera flera rapporter om hur sex och pornografi i medier används och upplevs av flickor respektive pojkar. När det gäller hur kvinnor och män framställs i medierna är det viktigt att analysera och diskutera mediernas innehåll ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen avser att ta ytterligare initiativ som ökar fokus på dessa frågor, bland annat genom att sammanställa forskning på området och anordna seminarier. Massmedierna har en mycket central ställning i vår demokrati. Därför är det ur ett demokratiskt perspektiv viktigt att medierna inte domineras av ett fåtal ägare som i kraft av sin ekonomiska makt kan påverka medieinnehållet. Regeringen arbetar kontinuerligt för att stärka mångfalden på medieområdet. I detta arbete ingår bl.a. satsningar på en radio och TV i allmänhetens tjänst, presstöd till dagstidningar samt krav på mångfald och lokal förankring i regelverket för kommersiell lokalradio. Det finns anledning att hålla frågan om lagstiftning mot ägarkoncentration levande och frå- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 gan följs kontinuerligt inom . I det arbetet ingår bl.a. att följa hur gällande lagstiftning inom detta område tillämpas i andra länder, till exempel . Utbyte av TV-sändningar mellan och har en lång tradition av nära samarbete inom medieområdet. Särskilt nära samarbete har och haft, mycket på grund av den stora minoriteten finsktalande personer som bor och lever i . Det är av stort värde att slå vakt om detta goda samarbete och utbyte inom medieområdet. I enlighet med en uppgörelse mellan och om TV-utbyte sprids en finsk kanal, TVFinland, i marknätet över och genom kabelnätverk till en rad andra orter i .