prop · GT031d32 · 2006-01-01 00:00:00 — Den relativt starka utvecklingen förklaras dels av en underliggande konjunkturförbättring, dels av de sysselsättningsbefrämjande åtgärder som föreslås i denna proposition. Lönerna bidrar till den reala disponibel- inkomstutvecklingen, vilket är betydligt kraftigare än både 2004 och 2005 (se tabell 9.2). Tabell 9.2 Bidrag till den reala inkomstutvecklingen Räntor och utdelningar, 1 Räntenettot består i huvudsak av inkomsträntor, utdelningar och räntor på individuella försäkringar minus utgiftsräntor. Källor: och . Nettot av räntor och utdelningar väntas ge ett fortsatt positivt bidrag till hushållens inkomstutveckling , trots en ökad skuldsättning. Det förklaras huvudsakligen av historiskt låga räntor och höga aktieutdelningar. Stigande räntor medför att ränte- och utdelningsnettot ger ett negativt bidrag till inkomstutvecklingen och bidrar därför starkt till inbromsningen i disponibelinkomstutvecklingen . Transfereringar från offentlig sektor väntas stiga med i reala termer , vilket ger ett bidrag med till realinkomstökningen. En mer detaljerad redovisning av hushållens transfereringsinkomster återfinns nedan. har skatteändringar genomförts som innebär sänkta inkomstskatter med . Skatteändringarna består i huvudsak av två delar, den gröna skatteväxlingen och den fortsatta egenavgiftskompensationen. Därtill kommer slopandet av arvs- och gåvoskatten för privatpersoner, samt det sänkta uttaget av förmögenhetsskatt. I budgetpropositionen föreslås att egenavgiftskompensationen slutförs , vilket innebär en skattesänkning för hushållen på nära . Egenavgiftskompensationen påbörjades och föreslås i denna proposition slutföras . Egenavgiftskompensationen har sammantaget inneburit att inkomstskatten sänkts med för hushållen. 2005/06:1 BILAGA 2 I budgetpropositionen föreslås även andra skattesänkningar, såsom höjt avdrag för resor till och från arbete och höjt grundavdrag för låginkomsttagare.19 Utvecklingen av de disponibla realinkomsterna dämpas 2007 och 2008 till respektive , vilket framför allt beror på en snabbare prisutveckling kombinerat med en lägre sysselsättningsökning. De totala transfereringarna utvecklas stabilt Hushållens transfereringar från offentlig sektor ökar i reala termer med . beräknas de reala pensionerna stiga , vilket till stor del förklaras av att inkomstindex beräknas öka kraftigt, bl.a. beroende på en högre KPI-inflation 2007. Detta förklarar varför de totala reala transfereringsinkomsterna detta år ökar . Inkomstindex ökar endast svagt 2005, vilket medför att pensionsinkomsterna i reala termer minskar något . Däremot väntas hushållens reala pensionsinkomster stiga 20062008, då inkomstindex beräknas öka något snabbare än priserna. 1 Transfereringsinkomsterna är deflaterade med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: och . Trots fallande sjuktal stiger hushållens inkomster från sjukdomsrelaterade transfereringar totalt sett . Ökningen 2005 förklaras främst av att antalet individer med sjuk- och aktivitetsersättning ökar. Höjningen av den sjukpenninggrundande inkomsten från 19 I kapitel 6 i budgetpropositionen återfinns en detaljerad redovisning av skatteintäkterna. 2005/06:1 BILAGA 2 till av lönen under taket bidrar också. Assistansersättningen är ytterligare en transferering som ökat kraftigt , och väntas öka från 2005 till 2008. bedöms de arbetslöshetsrelaterade inkomsterna minska till följd av färre antal arbetslösa. genomförs flera reformer som påverkar hushållens inkomster från familje- och barnrelaterade transfereringar. Barnbidragen föreslås höjas med per barn och månad från . införs ett flerbarnstillägg för det andra och tredje barnet med per barn. Fr.o.m. föreslås taket i föräldraförsäkringen höjas från 7,5 till 10 prisbasbelopp. Dessutom höjs ersättningen för lägstanivåerna i föräldraförsäkringen från till per dag. Genom att dessa reformer införs får de även en positiv effekt på hushållens inkomstutveckling , mätt som årsgenomsnitt. Därutöver kommer vissa förändringar av underhållsstöd och bostadsbidrag att påverka hushållens inkomster positivt. ökade hushållens konsumtionsutgifter mycket starkt. steg däremot hushållens konsumtionsutgifter med trots att disponibelinkomsterna förbättrades kraftigt. stannade sysselsättningsökningen av och börsnedgången gjorde att hushållens finansiella tillgångar minskade i värde. Hushållens tillförsikt försämrades kraftigt och de valde att spara i större utsträckning än åren tidigare. har hushållens disponibla inkomster ökat i god takt, vilket har givit hushållen ett större konsumtionsutrymme (se diagram 9.2). Dessutom har hushållens reala och finansiella tillgångar stigit i värde och räntorna varit låga. Trots de goda förutsättningarna har hushållens konsumtion ökat med måttliga 1,41,. Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden kan ha medfört en ökad försiktighet hos hushållen som fortsatt att spara en större andel av inkomsterna än . Diagram 9.2 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter Miljarder kronor, fasta priser referensår 2004 Anm.: Uppgifterna avser hushållssektorn exklusive . Källor: och . ökade hushållens konsumtionsutgifter med i förhållande till , enligt de preliminära nationalräkenskaperna från SCB. Konsumtionen av varor var högre än året innan medan däremot konsumtionen av tjänster var i stort sett oförändrad. stannade ökningen för tjänstekonsumtionen av, och den har utvecklats svagt (se diagram 9.3). En faktor som sannolikt spelat in är att varukonsumtionen stimulerats av en internationell prispress på varor medan motsvarande prissänkningar inte skett inom tjänstesektorn. Diagram 9.3 Hushållens konsumtion av varor och tjänster Miljarder kronor, fasta priser referensår 2004, säsongsrensade värden Varor (vänster axel) Tjänster, exklusive boende (höger axel) Källor: , och . finns än så länge endast mycket preliminära beräkningar från nationalräkenskaperna. Hushållens konsumtion förefaller ha förstärkts efter den svaga utvecklingen . Totalt ökade hushållens konsumtionsutgifter under andra kvartalet 2005 i förhållande till året innan. Indikatorerna tyder på fortsatt konsumtionsökning SCB:s och Handelns utredningsinstituts index för omsättningen i detaljhandeln visar på en förhållandevis hög volymtillväxt , vilket tyder på en god konsumtionstillväxt . I KI:s konjunkturbarometer för augusti redovisar företagen inom sällanköpsvaruhandeln en god försäljningstillväxt. Förväntningarna inför är mycket positiva och en betydande ökning av försäljningen förutses. KI:s undersökning av hushållens inköpsplaner (HIP) visar emellertid en något tvetydig bild (se diagram 9.4). Hushållens förväntningar om den egna ekonomin är förhållandevis optimistiska, vilket tyder på fortsatt konsumtionsökning. Däremot är synen på den svenska ekonomin och på arbetsmarknaden mer dämpad. Nästan hälften av de tillfrågade i undersökningen tror att läget på arbetsmarknaden kommer att försämras . Diagram 9.4 Hushållens förväntningar om ekonomin 12 månader framåt Anm.: Värden är nivåjusterade. Källor: och . Fortsatt goda förutsättningar för konsumtion De reala disponibla inkomsterna bedöms öka och till följd av stigande reallöner, skattesänkningar samt bidragshöjningar, vilket gör hushållens förutsättningar för konsumtion gynnsamma. har hushållens finansiella förmögenhet blivit allt större (se tabell 9.4). Uppgången på Stockholmsbörsen, som inleddes i 2005/06:1 BILAGA 2 början av 2003, har fortsatt , så hushållens innehav av aktier och fonder har stigit ytterligare i värde. Även värdet av hushållens bank- och försäkringstillgångar har fortsatt att öka. Hushållens finansiella skulder har emellertid också fortsatt att stiga, vilket medför att hushållens finansiella nettoförmögenhet, dvs. finansiella tillgångar minus skulder, har ökat mer måttligt. Tabell 9.4 Hushållens finansiella förmögenhet Värde vid respektive periods slut, miljarder kronor, löpande priser Anm.: Exklusive värden i hushållens intresseorganisationer. 1Exklusive kollektivt försäkringssparande. 2Sedlar, mynt, riksgäldsspar, allemansparande, obligationer, lån till finanssektorn samt övriga finansiella tillgångar. Källa: (Sparbarometern). Förutom finansiella tillgångar har hushållen även reala tillgångar, huvudsakligen i form av småhus. Priserna på småhus har stigit kontinuerligt . januariaugusti var priserna sammantaget högre än 2004. Värdet av hushållens reala tillgångar har därmed också utvecklats starkt. Vid en jämförelse av hushållens skulder med deras totala bruttotillgångar förefaller skulderna ligga på en förhållandevis låg nivå (se diagram 9.5). Hushållens skulder i förhållande till deras disponibla inkomster har däremot stigit , trots den starka inkomstutvecklingen. Skulderna som andel av inkomsterna ligger nära de nivåer som rådde och . gynnas hushållen av att de samlade ränteutgifterna hålls nere av låga nominella räntor. Hushållens känslighet för stora ränteförändringar bör emellertid ha ökat till följd av ökad skuldsättning och att en större andel av hushållen väljer att ha rörliga lån. Räntorna antas stiga svagt men ligger ändå på en historiskt låg nivå. 2005/06:1 BILAGA 2 Diagram 9.5 Hushållens skulder Andel av disponibel inkomst (vänster axel) Andel av bruttotillgångar (höger axel) Källor: , och . Förhållandevis hög konsumtionstillväxt under prognosåren De grundläggande förutsättningarna för att hushållen skall fortsätta öka sina konsumtionsutgifter är goda. Hushållens inkomster stiger, förmögenhetsställningen är stabil och ränteläget är lågt. Avmattningen av konsumtionen under slutet av och under inledningen av 2005 förefaller vara över, vilket den starkare tillväxten av hushållens konsumtion indikerar. De tillgängliga indikatorerna tyder också på en fortsatt ökning av hushållens konsumtionsutgifter under återstoden av 2005. Utvecklingen på arbetsmarknaden är avgörande för konsumtionsökningen framöver. En stigande sysselsättning påverkar givetvis hushållens inkomster men den har också stor betydelse för hushållens tillförsikt och därmed för hushållens benägenhet att konsumera i stället för att spara. Den svaga arbetsmarknaden väntas under innevarande år verka fortsatt dämpande på konsumtionen. förutses arbetslösheten sjunka och sysselsättningen stiga, vilket väntas medföra att hushållens tillförsikt stärks och att de blir mer benägna att konsumera i stället för att spara. Sammanfattningsvis bedöms hushållens konsumtionsutgifter öka 2005 och 2006. Även på anses förutsättningarna för en fortsatt stark konsumtionsutveckling vara goda. I de medelfristiga beräkningarna bedöms konsumtionsutgifterna stiga . uppgick hushållens sparande till eller av disponibelinkomsterna. beräknas sparandet öka till , vilket beror på att disponibelinkomsterna beräknas öka snabbare än hushållens konsumtionsutgifter (se tabell 9.5). Tabell 9.5 Hushållens sparande Löpande priser, miljarder kronor, om ej annat anges 1Eget sparande = disponibel inkomst konsumtionsutgifter. 2Nettosparande = eget sparande + nettosparande i avtalspensioner. 3Finansiellt sparande = eget finansiellt sparande + nettosparande i avtalspensioner. Anm.: Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapitalstock utgör en avdragspost vid beräkning av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om nettoinvesteringarna överstiger kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. Källor: och . SCB:s definition av hushållens nettosparande innefattar, förutom eget sparande, avtalsenligt sparande i fonderade pensionssystem. I avtalssparandet ingår nysparande och direktavkastning med avdrag för utbetalade pensioner. Både förmånsbestämda och avgiftsbestämda system ingår. Varken pensionsförmåner som intjänas i det allmänna pensionssystemet, eller ickefonderat avtalsmässigt pensionssparande ingår i hushållens sparande. Nettosparandet i avtalspensioner har ökat kraftigt under 1990- talet och uppgick till eller motsvarande av BNP. väntas konsumtionsutgifterna öka snabbare än inkomsterna. Hushållens egna sparande minskar, men väntas vara fortsatt positivt (se diagram 9.6). Totalt nettosparande och finansiellt sparande som andel av disponibel inkomst minskar . Diagram 9.6 Hushållens egna sparande Procent av disponibel inkomst Anm.: Eget sparande är hushållens nettosparande exklusive sparande i avtalspensioner. Källor: och . Hushållens finansiella sparande är behäftat med stora mätproblem, varför osäkerhet råder om sparandets nivå och utveckling. Nationalräkenskapernas definition av hushållens finansiella sparande skiljer sig från hur finansräkenskaperna beräknar sparandet, vilket leder till beloppsmässigt betydande avvikelser (se tabell 9.6). Tabell 9.6 Hushållens finansiella sparande Procent av disponibel inkomst Procent av disponibel inkomst Procent av disponibel inkomst I nationalräkenskaperna utgör det finansiella sparandet skillnaden mellan inkomster och utgifter, medan det i finansräkenskaperna beräknas som transaktioner i finansiella tillgångar minus skulder. SCB har analyserat skillnaden mellan nationalräkenskapernas och finansräkenskapernas finansiella sparande.20 Periodisering av 2005/06:1 BILAGA 2 skatter och brist på information avseende vissa placeringstillgångar i finansräkenskaperna, samt nationalräkenskapernas bedömning av den svarta sektorns storlek, lyfts fram som möjliga förklaringar. 20 Finansiellt sparande i den svenska ekonomin, Bakgrundsfakta till Ekonomisk statistik (2004:4), SCB. 2005/06:1 BILAGA 2 Investeringsuppgången som inleddes fortsätter . Ett fortsatt högt kapacitetsutnyttjande i industrin och gynnsamma finansiella förutsättningar i företagen driver på investeringstillväxten. Det låga ränteläget bidrar till att bostadsinvesteringarna fortsätter att utvecklas starkt. Sammantaget beräknas de totala investeringarna i den svenska ekonomin öka och 2006. Efter en förhållandevis grund nedgång i de totala investeringarna 20012003, påbörjades en uppgång (se diagram 10.1). var det näringslivets tjänsteproducenter som bidrog mest till investeringstillväxten. tar varuproducenterna över som draglok i näringslivet medan tjänsteproducenternas investeringar växer i lugnare takt jämfört med . Bostadsinvesteringarna fortsätter att utvecklas starkt framöver, främst som en följd av det låga ränteläget. De offentliga myndigheternas investeringar växer också , vilket beror på infrastruktursatsningar och på ökade investeringar i kommunerna. forstsatt god investeringsutveckling . De totala investeringarnas andel av BNP föll kraftigt (se diagram 10.2), vilket till stor del berodde på en drastisk minskning av bostadsbyggandet. väntas de totala investeringarna i löpande priser växa snabbare än BNP. Detta medför att investeringarnas andel av BNP ökar, för att uppgå till av BNP. Diagram 10.2 Investeringarnas andel av BNP Källor: och . Källor: och . Sammantaget beräknas de totala investeringarna växa och 2006 (se tabell 10.1). Eftersom den totala investeringsnivån i nationalräkenskaperna 2004 var mycket hög, blir det ur ett historiskt perspektiv ett omfattande bruttotillskott till den samlade produktionskapaciteten (kapitalstocken) . I den medelfristiga kalkylen bedöms resursutnyttjandet i den svenska ekonomin gradvis öka, då den faktiska BNP-tillväxten beräknas bli högre än den potentiella. Detta talar för en Varuproducenternas investeringar ökar kraftigt Industrins maskininvesteringar har enligt (SCB:s) preliminära utfall utvecklats starkt . Tillsammans med en avmattning i orderingången och därefter i produktionen har detta medfört att kapacitetsutnyttjandet fallit tillbaka. Kapacitetsutnyttjandet ligger dock fortfarande på en historiskt hög nivå (se diagram 10.3), och i kombination med god lönsamhet i företagen och låga räntor talar detta för en fortsatt ökning av maskininvesteringarna. SCB:s investeringsenkät tyder också på att uppgången i industrin fortsätter året ut. Enkäten visar att det är de tungt vägande maskininvesteringarna som växer kraftigt medan bygginvesteringarna faller något. I den branschvisa uppdelningen är det inom gruvor och mineralbrott som investeringarna väntas växa mest. Även företag inom massa- och pappersindustri samt transportmedelsindustri ökar sina investeringar kraftigt . Diagram 10.3 Kapacitetsutnyttjandet i industrin Anm.: Kapacitetsutnyttjandet definieras som kvoten mellan faktisk produktion och total produktionskapacitet. Efter den senaste tidens avmattning i industrikonjunkturen väntas efterfrågan på svenska varor växa snabbare framöver (se bl.a. avsnitt 2). I kombination med fortsatt låga räntor och god lönsamhet i företagen beräknas detta bidra till att den totala investeringsnivån i industrin ökar något ytterligare . Investeringarna i energisektorn har utvecklats starkt och väntas fortsätta att växa kraftigt . Bland annat gör stora investeringar i elnät och inom el- och värmeproduktion. Företaget planerar att investera i . 1 Exklusive bostäder. Källor: och . Det starka uppsvinget i bostadsbyggandet (se avsnitt 10.3) har bidragit till en omfattande ökning av byggindustrins egna investeringar . Framtidsutsikterna inom byggsektorn är ljusa och den goda investerings- 2005/06:1 BILAGA 2 utvecklingen väntas därför hålla i sig även . Sammanfattningsvis växer varuproducenternas investeringar kraftigt . De totala investeringarna i den varuproducerande sektorn beräknas öka och 2006. Lugnare utveckling för tjänsteproducenterna Tjänsteproducenterna bidrog starkt till den totala investeringsuppgången i ekonomin . och 2006 växer tjänsteproducenternas investeringar i en långsammare takt, främst till följd av en lugnare utveckling av investeringarna inom företagstjänster och post- och telekommunikationer. Undantaget bostadsinvesteringar står dessa två branscher för nästan en tredjedel av den totala investeringsvolymen i tjänstesektorn. Handelns investeringar har fortsatt att öka . Utvecklingen bedöms hålla i sig året ut, och beräknas den tilltagande konsumtionen i hushållen bidra till att den totala investeringsnivån inom handeln fortsätter att växa. De senaste årens fall i investeringarna inom fastighetsförvaltning exklusive bostäder förefaller att ha planat ut . Detta återspeglas också i SCB:s enkät som tyder på en svag återhämtning av investeringarna i kommersiella fastigheter. ligger vakanstalen på en hög nivå, vilket också talar för en återhållsam investeringstakt framöver. Investeringarna inom övriga branscher i tjänstesektorn väntas växa i förhållandevis god takt . Sammantaget gör detta att investeringarna i tjänstesektorn totalt beräknas öka och 2006. Preliminära utfall från SCB för visar att kommunernas investeringar har vänt uppåt efter de senaste årens fall. Stärkta kommunfinanser (se avsnitt 11) beräknas bidra till att investeringarna fortsätter att växa . Statens investeringar har minskat något jämfört med . 2005/06:1 BILAGA 2 och infrastruktursatsningar medföra en återhämtning, och beräknas investeringarna växa i god takt. Sammantaget bedöms de offentliga myndigheternas investeringar öka och 2006. Byggandet av nya bostäder ökade kraftigt . Enligt preliminära uppgifter från SCB påbörjades drygt 27 500 lägenheter, vilket motsvarar en ökning jämfört med . Sett ur ett längre perspektiv har ökningarna skett från låga nivåer, vilket hänger samman med det stora fallet i bostadsbyggandet (se diagram 10.4). SCB:s preliminära statistik för visar att den goda utvecklingen av bostadsbyggandet fortsätter. Detta avspeglas också i (KI:s) barometer, som visar att såväl orderingång som byggande befinner sig på en historiskt hög nivå. Samma sak gäller för den sammanfattande konfidensindikatorn och för utsikterna på byggmarknaden . Optimismen inom byggsektorn är större . Nybyggnationerna beräknas fortsätta att öka och även , främst som en följd av det låga ränteläget. En annan stimulerande faktor för nyproduktionen är den bostadsbrist som råder och som i stor utsträckning återfinns i befolkningstäta områden. Enligt bostadsmarknadsenkät bor av den svenska befolkningen i de 111 kommuner där det råder bostadsbrist. går fler kommuner från att ha överskott till att ha balans i bostadsbeståndet i förhållande till efterfrågan. Sammantaget bedöms antalet påbörjade nybyggnationer uppgå till drygt 31 000 lägenheter , för att öka till drygt 32 000 lägenheter. Ombyggnadsinvesteringarna har ökat i god takt . Sannolikt förklaras utvecklingen i viss utsträckning av ROT- avdraget. Uppgången beräknas hålla i sig framöver, vilket hänger samman med ett starkt underliggande behov av ombyggnationer. En stor del av de befintliga bostäderna i byggdes inom ramen Enligt beräkningar från kommer uppemot 1,2 miljoner lägenheter att behöva genomgå stambyten . Sammanfattningsvis medför de ökade ny- och ombyggnationerna att de totala bostadsinvesteringarna i nationalräkenskapstermer beräknas växa och 2006. Diagram 10.4 Påbörjade nybyggnationer av bostäder Antal lägenheter, tusental Källor: och . Den starka efterfrågan bidrog till att hålla nere lagren i både industrin och handeln. Sammantaget föll de totala lagerinvesteringarna, vilket drog ned BNP-tillväxten . Utfall från SCB tyder på att industrins lager av insatsvaror är förhållandevis små då det har skett nettouttag från dessa . Detta har också avspeglat sig i KI:s barometer, där nettotalet för lageromdömet om insatsvarorna legat på mycket låga nivåer , speciellt under 2004.21 För att undvika flaskhalsar i produktionen bedöms en återuppbyggnad av dessa lager inledas . Uppbyggnaden fortsätter i viss utsträckning . Investeringarna i industrins färdigvarulager beräknas i stort sett bli oförändrade och 2006. Inom handel med motorfordon fortsätter missnöjet med för stora lager. 21 Nettotalet utgörs av saldot mellan andelen företag som uppger att lagren är för stora respektive för små. 2005/06:1 BILAGA 2 lageromdömet har visserligen fallit tillbaka något enligt KI:s barometer, men det ligger fortfarande över det historiska genomsnittet. För partihandel exklusive motorfordon uppvisar nettotalet för lageromdömet små variationer runt det historiska genomsnittet. Sällanköpsvaruhandeln redovisar fallande nettotal medan livsmedelshandelns nettotal i stort sett varit oförändrade . Framöver väntas förhållandevis små variationer i handelns totala lagerinvesteringar. Relativt stora lagerinvesteringar bidrar till ett sammantaget positivt bidrag till BNP-tillväxten från handeln . bedöms lagerinvesteringarna inom handeln ge ett tillväxtneutralt bidrag till BNP- tillväxten. Den svåra stormen som drabbade innebar ett kraftigt fall i lagerinvesteringarna i växande skog . Mot detta fall stod en kraftig ökning av lagerinvesteringarna i avverkad skog. Den sammantagna effekten på lagerinvesteringarna inom skogsbruket i nationalräkenskaperna blev med denna redovisning begränsad. Under resterande delen av innevarande år beräknas lagerinvesteringarna i växande skog återgå till positiva nivåer. Detta beror dels på att stormen minskar avverkningsbehovet, dels på att den svenska skogen är relativt ung och därmed inte avverkningsmogen. De stora lagren av avverkad skog bedöms bli normaliserade först på . Sammanfattningsvis beräknas de totala lagerinvesteringarna öka något och ge ett bidrag till BNP-tillväxten på . bedöms bidraget till BNP-tillväxten från lagerinvesteringarna i ekonomin bli i stort sett neutralt. 2005/06:1 BILAGA 2 11 Den offentliga sektorn Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas visa överskott under hela prognosperioden och såväl nettoskulden som bruttoskulden fortsätter att minska som andel av BNP. Överskottet uppgår till och 2006 till av BNP. 11.1Den konsoliderade offentliga sektorn Finanspolitiken styrs av två medelfristiga mål. För det första skall den offentliga sektorns finansiella sparande uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel (överskottsmålet). För det andra skall statens och ålderspensionssystemets utgifter sammantagna rymmas inom ett utgiftstak som normalt beslutas i förväg.