prop · GT031d25 · 2006-01-01 00:00:00 — 1999/2000:TU9) pekat på betydelsen av att utbyggnaden av IT-infrastrukturen följs upp och redovisas för . Redovisningen gäller såväl utbyggnadstakt som kostnader. Totalt har ca av statliga medel avsatts för bredbandsutbyggnaden. Av dessa medel belastar statsbudgetens utgiftssida. Resterande belastar statsbudgetens inkomstsida. I det sistnämnda innefattas dels möjligheten till skattereduktion för höga anslutningskostnader, dels kommunernas möjlighet till skattereduktion för utbyggnad av områdesnät, anslutning till rikstäckande stomnät samt utbyggnad av IT- infrastruktur i eftersatta orter och områden. Möjligheten att ansöka om skattereduktion för höga anslutningskostnader har tidigare utnyttjats i begränsad omfattning, men intresset har ökat jämfört . En bidragande faktor till ökningen är sannolikt en informationskampanj som genomfört. Det totala antalet beviljade ansökningar uppgick till 4 869 vilket motsvarade . har 4 970 ansökningar beviljats vilket motsvarar . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 10.3 Utbetalning och kreditering 1) Stöd över statsbudgetens inkomstsida Länsstyrelserna redovisar, i en rapport baserad på enkäter, bl.a. uppgifter om hur de olika stödformerna för bredbandsutbyggnaden utnyttjats t.o.m. . Som framgår av tabellen ovan har per totalt betalats ut. belastar statsbudgetens utgiftssida. Resterande ca belastar statsbudgetens inkomstsida. Av redovisningen framgår även hur mycket pengar som kommunerna har ansökt om respektive beviljats för utbyggnaden per (tabell 10.4). Vid den aktuella tidpunkten hade kommunerna totalt ansökt om för bredbandsutbyggnaden, varav beviljats. Tabell 10.4 Sökt samt beviljat stöd PTS redovisar i rapporten i att antalet kilometer nät av fiber och radio har ökat . Detta är en ökning jämfört med föregående år. I rapporten konstateras också att andelen tätorter, där det finns ett områdesnät i någon del av tätorten, utgör av samtliga 1 936 tätorter. Detta motsvarar en ökning med en procentenhet jämfört med före- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Ingen kommun saknar heller ortssammanbindande nät. Andelen tätorter som saknar anslutningspunkt till det ortssammanbindande nätet uppgår till . Av dessa har färre än 500 invånare. En särskild redovisning av utbyggnadsläget avseende Svenska kraftnäts stomnät återfinns under utgiftsområde 21 Energi. Länsstyrelsernas enkät visar att totalt 283 kommuner har färdigställt ett IT-infrastruktur- program. Stödperioden för stödet att färdigställa ett IT-infrastrukturprogram upphörde . Av tabell 10.5 framgår att i stort sett alla kommuner som kan få statligt bredbandstöd kommer att utnyttja denna möjlighet. Konkurrensutsättningen av stödet för utbyggnad av ortssammanbindande nät har avslutats eller påbörjats av i stort sett samtliga stödberättigade kommuner. Tabell 10.5 Konkurrensutsättning av det statliga stödet Av tabellen nedan framgår hur anläggningsuppdragen fördelats. Tabell 10.6 typ av operatör för utbyggnaden med statligt stöd Enligt tillämpliga stödförordningar skall kommunernas medfinansiering uppgå till av de stödberättigade projektkostnaderna. Länsstyrelsernas enkät visar dock att av de avtal som slutits har nästan tre fjärdedelar av kommunerna gått in med en högre medfinansiering för att få till stånd en utbyggnad i enlighet med programmet. Enligt enkätsvaren torde detta bero främst på den svaga marknaden, som inte har kunnat finansiera utbyggnaden i den omfattning som ursprungligen var avsikten. Enkäten visar också att totalfinansieringen i de olika projekten uppgår till , varav utgör statligt bredbandsstöd och finansiering. Hur finansieringen fördelas mellan olika finansieringskällor framgår av nedanstående tabell. Tabell 10.7 Total finansiering av bredbandsprojekt per finansieringskälla Det förebyggande informationssäkerhetsarbete som görs av systemägare och användare är avgörande för en god säkerhet. Särskilt när det gäller användningen av Internet ökar riskerna då användarna har mycket olika säkerhetsnivåer. Ungefär var femte person har råkat ut för datavirus som orsakat förlust av data eller tid enligt en undersökning av () (Privatpersoners användning av datorer och Internet 2004). Bedrägeri vid betalning via Internet med betalkort är mycket ovanligt, endast en procent av de tillfrågade hade drabbats. Att information som skickas via Internet missbrukas är också sällsynt, hade råkat ut för det. Stora mängder skräppost är däremot ganska vanligt, ungefär var tredje person hade råkat ut för det. SCB undersökte också skyddsåtgärder. Var femte person hade installerat dataviruskydd och fyra personer av tio hade uppdaterat det. I genomsnitt hade var sjätte person installerat och sedan uppdaterat en brandvägg. ten av de undersökta personerna hade använt lösenord, PIN-kod och digitala signaturer. Statistiken är inte lätt att tolka. Det skulle kunna vara så att säkerheten faktiskt blir högre i takt med att färre åtgärder vidtas då program får automatiska säkerhetsfunktioner. Då minskar risken för att användaren glömmer eller inte väljer att använda funktionerna. Användningen av visa säkerhetslösningar beror också på vilka webbplatser eller Internetbanker som man använder. SCB visar också att företagen i allt större utsträckning använder sig av olika skydd (Företagens användning av datorer och Internet 2004). Det är framför allt användningen av brandväggar och av säkerhetskopieringen. använde av företagen brandväggar, jämfört i början på 2003. ökade andelen företag som använder sig av säkerhetskopiering utanför driftmiljön från till . Det vanligaste skyddet är dock fortfarande säkerhetsprogram (t.ex. datavirusskydd) vilket av företagen använder. (Sitic) vid PTS skall snabbt kunna sprida information i samhället om nya problem som kan störa IT-system. IT-incidentrapporter tas emot på flera sätt bl.a. via Sitics webbplats. Att lämna information och råd om förebyggande åtgärder ingår också i uppdraget. Slutligen skall Sitic sammanställa och ge ut statistik som underlag för kontinuerliga förbättringar i det förebyggande arbetet. PTS har redovisat vilka resultat som Sitic har uppnått i rapporten av redovisning av resultat från etableringsfasen . har PTS i Sitic skapat en fungerande och internationellt etablerad (Computer Emergency Response Team). Verksamhet bedrivs inom samtliga fyra delar av regeringsuppdraget, dvs. incidentrapporthantering, spridning av information om hot och risker, förebyggande arbete och statistik. Utåtriktat arbete utgörs bl.a. av förebyggande råd och statistikrapporter samt ca 250 särskilda råd och ett trettiotal blixtmeddelanden om sårbarheter, i program där Sitic förvarnat inför företeelser som exempelvis datamaskarna Blaster och . Under etableringsfasen har det skett en tilltagande användning av Sitics webbplats och god tillströmning av abonnenter på blixtmeddelanden. Sitic levererar information, baserad på 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 egna data, egen omvärldsbevakning, egen analys bl.a. genom att följa trafikmönster. Information om sårbarheter i program har en framträdande roll i verksamheten. Sitic har även bidragit till PTS generella säkerhetsarbete. Inrapportering av incidenter till Sitic är intressant för statistikändamål men har liten betydelse för Sitics förmåga att skapa kunskap och varningar. Där framstår istället omvärldsbevakningen som helt central, liksom fungerande relationer till liknande organisationer. har Sitic erhållit medlemskap i internationella CERT-organisationer som FIRST och TF-CSIRT. De mätningar som har gjorts på Sitics webbplats visar att besöken ökar. besöktes Sitics webbplats i genomsnitt , att jämföra med . PTS har haft i uppdrag av regeringen att sammanställa information om Internetsäkerhet och göra den tillgänglig för Internetanvändare (). Det övergripande syftet med sammanställningen är att öka målgruppernas medvetenhet och kunskap om säkerhet på Internet så att de använder Internet på ett säkrare sätt och inte utsätter sig själva eller andra för onödiga risker. PTS lanserade en webbplats och en interaktiv utbildning samt tryckt material . Webbplatsen i ny tappning inklusive en ny webbtjänst för konsumenten att testa säkerheten på hemdatorer lanserades . PTS har också genomfört en webbkampanj för att marknadsföra webbplatsen och tjänsten samt tagit fram nytt tryckt material. har över en halv miljon aktiviteter genomförts på webbplatsen: över 250 000 besök, över 220 000 säkerhetstester, den interaktiva utbildningen har haft 30 000 besök och 25 000 förfrågningar har hanterats av PTS virtuella webbassistenter. Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet () har fått en snabb start, särskilt i jämförelse med andra EU-organ. Byrån har knutit till sig flera svenskar bl.a. i den ständiga intressentgruppen som skall ge råd till vd:n om byråns arbetsprogram. Det svenska stödet och deltagande i arbetet har givit god kännedom om byråns arbete och underlättat för att framföra sina synpunkter om t.ex. byråns arbetsprogram. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 10.5.3.3 Analys och slutsatser Tillgången till informationstekniken är hög i . Stödet till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet är, vid sidan om utbildningssektorns insatser och personaldatorreformen, den ekonomiskt mest omfattande insatsen inom IT-politiken. Det är för tidigt att utvärdera effekten av detta stödprogram. En utvärdering bör genomföras efter det att satsningen avslutats. Utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet fortskrider och engagemanget från kommuner och län är stort kring dessa frågor. I den uppföljning som genomförs av kommuner och landsting och projektet bredband har noterats ett ökande antal orter med IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Detta kan även ses i antalet upphandlingar och användandet av stöden till kommuner. Detsamma kan även sägas om antalet ansökningar om skattereduktion för höga anslutningskostnader. Det finns ett samband mellan antalet ansökningar om skattereduktion för höga anslutningskostnader och utbyggnadsläget i kommunen. Regeringen bedömer att allt eftersom IT-infrastrukturen byggs ut i kommunerna kommer antalet ansökningar om skattereduktion att öka, något som redan nu börjar märkas. Regeringen kan konstatera att inrapporteringen av incidenter till Sitic har varit låg. Det kan bero på flera saker. Sitic har bara arbetat under och mycket kraft har gått till att bygga upp verksamheten enligt regeringens uppdrag. Uppbyggnaden har gått fort och Sitic är nu en etablerad aktör i det internationella arbetet. Den förändring av sekretesslagen (1980:100) som trädde i kraft medför att uppgifter om informationssäkerhet omfattas av sekretess. Dessa uppgifter är också undantagna den s.k. meddelarfriheten. Det bör påverka rapporteringsviljan positivt. Det är möjligt att ytterligare skärpningar i lagen skulle stärka viljan att rapportera, men i första hand bör insatser göras för att sprida kunskap om förändringen. Många organisationer saknar rutiner för hur man skall rapportera incidenter internt, vilket borde påverka möjligheterna att rapportera till Sitic. Det har anförts att placeringen vid tillsynsmyndigheten påverkar benägenheten att rapportera negativt. PTS tillsynsansvar omfattar, relativt sett, få organisationer huvudsakligen de som träffas av lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Det visar sig också i den mörkertalsundersökning som PTS och har låtit utföra. Endast en av 500 organisationer anser att orsaken till att organisationer inte rapporterar till Sitic är att centrumet är knutet till PTS. Förstärkt information om Sitics arbete är en viktig åtgärd för att driva utvecklingen framåt då mörkertalsundersökningen också visade att Sitics arbete inte var särskilt väl känt. Får inte informationen om Sitics arbetet genomslag bör man se över de andra frågorna t.ex. om det förebyggande arbetet i organisationerna (interna rutiner) och incitamenten för att rapportera. Sammanfattningsvis kan regeringen konstatera att Sitics intressenter har varit mer intresserade av att inhämta information än att bidra med rapporter. På det internationella området är deltagande i Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet () och ICANN två instrument för att föra arbetet framåt. I det europeiska arbetet är det viktigt att bidrar till arbete, främst genom att svenska intressenter (t.ex. myndigheter) deltar i byråns arbete. bör också bevaka att arbetet ligger i linje med de svenska prioriteringarna på området, t.ex. att fokusera på det förebyggande arbetet. Regeringen bedömer att den föreslagna strategin för ett säkrare Internet i ger en lämplig inriktning på det fortsatta arbetet. Strategin tillsammans med förslaget om en lag för svenska toppdomäner som föreslås i propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT- samhället (prop. 2004/05:175) kommer att ge regeringen bättre verktyg att följa och utveckla arbetet med ett robust Internet i . kan inte på egen hand säkerställa en tillförlitlig drift av Internet. Politiken syftar därför till att tillsammans med Internetintressenter såväl inom landet som utomlands skapa underlag för de åtgärder som är möjliga att vidta i . De utredningar och åtgärder PTS vidtagit på regeringens uppdrag som rör Internets säkerhet och tillförlitlighet har även en kunskapshöjande funktion för Internetanvändare. webbplats för information om Internetsäkerhet som myndigheten driver har fått gott genomslag. Särskilt framgångsrikt tycks testverktyget ha varit. Den framtida inriktningen för IT-politiken har underställts genom regeringens proposition Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175). 10.6.1.1 Insatser inom politikområdet Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation har varit i kraft . Enligt lagen skall () definiera vilka delmarknader inom området elektronisk kommunikation som är relevanta för svenska förhållanden och analysera om det råder effektiv konkurrens på dessa marknader. Om så inte är fallet skall myndigheten besluta om lämpliga skyldigheter för de aktörer som har bedömts ha betydande marknadsinflytande. Antalet beslut av PTS som överklagats har ökat markant sedan lagen trädde i kraft som handläggningstiderna i domstolarna kan vara långa. Regeringen aviserade i propositionen Från IT- politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175) sin avsikt att tillsätta en utredning för att utreda och lämna förslag till åtgärder som, med beaktande av rättssäkerhetsaspekter, kan effektivisera beslutsprocessen enligt lagen om elektronisk kommunikation och korta tiden fram till dess att beslut enligt lagen vinner laga kraft. har aktivt deltagit i den kommunikationskommitté som skapades i samband med EG:s nuvarande regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster i syfte att biträda kommissionen. har bl.a. rekommendationer rörande särredovisning och kostnadsredovisningssystem samt prisaspekten på hyrda delförbindelser i grossistledet utarbetats. Kommissionen har även i några fall utnyttjat 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 möjligheten att efter samråd med kommittén kräva att nationella regleringsmyndigheter drar tillbaka specifika förslag till beslut om relevanta marknader och dominerande operatörer. I propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället föreslås vissa mindre förändringar i lagen om elektronisk kommunikation. Dessa innebär utöver redaktionella ändringar att även mobiloperatörer skall vara skyldiga att tillhandahålla specificerade telefonräkningar samt att det anges i lagen att en marknadsdominant skall kunna förpliktas att tillhandahålla ett minimiutbud av hyrda förbindelser och tillämpa kostnadsorienterad prissättning. Vidare skall tillsynsmyndigheten kunna avstå från att pröva en tvist, om det är lämpligare att myndigheten behandlar frågan inom ramen för den allmänna tillsynen. Den svåra stormen som drabbade södra och påverkade många funktioner i samhället inklusive de elektroniska kommunikationerna. PTS följde på begäran löpande arbetet efter stormen. Läget redovisades i rapporter till . PTS inkom med en slutrapport som beskrev konsekvenserna av stormen och vilka förebyggande åtgärder som vidtagits av myndigheten innan stormen. Rapporten bereds för närvarade inom . ENUM är en tjänst som översätter vanliga telefonnummer till Internetdomännamn. Detta möjliggör att vanliga telefonnummer kan användas på Internet och andra IP-baserade kommunikationsnät. ENUM kan bl.a. påskynda konvergensen mellan t.ex. det vanliga telefonnätet och Internet och underlätta olika former av kommunikation, även om användarens vanliga telefonnummer är den enda identitet som ursprungligen är känd. PTS har därför på uppdrag av regeringen genomfört ett nationellt försök med ENUM. Uppdraget har redovisats till regeringen . PTS föreslår bl.a. att ENUM skall införas och drivas i kommersiella former. PTS anser att ett permanent införande av ENUM skulle möjliggöra en teknikutveckling inom området för elektronisk kommunikation som kan leda till en förbättrad konkurrens mellan olika aktörer till nytta för slutkunden genom ökat urval och lägre priser. PTS slutrapport om ENUM har remitterats och bereds . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen följer noga utbyggnaden av UMTS- näten (även kallat ) och utvecklingen av mobilmarknaden i stort. Bland annat har PTS på uppdrag av regeringen beskrivit och analyserat utvecklingen av marknaden. Uppdraget redovisas halvårsvis. I uppdraget ligger att identifiera hinder avseende etablerandet av infrastruktur samt att föreslå och vidta åtgärder där det är påkallat. Det är ett allmänt intresse att utbyggnaden av väl fungerande nät för elektronisk kommunikation kan fullföljas på ett för samhället så effektivt sätt som möjligt. Det är därför viktigt att detta sker så att befintlig och nytillkommande infrastruktur samutnyttjas i största möjliga utsträckning utan att snedvrida konkurrensen samt utifrån de tekniska förutsättningar som råder. Regeringen tillsatte därför en särskild utredare (dir. 2005:16) som skall undersöka behovet av ändrade regler för samutnyttjande av m.m. som ingår i allmänna kommunikationsnät för elektronisk kommunikation, även kallat samlokalisering. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen fattade beslut om att PTS skall göra det möjligt för allmänheten att via myndighetens webbplats ta del av uppgifter om basstationssändare för allmänt tillgänglig mobiltelefoni i myndighetens frekvens- och tillståndsregister. Härigenom blir informationen lättare tillgänglig än vad den är . Med hänsyn till allmänhetens stora intresse av att på ett enkelt sätt få tillgång till uppgifter om basstationer för mobiltelefoni anser regeringen att det är angeläget att denna funktion driftsätts på PTS webbplats. Registret bygger på operatörernas egna uppgifter. Uppdraget skall vara genomfört . PTS har på regeringens uppdrag analyserat förutsättningarna för framväxten av mobila innehållstjänster och utvecklingen av denna marknad. PTS bedömning är att förutsättningarna är goda men att marknaden trots det inte tagit fart. Undersökningar visar att det användarna efterfrågar är nyttotjänster medan det stora flertalet tjänster är nöjestjänster. Det är också viktigt att användarna känner förtroende för tjänsterna och att det finns ett effektivt konsumentskydd. PTS har lämnat ett förslag till lagändring till regeringen så att även andra operatörer än sådana som förpliktas att tillhan- dahålla samhällsomfattande tjänster (USO- operatörer) omfattas av skyldigheten att tillhandahålla samtals- och kreditspärrar. Ärendet bereds inom . Den svenska långsiktiga radiospektrumpolitiken som bas för det internationella harmoniseringsarbetet beskrivs i propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället. Regeringen följer kontinuerligt användningen av radiospektrum för att tillse att den gagnar utveckling. På internationell nivå har detta skett främst genom deltagande i arbetsgrupper inom EU och genom deltagande i för telekommunikation och radio, Internationella teleunionen (ITU). Inom ITU beslutades att en regional konferens för planering av digital ljudradio och TV skulle hållas. har deltagit i det fortsatta arbetet inför den andra sessionen som planeras äga rum 2006. Vid konferensen kommer en plan för digital ljudradio och TV i bl.a. och att antas. Denna plan kommer att ersätta dagens plan för analog TV. har deltagit i den av kommissionen skapade gruppen för radiospektrumpolitik. De yttranden som gruppen antagit behandlar övergången till digital rundradio och andrahandshandel med radiofrekvenser. har vidare deltagit i som fattat två beslut om harmonisering av radiospektrum för kortdistansradarsystem för bilar för att minska antalet trafikolyckor och ett beslut om lokala radionät (RLAN). Arbete pågår också för att finna en harmoniserad lösning för som ersättare för ERMES-direktivet (paging) som kommer föreslås dras tillbaka. 10.6.1.2 Insatser utanför politikområdet En utredning (dir. 2004:10) tillsattes för att bl.a. överväga om det behövs någon förstärkning av konsumentskyddet vid s.k. modemkapningar. Ett delbetänkande med förslag till ny lag om åtgärder mot vissa uppringningsprogram samt ändringar i lagen om elektronisk kommunikation lämnades . Delbetänkandet har remitterats och För att tillgodose de krav som bör ställas på försvarsunderrättelseverksamheten har departementspromemorian En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet (Ds 2005:30) utarbetats inom Försvarsdepartementet. () bedriver signalspaning mot eterburen trafik, dvs. På grund av teknikutvecklingen går trafiken emellertid alltmer i tråd varför det i promemorian bl.a. föreslås ändringar i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation som innebär skyldighet för trådägande operatör att överföra trafik till särskilda sambandspunkter. Promemorian remissbehandlas och remisstiden går ut . Målen för sektorn elektronisk kommunikation är följande: Enskilda och myndigheter skall få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer. De elektroniska kommunikationerna skall ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. skall i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna skall vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta skall vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten skall ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). Marknaden för elektronisk kommunikation befinner sig i en intensiv förändringsfas. Marknaden för tjänster i det fasta telenätet har hamnat särskilt i fokus och det finns två huvudorsaker till detta. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 För det första har PTS beslut om tillträde till grossistprodukt för telefonabonnemang för andra operatörer inneburit att det monopol som i praktiken har rått på delmarknaden för fasta abonnemang upphört. Detta har tidigare förekommit i mycket begränsad omfattning och då helt baserats på kommersiella avtal med . Beslutet innebär att även andra operatörer än har möjlighet att erbjuda sina slutkunder en komplett tillträdes- och telefonitjänst, dvs. abonnemang och samtalstjänster i en och samma avtalsrelation. Enligt uppgift från Tele2 AB:s första kvartalsrapport har bolaget redovisat att de har tecknat avtal med 300 000 kunder om att bli abonnemangskunder. anger i sin delårsrapport för att det har 47 000 abonnemangskunder. För det andra har möjligheten att erbjuda fast telefoni även i andra nät än i TeliaSonera AB:s nät nu blivit en kommersiell realitet. Främst handlar det om kabel-TV-nät och LAN-nät. Antalet användare av IP-telefoni fortsätter att öka. PTS bedömer att det fanns närmare 80 800 abonnemang för IP-telefoni, att jämföra med 38 400 .