prop · GU031d11 · 2006-10-16 00:00:00 — Grunden till problemen är ofta brister i samverkan mellan olika enheter inom kommunen. Även samverkansproblem mellan kommun och psykiatriska verksamheter medför att denna grupp inte alltid får lämpliga insatser. Brister och tendenser i tillsynen Bristen på bostäder till personer med funktionshinder har i vissa kommuner lett till att man planerar för nya boenden med en institutionslik miljö. Vissa kommuner omdefinierar gruppbostäder till servicebostäder för att på detta sätt kunna utvidga boendet till fler platser. Bristen på bostäder med särskild service leder i vissa fall till att kommunerna har svårt att verkställa beslut och domar som gäller denna insats, och människor tvingas att vänta alltför länge på den beslutade insatsen. Målen om förbättrat självbestämmande, inflytande, valfrihet och kontinuitet för personer som behöver stöd och service p.g.a. funktionshinder riskerar i dessa fall att inte uppfyllas. Det finns också kommuner som har en föredömlig planeringsprocess i samband med byggnation och driftstart av bostäder för personer med funktionshinder. Brukare, gode män, olika personalkategorier och anhöriga är involverade från start till mål med möjlighet till individuella lösningar. Bostäder integreras i väl inbodda centrala bostadsområden. En annan positiv utveckling är att antalet domar som inte har verkställts inom en skälig tid har halverats. Länsstyrelser anser att möjligheten att döma ut en särskild sanktionsavgift har påverkat denna utveckling. Antalet ansökningar om sanktionsavgift till domstolen har också minskat. I sju fall har länsstyrelser ansökt om sanktionsavgift på grund av att en dom inte verkställts inom handikappområdet. En tredjedel av länsstyrelserna rapporterar att alltfler beslut verkställs . Generellt sett verkar däremot inte antalet ej verkställda beslut minska . Merparten av besluten som inte verkställs handlar om bostad med särskild service, ledsagare och kontaktperson. Flera länsstyrelser redovisar att användandet av individuella planer enligt LSS har ökat. Kommunernas medvetenhet om skyldigheten att informera personer med LSS-insatser om möjligheten att begära en individuell plan har också ökat. Detta har lett till att kommunerna tar fram mål och riktlinjer för arbetet med individuella planer. Men det totala antalet personer med LSS- insatser som har en individuell plan är fortfarande för lågt. Ett viktigt förbättringsområde är personalens kompetens och fortbildning. Vid tillsynen av verksamhet för personer med psykiska funktionshinder 2002 uppmärksammade länsstyrelserna att merparten av kommunerna saknade en plan för personalens kompetensutveckling. Vid en uppföljning hade över hälften av kommunerna upprättat sådana planer. har presenterat ett förslag på kompetensbeskrivning för omvårdnadsassistenter (en samlingsbeteckning för undersköterskor, vårdbiträden, skötare, vårdare, personliga assistenter, boendestödjare, hemvårdare och personal med andra liknande benämningar). Syftet med en kompetensbeskrivning är att bidra till utvecklingen av kvaliteten i vård- och omsorgstjänsterna genom att beskriva vilken yrkeskompetens omvårdnadsassistenter bör ha. Ett annat syfte är att bidra till en tydligare yrkesidentitet för omvårdnadsassistenter. har varit pådrivande i arbetet med jämställdhetsintegrering i kommuner och för länsstyrelser. De flesta länsstyrelserna redovisar också att de införlivat ett jämställdhetsperspektiv i hela eller delar av tillsynen. Men det kvarstår brister i kommuner när det gäller jämställdhetsintegrering i . Det finns t.ex. kommuner som redovisar att de inte arbetar utifrån ett jämställdhetsperspektiv. har flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder inte samma möjlig- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 heter till delaktighet som andra grupper i samhället. Det handlar bl.a. om möjligheten till arbete och utbildning. Tillgång till arbete och egen lön ger ekonomisk trygghet, men personer med funktionshinder har inte samma möjligheter att få arbete som andra. Det saknas ett helhetsgrepp. Att förbättra tillgängligheten är ett centralt mål i handlingsplanen. Även om tillgänglighetsfrågorna har fått allt större genomslag så finns det fortfarande stora brister. Om målen för tillgänglighet ska kunna uppnås kommer arbetet att behöva intensifieras. Det har kommit alltfler signaler om att lagen om stöd och service till personer med vissa funktionshinder (LSS) inte fungerar som det är tänkt. Det råder dessutom en osäkerhet om lagstiftningens styrka och genomslag som ett handikappolitiskt redskap. Detta är bakgrunden till att ska genomföra en bred översyn av LSS. Utvecklingen av stöd och service till personer med psykiska funktionshinder går i positiv riktning. Men eftersom området länge varit eftersatt så återstår det fortfarande en hel del att göra. Den samlade kunskapen om jämställdhetsperspektivet på handikappfrågorna måste öka. För att statliga och kommunala myndigheter ska kunna planera och prioritera åtgärder för att rätta till brister i verksamheten behöver myndigheterna därför kunskap om skillnader i behovet av insatser som kan finnas mellan könen. , som granskat årsredovisningarna för utbildningsstöd (Sisus) och (), har inte haft några invändningar i respektive myndighets revisionsberättelse . effektivitetsgranskade den statliga assistansersättningen till funktionshindrade 2004 (RiR 2004:7). I slutrapporten rekommenderar att det bl.a. görs något åt administrationen, den ekonomiska kontrollen och kontrollen av privata assistansanordnare. Mer långsiktigt förordar en utveckling av assistansen och en översyn av finansieringsformer så att valet av stödform inte styrs av hur stödet finansieras. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En parlamentarisk kommitté har därefter fått i uppdrag att se över insatsen personlig assistans och assistansersättningen. Kommittén redovisade ett delbetänkande På den assistansberättigades uppdrag (SOU 2005:100). Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu inom . Kommitténs uppdrag, inklusive en översyn av LSS, ska redovisas . står inför flera välfärdsutmaningar. Det finns brister särskilt i att värna dem med störst behov och dem som inte alltid kan föra sin egen talan, t.ex. psykiskt sjuka och personer med omfattande funktionshinder. En förbättrad välfärd kräver både kvalitetsförbättrande nytänkande, en mångfald av aktörer och en stor frihet för den enskilde att välja. Arbetsmarknadsläget ska uppmärksammas mer Regeringen kommer att prioritera arbetet med att öka sysselsättningen för bl.a. personer med funktionshinder samt att identifiera och undanröja de hinder som finns för deltagande i arbetslivet. Det är särskilt viktigt att unga funktionshindrade får chansen att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen avser även att pröva förutsättningarna att vidga lönebidragen så att arbetssökande personer som startar och driver eget företag ska kunna få lönebidrag. Satsningar på personliga ombud Regeringen tillför ytterligare medel till verksamhet med personliga ombud. Anslaget utökas med 20 miljoner . Människor med funktionshinder möter diskriminering i olika sammanhang. Att bekämpa diskriminering är centralt i det handikappolitiska arbetet. Den parlamentariska har lämnat förslag om bl.a. en gemensam diskrimineringslagstiftning och en gemensam olika diskrimineringsgrunderna. Regeringen avser att återkomma i dessa delar. Tillgänglighet ska få ökat genomslag Arbetet med att göra tillgängligt kräver åtgärder inom många områden. I handlingsplanen finns tydliga mål för tillgängligheten som bör vara uppfyllda . T.ex. handlar det om mål för en tillgänglig kollektivtrafik och för att enkelt avhjälpta hinder i lokaler och på allmänna platser bör var undanröjda. Det behövs en kraftsamling på olika nivåer för att nå målen . Regeringen avser att göra en översyn av samtliga pågående utredningar inom politikområdet och vid behov föreslå förändringar i enlighet med regeringens politik. Tabell 6.10 Anslagsutveckling 16:1 Personligt ombud 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Statsbidraget finansierar verksamhet med personligt ombud för personer med psykiska funktionsnedsättningar. Statsbidraget fördelas av i samverkan med länsstyrelserna. Regeringen avser att återkomma med preciserade förslag inom ramen för den psykiatrisatsning som aviserats, se anslag 13:9 Bidrag till psykiatri. I detta sammanhang kommer behovet av ökade resurser för personliga ombud att övervägas. Enligt ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100, bet. 2005/06:FiU20, rskr. 2005/06:369) ska ytterligare tillföras verksamhet med personligt ombud . Tabell 6.11 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 16:1 Personligt ombud Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 16:1 Personligt ombud . beräknas anslaget till respektive . 6.8.216:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Tabell 6.12 Anslagsutveckling 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget lämnas statsbidrag till landsting för insatser inom handikappområdet som avser -rådgivning och annat personligt stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.13 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet . beräknas anslaget till vardera . 6.8.316:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd Tabell 6.14 Anslagsutveckling 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2P MotsvararP 177 399 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 177 399 tkr prisnivå. Statsbidraget ska ge studerande med funktionshinder sådant stöd att de kan vistas på studieorten och genomföra studier vid folkhögskola. Motsvarande gäller för studerande med rörelsehinder vid studier på universitet och högskolor. Bidraget gör det också möjligt för ungdomar, som antagits till riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar (rh-anpassad gymnasieutbildning), att genomföra studierna. för särskilt utbildningsstöd (Sisus) administrerar anslaget. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för särskilt utbildningsstöd (Sisus) beslutar om det särskilda utbildningsstödet till folkhögskolor. Bidraget beviljas per läsår. Regeringen föreslår att Sisus ska ha möjlighet att göra ekonomiska åtaganden som innebär utgifter om högst efter 2007. Tabell 6.15 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 6.16 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd . beräknas anslaget till respektive . 6.8.416:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Tabell 6.17 Anslagsutveckling 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Statsbidraget ska gå till verksamheter av betydelse för personer med funktionshinder. Regeringen fastställer fördelningen av statbidraget medan ansvarar för administration och uppföljning. Om redovisningen av bidraget visar att det inte förbrukats under budgetåret regleras överskottet vid följande års utbetalning. Organisationerna är skyldiga att på begäran lämna underlag för granskning till . Organisationerna svarar genom sina skilda verksamheter för insatser som har betydelse för personer med funktionsnedsättningar. beviljade den tidigare regeringen följande organisationer bidrag: -() för sysselsättningsfrämjande verksamhet för synskadade hantverkare. -SRF för anskaffning och placering av ledarhundar för synskadade, m.m. -() för administration av upphandling av ledarhundar. -SRF för bl.a. arbetsmarknadsstöd för synskadade, verksamhet för synskadade med ytterligare funktionshinder, utgivning av tidningar på tal och i punktskrift, lästjänst via fax samt produktion av material i punktskrift. -Föreningen () och föreningen för produktion av informationskällor för dövblinda personer, elektronisk nyhetsservice och utveckling av databaser. -() för verksamhet för att stärka teckenspråkets ställning. -Stiftelsen för att tillhandahålla tolkservice till förtroendevalda i vissa organisationer. -/Palynologiska laboratoriet för prognostisering och rapportering av pollenhalter m.m. -Föreningen för lägerverksamhet och uppsökande verksamhet främst för personer med ryggmärgsskada. -Neurologiskt () för hjälpmedelsutställning. -Riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper vid . -, (), NHR, och Ungdomar (RBU) och SRF för att driva riksomfattande rekreationsanläggningar för personer med funktionshinder. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Möjligheten att ha en ledarhund ökar synskadades oberoende och minskar behovet av stöd och hjälp i andra former. SRF beviljas medel för att bl.a. köpa in, äga och placera ledarhundar. beslutade att reglera verksamheten och öka utbudet av ledarhundar. De nya reglerna började gälla . För att främja konkurrensen ska inköp av ledarhundar upphandlas. Uppdraget att upphandla sköts av . Regeringen avser att i enlighet med tillkännagivande noga följa verksamheten och utvärdera den samt återkomma till med en redovisning (prop. 2004/05:84, bet. 2004/05SoU:17, rskr 2004/05:241). Tabell 6.18 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder . beräknas anslaget till vardera . 6.8.516:5 Bidrag till handikapporganisationer Tabell 6.19 Anslagsutveckling 16:5 Bidrag till handikapporganisationer 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Statsbidraget ska stödja handikapporganisationerna i deras arbete för full delaktighet och jämlikhet i samhället för personer med funktionshinder. ansvarar för administration och fördelning av bidraget. Tabell 6.20 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 16:5 Bidrag till handikapporganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. ska användas av närstående, den utrustning som de behöver. Tabell 6.22 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 16:5 Bidrag till handikapporganisationer . beräknas anslaget till vardera . 6.8.616:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation Tabell 6.21 Anslagsutveckling 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation 1P 1 InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2P MotsvararP 23 286 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 23 286 tkr prisnivå. Statsbidraget till utrustning av elektronisk kommunikation ska ge personer som är döva, har en grav hörselskada, talskada eller språkstörning möjlighet att kommunicera via ett kommunikationsnät. Bidraget går till landstingen för inköp både av den kommunikationsutrustning som användarna behöver och, i de fall utrustningen Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation . beräknas anslaget till respektive . 6.8.716:7 Bilstöd till personer med funktionshinderTF2FT Tabell 6.23 Anslagsutveckling 16:7 Bilstöd till personer 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Inom ramen för de medel som anslagits för bilstöd till personer med funktionshinder ska stödet ge bl.a. personer som är bero- 2T T I statsbudgeten betecknat som anslag 16:7 Bilstöd till handi- ende av motorfordon för förvärvsarbete eller arbetslivsinriktad utbildning/rehabilitering, föräldrar till barn med funktionshinder och personer i åldern som varken förvärvsarbetar eller genomgår yrkesutbildning möjlighet att anskaffa, anpassa och ändra motorfordon. Stödet kan även omfatta körkortsutbildning i samband med anskaffning av motorfordon. Bidrag kan lämnas i form av grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. ansvarar för bilstödet. Antalet personer som har rätt till bilstöd, omfattningen av fordonets anpassningsbehov, prisutvecklingen på marknaden för anpassning av fordon samt inkomstutvecklingen är de faktorer som framför allt styr utgifterna. Bilstödet är en viktig insats för att uppnå målen för handikappolitiken. Stödet ska möjliggöra ett självständigt och oberoende liv med arbete, sociala kontakter, offentlig och kommersiell service etc. Bilstödet har utretts (SOU 2005:26) och fr.o.m. gäller nya regler för bilstödet. Dessa innebär bl.a. följande: -Föräldrar till barn med funktionshinder får i stället för i grundbidrag för införskaffande av motorfordon. -Föräldrabegreppet utvidgas till att omfatta även vårdnadshavare som inte är föräldrar samt personer som tagit emot barn för adoption eller för stadigvarande vård och fostran. -Ett nytt grund- och anskaffningsbidrag kan beviljas tidigast , men med möjlighet att få bidrag tidigare om fordonet framförts sedan det senaste bidraget beviljades. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.24 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 16:7 Bilstöd till personer med funktionshinder Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 16:7 Bilstöd till personer med funktionshinder . beräknas anslaget till vardera . 6.8.816:8 Kostnader för statlig assistansersättning Tabell 6.25 Anslagsutveckling 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Genom den statliga assistansersättningen avlastar staten kommunerna kostnader för mer omfattande insatser i form av personlig assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Assistansersättning lämnas till personer med omfattande funktionshinder som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . Personer som innan de fyllt beviljats assistansersättning får behålla ersättningen efter fyllda . Antalet assistanstimmar får inte utökas därefter. Kommunen där den ersättningsberättigade är bosatt ska ersätta kostnaderna för de första . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tillsattes en parlamentarisk kommitté med uppdrag att göra en översyn av personlig assistans för vissa personer med funktionshinder (dir. 2004:107, 2004:179, 2005:66). har därefter i ett tillkännagivande (bet. 2005/06:SoU7, rskr. 2005/06:5) framfört att kommittén bör få ett tilläggsdirektiv med uppdrag att analysera och redovisa för- och nackdelar med ett samlat kostnadsansvar och ansvar för en och samma huvudman, staten, avseende personlig assistans. fick kommittén ett utvidgat uppdrag som omfattar en översyn av hela LSS. Översynen inkluderar en förutsättningslös analys av huvudmannaskapsfrågan. Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2006:68). överlämnade delbetänkandet På den assistansberättigades uppdrag (SOU 2005:100) . Delbetänkandet innehåller bl.a. förslag om lämpliga former för tillsyn och tillstånd av enskild verksamhet med personlig assistans samt om ökad uppföljning och kontroll av assistansersättningen. Tabell 6.26 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 14 ska anvisas under anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning . beräknas anslaget till 16 respektive 17 . 6.8.916:9 Myndigheten för handikappolitisk samordning Tabell 6.27 Anslagsutveckling 16:9 Myndigheten för 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2P MotsvararP 19 121 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 19 123 tkr prisnivå. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) inrättades . Myndigheten ska effektivisera och strukturera arbetet med att uppnå de handikappolitiska målen. Huvuduppgiften är att främja ett strategiskt och effektivt genomförande av den nationella handikappolitiken på såväl kort som lång sikt. Uppgifter som tidigare låg hos () och utbildningsstöd (Sisus) har förts över till Handisam liksom medel från HO:s och Sisus förvaltningsanslag samt från (HI:s) statsbidrag. Därutöver tillfördes anslaget ytterligare som finansierades inom ramen för utgiftsområde 10, anslag 19:6 . Tabell 6.28 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 16:9 Myndigheten för handikappolitisk samordning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 16:9 Myndigheten för handikappolitisk samordning . beräknas anslaget till respektive . Tabell 6.29 Anslagsutveckling 16:10 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet.