prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — I det utkast till lagrådsremiss om en ny skollag som utarbetats inom Utbildnings- och och som sänts på remiss föreslås att varje förskola och fritidshem med enskild huvudman skall upprätta kvalitetsredovisning. Kommunens kvalitetsredovisning skall även omfatta förskola, förskoleklass och fritidshem med enskild huvudman. I propositionen Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11) redovisas regeringens förslag och bedömningar för att öka förskolans kvalitet och stödja utvecklingen. Propositionen behandlades av och regeringen avser att senare återkomma till med den lagtekniska utformningen i en proposition om ny skollag. I det förslag till ny skollag som utarbetats inom Utbildnings- och föreslås förskolan bli en egen skolform som har gemensamma övergripande mål med övriga skolformer. Förskolans uppdrag, i enlighet med läroplanen, skall dock vara oförändrat. Verksamheten skall även fortsättningsvis erbjuda alla barn, oavsett kön och social bakgrund, som deltar en rolig, trygg och lärorik miljö som utmanar och lockar till lek och utforskande, där omsorg, fostran och lärande bildar en helhet. Samverkan mellan hem och förskola behöver stärkas. Av förskolepropositionen framgår att regeringen anser att personal och föräldrar bör genomföra utvecklingssamtal minst en gång 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 varje halvår och inflytanderåd bör inrättas där föräldrar kan komma till tals och få möjlighet till inflytande. Förskolans mångkulturella uppdrag har förtydligats i läroplanen för att stärka barns språk- och identitetsutveckling. Barn med annat modersmål än svenska skall få stöd att utveckla såväl det svenska språket som sitt modersmål. Jämställdhet är också ett viktigt område att prioritera i förskolan. Föräldrars rätt att välja verksamhetsform skall stärkas. Förskolan bör som en egen skolform inte kunna ersättas med en annan verksamhetsform mot föräldrarnas vilja. Familjedaghem bör regleras i skollagen som annan pedagogisk verksamhet och kommunen bör sträva efter att tillgodose föräldrars önskemål om familjedaghem. I propositionen Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11) aviserade regeringen förstärkningar för den öppna förskolan. Regeringen har därefter ändrat förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg till kommuner som tillämpar maxtaxa, så att ändamålet för detta statsbidrag utvidgats till att även omfatta anställning och kompetensutveckling av personal i den öppna förskolan. Den nya bestämmelsen gäller från . Förutom denna satsning har regeringen gett och Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att göra en nationell uppföljning av den öppna förskolan samt att sprida kunskap om den pedagogiska verksamheten vid öppna förskolor och dess betydelse för barn och vuxna. Båda uppdragen skall redovisas till Utbildnings- och . Även det särskilda statsbidraget till personalförstärkning i förskolan som enligt budgetpropositionen (prop. 2004/05:1) skall lämnas till kommunerna är en del av satsningen på ökad kvalitet i förskolan. Se avsnitt Personalförstärkningssatsning i förskolan under avsnitt 5.1.3. Allmänna råd om kvalitet i förskolan redovisade sitt uppdrag till regeringen att utarbeta allmänna råd till bestämmelserna i 2 a kap. skollagen (1985:1100) angående kvaliteten i förskolan. Syftet med de allmänna råden är att stödja kvalitetsarbetet i förskolan och förtydliga verksamheten utifrån nationella krav och mål. Allmänna råd om kvalitet i förskolan riktar sig till kommunen och den 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 personal som arbetar i förskolan och illustrerar hur ansvarsfördelningen mellan kommunen och verksamheten ser ut. Råden skall utgöra grund för bedömning av verksamhetens kvalitet, vara stöd för beslutsfattare, personal och föräldrar, underlätta såväl uppföljnings-, utvärderings- och kvalitetsarbetet. presenterades flera studier, bl.a. , som visade på brister i . Att komma tillrätta med dessa brister kräver insatser inom olika områden både från staten och från skolans huvudmän. Ett viktigt ansvar för staten är att stärka styrning, uppföljning och öka kvalitetsstödet till skolan. Syftet är att fler elever skall nå målen för skolan med fokus på basfärdigheter. Regeringen avser att, inom ramen för den föreslagna höjningen av anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, förstärka resurserna bl.a. för att vidareutveckla det nationella provsystemet, för att göra en översyn av kursplaner samt för att stödja skolornas genomförande av individuella utvecklingsplaner och kvalitetsredovisningar. Förbättrad information om och uppföljning av flickors och pojkars studieutveckling i Av grundskoleförordningen (1994:1194) framgår att den information som ges vid utvecklingssamtalet bör grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i relation till målen i läroplanen och i kursplanerna samt tydliggöra vilka insatser som behövs för att eleven skall nå målen. Av samma förordning framgår vidare att ett skriftligt omdöme skall ges om betyg inte kan sättas därför att en elev inte når upp till de mål i ett ämne eller ämnesblock som enligt kursplanen skall ha uppnåtts i slutet av det nionde skolåret. Av omdömet kan också framgå de stödåtgärder som har vidtagits. I enlighet med vad som aviserades i utvecklingsplanen (skr. 2001/02:88) har regeringen nu genom förordningsändringar beslutat att alla elever i , den obligatoriska särskolan, specialskolan och sameskolan skall ha en individuell framåtsyftande utvecklingsplan. Vid utvecklingssamtalet skall läraren i denna utvecklingsplan skriftligt sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven skall nå målen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen och kursplanerna. Detta ger möjlighet för skolan att tillsammans med föräldrar och elever tidigt uppmärksamma behov och komma överens om gemensamma åtgärder för att eleven skall nå målen. Med anledning av förordningsändringarna gav regeringen uppdrag till och Myndigheten för skolutveckling. skall utarbeta allmänna råd om individuella utvecklingsplaner. Verket har fått i uppdrag att uppmärksamma vilken typ av uppgifter som bör respektive inte bör ingå i en individuell utvecklingsplan. har även fått i uppdrag att genomföra informationsinsatser om de allmänna råden. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att stödja och inspirera kommuner och skolor i utvecklingsarbetet med individuella utvecklingsplaner. Vidareutveckling av det nationella provsystemet system med nationella prov, diagnostiska verktyg samt kommentarmaterial är ett viktigt stöd för skolorna i deras arbete. fick därför regeringens uppdrag att vidareutveckla det nationella provsystemet. Målet är förbättrade studieresultat som bedöms på ett likvärdigt och för eleverna rättssäkert sätt. Systemet skall också bidra till att öka kunskapen om skolans resultat på nationell nivå, i kommunen och i den egna skolan. Provsystemet består av nationella ämnesprov 5 och år 9 samt kursprov i gymnasieskolan. Proven är obligatoriska för år 9 och omfattar svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik. Systemet består också av olika diagnostiska material samt en provbank, främst för gymnasieskolan. skall nu prioritera att bygga ut provbanken för olika ämnen eller ämnesgrupper samt att utveckla diagnostiska material för tidiga år, särskilt för läsutveckling och matematik. erbjuder dessutom ämnes- och kursinriktade kommentarmaterial för bedömning och betygssättning. I uppdraget ingår också att genomföra en försöksverksamhet med insamlig av resultaten från de nationella ämnesproven 5 och specialskolans år 6, som grund för utformningen av en reguljär insamling. Verket skall dessutom förbereda för en anpassning av de na- kursproven i gymnasieskolan och för den gymnasiala vuxenutbildningen till de reviderade kursplaner som skall tillämpas från . Vidare ställer sig regeringen bakom förslag att vidareutveckla ett stickprovsbaserat system för rullande kunskapsutvärdering för samtliga ämnen i som en ersättning för de periodiskt återkommande nationella utvärderingarna. Översyn av skolans mål-, resultat- och uppföljningssystem har i uppdrag att redovisa bland annat förslag till justeringar i de kursplaner för som gäller de ämnen, där brister i elevernas kunskaper kunnat konstateras, i syfte att öka elevernas måluppfyllelse (U2005/3844/S). presenterar Timplanedelegationen (U 1999:08) sitt slutbetänkande. Regeringen anser att delegationens slutsatser och förslag noga bör analyseras. Utifrån denna analys kommer regeringen att lämna förslag till beslut om timplanens framtid och om vilka konsekvenser detta får för mål-, resultat- och uppföljningssystem. Regeringen avser dessutom att i en proposition till presentera ett förslag till en ny skollag. En ny skollag kan också innebära behov av följdändringar i läroplanen. Mot bakgrund av ovanstående avser regeringen ta initiativ till en bred översyn av hur nuvarande mål- och uppföljningssystem med målnivåer och nationella prov kan stärkas och utvecklas för att bibehålla kvaliteten i utbildningen. I detta sammanhang kommer även kursplanerna för att behöva ses över. Viktigt i sammanhanget är också att översynen görs utifrån ett jämställdhetsperspektiv. I samband med denna översyn är det också angeläget att se hur de statliga insatserna för att stödja skolornas utvecklingsarbete kan stärkas och bli ett aktivt instrument för att nå en bättre måluppfyllelse. Myndigheten för skolutvecklings arbete med att särskilt stödja skolor i utsatta bostadsområden är ett viktigt sådant redskap. går de allra flesta flickor och pojkar vidare från till gymnasieskolan. En principiell utgångspunkt för gymnasieskolans refor- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 mering var att gymnasieskolan skulle vara till för alla ungdomar. Den är genomförd i så måtto att gymnasieskolan erbjuder utbildning på såväl studieförberedande som yrkesinriktade program med samma omfattning och struktur samt på individuella program. Den svenska gymnasieskolan håller hög kvalitet, medger stor valfrihet för eleverna samt erbjuder ett brett utbud av utbildningar och kurser i ett internationellt perspektiv. Alltför många saknar efter avslutade studier i behörighet att tas emot på nationella eller specialutformade program och alltför många ungdomar misslyckas med att fullfölja utbildningen med godkända betyg i alla kurser. För att utveckla gymnasieskolan och höja kvaliteten, så att fler elever når målen för utbildningen, överlämnade regeringen propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) till . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4). I huvudsak innebär förändringarna följande. En gymnasieexamen införs som ett tydligt bevis på att eleven fullföljt en fullständig gymnasieutbildning med godkända betyg i minst 2 250 gymnasiepoäng inklusive det gymnasiearbete som ersätter dagens projektarbete. Ämnesbetyg ersätter kursbetygen, för att främja en helhetssyn. Ämnesbetyget skall spegla elevens kunskapsutveckling. En ny kärnämneskurs i historia införs. Lokala kurser skall kvalitetssäkras för att göra kurserna nationellt likvärdiga. Vissa ytterligare perspektiv utöver dem som nämns i läroplanen skall genomsyra undervisningen. Eleverna ges ökad möjlighet att gå utbildningar i en annan kommun även om utbildningen erbjuds i hemkommunen, s.k. frisökning. Dessutom genomförs åtgärder för att höja kvaliteten i yrkesutbildningen i gymnasieskolan och en ny lärlingsutbildning avses införas. Eleverna på individuella program skall erbjudas utbildning på heltid från . De förändringar som beslutat om kommer i huvudsak att tillämpas på utbildningar som påbörjas . Re- geringen gav ett uppdrag som i korthet innebär att göra en översyn av programmål, inriktningar och kursplaner utifrån de intentioner som propositionen anger. skall konstruera ämnen, kurser och betygskriterier på ett sätt som stöder ämnesbe- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skall även överväga vilka allmänna råd som behöver utformas till stöd för det lokala arbetet med bedömning och betygssättning. Kursutbud och kursinnehåll behöver anpassas till den utveckling som ägt rum inom yrkesliv och forskning. Gymnasieskolans kurser skall som regel omfatta minst 100 gymnasiepoäng. Kursplanerna bör utformas så att samverkan mellan kärnämnen och de olika programmens karaktärsämnen uppmuntras. Möjligheterna att arbeta ämnesövergripande och ämnesintegrerat skall stärkas. På så sätt underlättas ett arbetssätt där för eleverna angelägna teman och ämnesövergripande kunskapsområden kan studeras utan att för den skull bilda egna ämnen. En kursplan för gymnasiearbetet skall utarbetas av . Gymnasiearbetet skall ha en tydlig koppling till elevens hela utbildning, och ett godkänt gymnasiearbete blir som tidigare nämnts ett krav för gymnasieexamen. I gymnasiearbetet skall kunskaper redovisas som täcker ett bredare kunskapsområde inom programmet än vad som täcks av ett enskilt ämne. Möjligheten att arbeta med autentiska problemställningar som tagits fram i samverkan med arbetslivet, branscher eller högskolan skall lyftas fram. Uppdraget skall redovisas i sin helhet . Förslag till programmål, gemensamma ämnen på programmen samt eventuella förändringar av nationella inriktningar skall redovisas . uppföljning av systemet med frisökning, dvs. den närmare utvecklingen av elevernas ökade möjligheter att söka utbildning i annan kommun och konsekvenserna såväl för elever som för kommuner, skall redovisas . skall även utarbeta en plan för de insatser som verket avser vidta för att i gymnasieskolan implementera de reviderade kursplanerna och ämnesbetygen. Planen skall utarbetas efter samråd med Myndigheten för skolutveckling så att de båda skolmyndigheternas insatser kommer att genomföras utifrån respektive myndighets ansvarsområde. Regeringen avser att inom ramen för den föreslagna höjningen av anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg ställa ytterligare resurser till och Myndigheten för skolutvecklings förfogande för att möjliggöra olika stödinsatser i samband med att reformen införs. kommer att initiera att bl.a. kompetensutvecklingsmaterial och kurspaket tas fram. Vidare behöver implementeringsinsatser som avser framtagande av informationsmaterial, regionala konferenser m.m. genomföras. Dessa kommer att erbjudas skolhuvudmännen som dock har huvudansvaret för personalens kompetensutveckling. Regeringen avser att ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att stödja kommuner och skolor i deras arbete med att genomföra de beslutade förändringarna. Myndigheten bör stödja det lokala utvecklingsarbetet och sprida goda exempel från gymnasieskolor som varit framgångsrika med att förbättra flickors och pojkars resultat t.ex. genom utvecklande arbetssätt. Myndigheten bör även fortsätta sitt arbete med att stödja en rättvis och likvärdig bedömning och betygssättning; i synnerhet gäller detta när systemet med ämnesbetyg införs. De förändringar av gymnasieskolan som beslutat om, bl.a. angående ämnesbetyg, medför att gymnasieförordningen måste ses över. I samband med att förordningen ses över och som en konsekvens av att nya bestämmelser i gymnasieskolan skall börja tillämpas på utbildning som påbörjas efter , är det angeläget att även göra en översyn av vissa andra bestämmelser i förordningen för att höja kvaliteten i gymnasieskolan. Gymnasieskolans individuella program är till för elever som t.ex. på grund av bristande behörighet eller studieavbrott inte läser ett nationellt eller specialutformat program. Utbildningen, som skall utformas utifrån den enskilda elevens behov, syftar till att eleven skall uppnå behörighet och söka till ett nationellt program. Regeringen har uppmärksammat behovet av en utveckling av kvaliteten på utbildningen på individuella program. Utbildningens kvalitet, innehåll och omfattning varierar stort från kommun till kommun. Det är den enskilt viktigaste insatsen för att förbättra måluppfyllelsen i gymnasieskolan att kvaliteten på individuella program höjs. Alla elever skall få de kunskaper de behöver för att kunna fortsätta på ett nationellt program och därigenom öka sina möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Det är också angeläget att studieavbrott förhindras och att fler elever kan fullfölja en gymnasieutbildning. Bestämmelsen i 5 kap. 4 b § skollagen (1985:1100) har ändrats så att elever på gymnasieskolans individuella program skall ges utbildning på heltid (se prop. 2004/05:1, bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4). Syftet är dels att stärka gymnasieskolans förutsättningar att direkt i anslutning till möta och fånga upp de elever som saknar behörighet att söka ett nationellt program, dels att stärka elevers förutsättningar att fullfölja en gymnasieutbildning genom att öka övergången från individuella till nationella program. Kommunerna kompenseras med för och med för de ökade kostnaderna för individuella programmet. Ändringen träder i kraft . Regeringen vill i detta sammanhang understryka vikten av att alla elever på individuella program erbjuds en utbildning anpassad till deras individuella förutsättningar och möjligheter. Regeringen ser positivt på de initiativ som tagits i många kommuner att ge elever som har förutsättningar möjlighet att följa ett nationellt program och komplettera sin behörighet inom ramen för programinriktade individuella program (PRIV). Regeringen har givit Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att stödja och stimulera kommuners och skolors arbete med individuella program så att det finns en god beredskap att erbjuda utbildning av god kvalitet när skyldigheten att erbjuda undervisning på heltid inträder. Re- geringen avser även att ge i uppdrag att följa utvecklingen inom individuella program på nationell nivå samt analysera hur de resurser använts, som fr.o.m. kommer att tillföras kommunerna. En ny bestämmelse om kommunernas informationsansvar för unga trädde i kraft . Bestämmelsen, som finns i 1 kap. 18 § i skollagen, innebär att kommunernas informationsansvar för unga upp till , som inte går eller har fullföljt en gymnasieutbildning på ett nationellt eller specialutformat program, förtydligas. Kommunerna skall enligt bestämmelsen hålla sig informerade om hur dessa ungdomar är sysselsatta, i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. Bestämmelsen innebär även att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den behandling av personuppgifter som är nöd- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vändig för att kommunerna skall kunna genomföra detta åtagande. En sådan förordning bereds inom . Regeringen har beslutat om en ändring i instruktion som innebär att skall ha tillsyn över kommunernas informationsansvar. har även regeringens uppdrag att i samråd med följa upp dels hur kommunerna håller sig informerade om ungdomar som inte är sysselsatta, dels vilka individuella åtgärder som kommunerna erbjuder dessa ungdomar. Uppdraget skall redovisas . beslut med anledning av propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140, bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4) innebär att behöriga elever, i mån av plats, får möjlighet att söka en utbildning på ett nationellt program i en annan kommun även om utbildningen erbjuds av hemkommunen, s.k. frisökning. Trots denna utökade möjlighet att söka utbildning i annan kommun bedömer regeringen att det även fortsättningsvis kan finnas behov av riksrekrytering för vissa utbildningar. Det bör dock vara möjligt att ompröva besluten om riksrekrytering. Besluten bör därför tidsbegränsas. För att ge bättre förutsättningar för en helhetsbedömning bör regeringens beslut om nya ansökningar om riksrekryterande utbildningar fattas . Regeringen betonade i propositionen även vikten av samråd med respektive bransch om utbildningsbehov och kvalitetsaspekter som underlag för riksrekryteringsbeslut. beslut innebär vidare att samtliga icke tidsbegränsade beslut om riksrekrytering upphör samt att beslut som fattas fr.o.m. alltid skall tidsbegränsas. För att förbättra underlagen för regeringens beslut och höja kvaliteten i de riksrekryterande utbildningarna bör närmare föreskrifter utfärdas om ansökningarnas innehåll och utformning. Regeringen har därför beslutat om en ändring i 2 kap. 2 § gymnasieförordningen (1992:394) som innebär att ges möjlighet att meddela närmare föreskrifter av nämnt slag. har även fått regeringens uppdrag att sprida information om de nya föreskrifterna till berörda parter. Avsikten är att samtliga an- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sökningar om att en utbildning skall vara riksrekryterande från /08 och senare skall utformas och behandlas efter de nya riktlinjerna. Enligt lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan får kommuner och landsting sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil inom gymnasieskolan. En särskild utredare har fått regeringens uppdrag att se över bestämmelserna för entreprenader i gymnasieskolan m.m. (dir. 2004:1). Översynen av entreprenadreglerna skall bl.a. avse vilka inslag i verksamheten som bör kunna läggas ut på entreprenad. Utredaren skall vidare analysera till vem ett entreprenaduppdrag bör kunna lämnas. Ut- redaren skall därvid ta ställning till om kretsen av tänkbara entreprenörer bör vidgas i förhållande till nuvarande ordning och om särskilda krav bör ställas på den som godtas som entreprenör. I den mån utredaren föreslår vidgade möjligheter till entreprenad, skall utredaren också överväga vad som bör gälla för en rektors ansvar och uppgifter samt för betygssättning. Därutöver skall utredaren överväga behovet av särskilda bestämmelser om huvudmannens ansvar för kvalitetssäkring och tillsyn av entreprenadverksamheten i syfte att garantera eleverna en likvärdig utbildning. Slutligen skall utredaren ta ställning till om kommuner och landsting bör ges möjlighet att anordna gymnasieutbildning i även andra former än ett direkt huvudmannaskap. Uppdraget skall redovisas . Möjligheterna att bedriva distansundervisning i gymnasieskolan är begränsade. Bestämmelser om distansundervisning finns i förordningen (2003:255) om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun och i förordningen (1992:1261) om distansundervisning på gymnasial nivå i kommun. gymnasium har därutöver uppdrag att anordna distansutbildning för svenska gymnasieungdomar utomlands. Regeringen har emellertid uppmärksammats på att inslag av distansundervisning i olika former ökat i omfattning i gymnasieskolan. Undervisningsmetoden aktualiserar ett antal frågor av främst rättslig karaktär, men också olika aspekter av kvalitetssäkring, likvärdighet och elevens rättssäkerhet är väsentliga i sammanhanget. Förordningen om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan (2000:185) gäller för distansundervisning som påbörjas efter och senast . Därmed var den senaste tidpunkt då distansundervisning kunde pågå i enlighet med försöksförordningen. har haft i uppdrag att utvärdera verksamheten . Eftersom inga nya beslut om att delta i försöksverksamheten fattats /2002 utgör den redovisning som lämnade slutrapport för försöket som härmed anses avslutat. En del rättsliga frågor med koppling till distansundervisning behandlas i gymnasieentreprenadutredningen (dir. 2004:1). Utredningen skall lämna sitt betänkande . Regeringen avser att invänta entreprenadutredningens förslag innan ställning tas till eventuella ytterligare initiativ inom detta område. Alla elever på gymnasieskolans nationella och specialutformade program har rätt till en viss garanterad undervisningstid. Undersökningar har emellertid visat att det inte är självklart att skolhuvudmannen kan redovisa hur detta krav tillgodosetts. I gymnasieskolan finns inte en självklar koppling mellan poäng och tid i det enskilda ämnet eller kursen. Poängplanen medger en flexibel användning av tiden som resurs.