prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Vårt föränderliga och kunskapsintensiva samhälle ställer allt högre krav på kunskaper, kompetens och flexibilitet. sitt kunskapsuppdrag eftersom det har avgörande betydelse för barn och ungas framtid. Den som lämnar skolan utan goda baskunskaper möter ofta stora problem såväl i sin fortsatta utbildning som på arbetsmarknaden. Ingen elev skall behöva gå igenom utan att kunskapsbrister upptäcks och rättas till . Regeringen har därför fattat beslut om att alla elever skall få en framåtsyftande individuell utvecklingsplan redan från årskurs ett. Det nationella provsystemet är ett viktigt verktyg för att ge skolorna stöd i att bedöma elevernas kunskapsutveckling och att ge alla elever, oavsett kön, etnicitet eller social bakgrund förutsättningar att nå målen. Arbetet med kvalitetsredovisning stödjer skolan i dess självvärdering och dess verksamhetsutveckling. föreslår regeringen att resurser avsätts till förstärkt uppföljning. Resurserna skall användas till att utveckla det nationella provsystemet för de lägre åldrarna, särskilt vad gäller diagnostiska stödmaterial, implementering av kvalitetsredovisningar samt till insatser kring individuella utvecklingsplaner. Språket och matematiken är grunden för lärandet och nyckeln till kunskapsutveckling och framgång i alla skolans ämnen. Därför är de tendenser som kan utläsas ur ett antal rapporter oroande. Rapporterna visar att elevers läsförmåga har försämrats framförallt i segregerade områden och att pojkars läsförmåga och intresse skiljer sig negativt från flickors. Dessutom har elevernas kunskaper i matematik försämrats. Därför har regeringen givit i uppdrag att föreslå förtydliganden av kursplanerna, främst i matematik och svenska, samt att förtydliga det nationella uppföljningssystemet för att förbättra förutsättningarna för måluppfyllelse. Myndigheten för skolutveckling har fått uppdrag att stärka skolorna i arbetet med att nå målen, särskilt inom områdena språkutveckling och matematik. Matematikämnet är en av skolans största utmaningar för framtiden. Matematikkunskaper krävs för att kunna tillägna sig kunskaper i andra ämnen. Därför är matematiken mer än att kunna räkna tal. Matematikundervisningen handlar om att stimulera elevernas matematiska tänkande och deras förmåga till att lösa problem. tillsattes och presenterade sitt betänkande . Delegationens förslag och remissinstansernas synpunkter ligger nu till grund för 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 regeringens arbete med att långsiktigt och systematiskt bidra till utvecklingen av matematikundervisningen. genomförs kvalitetsinsatser för att stärka matematikundervisningen. kommer också riktade insatser att genomföras för att stödja skolornas och kommunernas arbete med att förbättra elevernas läsförmåga. Att stärka skolbibliotekens roll och ge fler elever tillgång till god skönlitteratur är enligt regeringen av särskild betydelse. Trygghet, respekt för varandra och studiero i skolan är nödvändigt för att eleverna ska kunna tillägna sig kunskaper. Ingen skall vara rädd för att gå till skolan. Alla skall känna sig trygga och det skall finnas tydliga gemensamma och förankrade normer och regler. Både lärare och elever skall mötas med respekt och ha inflytande över hur målen nås. Skolan skall aktivt motverka alla former av trakasserier och kränkande behandling. beslutade regeringen om en lagrådsremiss med förslag till lag angående förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever i skolan m.m. Den nya lagen skall främja barns och elevers lika rättigheter samt motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Lagförslaget innehåller även ett förbud mot annan kränkande behandling som inte direkt kan relateras till dessa diskrimineringsgrunder. Detta innebär att lagförslaget går längre än övriga diskrimineringslagar eftersom alla former av kränkande behandling, i vilket mobbning ingår, omfattas av den nya lagen. I lagförslaget betonas det förebyggande arbetet och varje enskild verksamhet skall ha en likabehandlingsplan i syfte att aktivt främja barns och elevers lika rättigheter. Planens viktigaste syfte är att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för trakasserier och annan kränkande behandling. Regeringen avser att överlämna en proposition till innevarande riksdagsår med förslag till ny lag. Lagen omfattar förskola, skola och vuxenutbildning och föreslås träda i kraft . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen arbetar med förslag till en ny skollag och i samband därmed behandlas även frågor om trygghet och studiero. Bra matvanor och motion har det kommit ett antal larmrapporter om det ökade antalet överviktiga barn. Rapporterna visar på effekter av brister i mat- och måltidsvanorna, för mycket stillasittande och sambandet mellan hälsa och kunskapsutvecklingen. För att stärka barns och ungdomars hälsa bör fysisk aktivitet och rörelse vara en naturlig del i skolans vardag och integreras i hela skolans arbete. Det är regeringens ambition att alla barn och elever skall ha fysisk aktivitet om minst inom ramen för skoldagen. Av det skälet har läroplanen förtydligats och ett särskilt nationellt centrum för fysisk aktivitet och hälsa (NCFF) inrättats som fått regeringens uppdrag att stödja och stimulera skolor och kommuner i detta arbete. För att uppnå en god hälsa måste fysisk aktivitet kombineras med goda kostvanor. Regeringen avser därför att ge NCFF ett utvidgat uppdrag som innebär att stödja kommuner och skolor i arbetet med att utveckla kunskapen om sambandet mellan fysisk aktivitet, goda kostvanor och kunskapsinlärning. Utbildnings- och har i sitt remitterade förslag till ny skollag föreslagit åtgärder för att stärka elevhälsan. Alla elever föreslås få tillgång till en förebyggande och hälsofrämjande elevhälsa. Hälsa föreslås bli ett mål i lagförslaget, vilket innebär att det i skolans uppdrag också kommer att ingå att främja fysisk aktivitet, goda kostvanor och erbjuda näringsriktiga skolmåltider i en lugn miljö. Tillgång till kompetenta och välutbildade lärare är avgörande för måluppfyllelsen i skolan. Lärarna är skolans viktigaste resurs. Kommunerna har ansvar för att erbjuda goda arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter för att kunna rekrytera och behålla lärare. Läraryrkets attraktivitet måste öka. Regeringen samarbetar nära med lärarorganisationerna och huvudmännen för att höja läraryrkets status. pågår en satsning på att öka antalet lärare och andra specialister inom skolan. Satsningen har varit mycket framgångsrik. Staten tillför kommunerna totalt . har kommunerna ökat sin personal med 12 000 heltidstjänster. Den ökade lärartätheten bidrar till en bättre skola och bättre skolresultat. Fritidshemmen når de flesta flickor och pojkar och är ett viktigt komplement till skolan när det gäller att erbjuda en innehållsrik fritid och att stimulera barnens utveckling och lärande. Den utveckling som skett inom fritidshemsverksamheten med allt större barngrupper anser regeringen vara oroande. Fritidshemmen är en pedagogisk verksamhet som skall följa skollag och läroplan och behöver för detta ges rimliga förutsättningar av huvudmännen. Det statliga personalförstärkningsanslaget innefattar även fritidshemmen. I syfte att stärka fritidshemmens kvalitetsarbete införs en skyldighet för kommunala fritidshem att upprätta kvalitets-redovis- ningar. I förslaget till ny skollag som har remitterats av Utbildnings- och föreslås att även fritidshem som bedrivs av enskild skall tillämpa bestämmelserna om kvalitetsredovisning. Kvalitetsprogram, uppföljning och utvärdering Regeringen aviserade 2003 ett kvalitetsprogram för skolväsendet, Alla skolor ska vara bra skolor. Grunden för kvalitetsprogrammet är att öka skolornas måluppfyllelse och ge elever och föräldrar tydlig information om elevens kunskapsutveckling. Ingen elev, oavsett kön, etnicitet eller social bakgrund, skall kunna gå igenom utan att få med sig basfärdigheterna. Därför behövs det på alla nivåer en god bild av hur utbildningsmålen kan nås, vad som brister när målen inte nås och vilka insatser som krävs för att målen skall kunna nås. Kvalitetsprogrammet innehåller en rad insatser för att stärka kvalitetsarbetet i skolan, skapa en nationellt likvärdig utbildning och se till att utbildningsmålen nås. Grunden för regeringens kvalitetsprogram är att alla skolor måste få förutsättningar att bli bra skolor. Den pågående statliga satsningen på 15 000 fler lärare och andra specialister har här stor betydelse. Personalförstärkningsmedlen har inneburit att lärartätheten nu ökar och att särskilda satsningar har kunnat genomföras riktat till de barn och elever som har svårast förutsättningar. Många kommuner har vid fördelningen av resurserna också prioriterat specialpedagogisk personal och andra resursförstärkningar just till stöd för de elever som har svårast. För att nå en högre måluppfyllelse måste resurserna fördelas efter behov. Men resursförstärkningen måste också följas av ett mer systematiskt kvalitets- och utvecklingsarbete i alla skolor. Regeringen föreslår nu att det avsätts resurser till implementeringen av kvalitetsprogrammet för att påskynda och stödja skolornas och kommunernas systematiska kvalitetsarbete. Resurserna skall också användas till att utveckla det nationella provsystemet, implementering av kvalitetsredovisningar samt viss kompetensutveckling av lärare kring individuella utvecklingsplaner. Framåtsyftande individuella utvecklingsplaner ingick som en del i kvalitetsprogrammet för att ge föräldrar och elever möjlighet att från första årskursen få kunskaper om elevens kunskapsutveckling och vilka insatser som krävs och hur de olika parterna, lärare, elev och föräldrar kan stödja kunskapsutvecklingen för att eleven skall nå målen. Regeringen har beslutat att införa krav på att alla elever skall ha individuella utvecklingsplaner ett i . Alla skolor får ansvar för att detta genomförs och resurser tillförs för att stödja skolornas arbete med införandet av individuella utvecklingsplaner. För att elever skall kunna få det stöd de har rätt till är det nödvändigt att skolorna redovisar elevernas utveckling mot målen. De nationella proven i årskurs 5 och 9 syftar till att kunna följa elevens kunskapsutveckling och garantera en likvärdighet i den svenska skolan. För att ytterligare stödja skolorna har fått i uppdrag att utveckla det nationella provsystemet och utveckla diagnostiskt material för de lägre årskurserna. Det nationella provsystemet är ett viktigt verktyg för att ge skolorna stöd i att följa elevernas kunskapsutveckling och ge alla elever förutsättningar att nå målen. Resurser avsätts nu för att ytterligare förstärka det nationella uppföljningssystemet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den svenska skolan styrs av mål i lag, läroplaner och förordningar. Det finns en risk att målstrukturen är för komplex vilket gör den svår att överblicka och arbeta mot. Därför finns det ett behov av att se över skolans mål-, resultat- och uppföljningssystem. Regeringen avser ta initiativ till en sådan översyn om hur nuvarande system kan utvecklas för att öka måluppfyllelsen. I samband med denna översyn är det också angeläget att se hur de statliga insatserna för att stödja skolornas utvecklingsarbete kan stärkas och bli ett aktivt instrument för att nå en bättre måluppfyllelse. Det arbete som Myndigheten för skolutvecklings gör för att särskilt stödja skolor i utsatta bostadsområden är ett viktigt sådant redskap. går i princip alla ungdomar vidare från till gymnasieskolan. Den grundläggande principen för gymnasieskolan är att den är till för alla ungdomar och skall ge eleverna möjlighet till utbildning på såväl studieförberedande- som yrkesförberedande program. Gymnasieskolan förändrades mycket i och med att alla utbildningar blev treåriga. Jämfört med före reformen slutför nu dubbelt så många en treårig gymnasieutbildning. Dessutom har kraftiga resurstillskott, dels genom de s.k. Perssonpengarna , dels personalförstärkningsmedlen som anvisats , bidragit till att antalet lärare ökat från 7,4 till 8,1 per 100 gymnasieelever. I propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140), som antogs av tas ytterligare steg för att höja kvaliteten i gymnasieskolan så att fler elever når målen för vald utbildning. av eleverna som går ut når inte behörighetskraven för att kunna antas till gymnasieskolans nationella eller specialutformade program. Detta varierar dock kraftigt mellan skolor. De skolor som i högre grad har elever med utländsk bakgrund, som ligger i utsatta områden samt där elevernas föräldrar saknar akademisk utbildning har högre andel elever som inte klarar gymnasieskolans behörighetskrav. Det finns sådana skolor där knappt hälften klarar behörighetskraven. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skall jämföras med skolor där i princip alla elever klarar målen. Därför krävs särskilda insatser för att stärka de skolor som har svårast förutsättningar. I budgetpropositionen aviserade regeringen att det skall avsättas 70 respektive för förstärkta satsningar på skolor i segregerade områden. Syftet med denna satsning är att minska skillnaderna i resultat mellan skolor så att fler elever får behörighet till gymnasiestudier. Alternativet för de elever som inte når behörighet är att studera på ett individuellt program (IV) för att ta igen kunskaper och sedan fortsätta på ett nationellt program. av dessa slutför en gymnasieutbildning på ett nationellt eller specialutformat program på gymnasieskola. Även om många av dem har fullföljt gymnasieutbildningen så är detta enligt regeringen inte godtagbart. Utvärderingar visar att det finns stora skillnader i kvalitet på IV- programmen mellan kommuner. Satsningar måste inriktas på dels att varje elev når upp till behörighet för gymnasiestudier, dels att de sedan skall kunna genomföra en gymnasieutbildning. Alla kommuner får enligt den lagbestämmelse som börjar gälla ett tydligt ansvar för att erbjuda en IV-utbildning som omfattar heltidsstudier för att på bästa sätt rusta eleverna för fortsatt utbildning. Satsningen beräknas kosta , och den ryms inom den ökning av det generella statsbidraget till kommunerna som tidigare aviserats . Regeringen vill understryka vikten av att elever inom IV erbjuds utbildning med hög kvalitet och att möjligheten för alla elever att få del av gymnasieutbildning förbättras. IV-eleverna är ingen homogen grupp. Regeringen vill understryka vikten av att alla elever på individuella program erbjuds en utbildning anpassad till deras individuella förutsättningar och möjligheter. Regeringen ser positivt på de initiativ som tagits i många kommuner att ge elever som har förutsättningar möjlighet att följa ett nationellt program och komplettera sin behörighet inom ramen för programinriktade individuella program (PRIV). Regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att stödja kommunerna i arbetet med att höja kvaliteten på gymnasieskolans individuella program. Myndigheten skall stödja och stimulera kommunerna i planeringsarbetet, samt inhämta och sprida kunskaper om hur skolan bäst kan stödja elever på individuella program. Myndigheten skall särskilt uppmärksamma hur kommunerna avser att lägga upp utbildningarna samt vilka kostnader kommunerna har för utbildningarna. Regeringen avser också att senare ge ett motsvarande uppdrag att följa upp och redovisa hur kommunerna levt upp till lagens intentioner vad gäller att ge alla elever på IV-program en kvalitativ god utbildning. Utveckling av de yrkesförberedande programmen De yrkesförberedande utbildningarna måste utvecklas. De elever som söker sig till de yrkesförberedande programmen har rätt till en utbildning som möter de krav som ställs i dagens och morgondagens arbetsliv. Eleverna har rätt till en fullgod grundläggande utbildning inom sitt yrkesval och därför behöver samverkan mellan skola och arbetsliv stärkas. Eleverna har också rätt till goda kunskaper i kärnämnena för att dels kunna delta i samhällslivet, dels klara sig på en modern arbetsmarknad. Detta är det primära syftet med att ha dessa ämnen på de yrkesförberedande programmen. I propositionen, Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) presenterades ett antal åtgärder för att öka kvaliteten i de yrkesförberedande programmen. Regeringen föreslår nu att det avsätts resurser till insatser för ökad kvalitet inom yrkesutbildningen. Ett nytt gymnasiearbete införs som knyts till den nya gymnasieexamen som införs . Detta blir ett viktigt instrument för att knyta gymnasieskolans yrkesutbildning närmare det arbetsliv och den yrkesutövning som väntar efter avslutad utbildning. En ny modern lärlingsutbildning skall införas. har fått regeringens uppdrag att utreda och lämna förslag på utformning och reglering av en sådan lärlingsutbildning i gymnasieskolan. En viktig del i de yrkesförberedande programmen är den del av utbildningen som förläggs på arbetsplatsen, APU:n. När APU:n fungerar stärks elevernas personliga utveckling. Eleverna får den arbetslivserfarenhet som ofta krävs. De utvärderingar som har gjorts av den arbetsplatsförlagda utbildningen visar dock på oroväckande brister. Olika program och orter har haft olika svårt att hitta i till- Erfarenheten visar att bäst resultat nås där en samverkan har fungerat mellan skola och arbetsliv. Därför införs krav på samråd mellan skola och arbetsliv kring frågor om gymnasieskolans yrkesutbildningar. För att höja kvaliteten på de yrkesinriktade programmen bör dessutom fler elever få möjlighet att genomföra sin APU utomlands. tillsatte regeringen en yrkesutbildningsdelegation med uppdrag att utveckla yrkesutbildningarna. Uppdraget innebär att lyfta fram de yrkesinriktade programmens betydelse och bidra till att höja kvaliteten samt att verka för en ökad rekrytering till programmen. Delegationen har arbetat med 10 olika utvecklingsprojekt. kommer delegationen i samverkan med Myndigheten för skolutveckling att utse idéskolor inom de olika projekten. Dessa skolor skall fungera som inspirationskällor för andra skolor. Få kommuner har möjlighet att anordna alla gymnasieprogram inom kommunen. Därför bör samverkan ske mellan olika kommuner för att skapa utbildningar av god kvalitet och som är attraktiva för eleverna. För att utveckla regionala utbildningar har Yrkesutbildningsdelegationen fått regeringens uppdrag att stödja två pilotprojekt när det gäller yrkesutbildningscentra inom och Trollhätteregionen. De regionala yrkesutbildningscentren skall visa vägen för en ökad regional samverkan mellan kommuner inom yrkesutbildningsområdet. Resurser avsätts i budgeten för att påskynda detta utvecklingsarbete. 4.7.6Lärande för alla vuxna Att en vuxen människa har möjlighet att få stöd och hjälp att lära nytt och lära om är en förutsättning för att kunna möta samhällets ökande kunskapskrav. Den kommunala vuxenutbildningen har under möjliggjort återkommande utbildning för miljoner vuxna. är kompetensförsörjning för att trygga tillväxt och sysselsättning i hög grad i förgrunden. Detta kräver tillgång till ett livslångt lärande. Den snabba teknikutvecklingen och det ökande kunskapsinnehållet i såväl produkter som produktionsprocesser förutsätter ett ständigt lärande för de flesta. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och beredskap att understödja detta lärande kommer att i hög grad påverka framtiden i varje kommun och i landet som helhet. Det är en stor utmaning att ställa om vuxenutbildningen så att den kan möta de nya kraven. Genom det förändringsarbete som drivits i kommunerna under och åren efter har viktiga steg tagits. För att kunna möta människors behov av ny kunskap måste förnyelsearbetet fortsätta. En likvärdig tillgång till lärande för alla vuxna är viktig inte minst av rättvise- och demokratiskäl. Stora kvalitetsskillnader är inte acceptabla. Fortsatt riktat statsbidrag för vuxenutbildning till kommunerna Regeringen föreslår att vuxenutbildning skall få ett fortsatt riktat statsbidrag . Staten avsätter 2006 för detta ändamål. Detta kommer att ge goda förutsättningar för kommunerna att fortsätta bedriva en kvalitativ vuxenutbildning. Statsbidraget motsvarar cirka 46 000 årsstudieplatser. Av statsbidragets konstruktion följer att kommunerna skall möta upp med årsstudieplatser motsvarande av statsbidraget. Vuxenutbildningen verkar för att alla vuxna skall kunna delta i ett kontinuerligt lärande. Vuxenutbildningen är inte enbart ett vuxengymnasium, ett sätt att läsa in behörighet till högskolan. är den kompensatoriska uppgiften viktig. För att lärandet skall kunna vara kontinuerligt måste det vara flexibelt. Fokus flyttas därmed från en fast organisation med ramar och regler som gäller kollektivet till en mer flexibel organisation, vad avser tid, rum och innehåll. Denna utveckling måste ske på ett rättssäkert och likvärdigt sätt för individen. Regeringen anser att vuxnas lärande behöver stärkas genom en mer anpassad och funktionell lagstiftning. Därför arbetar Utbildnings- och med förslag till lagreglering av vuxenutbildningen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ny myndighet för vuxnas lärande Vuxenutbildningen har utvecklats kraftigt det . Utförare av vuxenutbildningen främst kommuner måste få stöd i denna utveckling genom en väl anpassad myndighetsstruktur. Frågor som rör vuxnas lärande hanteras av flera myndigheter. Därför har regeringen tillsatt en särskild utredare (dir. 2005:70) som skall utarbeta förslag till hur en ny myndighet för vuxnas lärande kan bildas. Myndigheten skall inrättas . En ny myndighetsstruktur skulle innebära troliga samordningsvinster och främja utvecklingen av ett helhetsperspektiv på området vuxnas lärande. Utredaren skall i första hand överväga att föra samman myndigheten centrum för flexibelt lärande och Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning till en ny myndighet, samt att till denna nya myndighet föra över de uppgifter som rör vuxenutbildningen som och Myndigheten för skolutveckling svarar för. De eftergymnasiala yrkesutbildningarna ses över Vi ser ett allt större behov av specialiserad och yrkesutbildad arbetskraft. De eftergymnasiala utbildningarna har stor betydelse för att möta arbetslivets behov av framtida arbetskraft inom framför allt en rad bristyrken. En arbetsgrupp inom Utbildnings- och har analyserat utbudet av eftergymnasial yrkesutbildning. Regeringen ser nu över de alternativ som står till buds för att fortsätta kvalitetssäkra dessa utbildningar. Ambitionen är att hålla samman hela utbildningssystemet så att den enskilde deltagaren inte hamnar i överlappade utbildning eller återvändsgränder. Regeringen avser att tillsätta en utredning för att se över de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. 4.7.7Studiestöd ger alla möjlighet att delta i utbildning Samhället har ett ansvar för att det finns möjlighet till och förutsättningar för utbildning som gynnar individen men också samhällsutvecklingen. Regeringens politik syftar till att ge fler människor rätt till utbildning och ett livslångt lärande. Regeringen har därför våren 2005 i propositionen Förstärkning av studiestödet (prop. 2004/05:111) lämnat förslag som syftar till att förstärka studiestödssystemet. Vissa studerande med barn kan ha en svår ekonomisk situation. har därför på regeringens förslag beslutat att införa ett tilläggsbidrag för studerande med barn. Bidraget införs och avsätts för ändamålet . Det innebär som räkneexempel att en studerande med två barn får mer i bidrag per studiemånad. I ett modernt kunskapssamhälle är det viktigt med goda möjligheter till livslångt lärande. har därför på regeringens förslag beslutat om förändringar i studiemedelssystemet från så att fler äldre ges möjlighet att studera med studiemedel. För detta ändamål har avsatts 2006 och skall avsättas från och med 007. Förändringarna innebär att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel och rekryteringsbidrag till vuxenstuderande höjs från 50 till .