prop · GT031d25 · 2006-01-01 00:00:00 — De senaste årens trend att transporterna sker med allt större lastfartyg fortsätter. har godsvolymen per anlöp av lastfartyg ökat med . var motsvarande ökning . Den totala intäkten från farledsavgifterna uppgick till ca , medan lotsavgifterna uppgick till . Rörelseresultatet uppgick till , en förbättring med . I huvudsak är förklaringen till det förbättrade resultatet hänförbar till minskade pensionskostnader och minskade kostnader för isbrytningen på grund av den milda vintern. Av rörelseresultatets vinst har avsatts till resultatutjämningsfonden. Resultatet efter skattemotsvarighet uppgår till 73,7 (27,3) . Detta innebär att räntabiliteten på det egna kapitalet uppgår till och soliditeten till . Det ekonomiska målet för är att räntabiliteten ska uppgå till sett över en konjunkturcykel och att soliditeten skall vara lägst . Tabell 7.2 Ekonomisk utveckling Miljoner kronor där ej annat anges Räntabilitet på eget kapi- het (%) Soliditet (%) Den allmänna riktlinjen är att utdelningen skall uppgå till en tredjedel av resultatet efter skattemotsvarighet. Stormen som drabbade skogarna i har medfört att regeringen beslutat om befrielse från den godsbaserade farledsavgiften för transporter av detta virke. Detta beräknas minska intäkter med ca . Regeringen föreslår i avsnitt 8 vol 1. att kompenseras genom slopat utdelningskrav avseende 2004. Målet är att antalet allvarliga olyckor samt sjöfartens negativa miljöpåverkan skall minska. har även uppdraget att samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation samt förmedla informationen till berörda myndigheter. Vidare har myndigheten en ständig beredskap för miljöräddningstjänst, vilken även utgör en beredskap som utnyttjas för sjöräddning. Myndigheten har också vissa uppgifter inom ramen för sjöfartsskyddet. har bedrivit sjötrafikövervakning samt sjösäkerhetstillsyn. Inom ramen för sjösäkerhetstillsynen har bl.a. genomfört bemannings- och behörighetskontroller och kontroll av farligt gods. Kontrollerna har genomförts i enlighet med det inriktningsdokument som finns mellan har bl.a. prioriterat bemanningskontroller ombord på färjor som går i linjetrafik. Myndigheten har vidare tillsammans med fortsatt arbetet med att utveckla ett system för riskanalysbaserad sjösäkerhetstillsyn och har bl.a. driftsatt det nya systemet för kontroll av farligt gods, FARGOS. har även genomfört utbildningsinsatser avseende kontroll av farligt gods. har därutöver bedrivit sjötrafikövervakning mot såväl fritidsbåtstrafiken som den yrkesmässiga sjöfarten i syfte att öka säkerheten till sjöss och minska antalet överträdelser mot gällande regelverk. Insatserna riktade mot den yrkesmässiga sjöfarten har till största del bestått av övervakning av trafiksepareringszoner i de farleder där handelssjöfarten är särskilt intensiv och där risken för olyckor är störst. Den övervakning som inriktats mot fritidsbåtstrafiken har i huvudsak bedrivits och inom ramen för myndighetens medverkan i den polisiära övervakningen. har bland annat bedrivit fartkontroller och särskilda insatser har genomförts i samband med t.ex. festivaler och andra liknande evenemang i närheten av eller i hamnområdena. I samband med hastighetskontroller har även nykterhet kontrollerats. Fortsatt anskaffning av laserhastighetsmätare har bidragit till en effektivisering av fartkontrollerna till sjöss. Ett flertal övervakningsinsatser har genomförts i samverkan med polisen. har vidare tagit ytterligare ett antal höghastighetsbåtar i drift, vilket är en anpassning till att antalet fritidsbåtar med stora fartresurser ökat markant. Totalt har genomfört drygt 12 500 kontroller inom ramen för myndighetens sjötrafikövervakning och sjösäkerhetstillsyn i syfte att öka säkerheten till sjöss och minska antalet överträdelser mot gällande regelverk. Vidare har genomfört 212 sjöräddningsoperationer, vilket motsvarar en knapp fjärdedel av det totala antalet sjöräddningsinsatser som genomfördes i svenska vatten . Myndigheten svarade därmed för den största delen av de statliga insatserna. Regeringen bedömer att mål att antalet allvarliga olyckor samt sjöfartens negativa miljöpåverkan skall minska har uppnåtts verksamheten har uppnåtts. Det ökande antalet fritidsbåtar, framförallt i storstadsområdena, i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kombination med att dessa båtar får allt större fartresurser gör att det finns ett ökat kontrollbehov av fritidsbåtstrafiken. Mot denna bakgrund finns det behov av att se över vad som kan göras för att effektivisera övervakningen av fritidsbåtstrafiken. Regeringen gav därför i regleringsbrevet i uppdrag att se över om och i så fall hur myndighetens övervakning av fritidsbåtstrafiken kan effektiviseras. Uppdraget skall redovisas . har också regeringens uppdrag att samordna de civila myndigheternas behov av sjöinformation och sjölägesinformation. Av stor vikt är att de myndigheter som har information, vidarebefordrar denna till . Regeringen gör bedömningen att utvecklingen av ett övervakningssystem bör ske skyndsamt i syfte att få det automatiserade systemet på plats. Vad gäller sjöfylleri tillsatte regeringen en utredning bl. a. med uppdrag att göra förnyade överväganden av frågan om införande av en promillegräns för sjöfylleri som inte är grovt och även överväga andra metoder för att förbättra sjösäkerheten genom att minska antalet alkoholrelaterade olyckor till sjöss. Utredningen skall lämna sitt slutbetänkande . Vidare gör regeringen bedömningen att en kontinuerlig övervakning av handelssjöfarten och den riktade sjösäkerhetstillsynen i hamnar har en preventiv effekt. Utvecklingen av det riskanalysbaserade systemet för tillsyn bör enligt regeringens bedömning bidra till att ytterligare effektivisera och öka träffsäkerheten i inspektionsverksamheten. Regeringen bedömer också att arbetet med tillsyn inom sjösäkerhetsområdet är av stor vikt mot bakgrund av de allvarliga konsekvenser brister i säkerheten kan ge upphov till. HKF skall så effektivt som möjligt erbjuda sjömän ett meningsfullt och attraktivt fritids- och kulturliv. HKF skall medverka till att såväl svenskt som utländskt sjöfolk får tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter, som på ett rimligt sätt överensstämmer med samhällets ordinarie utbud. Verksamhetsutbudet skall så långt möj- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ligt kompensera för den service som sjöfolket går miste om på grund av tjänstgöring till sjöss. HKF har haft ett varierat utbud av aktiviteter. HKF bedriver hamnserviceverksamhet med bl.a. besök ombord på fartyg och klubbverksamhet. HKF har distribuerat svenskproducerade TV-program till svenska fartyg och tillhandahållit ett brett utbud av köpfilmer från den svenska marknaden. HKF har också förmedlat boklån och distribuerat dagstidningar till utlandshamnar. Motions- och idrottsaktiviteter hör också till HKF:s verksamhet. Antalet sjömän och andra som tagit del av HKF:s tjänster har i stort sett kunnat bibehållas. Sammantaget bedömer regeringen att verksamhetsmålen för HKF:s verksamhet i huvudsak uppnåtts. skall medverka till att tillförsäkra den svenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkor, som leder till en hög transportkvalitet för näringslivet. Sedan det nya sjöfartsstödet infördes den har en viss inflaggning skett till det svenska registret. inger en rapport om de svenska rederiernas ekonomiska situation till regeringen. Av rapporten , framgår att de svenska rederiernas ekonomiska situation förbättrats och konkurrensförmåga stärkts genom det statliga bidraget. får därmed anses ha uppnått målet för sin verksamhet. Vid bedömning av måluppfyllelsen för verksamhetsområdet granskas, förutom själva måluppfyllelsen, även de återrapporteringskrav som angavs i regleringsbreven och andra uppdrag som myndigheterna har. Myndigheterna har inom vissa områden svårigheter att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att nå måluppfyllelse. Sammanfattningsvis bedömer dock regeringen måluppfyllelsen som relativt god. Det kan dock konstateras att det återstår mycket arbete innan målet om jämställdhet inom sjöfarten är uppnått. Delmålet om en säker sjöfart har, som redovisas nedan, delvis uppnåtts. Det har inte varit några problem att uppnå målet att sjöfart skall kunna bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse. Regeringen anser att gör ett bra internationellt arbete med att utveckla isbrytarsamarbetet och driva frågan om en harmoniserad isbrytarreglering. De förbättringsområden som har identifierats för att öka tillgängligheten i sjötransportsystemet för funktionshindrade och nya föreskrifter på detta område utgör viktiga delar i det fortsatta arbetet med att uppnå tillgänglighetsmålet. Sammanfattningsvis anser regeringen att delmålet för verksamhetsområdet har uppnåtts. Kvaliteten i det svenska sjötransportsystemet som tillhandahålls av , mätt i termer av förutsägbarhet, säkerhet, flexibilitet, bekvämlighet, framkomlighet och tillgång till information har successivt förbättrats. Förseningar orsakade av infrastrukturen är försumbara och antalet sjökort i elektronisk form ökar. Sammanfattningsvis anser regeringen att delmålet för verksamhetsområdet har uppnåtts. Det är positivt att det finns en tendens att antalet allvarliga olyckor för svenska fartyg minskar ytterligare från en låg nivå i alla sjötrafikkategorier. Antalet olyckor med fritidsbåtar ligger dock fortfarande på en relativt jämn nivå som är för hög. De svenska fartygen har i en internationell jämförelse klarat sig väl enligt den tillsyn som utförs internationella överkommelser. Sjöräddningsmålet har uppnåtts . Regeringen bedömer att det ökande antalet fritidsbåtar, framförallt i storstadsområdena, i kombination med att dessa båtar får allt större fartresurser gör att det finns ett ökat kontrollbehov av fritidsbåtstrafiken. Regeringen bedömer också att arbetet med tillsyn inom sjösäkerhets området är av stor vikt mot bakgrund av de allvarliga konsekvenser brister i säkerheten kan ge upphov till. Mot bakgrund av att människor har omkommit och skadats inom sjöfarten anser regeringen att sjösäkerhetsmålet för verksamhetsområdet endast delvis har uppnåtts. I detta sammanhang måste dock framhållas att sjösäkerhetsarbetet hos alla myndigheter är värdefullt och den utveckling som sker på området är mycket positiv. I och med att fartygstrafiken har ökat ökar också risken för negativ miljöpåverkan från sjöfarten. Regeringens uppfattning är att verksamhetsmålet för att uppnå en god miljö måste ha fortsatt hög prioritet. Regeringen betonar därför att det omfattande nationella och internationella arbete för att minska sjöfartens negativa miljöpåverkan som och bedriver är viktigt. Sammanfattningsvis anser regeringen att delmålet för verksamhetsområdet har uppnåtts. En positiv regional utveckling I det gemensamma etappmålet för delmålen tillgänglighet och positiv regional utveckling anges bl.a. att tillgängligheten för medborgare och näringsliv mellan glesbygd och centralorter samt mellan regioner och omvärlden successivt skall förbättras. Inrikes färjetrafik har haft en positiv utveckling . Vad avser färjetrafik i internationell trafik har det skett en kraftig ökning av antalet anlöp i Ostkustens sjötrafikområde och en stor ökning i StockholmMälardalen. I resterande sjötrafikområden har det skett små förändringar. En förklaring till detta kan vara en ökad ekonomisk aktivitet i . Utvecklingen av gods- och passagerarvolymer har varit positiv för den regionala utvecklingen och måluppfyllelsen. Sammanfattningsvis anser regeringen att delmålet för verksamhetsområdet har uppnåtts. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det finns ännu inget etappmål för området utan arbetet med att formulera ett pågår. I en tidigare kartläggning som gjort av könsfördelningen inom sjöfolket framgår att kvinnorna är kraftigt underrepresenterade. Bland befattningsgrupperna var det endast inom gruppen ekonomipersonal som en jämn könsfördelning uppnåddes. I de övriga grupperna varierade kvinnornas andel mellan och . Om tendensen från utbildningen av sjöbefäl håller i sig lär könsfördelningen bli något jämnare . Utvecklingen går dock långsamt vilket visas av att kvinnor endast utgör av eleverna i utbildningen. har lämnat revisionsberättelser utan invändning till och , d.v.s. har bedömt att myndigheternas årsredovisningar för i allt väsentligt är rättvisande. geografiska läge och stora beroende av utrikeshandel ger sjöfarten en viktig roll i det svenska transportsystemet. av all export och import räknat i transporterad vikt går på lastfartyg eller färjor i något skede i transportkedjan. Den svenska handelsflottan kan genom det sjöfartsstöd som infördes konkurrera på likvärdiga villkor gentemot andra EU-länders handelsflottor. EU-utvidgningen, en fortsatt positiv utveckling i samt en fortsatt ökad handel är faktorer som talar för ökade sjöfartsvolymer i ett längre perspektiv. För vissa svenska hamnar kan den ökade utrikeshandeln vara av stor regional betydelse. Snabbast växer färje- och ro-ro-trafik i regionala system och containertrafiken i ett integrerat globalt system och denna 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 utveckling förväntas fortsätta. Vidare fortsätter utvecklingen med en ökad koncentration av intermodala godsflöden till ett begränsat antal hamnar. Både farleds- och hamnsystemen har god kapacitet och generellt goda förutsättningar att klara betydande volymökningar utan större nyinvesteringar. Ökad närsjöfart medverkar till att lätta på kapacitetstrycket för landtransporterna i , vilket ger säkerhets- och miljövinster för samhället. Sjöfartens infrastruktur i direkt mening består av farledssystemet och hamnarna, men lika viktigt är behovet av goda anslutningar till hamnarna i form av vägar och järnvägar för att effektiva transportkedjor skall kunna uppnås. Det är av stor vikt att dessa anslutningar beaktas i infrastrukturplaneringen. Effektivitetsutvecklingen av transportkedjorna ställer även högre krav på att omlastningen sker snabbt, inte bara mellan fartygen utan även till lastbil och järnväg. Regeringen tillkallade en kommitté, Godstransportdelegationen 2002, med uppdrag att lämna förslag till åtgärder från statens sida för att främja samverkan mellan transportslagen. Utredningens slutbetänkande som lämnades och har remissbehandlats. Förslagen kommer att beaktas i arbetet med den transportpolitiska propositionen som regeringen planerar att presentera . Händelserna i har lett till ett omfattande globalt arbete med att skydda sjöfartssektorn från brottsliga handlingar, det s.k. sjöfartsskyddet. Lagen (2004:487) om sjöfartsskydd trädde i kraft och omfattar både fartyg och hamnanläggningar som är verksamma i den internationella sjöfarten. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om ökat hamnskydd, (KOM (2004) 76 slutlig), där syftet är att uppnå ett heltäckande skydd för sjöfartssektorn genom att hela hamnområdet inkluderas i regelverket kring skydd. Regeringen gav i uppdrag att utreda hur direktivförslaget på lämpligt sätt skulle kunna genomföras i svensk rätt. fullföljde uppdraget när verket inkom med rapporten vilken nu bereds inom i avvaktan på att direktivet skall antas. I den pågående utredningen av effekterna av klimatförändringar och hur samhällets sårbarhet för dessa kan minska skall till regeringen redovisa översvämningsrisker och avtappningsmöjligheter när et gäller , , och ytterligare områden där konsekvenserna blir stora vid översvämningar. Utredaren skall också föreslå åtgärder för att komma tillrätta med eventuella problem, vilket har betydelse för sjöfarten vid sluss. Regeringen avvaktar resultatet av utredningen. skall verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta skall ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. har ett räntabilitetskrav (som räknas på resultatet efter skattemotsvarighet) för perioden 2005 om . Vidare skall verket ha en soliditet om . Som restriktion för prisökningar gäller att verkets farledsavgifter får öka med högst nettoprisindex räknat . De anslag disponerar redovisas under respektive avsnitt nedan, utom den verksamhet som bedrivs inom samverkansområdena Transporter och Skydd, undsättning och vård som redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Regeringen anser att nuvarande räntabilitetskrav om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel är motiverad i ett längre perspektiv. Det långsiktiga målet för nivån på räntabiliteten är att den skall vara företagsekonomiskt motiverad och regeringen följer noggrant lönsamhetsutvecklingen hos . Regeringen föreslår vidare att det långsiktiga målet för soliditeten på lägst skall kvarstå. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. investeringar finansieras utan extern upplåning. Finansieringen sker internt inom verksamheten där de huvudsakliga intäkterna är avgifter och anslag. Verket har därutöver ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . har i treårsplanen hemställt om ett bemyndigande att få uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram på . Vidare har verket hemställt om att få sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. förvaltar de medel som används för kostnader med anledning av förlisning. (intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 7.4 Offentligrättslig verksamhet Regeringen föreslår att ett bemyndigande ges så att kan uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram av inom eller utanför . Vidare föreslår regeringen att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 bedömning av investeringsbehoven fördelade på olika verksamhetsgrenar räknade i prisläge per framgår av nedanstående tabell. Som information redovisas också beslutad investeringsbudget . Investeringarna uppgår totalt för perioden till . Detta är en ökning jämfört med förra årets investeringsplan med för perioden 20052007. Under rubriken /utmärkning redovisas omfattningen av investeringar i farleder, nybyggnad, ombyggnad och återanskaffning av fyrar, annan fast utmärkning, radionavigeringssystem samt el- och teleteknisk materiel och utrustning. isbrytare beräknas kunna användas . De investeringar som planeras är ombyggnad av fartygsbryggor. Sjötrafikinformationssystemen utvecklas ständigt och planeras investeringar i utveckling och ombyggnader i Sjötrafikinformationscentraler (VTS- centraler). Investeringar i den sjögeografiska verksamheten sker främst genom utveckling av system för bearbetning av djupdata, produktions- och förvaltningsverktyg för sjökortsdatabasen samt i distributionssystem för digitala produkter. En betydande del av investeringarna i lotsningsverksamheten utgörs av återanskaffning av lotsbåtar. Lotsbåtsflottan förnyas med hänsyn tagen till ålder och gångtid. Investeringarna omfattar också förnyelse av lokaler och hamnanläggningar samt utrustning på lotsstationer, bl.a. till följd av anpassning till en rationellare organisation inom sjötrafikområdena. Investeringar i IT-system planeras för verksgemensamma funktioner, och andra myndighetsdelar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Sjötrafikinformation (VTS) Sjögeografisk information (Sjökortsproduktion) Sektors- och myndighetsuppgifter (exkl. Sjöfartsin- Regeringen föreslår att investeringsplanen för godkänns. 6.7.436:6 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . användas till utredningar med anknytning till fritidsbåtsverksamheten. Regeringen är från tillgänglighets- och sjösäkerhetssynpunkt angelägen om att infrastrukturen som används av skärgårdsbor och fritidsbåtsägare även i fortsättningen håller en god standard. Anslaget täcker inte de kostnader som har för verksamheten utan underskottet täcks med intäkter från handelssjöfartens farledsavgifter.7 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till , respektive . Anslaget är avsett att finansiera tjänster inom ansvarsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. Från anslaget finansieras kostnader för informationsinsatser för att förbättra sjösäkerheten och för att minska miljöpåverkan, främst avseende fritidsbåtslivet. Vidare ingår vissa kostnader för sjöräddning, farledsverksamhet, samt vissa övriga kostnader för fritidsbåtstrafiken och yrkesfisket m.m., vilka inte skall belasta handelssjöfarten. 7För 2006 prognostiseras i storleksordningen tillföras verksamheten genom farledsavgifter. 6.7.536:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och m.m. Anslaget får användas för utredningar med anknytning till kanaltrafiken. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till respektive . 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 5 880 tkr prisnivå 3Motsvarar 5 880 tkr prisnivå Anslaget disponeras av och skall användas för driften av sjöfartsregistret. Regeringen föreslår att anvisas för att täcka kostnaden för verksamheten . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.9 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 36:8 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 1 431 tkr prisnivå 3Motsvarar 1 431 tkr prisnivå Anslaget används för kostnader för administration, arvoden m.m. disponerar avgiftsintäkter om ca från verksamheten. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.11 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 36:9 : Administration Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Inga förändringar har skett beträffande nämndens verksamhet. anvisas för att täcka kostnaden för verksamheten . beräknas anslaget till respektive . 6.7.8Handelsflottans kultur- och fritidsråd HKF:s verksamhet finansieras i huvudsak med en andel av de farledsavgifter som tar ut. För delar av verksamheten tar HKF ut avgifter. Därutöver får HKF bidrag från bl.a. kommuner och privata organisationer. var intäkterna sammanlagt . Av dessa utgjorde intäkterna från farledsavgifterna 19,5 miljone kronor. Den inriktning och de ekonomiska förutsättningar som verksamheten har innebär att staten kan behöva tillskjuta nya medel för att finansiera verksamheten. Regeringen tillkallade därför föregående år en särskild utredare med uppgift att med utgångspunkt från kraven i ILO- konvention (nr 163) om sjömäns välfärd till sjöss och i hamn föreslå hur bör organisera välfärdsverksamheten utifrån målsättningen att till lägsta möjliga kostnad uppfylla de krav som konventionen ställer. Den särskilde utredaren har avlämnat sitt betänkande (SOU 2005:11) Välfärdsverksamhet för sjömän.