prop · GT0386 · 2006-02-16 00:00:00 — En medlem som inte i rätt tid fullgjort sin betalningsskyldighet enligt denna lag gentemot byn får delta i förhandlingarna men har inte rösträtt innan skyldigheten fullgjorts. En medlem eller annan får inte, själv eller genom ombud eller som ombud för annan, delta i behandling av frågor där han eller hon har ett väsentligt intresse som strider mot samebyns. I fråga om rösträtt och beslut på bystämma gäller, om inte annat följer av särskild bestämmelse i denna lag 1.att varje myndig medlem har en röst i frågor som rör utseende av ordförande på bystämman eller av revisor, beviljande av ansvars- frihet för styrelsen eller ändring av sådan föreskrift i stadgarna som avses i 38 § andra stycket 16, 2.att rösträtt i övriga frågor tillkommer endast renskötande medlem, som har en röst för varje påbörjat hundratal renar som medlemmen innehar enligt gäl- lande renlängd, dock inte för fler renar än som samebyn bestämt för medlemmen enligt 35 §, 3.att medlems rösträtt kan utövas genom annan medlem såsom ombud, 4.att ingen får för egen eller annans del rösta för sammanlagt mer än en femtedel av det på stämman företrädda röstetalet, 5.att den mening som erhållit det högsta röstetalet gäller som stämmans beslut, 6.att vid lika röstetal val avgörs genom lottning och i andra frågor den mening gäller som biträds av de flesta röstande eller, om även antalet röstande är lika, av stäm- mans ordförande, 7.att beslut om ändring av 5.att den mening som fått det högsta röstetalet gäller som stämmans beslut, 6.att vid lika röstetal val avgörs genom lottning och i andra frågor den mening gäller som stöds av de flesta röstande eller, om även antalet röstande är lika, av stäm- mans ordförande, 7.att beslut om ändring av stadgarna inte är giltigt, om det inte biträds av minst två tredjedelar av det på stämman av renskötande medlemmar före- trädda röstetalet och dessutom, såvitt gäller föreskrift som avses i 38 § andra stycket 16, av flertalet av byns myndiga medlemmar. stadgarna inte är giltigt, om det inte stöds av minst två tredjedelar av det röstetal som företräds av renskötande medlemmar på stäm- man och dessutom, när det gäller föreskrift som avses i 38 § andra stycket 16, av mer än hälften av byns myndiga medlemmar. Byns medlemmar kallas till ordinarie bystämma av styrelsen. Styrelsen kan kalla medlem- Styrelsen får kalla medlem- marna till extra bystämma. marna till extra bystämma. Revisor kan begära att styrelsen Revisor får begära att styrelsen skall kalla till extra bystämma, om skall kalla till extra bystämma, om hans granskning ger anledning revisorns granskning ger anled- ning till det. Om minst en femtedel av samtliga myndiga medlemmar eller det mindre antal som kan vara bestämt i stadgarna skriftligen begär det, skall styrelsen kalla till extra stämma. Finns ej styrelse eller underlåter Om det inte finns någon styrelse styrelsen att i föreskriven ordning eller styrelsen underlåter att i kalla medlemmarna till ordinarie föreskriven ordning kalla medlem- eller extra stämma, skall läns- marna till ordinarie eller extra styrelsen på anmälan av röst- stämma, skall på berättigad medlem eller revisor anmälan av röstberättigad medlem ofördröjligen utlysa stämma. som föres på bete enligt denna lag skall vara märkt i öronen med renmärke som regi- strerats för renens ägare, om ej annat följer av 7982 §. Om renmärkes utformning med- delas bestämmelser av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Registrerat märke får användas för att märka renar endast vid renskötsel som bedrives inom den sameby som anges i registrerings- beslut. En ren som förs på bete enligt denna lag skall vara märkt i öronen med ett renmärke som registrerats för ägaren i ett för landet centralt register, om inte annat följer av 7982 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om märkning av ren och om renmärkes ut- formning. Registrerade märken får bara användas för att märka renar vid renskötsel som bedrivs inom den sameby som anges i beslutet om registrering. Fråga om registrering av ren- märke prövas av i det län där byns styrelse har sitt säte. Register över renmärken föres hos . Ansökan om registrering av ren- märke göres skriftligen. Ansökningshandlingen skall innehålla uppgift om sökandens namn och hemvist och om den sameby där märket skall användas vid renskötsel. Vid ansöknings- handlingen skall fogas avbildning av märket. Ärenden om registrering av ren- märke prövas av . är personuppgifts- ansvarigt för renmärkesregistret. Registret får användas för att fastställa vem som är ägare till en ren. Registret skall innehålla upp- gifter om ett renmärkes utseende, det område där märket får användas samt märkesinnehava- rens namn, person- eller organisa- tionsnummer och adress. Personuppgiftslagen (1998:204) gäller för behandling av person- uppgifter, utöver vad som sägs i andra och tredje styckena. Den som genom avtal eller på annat sätt förvärvat rätt till annans registrerade renmärke får ej an- vända märket vid renmärkning förrän det registrerats för hans räkning. skall avlysa regi- strerat renmärke 1.om märkeshavaren anmäler att han ej längre ämnar använda märket vid renmärkning, 2.om märket ej har använts vid renmärkning, 3.om märket efter flyttning av renar till annan sameby ej längre skall användas i någon hos registrerad sameby, 4.om märkeshavaren eller hans dödsbo ej längre har rätt att ha renar i sameby. Avlyses märke efter anmälan enligt första stycket 1, får det behållas på redan märkt ren för avlysningen. Är två eller flera registrerade renmärken helt lika eller så lika att de lätt kan förväxlas eller genom ändring komma att överensstämma Den som genom avtal eller på annat sätt förvärvat rätt till annans registrerade renmärke får inte an- vända märket vid renmärkning förrän det registrerats för hans eller hennes räkning. skall avlysa ett regi- strerat renmärke 1.om märkeshavaren anmäler att märket inte längre kommer att användas vid renmärkning, 2.om märket inte har använts vid renmärkning, 3.om märket efter flyttning av renar till en annan sameby inte längre skall användas i någon registrerad sameby, eller 4.om märkeshavaren eller mär- keshavarens dödsbo inte längre har rätt att ha renar i sameby. Avlyses ett märke efter anmälan enligt första stycket 1, får det behållas på redan märkt ren för avlysningen. Är två eller flera registrerade renmärken helt lika eller så lika att de lätt kan förväxlas eller genom ändring komma att överensstämma med varandra, kan på ansökan av sameby eller märkeshavare för vilken likheten medför olägenhet förordna att något eller några av märkena skall avlysas eller ändras. Avlyses eller ändras märke, får det behållas oförändrat på redan märkt ren under tid som läns- styrelsen bestämmer. Första och andra styckena äger tillämpning på avlyst märke som får behållas på ren enligt 79 § andra stycket och på avbrotts- märke enligt 81 §. I stället för avlysning skall dock föreskrivas förkortning av märkets giltighets- tid. Anträffas inom samebys betes- område ren som ej blivit märkt inom den i 83 § första stycket andra punkten angivna tiden och märkes ej renen enligt andra stycket i samma paragraf, skall den tagas om hand av samebyn och säljas levande eller slaktas och säljas. Köpeskillingen tillfaller samebyn. Anträffas inom betesområdet ren med förfalskat, förstört eller okänt märke eller med märke som icke är rätt utformat, skall renen omhändertagas av samebyn för slakt och försäljning. Köpe- skillingen tillfaller byn. Den som från försäljningsdagen styrker sig vara ägare till renen har rätt att av byn utfå ett belopp som motsvarar köpeskillingen med av- drag för kostnaden för renens omhändertagande, slakt och för- säljning. medför olägenhet besluta att något eller några av märkena skall avlysas eller ändras. Avlyses eller ändras ett märke, får det behållas oförändrat på redan märkta renar under tid som tillämpas även på avlyst märke som får behållas på ren enligt 79 § andra stycket och på avbrotts- märke enligt 81 §. I stället för av- lysning skall dock förkortning av märkets giltighetstid föreskrivas. Om en omärkt ren anträffas inom en samebys betesområde och det inte framgår vem som är ägare tillfaller renen samebyn. Om en ren med ett förfalskat, förstört eller okänt märke eller med ett märke som inte är rätt utformat, anträffas inom betes- området skall renen tas om hand av samebyn. Den som från omhändertagandet styrker sig vara ägare till renen har rätt att av byn få ut renen eller ersättning för dess slaktvärde med avdrag för byns kostnader för renen. Den som är same kan få tillstånd (koncession) att driva renskötsel i nedanför lappmarksgränsen inom område där renskötsel av ålder förekommer . Koncession innefattar rätt för koncessionshavaren att driva renskötseln även med skötesrenar som 1. den som äger eller brukar en jordbruksfastighet, vilken helt eller delvis är belägen inom den del av delvis är belägen inom den del av länet där koncessionsrenskötsel får länet där koncessionsrenskötsel får bedrivas, om han är bosatt på bedrivas, om ägaren eller bru- fastigheten eller inom området, karen är bosatt på fastigheten eller koncession inom området, om han är bosatt inom den del av länet där denne är bosatt inom den del av länet där koncessionsrenskötsel får och inte har övergått till annat bedrivas och inte har övergått till annat huvudsakligt förvärvsarbete, 3. efterlevande make eller efter- 3. efterlevande make eller efter- under 2 angiven förutvarande kon- under 2 angiven tidigare kon- om den efterlevande är bosatt om den efterlevande är bosatt inom den del av länet där kon- inom den del av länet där kon- cessionsrenskötsel får bedrivas. cessionsrenskötsel får bedrivas. Koncession får lämnas endast om fortsatt renskötsel inom området är till övervägande nytta för orten och endast om den som söker koncession kan antas komma att driva renskötseln på ett ändamålsenligt sätt. Koncession meddelas , högst . För renskötseln inom kon- cessionsområde skall finnas same- by. Medlem i sådan sameby är koncessionshavare, dennes make och hemmavarande barn, annan same som biträder koncessions- havare i renskötseln och som inte har annat huvudsakligt förvärvs- arbete samt ägare av skötesrenar inom koncessionsområdet. Bestämmelserna om sameby och dess förvaltning gäller i tillämpliga delar i fråga om sameby för koncessionsrenskötsel med föl- jande avvikelser: 1.Ägare av skötesrenar anses som renskötande medlem. 2.Koncessionshavare har i frågor som avses i 59 § 2 en röst för varje påbörjat tjugotal renar som enligt gällande renlängd innehas av honom, dock inte för För renskötseln inom kon- cessionsområde skall det finnas sameby. Medlem i sådan sameby är koncessionshavare, dennes make och hemmavarande barn, annan same som biträder kon- cessionshavare i renskötseln och som inte har annat huvudsakligt förvärvsarbete samt ägare av skötesrenar inom koncessions- området. Bestämmelserna om samebyar och deras förvaltning gäller i tillämpliga delar i fråga om sameby för koncessionsrenskötsel med följande avvikelser: 1.En ägare av skötesrenar anses som renskötande medlem. 2.Varje koncessionshavare har i frågor som avses i 59 § 2 en röst för varje påbörjat tjugotal renar som koncessionshavaren innehar enligt gällande renlängd. 3. det högsta antal renar som varje koncessionshavare får hålla inom området och det högsta antal skötesrenar som koncessions- havaren får ta emot,4. i vad mån en koncessions- havare har rätt att anlägga stängsel, uppföra byggnader och ta virke inom koncessionsområdet,5. i vad mån en koncessions- havare är skyldig att ta emot skötesrenar, och6. de villkor i övrigt under vilka renskötseln får bedrivas.För samma hushåll får hos en koncessionshavare finnas högst trettio skötesrenar i vinterhjord. fler renar än som röster får dock inte beräknas efter enligt 88 § första stycket 3 bestämt fler renar än det antal som För ägare av skötes- bestämt enligt 88 § renar är rösträtten begränsad till en första stycket 3. röst, oavsett antalet skötesrenar skötesrenar är rösträtten begränsad som han innehar. till en röst, oavsett antalet skötes- renar som skötesrenägaren inne- Koncessionshavaren eller, om det finns flera, minst en av dem skall vara ledamot av styrelsen. Koncessionshavare leder renskötseln inom byn och anställer den arbetskraft som kan behövas för renskötseln. I beslut varigenom koncession beviljas skall anges 3. det högsta antal renar som varje koncessionshavare får hålla inom området och det högsta antal skötesrenar som han får ta emot, 4. i vad mån koncessionshavare har rätt att anlägga stängsel, uppföra byggnader och taga virke inom koncessionsområdet, 5. de villkor i övrigt under vilka renskötseln får bedrivas. För samma hushåll får hos koncessionshavare finnas högst trettio skötesrenar i vinterhjord. Bryter en sameby eller en som gäller för verksamheten kan som gäller för verksamheten får havare innehar fler egna renar än havare innehar fler egna renar än vad med stöd av 88 § första stycket 3 medgivit honom, stöd av 88 § första stycket 3, eller eller om en ägare av skötesrenar om en ägare av skötesrenar har fler har fler renar i koncessions- havarens vård än vad som följer av än vad som följer av 88 § andra 88 § andra stycket, eller samebyns stycket, eller samebyns beslut, får beslut, får vid vite renägaren att minska renantalet till renantalet till det tillåtna. Efter ansökan av samebyn får Efter ansökan av samebyn får besluta om slakt och besluta om slakt och försäljning av de övertaliga renar- försäljning av de övertaliga renar- na om renägaren inte efter na om renägaren inte efter anmaning själv låter minska ren- uppmaning själv låter minska ren- Kostnaden för slakten och för- Kostnaden för slakten och för- säljningen skall tas ut ur köpe- säljningen skall tas ut ur köpe- skillingen medan återstoden av summan medan återstoden av Har förutsättningarna för koncessionen ändrats, kan återkalla koncessionen eller besluta om nya villkor. Till böter döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet 1.stänger av fastställd eller annars gällande flyttningsväg för renar eller vidtar åtgärder på eller invid vägen så att dess framkomlighet väsentligt försämras, 2.skrämmer eller på annat sätt ofredar renar som uppehåller sig på ett område där renskötsel då är tillåten, 3.obehörigen driver bort renar från ett område där renskötsel då är tillåten eller hindrar renar från att beta på ett sådant område, 4.inte följer ett föreläggande eller bryter mot ett förbud som har meddelats med stöd av 65 a §, om inte föreläggandet eller förbudet förenats med vite, 5.bryter mot 73 § tredje stycket, 6. i andra fall än som avses i 81 6. i andra fall än som avses i 81 eller 82 § vid märkning av egna eller 82 § vid märkning av egna renar använder renmärke som inte renar använder renmärke som inte är registrerat för honom, är registrerat för honom eller 7.utför ommärkning eller avbrottsmärkning i strid mot 81 §, 8.märker renkalvar i strid mot 83 § första eller andra stycket, 9.bryter mot 93 § första eller tredje stycket. Bryter medlem i sameby upp- såtligen eller av oaktsamhet mot 1720 § eller mot föreskrift som meddelats med stöd av 22 § eller lämnar han uppsåtligen eller av oaktsamhet oriktig uppgift vid renräkning eller vid upprättande av renlängd dömes till böter, om ej gärningen är belagd med straff i . En medlem i sameby som upp- såtligen eller av oaktsamhet 1.bryter mot 1720 § eller mot föreskrift som meddelats med stöd av 22 §, eller 2.lämnar oriktig uppgift vid renräkning eller vid upprättande av renlängd döms till böter, om gärningen inte är belagd med straff i brotts- balken. Anser medlem i sameby att beslut som fattats av bystämma, av styrelsen enligt 42 § eller av syssloman enligt 43 eller 72 § ej tillkommit i behörig ordning eller eljest strider mot lag eller annan författning eller mot samebyns stadgar eller kränker hans enskilda rätt, får han föra talan mot beslutet hos genom besvär. Besvärshandlingen skall ha in- kommit till från beslutets dag. I fråga om besvär mot styrelsens eller sysslomans beslut räknas dock besvärstiden från den dag då medlemmen fick del av beslutet. Beslut varigenom bystämmas beslut ändrats eller upphävts gäller även för medlem som ej fört talan mot beslutet. Ett beslut som fattats av bystämman, av styrelsen enligt 42 § eller av syssloman enligt 43 eller 72 § får överklagas av den som är medlem i samebyn. En sysslomans beslut enligt 43 eller 72 § överklagas hos . Bystämmans eller styrelsens beslut enligt 42 § överklagas hos . Överklagandet skall ha kommit in till överinstansen från beslutets dag. I fråga om överklagande av styrelsens eller sysslomans beslut räknas dock tiden från den dag då medlemmen fick del av beslutet. Beslut som innebär att bystäm- mans beslut ändras eller upphävs gäller även för en medlem som inte överklagat beslutet. denna lag eller enligt föreskrifter denna lag eller enligt föreskrifter meddelade med stöd av lagen får, meddelade med stöd av lagen får, om beslutet rör annat än sådan om beslutet rör annat än sådan överklagas hos allmän förvalt- överklagas hos allmän förvalt- dock inte överklagas. tillstånd krävs vid överklagande meddelade med stöd av lagen får överklagas hos allmän förvalt- dock inte överklagas. Beslut om upplåtelse som avses i 32 § får överklagas hos regeringen. Beslut som avser upplåtelse av rätt till jakt eller fiske får dock överklagas endast av sameby. överklagande till kammarrätten. Angår ett beslut som länssty- Angår ett beslut som länssty- relse, eller Jordbruks- delar enligt denna lag så många att verket meddelar enligt denna lag en kopia av beslutet inte lämpligen så många att en kopia av beslutet 3 Senaste lydelse 1996:1553. kan tillställas var och en av dem, inte lämpligen kan tillställas var skall beslutet sändas till samebyns och en av dem, skall beslutet styrelse, som skall hålla det till- sändas till samebyns styrelse, som gängligt för medlemmarna. skall hålla det tillgängligt för Meddelande om detta skall tas in i ortstidning. Tiden för överklagande skall räknas från den dag då kungörandet har denna lag fullgörs såvitt avser denna lag fullgörs i fråga om relsen i och i fråga om och Gävle- borgs län av i Skall ett byområde omfatta mark inom mer än ett av , eller , görs indelning enligt 7 § av i det län inom vilket huvuddelen skall ligga. Denna lag träder i kraft i fråga om 88 § och i övrigt . 4 Senaste lydelse 1996:949. Förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) Härigenom förskrivs i fråga om sametingslagen (1992:1433) dels att 1 kap. 2 §, 2 kap. 1, 2 och 6 §§, 3 kap. 4, 7, 9, 15, 16, 19, 23, 32 och 32 a §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 2 kap. 1 a, 5 a och 6 a §§, av följande lydelse. Med same avses i denna lag den som anser sig vara same och 1. gör sannolikt att han har eller 1. gör sannolikt att han eller hon har haft samiska som språk i har eller har haft samiska som språk i hemmet, eller 2. gör sannolikt att någon av 2. gör sannolikt att någon av hans föräldrar, far- eller mor- hans eller hennes föräldrar, far- föräldrar har eller har haft samiska eller morföräldrar har eller har haft som språk i hemmet, eller samiska som språk i hemmet, eller 3. har en förälder som är eller har varit upptagen i röstlängd till . Vad som sägs i första stycket 3 gäller inte om har beslutat att föräldern inte skall vara upptagen i röstlängden på den grunden att föräldern inte är same. skall verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. Till uppgifter hör särskilt att 1.besluta om fördelningen av statens bidrag och av medel ur Samefonden till samisk kultur och samiska organisationer samt av andra medel som ställs till samernas gemensamma förfogande, 2.utse den styrelse för sameskolan som avses i 8 kap. 6 § skollagen (1985:1100), 3.leda det samiska språkarbetet, 4.medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas, däribland rennäringens intressen vid utnyttjande av mark och vatten, 5. informera om samiska för- 6. utföra de enligt lag eller annan författning. 1 Senaste lydelse 2004:538. får ge ekonomiskt bidrag och annat stöd till de grupper, partier eller liknande sammanslutningar som är eller har varit representerade i Same- tinget (partistöd). Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om stödets omfattning och formerna för det. Stödet får inte utformas så att det otillbörligt gynnar eller missgynnar något parti. skall bestå av 31 ledamöter, utsedda genom val. För ledamöterna skall det utses ersättare. I fråga om antalet ersättare och hur de skall utses gäller bestämmelserna i 18 kap. 53 § vallagen (1997:157) om val till . Ledamöterna skall vara svenska medborgare. Efter förslag av förordnar regeringen ordförande i . Ordföranden skall utses bland tingets ledamöter. väljer vice ordförande bland ledamöterna. får återkalla vice ordförandes uppdrag. får återkalla upp- dragen för förtroendevalda i styrelsen eller i en nämnd när den politiska majoriteten i styrelsen eller nämnden är densamma som i . får handlägga ärenden endast om mer än hälften av ledamöterna är närvarande. Varje ledamot har en röst. En ledamot i får inte En ledamot i får inte delta i handläggningen av ärenden delta i handläggningen av ärenden ledamotens make, föräldrar, ledamotens make, föräldrar, barn eller syskon eller annan barn eller syskon eller annan Inte heller får en Inte heller får en ledamot delta i handläggningen av ledamot delta i handläggningen av ärenden som särskilt rör en ärenden som särskilt rör en sameby i vilkens styrelse han sameby i vilkens styrelse leda- Vid sammanträde i skall protokoll föras. 2 Senaste lydelse 2000:1214. Vad som i första, andra och tredje styckena sägs om gäller även dess styrelse och nämnder. Styrelsen eller nämnderna beslutar i frågor som rör förvalt- ningen och myndig- hetsutövning samt i andra frågor som de enligt lag eller annan författning skall ha hand om. Anmälan till tas upp i sameröstlängden skall ha inkommit året före valåret. Den som har förts upp i Den som har förts upp i sameröstlängden skall strykas från sameröstlängden skall strykas från längden, om han begär det eller längden, om han eller hon begär det eller avlider. Den som är upptagen i sameröstlängd skall genom den centrala valmyndighetens försorg erhålla ett röstkuvert i form av ett ytterkuvert samt ett valkuvert och ett omslagskuvert. Röstkorten och kuverten skall sändas till de röstberättigade senast före valdagen. Om en röstberättigad har för- En röstberättigad som har för- lorat sitt röstkort/ytterkuvert eller inte har fått det, är berättigad att har kommit honom tillhanda, är efter begäran få ett duplett- han berättigad att efter begäran få kuvert av den centrala valmyndig- relsen eller valnämnden. kort skall vara tydligt märkt som Ett sådant kort skall Kandidater till skall anmälas till den centrala val- myndigheten valåret. Av anmälan skall framgå vilken grupp, vilket parti eller liknande sammanslutning som kandidaterna tillhör. Anmälan skall också innehålla uppgift på Kandidater till skall anmälas till den centrala val- myndigheten valåret. Av anmälan skall det framgå vilken grupp, vilket parti eller liknande sammanslutning som kandidaterna tillhör. Anmälan skall också innehålla namn på Senaste lydelse 2004:538. Senaste lydelse 2004:538. Senaste lydelse 2004:538. Den som saknar det ytterkuvert som också är röstkort får inte rösta. En väljare som inte är känd för röstmottagaren skall legitimera sig. Den som inte gör det får inte rösta. namn på minst tre kandidater i minst tre kandidater i bestämd mälan skall fogas skriftlig för- det fogas en skriftlig förklaring från varje kandidat att han från varje kandidat att denne gett givit sitt tillstånd att anmäla sitt tillstånd till anmälan.