prop · GT031d21 · 2006-01-01 00:00:00 — Inom ramen för dialogen bedrivs ett nationellt kompetensutvecklingsprogram där fokus bl.a. ligger på energieffektivisering och sund inomhusmiljö. Programmet syftar till att så brett som möjligt sprida kunskaperna om, och öka engagemanget för, en hållbar utveckling av bygg- och fastig- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Målgrupperna är byggnadsarbetare och entreprenörer, konsulter, arkitekter och byggherrar. Programmet som drivs av kommer att pågå . I propositionen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14) fastslås att skall vara tillgängligt för alla . Som ett led i strävan efter det har ändrats för att öka tillgängligheten. Med anledning av lagändringen har arbetat fram föreskrifter för enkelt avhjälpta hinder (BFS 2003:19 HIN 1) som trädde i kraft . För att öka kunskapen om föreskrifterna och dess innebörd har hållit en konferensserie kallad En stad för alla på olika orter i . I anslutning till att konferensserien påbörjades introducerade även en idébok kallad Enklare utan hinder. I boken illustreras exempel på hur publika lokaler och allmänna platser kan göras tillgängligare. redovisade en uppföljning av föreskrifterna om enkelt avhjälpta hinder till regeringen. beslutade att ta fram ytterligare föreskrifter rörande tillgänglighet. Dessa föreskrifter handlar om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga på allmänna platser och inom områden för andra anläggningar än byggnader (BFS 2004:15 1). Föreskrifterna trädde i kraft . Statliga bidrag till åtgärder mot radon i egnahem har funnits . Enligt de regler som gäller kan bidrag lämnas för åtgärder som sänker radonhalten i egnahem till högst /m2 i inomhusluften. För att få bidrag ställs krav på en uppföljningsmätning av radonhalten i huset efter att åtgärderna har genomförts. Länsstyrelserna beviljar bidrag av skälig kostnad för åtgärderna, dock högst . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Aktuella utredningar och uppdrag Ökad konkurrens inom byggsektorn De nordiska länderna har tillsammans med de baltiska länderna och antagit en handlingsplan för 20052007. Handlingsplanen syftar till att öka utbytet och handeln inom byggsektorn, förbättra den gemensamma marknaden inom EU-länderna runt samt bidra till att minska boendekostnaderna genom lägre byggmaterialpriser m.m. Projektet finansieras bl.a. via . Handlingsplanen innebär att respektive land skall genomföra följande fem delprojekt: -Skapa en databas med information om olika regler för byggsektorn i de olika länderna, -sprida goda exempel och utbyta erfarenheter om husbyggnad, -jämföra respektive länders regleringar av byggsektorn för att kunna diskutera eventuella ändringar i lagstiftningen för att företag lättare skall kunna agera på nya marknader, -utveckla hjälpmedel för värdering av kompetenskrav inom byggsektorn, -etablera ett nätverk för gemensam forskning och utveckling på området. Det svenska delprojektet skall drivas av Byggkostnadsforum inom . Den nationella byggsamordnaren skall tillsammans med företrädare för byggnads-, fastighets- och anläggningssektorerna bygga upp och samordna ett utvecklingsprogram för sektorn. Programmet skall medverka till att öka kvaliteten, kompetensen, konkurrensen och attraktiviteten i sektorn. Utvecklingsprogrammet skall ha en bred förankring inom sektorn och stimulera aktörerna till egna förbättringar. Gruppen har antagit namnet . Av Byggkommitténs första delredovisning, som lämnades , framgår att det övergripande målet för utvecklingsprogrammet är att skapa en effektiv, lönsam och attraktiv samhällsbyggnadssektor. Att den skall vara effektiv innebär att den skall vara effektiv såväl vad det gäller hushållning med material och arbetstid som energianvändning i produktion och förvaltning. (M2004:01) lämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2005:55). I betänkandet redovisas i vilken mån syftet med den obligatoriska ventilationskontrollen har uppnåtts. Utredningen har också genom tilläggsdirektiv (dir. 2004:161) haft till uppgift att föreslå olika organisatoriska utvecklingsalternativ för verksamheten inom Fonden för fukt- och mögelskador. redovisade sitt slutbetänkande Lagen om byggfelsförsäkring, En utvärdering (SOU 2005:30) . Betänkandet har remissbehandlats. Utredningen har tidigare redovisat förslag till utformning av obligatoriska byggnadsdeklarationer samt utformning av ett nationellt register där uppgifter från deklarationerna avses samlas. Frågan om byggnadsdeklarationer bereds i . En fungerande inre marknad har beslutat om riktlinjer för marknadskontroll av produkter m.m. (prop. 2004/05:98, utskotts bet. 2004/05:NU15, rskr. 2004/05:296). Beslutet innebär en tydligare styrning av marknadskontrollen. Det finns en rad beslutade EGdirektiv avseende produkter. Direktiven innehåller säkerhets- och egenskapskrav som en produkt skall uppfylla för att få släppas ut på marknaden. De produkter som uppfyller direktivens krav skall kunna cirkulera fritt på den inre marknaden. Direktiven förutsätter att medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att endast produkter som uppfyller ställda krav släpps ut på marknaden och tas i bruk. Detta innebär att myndigheterna i medlemsstaterna skall övervaka marknaden i syfte att upptäcka och kunna ingripa mot produkter som inte uppfyller tillämpliga krav, s.k. marknadskontroll. De EG- direktiv som avser byggområdet gäller främst byggprodukter, hissar, linbanor och varmvattenpannor. En ändamålsenlig fastighetsindelning och en effektiv försörjning med grundläggande geografisk information och fastighetsinformation skall tillgodose samhällets behov och bidra till en effektiv och långsiktigt hållbar användning av fastigheter, mark och vatten. Medel för att uppnå målet Geografisk information och fastighetsinformation av hög kvalitet samt väl fungerande system för informationsförsörjning m.m. utgör tillsammans med en rättssäker och effektiv fastighetsbildningsverksamhet en viktig del av samhällets grundläggande infrastruktur. Effekterna av dessa verksamheter är väl spridd i samhället och berör således ett flertal politikområden och verksamhetsområden. Verksamheten skapar effektivitets- och kvalitetsvinster inom många centrala samhällssektorer och är viktig för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. system för informationsförsörjning samt den kunskap om geografisk informationsteknik som finns inom verket bidrar exempelvis till att effektivisera fysisk planering och förvaltning av den bebyggda miljön. Lantmäteriverksamheten kännetecknas av en snabb teknisk utveckling. Vid pågår därför omfattande teknik- och metodutvecklingsprojekt. Ett exempel som påverkar den interna verksamheten såväl som bygg- och anläggningssektorn är utbyggnaden av den s.k. Nätverks-RTK1 som möjliggör enklare och effektivare precisionsmätningar med hjälp av det satellitbaserade GPS- systemet. Utvecklingsinsatserna, tillsammans med insatser för att öka användningen av informationen, är av avgörande betydelse för att 1 RTK är förkortning av Real Time Kinematic, d.v.s. realtidsmätning med 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 målen inom verksamhetsområdet skall kunna uppnås. En betydelsefull insats är det pågående och fleråriga arbetet med en övergång till objektorienterade datalagringslösningar. Arbetet innefattar bl.a. ett omfattande modelleringsarbete i samverkan med många andra intressenter. Måluppfyllelsen gynnas också av den pågående utvecklingen av nya grunddataprodukter och tillämpningar. Allt fler informationstjänster tillhandahålls via Internet, vilket underlättar och ökar användningen av verkets information och tjänster. Inom fastighetsbildningsverksamheten syftar den pågående teknik- och metodutvecklingen primärt till att effektivisera verksamheten. har t.ex. tekniska förutsättningar skapats för användning av elektroniska signaturer i förrättningsverksamheten. Därmed kan förrättningsprocessen vidareutvecklas och kommunikationen med sakägare och myndigheter förenklas. Utvecklingen av precisionsmätning, effektiviserar också fastighetsbildningen. Den Internetbaserade tjänsten Fråga lantmätaren är vidare ett exempel på en ny tjänst som bidrar till att utveckla det statliga lantmäteriet till en 24-timmarsmyndighet. Av stor betydelse för effektiviteten är att det digitala handläggningsstödet för förrättningsverksamheten nu också kan hantera flertalet större och mer komplexa förrättningar, av alla förrättningar hanteras med hjälp av handläggningsstödet. Digitaliseringen av de omfångsrika förrättningsarkiven innebär också stora effektivitetsvinster liksom utvecklingen av karthanteringssystemet ArcCadastre. beslut om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988), vilken trädde i kraft och som gör det möjligt att bilda tredimensionellt avgränsade fastigheter har börjat tillämpas med i huvudsak goda erfarenheter. I första hand har de genomförda förrättningarna avsett uppdelning av en befintlig byggnad i en bostadsdel och en kommersiell del. Geografisk information och fastighetsinformation Arbetet med att utveckla ett nytt inskrivningssystem fortskrider. Inskrivningssystemet, där samtliga lagfarter, inteckningar etc. hanteras, utvecklades i huvudsak 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 och utgör ett av samhällets viktigaste offentliga datasystem. Hela fastighets- och kreditmarknaden är beroende av en stabil och säker drift av systemet. Det nya inskrivningssystemet skall fortsatt garantera detta och uppfylla nya krav på integrerad elektronisk hantering mellan fastighetsmarknadens aktörer, kraven på ett modernt användaranpassat handläggningsstöd vid inskrivningsmyndigheterna samt kraven på myndighetssamverkan och tillgänglighet (24-timmarsmyndigheten). har på regeringens uppdrag tagit fram en plan för komplettering av fastighetsregistret med en miljödel (dnr M2004/4142/Bo). I uppdraget ingick att redovisa kostnader för uppbyggnad, införande, förvaltning och för eventuella användaravgifter. Miljödelen skulle utgöra ett värdefullt signalsystem, dvs. ge myndigheter och allmänhet information om att verksamhet av betydelse för miljön berör en eller flera fastigheter. Miljöinformation används inom snart sagt alla samhällsområden och verksamheter och användningen ökar stadigt. En samlad, lättillgänglig information skulle ge många positiva effekter i samhället. Rapporten bereds inom . I IT-propositionen (prop. 2004/05:175), Från IT-politik för samhället till politik för IT- samhället har regeringen redovisat sin bedömning att bör ges ett nationellt samordningsansvar för produktion, samverkan och utveckling inom området grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. Regeringen avser att lämna en proposition angående Lantmäteriverksamheten. Långsiktig försörjning och arkivering av fjärranalysdata Rymdstyrelsen, , , och har på regeringens uppdrag utrett behovet av långsiktig försörjning och arkivering av fjärranalysdata över (dnr M2005/1696/Bo). I rapporten föreslås att ett nytt satellitdataarkiv inrättas. Fjärranalys innebär insamling och bearbetning av data från bland annat satellitbilder. Metoden är mycket användbar t.ex. för miljöövervakning (spåra förändringar i miljön över tiden), inom skogsbruket (analys av hur skogen avverkas och utvecklas) eller vid hantering av kriser i samhället, t.ex. vid naturkatastrofer. Flera myndigheter och organisationer behöver ha tillgång till samma fjärranalysdata, för olika ändamål. Rapporten bereds inom . Lantmäteriverksamheten innehåller allt större inslag av internationellt samarbete. Bland annat har tagit initiativ till INSPIRE, Infrastracture for Spatial Information in Europe, med målsättningen att upprätta en infrastruktur för geografisk information i som stöd för bl.a. miljöpolitiken. Digital lägesbunden information, som vägnät, administrativa gränser, vattendrag, byggnader och vegetationsskikt, skall harmoniseras och tillgängliggöras. En politisk överenskommelse träffades i . Rådet och väntas fatta ett gemensamt beslut och direktivet skall träda i kraft . Strategi för hållbar utveckling Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Det betyder att alla beslut skall utformas med hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser i ett längre tidsperspektiv. Som stöd för regeringens arbete för målet finns en strategi för hållbar utveckling. Strategin reviderades 2004 av regeringen och delgavs (skr. 2003/04:129). Ett samordningskansli för hållbar utveckling finns inom . Det är förlagt till . Kansliet har en samordnande och pådrivande roll och stöds av , som är förlagt till . I strategin har regeringen identifierat fyra strategiska framtidsfrågor. De är Miljödriven tillväxt och välfärd, En god hälsa framtidens viktigaste resurs, En samlad politik för hållbart samhällsbyggande, samt Barn och ungdomspolitik för ett åldrande samhälle. Det finns ett livaktigt internationellt samarbete om hållbar utveckling inom EU, FN, och i det nordiska samarbetet. är där en aktiv deltagare. föremål för en översyn som skall leda till beslut om en ny strategi. Kommissionen avser att framlägga förslag. Inom FN pågår ett omfattande arbete som leds av kommissionen för hållbar utveckling (CSD). behandlade frågor om hållbar utveckling. Regeringen avser att revidera den nationella strategin för hållbar utveckling. I enlighet med vad regeringen aviserade i föregående budgetproposition har (tidigare benämnt nationellt forum för hållbar utveckling) inrättats genom beslut av regeringen . Ett kansli är knutet till rådet vilket är förlagt till . Rådet är ett instrument i genomförandet av den nationella strategin för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129). En viktig del i strategin är att främja idédebatt, kommunicera resultat och goda exempel, utveckla samarbetet mellan samhällets aktörer samt stödja nytänkande och forskning och utveckling. Här kan rådet göra viktiga insatser på den regionala och lokala nivån. En viktig utgångspunkt för rådet är att verka inom hållbarhetsstrategins alla tre dimensioner; den miljömässiga, den ekonomiska och den sociala. Rådet stödjer det samordningskansli för hållbar utveckling som har inrättats i (se Strategi för hållbar utveckling ovan). En verksamhetsplan som läggs fast av regeringen kommer att gälla för rådet. En proposition (prop. 2004/05:171) om en ny lag om lägenhetsregister har lagts fram till . Ett lägenhetsregister, med samtliga bostadslägenheter, gör det möjligt att införa folkbokföring på lägenhet. och folkbokföring på lägenhet är förutsättningarna för framställning av registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik. Statistiken är ett nödvändigt underlag på nationell och nivå för planering, resursfördelning med mera. skall ansvara för lägenhetsregistret och för folkbokföring på lägenhet. De flesta uppgifterna i lägenhetsregistret hämtas från fastighetsregistret, vissa uppgifter skall lämnas av fastighetsägarna. De nya reglerna föreslås träda i kraft . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Enligt får planläggning inte medverka till att en miljökvalitetsnorm enligt överträds. Regeringen har fastställt åtgärdsprogram avseende miljökvalitetsnormerna för kvävedioxid och partiklar i respektive kvävedioxid i . Regeringen har också tillkallat en särskild utredare som bl.a. skall analysera åtgärdsprogrammens förutsättningar att uppfylla miljökvalitetsnormer. Utredaren skall också se över förhållandet mellan åtgärdsprogrammen och kommunala översikts- och detaljplaner. har inriktat arbetet inom detta område på att sammanställa kunskap om systemet och erfarenheter från tillämpningen. Materialet kommer att ligga till grund för ett samlat orienterande material för spridning till berörda målgrupper. Verket avser att under innevarande år publicera en skrift för att belysa frågor om miljökvalitetsnormer i den fysiska planeringen. Regeringen förbereder genomförandet av EG-direktivet om byggnaders energiprestanda som ställer krav på energideklarering av byggnader vid uppförande, försäljning och uthyrning samt för större byggnader med offentlig verksamhet. Deklarationerna skall bland annat innehålla information om byggnadens energiprestanda och åtföljas av förslag till kostnadseffektiva energieffektiviseringsåtgärder. Utredningen om byggnaders energiprestanda redovisade sitt slutbetänkande Energideklarationer Metoder, utformning, register och expertkompetens (SOU 2005:67) . Regeringen beslutade om ett uppdrag till om energieffektivisering i bebyggelsen (M2004/4246/Bo). I uppdraget ingår förslag till förändringar i lagstiftning som rör ny- och ombyggnad samt införande av ekonomiska incitament för att, i samspel med redan beslutade åtgärder, uppnå ytterligare energieffektiviseringar i byggnaders driftskede. Uppdraget har presenterats . trädde lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder i permanentbostäder i kraft. De åtgärder som kan ge skattereduktion är byte till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 energieffektiva fönster i småhus och installation av biobränsleeldat uppvärmningssystem i nyproducerade småhus. beslutade regeringen om ett stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler. I Miljömålspropositionen (2004/05:150) aviseras vidare en analys av fastighetsbeskattningen när det gäller sambandet mellan energieffektiviseringsåtgärder och ökade taxeringsvärden. (se vidare under utgiftsområde 21 Energi). Regeringen har i linje med önskemål (bet. 2001/02:NU12) tillsatt en kommitté, Nationella träbyggnadsstrategin, med uppdrag att främja användningen av trä i byggandet. Berörda företrädare från skogsnäringen, byggsektorn och myndigheter skall delta i arbetet. I uppdraget ingår bland annat åtgärder för att stimulera offentliga byggherrar att bli föregångare för modernt träbyggande och utbildning av yrkesverksamma arkitekter, konstruktörer och byggherrar i modern träbyggnadsteknik. Målet är att trä ska bli ett alternativ som naturligt övervägs då större och offentliga byggnader och byggnadsverk uppförs, med ökad konkurrens på byggmarknaden som följd. Därtill lämpar sig trä väl för ett industrialiserat byggande. Utvecklingen av nya system och metoder inom träbyggandet bör därför bidra till ökad industrialisering och därmed färre fel och skador. En särskild utredare har lämnat betänkandet Storstad i Rörelse kunskaps- översikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal (SOU 2005:29). Kunskapsöversikten är av betydelse för att hitta metoder för att bryta den sociala, ekonomiska och diskriminerande segregationen som råder i flera av förorter. Detta är viktiga frågor i arbetet för en hållbar storstadsutveckling i . uppskattar antalet nya bostäder till ca 31 000. Av tillskottet utgörs 28 000 av nyproduktion och 3 300 ett tillskott genom bl.a. omvandling av lokaler. Påbörjade ombyggda lägenheter omfattade totalt ca 26 650. bedömer i sin senaste prognos från september månad2 att nytillskottet blir 34 000 bostäder. Diagram 3.1 Nytillskott av bostäder 2001-2005, påbörjade bostäder genom ny- och ombyggnad anvisades i statsbudgeten för anslaget räntebidrag. Utgifterna var ca lägre än anslaget. Även beräknas utgifterna bli lägre än det anvisade beloppet. De mest betydelsefulla faktorerna för anslagsförbrukningen är räntenivån och byggvolymen. Den senare påverkas i sin tur av flera faktorer, t.ex. ränteläge, utvecklingen av hushållens disponibla inkomster och arbetslöshetens omfattning. Utgifternas storlek är således i hög grad beroende av den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. 2 Denna prognos är något högre än prognos , vilken ligger till grund för räntebidragsberäkningarna tabell 3.14 avsnitt 3.11.2. Den nya prognosen har inte kunnat beaktas. Utgifterna för räntebidrag nådde sin lägsta nivå då de gamla räntebidragsärendena fasats ut. Utgifterna för räntebidrag ökade återigen och kommer att fortsätta öka i takt med att antalet nya räntebidragsärenden växer. Diagram 3.2 Utbetalning av räntebidrag i 2005 (prognos) Ett tillfälligt investeringsbidrag om infördes för nybyggnad av hyresbostäder i områden med bostadsbrist. Investeringsbidraget upphör vid utgången av 2006 (se även avsnitt 3.6.1). infördes dessutom en särskild investeringsstimulans för anordnande av mindre hyresbostäder i tillväxtområden. Den gäller också . Investeringsstimulans och investeringsbidrag kan kombineras men då reduceras investeringsbidraget på visst sätt. Vid utgången av har investeringsbidrag och/eller investeringsstimulans beviljats för nyproduktion av ca 17 550 bostäder. Investeringsstimulansen för bostadsbyggande ersatte det tidigare investeringsbidraget för studentbostäder som infördes . Vid utgången av har ca 16 850 studentbostäder beviljats investeringsstimulans eller det tidigare investeringsbidraget. 2004 innebar en ny fas i utvecklingen för () och de statliga kreditgarantierna för ny- och ombyggnad av bostäder. Enligt de nya reglerna baseras garantibeloppet på ett marknadsvärde och inte som tidigare på ett schablonvärde. Villkoren för kreditgarantin regleras i ett avtal om statlig kreditgaranti som sluts mellan BKN och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 långivaren i varje enskilt garantiärende. Med de nya regler som infördes har kreditgarantierna mött ett ökat intresse från marknaden men det har ännu inte avspeglats i stora förändringar av volymen nytecknade garantier. Den totala garantistocken minskade och omfattar . BKN:s kreditgarantier utgör dels garantier som tecknats efter 1997, vilka helt och hållet är avgiftsfinansierade och dels äldre som både är anslags- och avgiftsfinansierade. Det finns fem olika kreditgarantier som är avgiftsfinansierade (se avsnitt 3.11.2). Inom kreditgarantin Nya garantier för ny- och ombyggnad minskade det garanterade beloppet till . Minskningen beror på fortsatt lågt tillskott och på att det uppsagda garantibeloppet är fortsatt högt. har ingen ersättning för skador lämnats. Inga nya kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden tillkom . Garantistocken uppgick vid utgången av 2004 till ca och garantireserven till . Inga övriga garantier har utfärdats. Kooperativa hyresrättsföreningar är en ny upplåtelseform och förhållandevis få föreningar har bildats. För övriga garantier har BKN varit beroende av Statens bostadsnämnds verksamhet och de avtal om statligt stöd för omstrukturering av kommunala bostadsföretaget som träffat med kommunerna. Kreditgarantier har bara i begränsad utsträckning utgjort ett inslag i dessa avtal. Inom Verksamhetsgrenen Äldre garantier minskade det garanterade beloppet till , framför allt pga. uppsagda garantier. beslutades om ersättning för 27 garantier med ett sammanlagt ersättningsbelopp om , vilket är en kraftig minskning jämfört med . Det låga ränteläget är den viktigaste förklaringen till de minskande ersättningsnivåerna. Totalt fram uppgår utbetalningarna av ersättning till . Nästan hela detta belopp avser ersättningar hänförliga till de hus som påbörjats för vilka åtaganden utställts före garantisystemets tillkomst. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Den s.k. garantireserven, vilken fungerar som en buffert för utbetalning av ersättningar, uppgick till . Diagram 3.3 Den totala garantistocken för ny- och ombyggnad av bostäder fördelat på äldre och nya garantier () har kontinuerligt följt upp de avtal om statligt stöd till omstrukturering som träffas med kommunerna, både vad gäller SBN:s egna avtal och de avtal som träffats av föregångaren Bostadsdelegationen. Bostadsdelegationen träffade avtal om rekonstruktion av bostadsföretag med sammanlagt 38 kommuner. Dessa ärenden avser omstrukturering av kommunala bostadsföretag i syfte att uppnå långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar för företagen och inkluderar i regel åtgärder för att anpassa utbudet av bostäder till den långsiktiga efterfrågan genom avveckling av övertaliga bostäder och lösen av motsvarande lån. Enligt avtalen skall sammanlagt drygt 11 000 lägenheter avvecklas eller utvecklas för annan användning. Enligt SBN:s genomgång har de överenskomna åtgärderna överlag bidragit till att förbättra bolagens ekonomiska situation.