prop · GT031d34 · 2006-01-01 00:00:00 — Deras lägre lön/företagarinkomst innebär dock att de är mer ekonomiskt utsatta än män och riskerar att så förbli livet ut. I grupperna sammanboende med barn, och då särskilt små barn, kan kvinnorna inte betraktas som ekonomiskt självständiga. Kvinnors större ansvarstagande för hem och familj och högre andel deltidsarbete ger dem en ekonomiskt utsatt ställning. De är i större utsträckning beroende av sin sammanboende mans ekonomiska resurser. 5 Skillnaden i antal kvinnor och män förklaras av att redovisningen i tabellen avser ålder . Äldre och yngre personer ingår vid beräkning av hushållets ekonomiska standard. Jämställdhetspolitikens mål innebär att kvinnor och män skall ha samma möjligheter till ett arbete som ger ekonomiskt oberoende. En avsevärt större andel kvinnor än män arbetar 2005/06:1 BILAGA 4 deltid, vilket innebär att kvinnors arbetsutbud i termer av antal arbetade timmar är lägre än vad förvärvsdeltagandet tyder på. Ansträngningar görs på arbetsmarknaden för att minska antalet deltidstjänster och öka möjligheterna för fler kvinnor att gå från deltid till heltid. (N2004:10) utreder förutsättningarna för att stärka rätten till heltid. I detta avsnitt beskrivs omfattningen av deltidsarbete för kvinnor och män och vilka ekonomiska konsekvenser det medför. I föregående års bilaga visades med ett typfall att föräldraledighet som följs av deltidsarbete kan få avsevärda ekonomiska konsekvenser. Även ekonomiska drivkrafter för arbete jämförs mellan hel- och deltidsanställda genom att studera hur marginaleffekten skiljer sig mellan dessa grupper. 2.1Vem är deltidsarbetande? Det finns inga enkla svar på hur många timmars arbete heltidsrespektive deltidsarbete motsvarar. Den lagstadgade heltidsarbetstiden är , men på arbetsmarknaden är ofta den avtalade veckoarbetstiden kortare. Här används HEK för att studera heltidsrespektive deltidsarbetets effekter på inkomster. HEK innehåller uppgifter om den faktiskt arbetade eller med inkomstbortfall ersatta tiden . Det finns en praxis att redovisa heltid med en årsarbetstid som motsvarar 36 timmars arbete eller mer och deltid som 35 timmars arbete eller mindre . Denna indelning används här (se tabell 2.1). Tjänstgöringens omfattning (dvs. hur många timmar som arbetas) varierar mellan könen, mellan olika åldrar och mellan hushåll av olika typer. Ett generellt mönster är att förekomsten av barn drar kvinnor från arbetsmarknaden, men det drar män till arbetsmarknaden. Deltidsarbete är vanligare bland män utan barn än bland män med barn. För kvinnor gäller det omvända. av kvinnorna och av männen arbetat heltid enligt dessa beräkningar. Ungefär lika många män arbetar kort respektive lång deltid, men skillnaden är stor mellan andelen kvinnor i kort och lång Sammanlagt arbetar kvinnor deltid.6 Jämfört med 1998 har andelen kvinnor som arbetar heltid ökat och andel som arbetar lång deltid minskat från . För män är andelarna oförändrade . Tabell 2.1 Sysselsatta efter arbetstid 2003 Heltid (36 tim-) Lång deltid () Kort deltid () Källa: HEK, SCB, beräkningar till ålder är det huvudsakligen kvinnor och män i den yngsta åldersgruppen som har en arbetstid som motsvarar kort deltid. Det kan ha ett samband med att dessa studerar eller arbetar en del av året men även att de ännu inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden. Lång deltid för kvinnor är mer vanligt för åldersgruppen , sannolikt i kombination med ett större ansvar för barn. Tabell 2.2 Sysselsatta efter arbetstid och ålder 2003 Andel sysselsatta, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar Det är betydligt vanligare att sammanboende kvinnor med barn7 arbetar deltid än att sammanboende män med barn gör det. Av tabell 2.3 framgår att av sammanboende män med barn arbetar heltid, medan av sammanboende kvinnor med barn arbetar heltid. Skillnaderna mellan ensamstående och sammanboende kvinnor med barn är inte så stora. För båda grupperna gäller att andelen kvinnor som arbetar heltid sjunker med ökat 6Dessa siffror skiljer sig något från , eftersom mätningen sker på olika sätt. 7Som barn räknas här ålder . 2005/06:1 BILAGA 4 antal barn i hushållet. De ensamstående männen med ett barn arbetar deltid i större utsträckning än de sammanboende männen med ett barn. Tabell 2.3 Arbetstid för ensamstående och sammanboende efter antal barn 2003 Andel sysselsatta, procent samt antal (1000-tal) Källa: HEK, SCB, beräkningar Deltidsarbete är vanligast inom kommun och landstingssektorn som framgår av tabell 2.4, men även inom privat sektor arbetar en stor andel kvinnor deltid. Tabell 2.4 Arbetstid efter sektor 2003 Andel sysselsatta, procent samt antal (1000-tal) Källa: HEK, SCB, beräkningar 2.2Deltid och ekonomiska resurser Omfattningen av förvärvsarbetet påverkar inkomsternas storlek. Löneinkomsten blir lägre vid deltidsarbete än vid heltidsarbete, vilket i sin tur påverkar ersättningsnivån i transfereringssystemen. Här skall undersökas om det finns skillnader i inkomst mellan kvinnor och män även när hänsyn tas till tjänstgöringens omfattning, dvs. deltidsarbetande kvinnors inkomst jämförs med deltidsarbetande mäns inkomst. Det bör påpekas att antalet kvinnor som arbetar deltid är avsevärt större än antalet män som arbetar deltid. baserade på grupper som kan vara av mycket olika storlek. Det är vanligare för kvinnor att arbeta deltid än det är för män. Skälen till varför den enskilde arbetar deltid skiljer sig också åt mellan kvinnor och män, vilket till en viss del tydliggörs i denna bilaga. Av tabell 2.5 framgår att mäns förvärvsinkomst överstiger kvinnors oavsett arbetstidens längd. Deltidsarbetande män har en högre förvärvsinkomst än deltidsarbetande kvinnor. Den minsta skillnaden finns i gruppen som arbetar lång deltid. Kvinnors inkomst utgör där av mäns inkomst. Tabell 2.5 Förvärvsinkomst efter arbetstidens omfattning 2003 Medelvärde, kronor och kvinnors andel av mäns inkomst, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar En annan källa, lönestatistiken, visar samma mönster: deltidsanställda kvinnor har lägre lön än deltidsanställda män, vilket framgår av tabell 2.6. Det finns också skillnader inom grupper kvinnor respektive gruppen män. Tabell 2.6 Månadslön för deltidsanställda 2003 Månadslön, kronor och kvinnors lön i procent av mäns lön Källa: HEK, SCB och , beräkningar En deltidsanställd kvinnas månadslön är i genomsnitt av en heltidsanställd kvinnas månadslön och en deltidsanställd man har i genomsnitt av en heltidsanställd mans månadslön. Skillnaderna är alltså större mellan deltidsrespektive heltidsanställda män än mellan motsvarande grupper av kvinnor. En förklaring till detta kan vara att det är vanligare att kvinnor arbetar inom yrken och sektorer med obekväma arbetstider och därmed har olika former av lönetillägg. 2005/06:1 BILAGA 4 Av tabell 2.6 framgår även att tjänstgöringens omfattning är lägre för deltidsanställda män än för kvinnor, vilket gäller för både ensamstående och sammanboende. Det förefaller som om deltidsarbetande män arbetar medan 60 procents arbetstid är vanligast för kvinnor. Det finns skillnader i sammansättningen av förvärvsinkomster mellan deltidsarbetande och heltidsarbetande. Av tabell 2.7 framgår förvärvsinkomsten i miljarder kronor och den procentuella fördelningen på olika inkomstslag för kvinnor och män som arbetar deltid eller heltid. Antal personer redovisas också vilket visar att grupperna omfattar olika många personer. Lönen står för av förvärvsinkomsten för kvinnor och män som arbetar kort deltid. För de som arbetar lång deltid står lönen inte oväntat för en större del av inkomsten, men män som arbetar lång deltid har i större utsträckning än kvinnor inkomster från transfereringssystemen, främst sjukpenning och a-kassa. I gruppen med kort deltid är det också fler män än kvinnor som har inkomst av pension. Detta tyder på att det är vanligare att män minskar sitt förvärvsarbete som de kompletterar med pensionsinkomster. Tabell 2.7 Förvärvsinkomstens sammansättning efter arbetstidens omfattning 2003 Andel, procent samt summa förvärvsinkomst, miljarder kronor och antal (1000-tal) Källa: HEK, SCB, beräkningar För de heltidsarbetande männen består förvärvsinkomsten till av lön och ersättningen från socialförsäkringen är liten. De heltidsarbetande kvinnorna har en mer sammansatt inkomst, där bl.a. sjukpenning står för av förvärvsinkomsten. Det finns anledning att tro att inkomstens sammansättning skiljer sig åt mellan ensamstående och sammanboende och efter om arbete sker på kort eller lång deltid. Tabellerna 2.82.11 visar genomsnitt för de kvinnor och män som tar emot respektive inkomstslag. Kvinnors ersättning jämförs dessutom med mäns ersättning och andel personer som får del av inkomstslaget beräknas också. 2.2.1Arbete på kort deltid Sjukersättningen för kvinnor med kort deltid är högre än för män. Andel kvinnliga mottagare är fler för samtliga transfereringar utom arbetslöshetsstöd. Detta stöd är det viktigaste för både kvinnor och män med kort deltid och i genomsnitt har stöd som komplement till löneinkomst. Det framgår även av tabell 2.8 och 2.9 att en sammanboendes individuella förvärvsinkomst är högre än en ensamståendes förvärvsinkomst. Det är mindre skillnad mellan ensamstående kvinnor och män än mellan de sammanboende. Tabell 2.8 Förvärvsinkomstens sammansättning för ensamstående med kort deltid 2003 Inkomst, kronor samt andelar, procent Antal kvinnor 130 000, antal män 115 000 Källa: HEK, SCB, beräkningar Tabell 2.9 Förvärvsinkomstens sammansättning för sammanboende med kort deltid 2003 Inkomst, kronor samt andelar, procent Antal kvinnor 185 000, antal män 86 000 Källa: HEK, SCB, beräkningar Det är vanligare att sammanboende kvinnor med kort deltid kompletterar sin löneinkomst med föräldrapenning, sjukpenning eller sjukersättning. För sammanboende män är det vanligare att löneinkomsten kompletteras med arbetsmarknadsstöd och pension. De erhållna beloppen är genomgående högre för män med undantag för föräldrapenning. 2.2.2Arbete på lång deltid I följande tabeller redovisas motsvarande inkomster för personer med lång deltid. De sammanboende personerna är sannolikt inte medlemmar i samma hushåll eftersom det är relativt ovanligt med samma deltidsgrad inom hushållet. Tabell 2.10 Förvärvsinkomstens sammansättning för ensamstående med lång deltid 2003 Inkomst, kronor samt andelar, procent Antal kvinnor 153 000, antal män 93 000 Källa: HEK, SCB, beräkningar är förvärvsinkomsten ungefär lika stor för en ensamstående och en sammanboende kvinna. För av de ensamstående kvinnorna bidrar sjukpenning till löneinkomsten medan föräldrapenning och arbetsmarknadsstöd kompletterar löneinkomsten för . För en ensamstående man med lång deltid är arbetsmarknadsstöd och sjukpenning av störst betydelse vid sidan av lönen. Kvinnor har högre förvärvsinkomst än män i denna deltidsform medan det för sammanboende är det mer traditionella att kvinnor har lägre inkomst än män (). En sammanboende kvinna med lång deltid har föräldrapenning i stor utsträckning, , medan det är hälften så vanligt för en sammanboende man med lång deltid att ha föräldrapenning. Dessa män har oftare arbetsmarknadsstöd eller sjukpenning men även pension förekommer. 2005/06:1 BILAGA 4 Tabell 2.11 Förvärvsinkomstens sammansättning för sammanboende med lång deltid 2003 Inkomst, kronor samt andelar, procent Antal kvinnor 408 000, antal män 85 000 Källa: HEK, SCB, beräkningar Sammanfattningsvis visar denna uppdelning av de deltidsarbetande att i genomsnitt har någon form av löneinkomst även om omfattningen kan vara mycket låg. För många sker en komplettering med ersättning från social- eller arbetslöshetsförsäkringen. Den sammanlagda förvärvsinkomsten är väsentligt lägre än för en genomsnittlig inkomsttagare. har av både ensamstående och sammanboende kvinnor och män någon form av arbetsmarknadsstöd. Var tredje sammanboende kvinna med kort deltid har även föräldra- eller sjukpenning och var femte kompletterar löneinkomsten med sjukersättning eller pension. Var fjärde sammanboende man med kort deltid har sjupenning eller pension som komplement till löneinkomst. Sjukpenning betalas till av de ensamstående kvinnorna med lång deltid mot av männen. Störst ekonomisk betydelse för ensamstående män med lång deltid har arbetsmarknadsstödet. Föräldrapenning betalas till av sammanboende kvinnor med lång deltid och var fjärde har sjukpenning. Ersättning från föräldrapenning, sjukpenning, arbetslöshetsstöd eller pension betalas till mellan och av sammanboende män med lång deltid. Det är viktigt att betona att av deltidssysselsatta kvinnor och män har någon löneinkomst även om dennas andel av den totala förvärvsinkomsten är mellan , vilket framgår av tabell 2.7. Det förfaller således som om vissa deltidarbetande står till arbetsmarknadens förfogande till den del de inte är sjukskrivna, har sjukersättning eller är 2005/06:1 BILAGA 4 De har då löneinkomst eller i vissa fall ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Det är viktigt att undersöka vilka marginaleffekterna är vid ett ökat arbetsutbud eftersom dessa påverkar de ekonomiska drivkrafterna för människor att öka sitt förvärvsarbete. Marginaleffekten visar hur stor del av en bruttolöneökning som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter eller minskade bidrag. Enkelt uttryckt visar den hur mycket pengar som blir kvar i plånboken av att arbeta mer. Generellt gäller att kvinnor tenderar att beröras av marginaleffekter i större utsträckning än män. I regeringens vårproposition8 visas till exempel att marginaleffekten är väsentligt högre för ensamstående med barn, vilket till övervägande del är kvinnor, än för andra grupper. För ensamstående föräldrar med ett barn är den genomsnittliga marginaleffekten och vid fler barn , vilket innebär att nästan hälften av löneökningen försvinner genom ökad skatt och minskade bidrag. Detta ska jämföras med en genomsnittlig marginaleffekt på . Av tabell 2.12 framgår hur marginaleffekten varierar mellan kvinnor och män som arbetar deltid. Där framgår att marginaleffekten som kommer av höjd barnomsorgsavgift och sänkt bostadsbidrag påverkar kvinnors inkomst i större utsträckning än mäns. Marginaleffekt av ökad inkomstskatt och höjt underhållsstöd har emellertid större betydelse för män. Marginaleffekt av minskat socialbidrag har störst betydelse för de med kort deltid, företrädesvis för män. Marginaleffekterna för deltidsanställda är lägre än för heltidsanställda till följd av att de får en lägre inkomstskatteökning än heltidsarbetande. Grundavdragets konstruktion har en omfördelande effekt och gynnar dem med lägre inkomst. Tabell 2.12 visar hur stora marginaleffekterna är för olika typer av transfereringar när personer med olika tjänstgöringsgrad ökar sitt förvärvsarbete. 8 Fördelningspolitisk redogörelse Prop. 2004/05:100 Bilaga 3. Tabell 2.12 Marginaleffektens storlek efter arbetstidens omfattning 2003 Källa: HEK, SCB, beräkningar Vid sidan av inkomstskatten, som står för den största marginaleffekten, är det bostadsbidraget som innebär marginaleffekter, allra mest för kvinnor som arbetar kort deltid. Vissa påverkas också av marginaleffekter på grund av BTP (bostadstillägg till pensionärer), eftersom detta utgår till många med sjukersättning. Även underhållsstödssystemet kan generera höga marginaleffekter, huvudsakligen för män, som i större utsträckning än kvinnor är underhållsskyldiga. När marginaleffekter beräknas behandlas de olika delsystemen på ett enhetligt sätt. Men i realiteten kan de skilja sig åt genom att mer eller mindre snabbt ge kännbara effekter för den enskilde. Detta torde ha betydelse för bedömningen av vilka hindren är för människor att öka sin arbetstid. Om till exempel bostadsbidraget jämförs med underhållsstödet, ger en höjd inkomst en direkt och kännbar effekt när det gäller bostadsbidrag. Den som har fått höjd inkomst kan bli återbetalningsskyldig för bidraget. Förändring av underhållsstödet till följd av höjd inkomst sker först efter att antingen eller mottagaren initierat en omprövning av stödet. Det har således inte samma direkta effekt som bostadsbidraget. De marginaleffekter som berör kvinnor i större utsträckning har en mer direkt effekt än de marginaleffekter som berör företrädesvis män. Att kvinnor tar ett större ansvar för barnen ger således även utslag i marginaleffekterna. lämnade Jämställdhetspolitiska utredningen sitt betänkande Makt att forma samhället och sitt eget liv jämställdhetspolitiken mot nya mål (2005:66). Utredningen beskriver bland annat utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten . Utredningen konstaterar att skillnaderna i disponibel inkomst har minskat mellan kvinnor och män, att kvinnor har ökat och män minskat sitt arbetsutbud. Vidare har kvinnor minskat sitt obetalda arbete och gått om män i utbildningsnivå. Fler kvinnor arbetar heltid jämfört med . Den viktigaste förklaringen till den minskade skillnaden i disponibel inkomst mellan kvinnor och män är att kvinnor har ökat sitt förvärvsarbete. I en av utredningens underlagsrapporter9 redovisas en jämförelse av hur arbetstidens omfattning har utvecklats mellan sammanboende kvinnor och män. I diagram 3.1 visas arbetstid i avlönat arbete för olika kombinationer av arbetstid för kvinnor och män. De år som analyseras i utredningen är andra än i denna bilaga men genomgången är intressant och visar på några långsiktiga tendenser. Diagram 3.1 Sammanboende efter kombination av arbetstid i avlönat arbete 1991 och 2002 Arbetstid för kvinnor och män. Andel av alla sammanboende, procent 0 5 10 15 20 25 30 35 40 Källa: HEK, SCB Hushåll där båda makarna arbetar heltid har ökat . Andel familjer där mannen lönearbetar heltid 2005/06:1 BILAGA 4 och kvinnan lönearbetar deltid har minskat kraftigt, från till , . Andel hushåll där kvinnan arbetar heltid och mannen deltid har också ökat men med inte fullt en procentenhet. I sammanlagt av hushållen arbetar kvinnor mer än män. I av hushållen förvärvsarbetar varken kvinnor eller män. Sysselsatta kvinnor lönearbetar mer 2002 än . Skillnaden i arbetstid mellan makarna har således minskat. Mycket talar för att kvinnor kommer att öka sitt betalda arbete ytterligare, vilket är en viktig förutsättning för ökad ekonomisk jämställdhet. visar utredningen att ensamstående föräldrar, särskilt ensamstående kvinnor med barn, har haft en sämre ekonomisk välfärdsutveckling jämfört med sammanboende. Ensamstående kvinnor med barn har inte återhämtat den sysselsättningsfrekvens gruppen hade och inkomsterna för dem har utvecklats sämre än sammanboende kvinnors och mäns inkomster. En större andel av de ensamstående kvinnorna med barn arbetade deltid jämfört med . Har den ekonomiska jämställdheten ökat ? i Forskarrapporter till jämställdhetspolitiska utredningen 2005:66.