prop · GT03171 · 2006-03-22 00:00:00 — I många fall består flottan av gamla fartyg och de nyinvesteringar i moderna kustfiskefartyg som krävs för en utveckling är låga. Generellt präglas fångstsektorn av traditionellt tänkande och svagt marknads- kunnande. I vissa fisken är situationen omvänd och det har gjorts större investeringar än vad som är företagsekonomiskt optimalt. Detta i kombination med ökade energipriser ger en sämre konkurrenssituation gentemot andra livsmedel och påverkar lönsamheten. Konkurrensen från norsk odlad lax påverkar också lönsamheten. Avseende livsmedelskonsumtion har sill- och skarpsillbestånden i en svag marknad och konsumtionen av färsk sill/strömming kommer troligen ytterligare att minska på den svenska marknaden. inte nya marknader utvecklas kommer avsättningsproblemen att bli omfattande som industrifisket, dvs. sill- och skarpsillfiske för Skr. 2005/06:171 icke humankonsumtion, i har höga kostnader framför allt beroende på att fiskmjölsfabrikerna ligger i . Mark- nadspåverkande är också en negativ konsumentreaktion med sjunkande priser till följd av att fiskeriförvaltningen inte tar tillräckligt ansvar för resurserna. Fritidsfiskare kan delas in i de som använder handredskap (spö, lina, krok för t.ex. mete, spinnfiske eller flugfiske), ofta benämnda sportfiskare, och de som fiskar med mängdfångande redskap (nät, ryssjor mm). Tillsammans är de en stor nyttjare av den biologiska resursen. Fisketurism och fisketuristiskt företagande bygger till största delen på sportfiske (se kap. 9.1). I Fiske 2005 En undersökning om svenskars fritidsfiske (Finfo 2005:10, informerar) redovisar i samarbete med att i fritidsfiskar ca 3,1 miljoner svenskar, varav ca 2,3 miljoner svenskar i åldern är sportfiskare. Sportfiske är ett aktivt fritidsintresse och skälen till fritidsfiske är många. Det ger möjlighet till fiske, spänning, naturupplevelser, gemenskap och fysisk aktivitet och är ofta ett livslångt intresse. Sportfisket är flexibelt och uttaget av fisk kan ofta anpassas till krav om återutsättning av fisk. Antalet fiskedagar för svenska sportfiskare uppgår till ca 22 miljoner dagar och ca 29 miljoner dagar för fritidsfisket totalt. Antalet fisketuristiska dagar, dvs. då sportfiskaren har varit borta minst i samband med sportfiskeaktiviteten, har beräknats till ca 4,8 miljoner. I samband med fritidsfiske spenderades ca 2004. De största utgiftsposterna var ca för fiskeutrustning, för resor till och från fiskeplatser och för båtkostnader. I finns drygt 300 fisketuristiska företag där direktomsättningen beräknades till ca 2002. Undersökning Fiske 2005, som bygger på intervjuer, visade ett totalt uttag av fisk på ca , varav återutsattes. Undersökningen visade att fångades med handredskap och med mängdfångande redskap. De för fritidsfisket, i kilo räknat, viktigaste arterna är abborre, gädda, öring, makrill, sill/strömming, torsk och lax. förutsättningar för fritidsfiske och fisketurism är unika. Förutom den kustzonen finns mer än 90 000 sjöar och tusentals kilometer rinnande vatten. Huvuddelen av alla dessa vatten med ett rikt och varierat utbud av fiskarter över hela landet är tillgängliga för den fiskeintresserade. Detta är en unik situation jämfört med många andra länder inom den Europeiska gemenskapen. rätten garanterar alla god fysisk tillgänglighet till naturen och fiske- vattnen och utgör tillsammans med det fria handredskapsfisket längs hela och i de fem största sjöarna, , , , och , grunden för den omfattande verksamhet som det svenska fritidsfisket representerar. Fisketuristisk verksamhet liksom fritidsfiske i stort bedrivs i allmänna och i privata fiskevatten både längs kusten och i inlandsvatten. Fritidsfiske och fisketurism har positiva folkhälsofaktorer och kan utövas av alla befolkningskategorier. Det bidrar även till ett biologiskt kunskapsbildande som är positivt för en hållbar utveckling. Det finns goda förutsättningar för sportfiske i naturnära storstadsområden där både intresset och en ökad fisketurismen till landsbygden kan främjas. Utveck- lingsmöjligheterna är stora då det finns en stor svensk och europeisk efterfrågan som resursen generellt tål ett ökat fiske i outnytt- jade vatten och av outnyttjade arter. Verksamheten bidrar av naturgivna skäl till en levande landsbygd med stora tillgång till fiskevatten runt om i hela landet. En utveckling kan därmed även ge regionala sysselsättningseffekter, inte bara genom det direkta fisket utan även genom efterfrågan på övriga tjänster som t.ex. mat, logi och utrustning. De fisketuristiska företagens kombinationsmöjligheter med traditionellt yrkesfiske, vattenbruk, jaktturism och annan naturbaserad turism är sannolikt en potential för ökat företagande. Därför borde det finnas möj- ligheter till produktutveckling och prisdifferentiering för entreprenörer på landsbygden. Liksom för alla kategorier fiskande är fiskresursen som kan utnyttjas svår att beräkna. Långsiktig förvaltning och fiskevård är nödvändig. Miljö- förstöring, annan verksamhet som påverkar vattenområdet och över- beskattning av bestånden, kan orsaka att resursens tillstånd försämras, vilket kan påverka såväl möjligheten för fiske som det fisketuristiska företagandet. Dessa omständigheter kan även påverka investeringsviljan för verksamheten inom området. Ett behov av att utveckla produktkvalitet och marknadsföring finns inom fisketurismen. i ett internationellt perspektiv är omfattningen av det svenska vat- tenbruket, med en total produktion om ca , blygsam. Produktio- nen består såväl av matfisk som av fisk för utsättning. Matfiskodling, som har minskat i förhållande till 2003, uppgick till i beräknad hel färskvikt. Den består till övervägande del, , av regn- båge men även musslor, ål, och kräftor. Det sammanlagda värdet av matfiskproduktionen inom vatten- bruket har beräknats till . Motsvarande värde var . Produktionen av fisk, som nyttjas för utsättning i främst sötvatten, skattas till . Även här är regnbåge den dominerande arten. Värdet av denna fiskproduktion beräknas till . Uppskattningsvis uppgår antalet helårsarbetskrafter totalt till 200 inom det svenska vattenbruket. Enligt och statistik fanns det i 120 odlingar som odlade matfisk och 113 odlingar som producerade fisk för utsättning. Odlingar för fisk och kräfta för utsättning har uppgått till drygt 100 stycken. Utvecklingen visar på att matfiskodlingen av regnbåge volymmässigt har varit ca , medan antalet matfisk- odlingar har halverats . Huvudsakligen beror detta på en ägarkoncentration och behovet av en rationell produktion med till- räckligt stor skala på verksamheten. Lax och öring odlas inte längre som matfisk i . Rödingodlingen ökade då kvantiteten halverades. Detta orsakades av extremt varma somrar i följd. Fiskodlingsverksamheten bedrivs främst i sötvatten. Produktionen av regnbåge är koncentrerad till och till vissa delar av och . odlas huvudsakligen i . Längs odlas musslor och odling av kräftor och regnbåge för direktförsäljning är spridd i södra delen av . Ålodling före- kommer endast i och . En stabil efterfrågan av fisk för utsättning i främst sötvatten har resulte- rad i en stabil ekonomisk situation för flertalet av de företag som specia- liserat sig på detta. Många företag har gått över till att bara odla för utsättning liksom att tidigare rena matfiskodlingar numera kombinerar sin produktion. Den traditionella matfiskodlingen som slaktade för infrysning finns i princip inte kvar på grund av bristande lönsamhet i konkurrens med bl.a. norsk lax. (ca 50 tons års- produktion) har levt vidare tack vare en kombination med beredning och egen försäljning. ägs största delen av svensk matfiskodling av åländska företag. Huvuddelen av produktionen förädlas på och säljs på den finska marknaden. Priserna på ger acceptabel lön- samhet trots problem med varma somrar . Ål- odlingens lönsamhet är starkt kopplad till priset på fisk för utsättning. Kräftodling är till stor del binäring till annan verksamhet, ofta jordbruk. I musselodlingen finns en handfull företag varav alla utom ett har odlingen som binäring. Lönsamheten är inte tillräcklig, i huvudsak bero- ende på marknaden. omfattande vattenresurser är en tillgång och förbättringar av- seende vattenbrukets miljöbelastning har gjorts under det senaste decen- niet. Rödingen som har ökat i produktionsvolym, för- utom på grund av varma somrar, är en högprisart. De svenska produkterna har ofta en bra lokal marknad och det finns ett högt tekniskt kunnande i sektorn. Svenskt vattenbruk har dess- utom internationellt sett ett gott fisksjukdomsläge. utveckla nischprodukter (arter), vilka ger högre priser är relativt goda då hälsotrenden inom livsmedelkonsumtionen borde ge ökad efterfrågan på fisk generellt och sviktande och/eller överutnyttjade naturbestånd ökar intresset för odlad fisk. Även situationen med en försämrad miljö i hav och insjöar med bl.a. miljögifter kan ge ökad efterfrågan. Vattenbrukets produktion för fisketurism och sportfiske är en möjlighet för en stabil och ökande marknad. Odling av blåmussla har expanderat mot bakgrund av odlingsformens positiva miljöeffekter. Vidare har betydande miljömässiga framsteg skett inom vattenbruket , både avseende närsaltproblematik och fisksjukdomar. har sämre konkurrensförutsättningar än vissa andra länder bero- ende på bl.a. klimat och höga arbetskraftskostnaderna samt bristande till- gång till ägarkapital. Det försvårar möjligheterna att möta en ökad konkurrens från både låglöne- och grannländer, vilket kan ge lägre priser bl.a. på . Utsläppen av närsalter och bristande lönsamhet har varit de mest betydelsefulla faktorerna för att förklara vattenbrukets blyg- samma utveckling i landet. Det finns en stark geografisk koncentration av svensk fiskberednings- industri och i ett länsperspektiv svarar för av de ca 1 700 personer som är sysselsatta i sektorn. Det näst största länet är som står för . har antalet sysselsatta mins- kat. Detta har främst skett i företag större än 20 personer. De fem största företagen svarar dock fortfarande för av den totala omsättningen och för av sysselsättningen. Den svenska beredningsindustrin har ett stort produktutbud, alltifrån filead sill och strömming samt torsk till färdigrätter, inläggningar, kaviarersättningar och olika rökta produkter. Huvuddelen av värdet kommer från olika former av sillprodukter. var industrins omsättning och rörelse- resultat mer är halverades 2003 jämfört med året innan och uppgick till . De totala personalkostnaderna uppgick till 630 mil- joner kronor, vilket är av omsättningen och högre jämfört med , trots att antalet anställda minskat med 113 personer (). Netto- omsättningen per anställd är och jämfört med annan livsmedelsindustri förefaller beloppet lågt då t.ex. mejeri- och glass- industrin har . De totala råvaruinköpen uppgick till vilket är av omsättningen och också en fördyring jämfört med . Som en jämförelse kan nämnas att de totala svenska landningarna 2003 Den huvudsakliga delen av råvarorna importeras från . Importen av förädlade fiskprodukter uppgick till medan export av förädlade fisk- produkter var . Den svenska fiskberedningsindustrin kännetecknas ett högt tekniskt kunnande, stort marknadskunnande och en medvetenhet om produkt- utveckling. Sektorn har en stor export av förädlade produkter och största delen av industrin är oberoende av svenska kvoter och landningar. Strukturen visar på få och stora företag med tillgång till investerings- kapital. I likhet med yrkesfisket och vattenbruket finns möjligheter till ökad efterfrågan i och med hälsotrenden hos konsumenterna och en ökad ekonomisk tillväxt och nya marknader i EU:s nya medlemsstater samt och . Avgörande för detta är en ökad tillgänglighet i konsumentledet som ger större marknad. För beredningsindustrin kan odlad fisk till viss del ersätta viltfångad. har, i förhållande till låglöneländer, höga arbetskraftskostnader vilket ger ökad konkurrens från dessa länder på bl.a. beredda fisk- produkter. Industrins stora importandel ger beroende av fluktuationer i bestånd och av valutaförändringar. Långsiktigt kan råvarubrist uppstå på grund av nedfiskade bestånd med långa perioder av fiskestopp. Vidare har negativa konsumentreaktioner uppstått till följd av t.ex. nedfiskade torskbestånd i och miljögiftsproblematiken. Detta har inneburit en känslighet för trender och stämningar som fått effekt för investeringsbesluten. (Food and , FAO) räknar globalt med ett relativt utbud av fiskeriprodukter trots de sviktande biologiska resurserna samt uppskattar att en ökad efterfrågan beror på den ekonomiska tillväxten (se FAO rapport och fram- tid ()). Resultatet kan innebära ökade priser men dessutom kan påräknas ökande krav från konsumenterna på spårbarhet och miljö- vänliga fiskesätt. Den ökande efterfrågan på fisk/skaldjur kommer i allt väsentligt att tillgodoses genom en ökad odling (vattenbruk). Den inter- nationella handeln bedöms också öka. FAO uppskattar att priset på fisk i genomsnitt ökar . En fortsatt stark efterfrågan på bottenlevande fisk (torsk, flatfisk etc.) kan förväntas och för de pelagiska arterna verkar både marknaden och bestånden ljusa för makrill, siklöja och sill samt skarpsill från . I och med att landningar av sill i , efter förhand- lingarna , får ske i kan kvaliteten för human- konsumtion garanteras. För sill/strömming och skarpsill i är marknaden svårbedömbar bl.a. på grund av miljögifter som påverkar både landningarna för humankonsumtion och för fiskmjöl samt fiskolja. 2005/06:171 En stark tillväxt i omgivande marknader som t.ex. och skulle troligen öka efterfrågan på pelagisk fisk från , framför allt skarpsill. Det är dock svårt att bedöma östersjöfiskens konkurrens- kraft i förhållande till andra tillgängliga råvaror. För skaldjursmarknaden kan man räkna med en ökad efterfrågan av både sötvattenkräfta och havskräfta, men färska kokta räkor kommer att utsättas för en ökad konkurrens speciellt från danska företag men även andra aktörer kan förekomma. Marknaden för odlad fisk, i första hand lax, domineras av utbudet från och , vilket kommer att medföra fortsatt pressade priser trots en ökad marknadstillväxt. För musslor kan det förväntas bli en fortsatt stark konkurrens både på den svenska marknaden och på exportmarknaden från europeiska och utomeuropeiska odlare. är det troligt att försäljningskanalerna änd- ras. Det är troligt att elektroniska auktioner eller andra former av elektro- nisk försäljning kommer att öka. För framför allt det småskaliga fisket och insjöfisket kan detta innebära lägre försäljningskostnader och lägre transportkostnader jämfört med nuläget eftersom marknaden blir effekti- vare. Erfarenheterna av elektroniska auktioner i är att yrkesfiskarna generellt varit positiva. Däremot har responsen hos upp- köparna varit begränsad. Förbättrade och snabbare transporter till upp- köpare är också en viktig aspekt för att det elektroniska systemet skall kunna få ett större genomslag. Marknaden för fiskprodukter möter viss försvagning i efterfrågan på grund av debatten om utfiskning. Den svenska fiskkonsumtionen är hög vid en internationell jämförelse. Fisk är nyttig mat och det ökande intresset som finns för livsmedels effekter för hälsan bör utnyttjas. rekommenderar en ökad fiskkonsumtion. har fisklivsmedel rätt att använda sig av "gröna nyckel"- märkning. Detta är viktigt liksom att nya forskningsresultat om fiskens hälsoeffekter når ut till återförsäljare och konsumenter. Intresset har även ökat för miljömärkta livsmedel. 6Övergripande nationell strategi för svenskt fiske 20072013 Ett viktigt instrument för genomförande av åtgärder inom den gemen- samma fiskeripolitiken är strukturstödet till fiskerinäringen och till viss del för fisketurismen. Ett nytt program för fiskerinäringens utveckling På grund av meningsskiljak- tigheter mellan medlemsstaterna har inte rådsförordningen för den kommande perioden 20072013 för Europeiska fiskerifonden slutligt bestämts och det är oklart när detta kan ske. Enligt kommissionens förslag till rådsförordning, KOM(2004) 497 slutlig, skall en nationell strategisk plan för fiskerinäringen upprättas. Planen skall inte bara täcka de traditionella aspekterna av finansiellt stöd utan också omfatta de faktorer som påverkar fiskerinäringen som t.ex. Skr. 2005/06:171 tillståndet för miljön, regionala aspekter och hur fiskerikontrollen Kommissionen har betonat att den strategiska planen skall återspegla medlemsstaternas ambitioner och prioriteringar. Kravet på en strategisk plan fanns inte under förra programperioden. Härutöver skall, enligt förslaget till rådsförordning, ett operativt pro- gram utarbetas för perioden 20072013, vilket skall godkännas av kom- missionen. Ekonomiskt stöd från Europeiska fiskerifonden skall syfta till att stödja den gemensamma fiskeripolitiken så att levande akvatiska resurser nyttjas och vattenbruket utvecklas ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart, främja en hållbar balans mellan EU-flottans kapacitet och fisk- resurser, främja en hållbar utveckling av insjöfisket, förbättra driftstrukturernas konkurrenskraft och utvecklingen av ekonomiskt livskraftiga företag inom fiskerinäringen, värna om miljön och naturresurserna, uppmuntra hållbar utveckling och förbättringar av livskvaliteten i havs-, sjö- och kustområden som påverkas av fiske- och vatten- bruksverksamhet, samt främja jämställdhet mellan kvinnor och män i utvecklingen av fiskerinäringen och fiskeområdena. Förslaget till rådsförordning innehåller fyra olika prioritetsaxlar där åtgärder som är stödberättigade preciseras. Axel I: Anpassning av gemenskapens fiskeflotta Stöd till fartygsägare och fiskare för såväl tillfälligt stillaliggande som permanent upphörande där villkor kopplas till minskningar av fiske- ansträngningen och flottans totala kapacitet. Stöd kan även ges till vissa investeringar ombord men får enligt förslaget inte påverka kapaciteten, varken avseende tonnage (BT) eller motorstyrka (kW) eller öka fartygets förmåga att fånga fisk. Särskilt utpekas nya tekniska lösningar, minskad påverkan på ekosystem och havsbottnar samt utbyte av redskap för att uppnå ökad selektivitet. Socioekonomiska åtgärder för diversifiering, utbildning, omskolning och förtidspensionering ingår också. Axel II: Vattenbruk, insjöfiske, beredning och saluförande av fiske- och vattenbruksprodukter Stöd kan lämnas för vissa produktiva investeringar under förutsättning att överskottskapacitet och negativa effekter för resursbevarandet inte upp- står. Åtgärderna skall bidra till en utveckling av fiskerinäringen under miljömässigt positiva former. Bland annat föreslås en miljöersättning , liknande de i landsbygdsprogrammet, för miljövänligt vattenbruk. Kommersiellt insjöfiske kan få stöd i enlighet med reglerna för havsfisket, förutom för tillfälligt stillaliggande. Axel III: Åtgärder av gemensamt intresse Dessa åtgärder skall vara av gemensamt intresse för att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken. Särskilt avses kollektiva åtgärder, skydd och utveckling av akvatisk fauna och flora, inkl. i sötvatten, utsättning som en del i åtgärder reglerade av gemenskapen, investeringar i fiskehamnar, utveckling av nya marknader, pilotprojekt samt modifika- tioner för att använda fiskefartyg för annat än fiske. Axel IV: Hållbar utveckling av fiskeregioner Medlemsstaterna skall peka ut särskilda regioner med låg folktäthet som är beroende av fiske, ett fiske på tillbakagång eller små fiskesamhällen. Syftet med stödet som kan lämnas i dessa regioner är att främja upprätt- hållandet av ekonomisk och social utveckling av regionerna men också att ge såväl mervärde till fiske- och vattenbruksprodukter som att bibe- hålla sysselsättning inom fiskerinäringen. Åtgärderna som kan erhålla stöd kan innebära exempelvis konkurrens, ekoturism, diversifiering, höjt förädlingsvärde och kulturmiljö. Åtgärderna skall ske inom ramen för lokala grupper med ett nerifrån-och-upp-perspektiv. Nuvarande program för fiskerinäringen finansieras dels med EU-medel ur Fonden för fiskets utveckling (FFU), dels med nationella medel. De närmare budgetmässiga förutsättningarna för det kommande programmet är inte fastställda . EU:s s.k. långtidsbudget (finansiella perspektivet) och den budgetkategori ur vilken åtgärderna skall finansie- ras, fastställdes av . Dock återstår förhandlingar med och den slutliga nationella tilldelningen från EU är ännu inte fastlagd. Omfattningen av den nationella medfinansieringen är bl.a. avhängig tilldelningen av EU-medel till det svenska programmet. Regeringen avser att återkomma till de finansiella frågorna. 6.2Strategiska mål och riktlinjer 20072013 I det följande redogör regeringen för den övergripande nationella strate- giska inriktningen. överlämnade ett förslag till nationell strategisk plan för den svenska fiskerisektorn. I framtagandet av förslag har såväl skriftligt material inhämtats från fiskerinäringens olika verksamhetsgrenar som en hearing genomförts då ett stort antal berörda intressenter och organisationer deltog. höll en hearing där del- tagarna hade fått ta del av förslag i förväg. De inbjudna hade också möjlighet att komma in med skriftliga kommentarer. Regeringens bedömning: Målet för livsmedelspolitiken är en ekolo- gisk, ekonomisk och socialt hållbar livsmedelsproduktion som speglar konsumenternas efterfrågan. Detta övergripande mål bör vara styrande för kommande programperiod 20072013 i . strategiska inriktningen på fiskets område skall vara ett uthålligt nyttjande av fiskbestånden i ett ekosystemperspektiv och med tillämpning av försiktighetsprincipen. Detta är också grunden i den gemensamma fiskeripolitiken och kräver ökad kunskap om fiskarternas roll i ekosystemet samt en anpassning av fiskeansträngningen till tillgängliga resurser. Strategin skall också bidra till att de av fastställda miljökvalitetsmålen uppnås. För att uppnå ett uthålligt fiske skall ett ökat samförstånd och er- farenhetsutbyte genom en förbättrad dialog mellan forskare, administ- ratörer, miljöorganisationer och olika kategorier fiskande utvecklas vidare. Detta främjar ett bättre kunskapsunderlag och förvaltnings- beslutens legitimitet. Kompetensutveckling gynnar denna dialog och en anpassning av näringen. En fiskerinäring och ett fisketuristiskt företagande som är anpassat till ett hållbart nyttjande skall ha en långsiktig lönsamhet och kunna utgöra en stabil ekonomisk verksamhet med betydelse för den regio- nala utvecklingen. Dessa verksamheter spelar i många fall en viktig roll för landsbygden. En god utveckling i fiskeberoende områden skall främjas med ett beaktande av samtliga näringsgrenar som nyttjar fisk- resursen. Lokalt engagemang skall stödjas. Konsumentperspektivet skall ha en mer framträdande roll i diskus- sionen om näringens framtid. I konsumentperspektivet ligger också en folkhälsoaspekt avseende såväl konsumtion av livsmedel som fritids- fiskets betydelse för livskvalitet. Det är av vikt att information om fiskprodukternas ursprung, s.k. spårbarhet, blir tydlig för att ge konsumenten möjlighet att göra val utifrån såväl livsmedelssäkerhet som resursernas hållbara och lagliga nyttjande. förslag: Överensstämmer i stort med regeringens bedömning. Remissinstanserna: , (Sportfiskarna), , , i och saknar en mer övergripande vision för den svenska fiskerisektorn och behovet av uppföljningsbara mål betonas särskilt. menar att den fysiska planeringen spelar en viktig roll för att lösa konflikter. Sportfiskarna, fiskeråd, i , () påpekar särskilt att den breda allmänhetens fiske för rekreation och möjligheten till företagsutveckling inom denna verksamhet i stort sett saknas i förslaget. SLU betonar särskilt möjlig- heterna för vattenbrukets utveckling och regionala betydelse. Även betonar betydelsen av vattenbruksverksam- heten och de odlingar som bidrar till resursen och fritidsfisket genom sättfisk samt möjligheter att utveckla produktionen av nischprodukter. Sveriges kust- och insjöfiskares organisation påtalar betydelsen av genuint husbehovsfiske, dvs. ingen försäljning av fångst, för olika regioner.