prop · GT03112 · 2006-03-20 00:00:00 — Enligt UR kommer produktions- kostnaderna att sjunka kommande år. UR inser värdet av att tillsätta en kommitté men betonar att en sådan enbart bör hantera sam- arbetsfrågor mellan företagen. Bakgrund: Av UR:s nuvarande sändningstillstånd framgår att före- taget skall erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av hög kvalitet. UR skall koncentrera sin programverksamhet till utbild- ningsområdet. Programverksamheten skall bedrivas inom utbildnings- områdena förskola, barn- och ungdomsskola, högskola och vuxenutbild- ning och inriktas på att förstärka, bredda och komplettera de insatser som görs av andra på dessa områden. Användarna av UR:s program- verksamhet, särskilt inom utbildningsväsendet, skall ges möjligheter att framföra synpunkter och önskemål på programverksamheten. UR:s verksamhet finansieras i huvudsak via TV-avgiftsmedel. UR har dessutom fått medel via Myndigheten för skolutveckling för att producera utbildningsprogram avsedda för kompetensutveckling av lärare. I samarbete med SVT startade UR Kunskapskanalen. Kanalen sänds på samma kanalplats som Barnkanalen. Skälen för regeringens förslag: Regeringen kan konstatera att produktionen av utbildningsprogram är en viktig del av det samlade public service-utbudet. Regeringen delar kommitténs bedömning om att utbildningssektorn i vid mening genom radio och TV i allmänhetens tjänst kan få viktiga bidrag till den verksamhet som bedrivs och att den ofta har en annan karaktär än de som förmedlas i reguljära utbildnings- former. Etersända utbildningsprogram kan också nå alla medborgare oberoende av utbildningsbakgrund, ekonomiska förutsättningar och geografisk hemvist. beslut inför den nuvarande tillståndsperioden innebar att UR fick i uppdrag att i högre utsträckning koncentrera sin verksamhet till utbildningsprogram. Regeringen kan konstatera att detta förtydligande av UR:s uppdrag fått positiva effekter. Regeringen föreslår därför att verk- samheten även fortsättningsvis skall ha samma inriktning. Kommittén konstaterar att UR tagit viktiga steg för att tillgängliggöra sitt utbud. Företaget har självt framfört önskemål om att företagets mediepedagogiska uppdrag skall tydliggöras, något som bl.a. Folkbild- ningsförbundet stödjer i sitt remissvar. Regeringen anser att det är en Prop. 2005/06:112 viktig del av UR:s uppdrag att se till att programmen når sin publik och Tillgängligheten till och kunskap om programmen skall därför även fortsatt ägnas särskild uppmärksamhet. En central del av UR:s uppdrag är att utbildningsväsendets olika orga- nisationer skall ges möjlighet att framföra synpunkter och önskemål på verksamheten. UR skall tydligt redovisa sina kontakter med olika delar av utbildningsväsendet. UR skall också fortsättningsvis ha möjlighet att söka och ta emot all- männa medel för programverksamhet inriktad på särskilt angelägen fort- bildning av lärare. Regeringen förutsätter att UR:s program bereds plats i SVT:s och SR:s sändningsutrymme på tider som ger utbildningsprogram goda möjligheter att nå sin publik. Eventuell oenighet vid fördelning och placering av sändningstid bör även fortsättningsvis lösas enligt lagen (1999:116) om skiljeförfarande. Det är viktigt att UR på rimliga villkor kan använda arkivmaterial från radio och TV för olika utbildnings- program. Mot bakgrund av den kritik som kommittén lämnat avseende UR:s produktionskostnader avser regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att ta fram förslag till hur ett effektivare resursutnyttjande kan åstadkommas. Vidare har Utbildnings- och kompletterat kommitténs redovisningar och analyser av programföre- tagens produktionskostnader och kostnadsredovisningar och avser att ge programbolagen i uppdrag att redovisa på vilket sätt man avser att för- bättra sin redovisning för att öka möjligheterna till jämförelser mellan bolagen. Regeringen återkommer till båda dessa frågor under avsnitt 14. 11Teknisk utveckling och distribution av radio och TV Regeringens förslag: Programföretagen skall sända ljudradio och tele- vision till hela landet, vilket innebär att av den fast bosatta befolkningen skall kunna ta emot sändningar i marknät. Den pågående digitaliseringen av marknätssändningar för TV innebär att AB:s och AB:s sänd- ningstillstånd för television skall avse digitala marknätssändningar och kompletteras med tillstånd för analoga sändningar till dess att sändning- arna i det analoga marknätet är avslutade. Programföretagen skall delta i den tekniska utvecklingen av produk- tions- och distributionstekniker för radio och TV. Programföretagens produktion och distribution skall präglas av strävan att nå ut till tittare och lyssnare med programverksamheten. Programföretagen får inte utan regeringens medgivande förändra sin kärnverksamhet i betydande omfattning genom att t.ex. starta permanenta nya programkanaler eller liknande tjänster. Kommitténs bedömning och förslag överensstämmer med regering- ens förslag. Remissinstanserna: och avstyrker förslaget om att programföretagen skall inhämta regeringens medgivande vid start av ny tjänst. och tillstyrker för- slaget om att regeringens medgivande bör inhämtas. Utbild- ningsradio anser dock att detta endast bör gälla under förutsättning att det gäller permanenta kanaler av betydande omfattning. anser att nya tjänster skall underställas frågan om vilket mervärde lyssnare respektive tittare skulle få av tjänsten. Skälen för regeringens förslag Distribution av radio och TV med olika tekniker Den tekniska utvecklingen fortsätter att påverka radio- och TV-medierna. Under nuvarande tillståndsperiod har produktionen av radio och TV alltmera övergått till digital teknik. Digitaliseringen har medfört att nya plattformar för distribution har utvecklats och att produktion och distri- bution av en större mängd innehåll har blivit möjlig. Det är viktigt att programföretagen strävar efter att göra sin kärnverksamhet tillgänglig i de distributionsformer där utbudet efterfrågas av publiken, ett exempel är () utsändning av programverksamheten över Internet. Alla distributionsformer för TV digitaliseras, men det sker i olika takt. Digitaliseringen av TV-sändningar sker inte bara i utan i hela världen. I uppmuntras övergången till digitala TV-sändningar av som har satt upp ett mål om att övergången bör vara helt genomförd i alla medlemsstater . Satellitdistribution inledde övergången och alla TV-sändningar från satellit riktade mot är nu digitala. De största kabelnäten erbjuder hushållen möjlighet till digital mottagning, men har inte genomfört någon aktiv övergång, utan parallellsänder analogt och digitalt. Nya distributionsformer som bygger helt på den digitala tekniken. Digitaliseringen av marknätsdistributionen av TV-sändningar har gått in i ett avgörande skede. Ett digitalt marknät för TV-distribution har i enlighet med riksdagsbeslut successivt byggts ut och täcker nu av fast bosatta befolkning (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59 och prop. 2002/03:72, bet. 2002/03:KU33, rskr. 2002/03:196). fattade beslut om att övergången till digitala sändningar i marknätet skall vara helt genomförd (prop. 2003/04:118, bet. 2003/04:KU24, rskr. 2003/04:231). Regeringen fattade och genom ändringar i AB:s (SVT), AB:s (UR) och TV4:s sändningstillstånd beslut om hur övergången skall ske etappvis i hela landet. Digitaliseringen av marknätssändningar för TV innebär inte någon av- görande förändring av de villkor som gäller för distribution eller mot- tagning av TV i allmänhetens tjänst. Marknätssändningar kommer även under kommande tillståndsperiod att utgöra en bas för utsändningar både för radio och TV, inte minst eftersom de är särskilt väl lämpade för okodade sändningar. Även när det gäller radion pågår en omfattande teknikutveckling av olika distributionssätt. SR startade provsändningar av digital radio med DAB-teknik (Digital Audio Broadcasting) . Framtiden för den digitala radion har varit föremål för en utredning i två steg. En sär- skild utredare lämnade ett delbetänkande Digital Radio. Kartläggning och analys (SOU 2002:38) . Delbetänkandet utgjorde ett underlag till den parlamentariska kommitté som fick i uppdrag att genom en samlad analys ta ställning till den digitala radions framtid. Kommittén lämnade sitt slutbetänkande Digital Radio (SOU 2004:16) . Regeringen lämnade skrivelsen Digital distri- bution av radio (skr. 2005/06:66) till . I skrivelsen konstateras att distributionen av ljudradio fortsätter att digitaliseras. Flera tekniker finns eller håller på att utvecklas för digital radiodistribution. Regeringen pekar på flera skäl till att inte fatta beslut om att välja en teknik framför andra. Regeringen anser att fördelarna för konsumenterna inte är klar- lagda och att andra tekniska lösningar än DAB-tekniken inte har prövats fullt ut. Vidare pekar regeringen på att framgångarna för DAB-radion i andra länder varit begränsade. Mot den bakgrunden gjorde regeringen bedömningen att det inte är aktuellt med ett beslut om att påbörja en ut- byggnad av DAB-tekniken och inleda en avstängning av sändningarna i FM-nätet. Regeringens bedömning innebär inte att någon distributions- form av radio utesluts. Fortsatt försöksverksamhet med olika digitala sändningstekniker innebär i stället en flexibilitet och möjlighet att följa och ligga långt fram i den tekniska utvecklingen. Radio- och fick i uppdrag att utifrån ett brett perspektiv följa utvecklingen av tekniker för digital distribution av ljud- radio och ta fram underlag för en löpande bedömning av olika tekniker. Uppdraget skall utföras i dialog med SR, SVT och UR, övriga företag och organisationer inom radio- och TV-branschen, berörda myndigheter och andra relevanta aktörer. Radio- och skall slutligt redovisa sitt uppdrag . Delrapporter skall lämnas , 2006 och 2007. SR, SVT och UR skall ha ett fortsatt uppdrag att sända ljudradio och television i hela landet, vilket innebär att av den fast bosatta befolkningen skall kunna ta emot marknätssändningar. Marknäts- sändningarna skall ske okrypterat och den tekniska kvaliteten skall vara fortsatt hög. Sändningarna skall ske med så hög säkerhet att eventuella sändningsavbrott blir så korta som möjligt. I samband med övergången till digitala sändningar för TV kommer kraven att successivt överföras för att gälla sändningar i ett digitalt marknät. Det betyder att kravet på täckning för de digitala sändningarna vid slutet av övergången kommer att motsvara det krav som funnits för de analoga sändningarna i mark- nätet. Teknisk utveckling och nya tjänster Radio och TV i allmänhetens tjänst bör även framgent ha goda möjlig- heter att delta i den tekniska utvecklingen, något som bl.a. motiveras av möjligheten att fördjupa programverksamheten och skapa nya vägar för Prop. 2005/06:112 kommunikation med tittare och lyssnare. deltar aktivt i teknikutvecklingen finns det också större möjligheter för utveckling av tekniska lösningar som inte enbart sker i enlighet med kommersiella önskemål och behov. Det är viktigt att den tekniska ut- vecklingen, inte minst för tjänster och utsändning i marknät, tillgodoser de krav som ställs på radio och TV i allmänhetens tjänst, t.ex. när det gäller kvalitet och tillgänglighet. Tittarvänliga lösningar som öppna standarder och utveckling och tillgång till teknisk utrustning för fri-TV (sändningar som inte är kodade och därmed fritt tillgängliga) liksom teknik för att öka tillgängligheten för funktionshindrade är några sådana exempel. Den tekniska utvecklingen kan också utnyttjas för att skapa utrustning som medger mindre och enklare produktionsenheter och där- igenom kan stärka lokal produktion. Det finns anledning att framhålla att TV-avgifter är allmänna medel och att företagen därför bör iaktta försiktighet när det gäller sats- ningar på oprövad teknik eller teknik som inte alla lyssnare och tittare har tillgång till. Det är naturligt att ny teknik i ett inledningsskede inte kan användas av alla lyssnare eller tittare. Kravet på täck- ning gäller t.ex. för TV-sändningar med normal upplös- ning för stationär mottagning respektive för FM-radio men däremot inte för t.ex. den kompletterande verksamhet som bedrivs. Som beskrivits i avsnitt 7.2 är skiljelinjen mellan kärnverksamhet och kompletterande verksamhet emellertid inte alltid helt tydlig och kan också förändras över tiden. Om exempelvis en ny tjänst eller en ny distributionsstandard får ett brett genomslag måste ett företag som verkar i allmänhetens tjänst räkna med att den skall kunna göras tillgänglig för alla. Programföretagen behöver ta hänsyn till de ekonomiska och frekvensmässsiga förutsätt- ningarna för detta när de planerar satsningar på ny teknik. Programföre- tagen skall noga värdera kostnad och efterfrågan för varje enskild teknik. Regeringen anser i likhet med kommittén att en huvuduppgift för radio och TV i allmänhetens tjänst skall vara att fungera som en samlande kraft och erbjuda en utgångspunkt från vilken frågor av betydelse för hela samhället kan diskuteras gemensamt. Detta kräver en programverksam- het som inte splittras upp i alltför många olika kanaler och tjänster. Programföretagen får inte utan regeringens medgivande förändra sin kärnverksamhet i betydande omfattning, t.ex. genom att starta perma- nenta nya programkanaler eller liknande tjänster. Regeringens förslag: Programföretagen skall upprätthålla den höga säkerhet för produktion och distribution som utmärkt verksam- heten. Företagen skall ställa höga krav på de leverantörer som anlitas för programinsamling och distribution av egensändningar. De nuvarande principerna för företagens organisation och program- verksamhet under höjd beredskap och vid extraordinära händelser skall fortsätta att gälla. I likhet med den inriktning som gäller för samhällets beredskapsplanering i stort skall företagens planering inriktas mot extra- Utifrån en risk- och sårbarhetsanalys skall sänd- ningsverksamheten analyseras och värderas så att avbrott så långt som möjligt kan undvikas. Detta arbete skall ske efter samråd med Styrelsen för psykologiskt försvar. och skall vara skyldiga att sända meddelanden som är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det. Kommitténs bedömning och förslag: Frågan behandlas inte av kom- mittén. Radio och TV har en mycket viktig funktion att fylla i samband med stora olyckor och extraordinära händelser i samhället. Radio och TV i allmänhetens tjänst har därvidlag en särställning genom de höga krav på tillgänglighet som ställs på grund av TV-avgiftsfinansiering och den sär- skilda roll verksamheten intar i samhället. Programföretagens sändningar utgör en viktig informationskälla inte minst då samhället befinner sig under stor påfrestning eller i kris. Det är därför nödvändigt att företagens programproduktion och utsändning har en mycket hög säkerhet och ut- hållighet. (), () och () har därför ålagts sär- skilda beredskapskrav. reglerades kraven i särskilda avtal mellan staten och företagen, har principerna formulerats i sändningstillstånden. Programföretagen har två delvis olika uppgifter i beredskaps- hänseende. Det är av mycket stor betydelse att den ordinarie program- verksamheten kan upprätthållas med stora påfrestningar på samhället eftersom medborgarna kan antas ha extra stort behov av en oberoende förmedlare av nyheter, debatt och analys under stora olyckor och extraordinära händelser. Företagens roll som snabb informations- bärare kan också vara av avgörande betydelse för samhällets kris- hantering. I sändningstillstånden finns krav på företagen att kostnadsfritt sända myndighetsmeddelanden. Utöver detta har företagen ingått avtal med för utsändning av informations- och var- ningsmeddelanden, s.k. viktigt meddelande till allmänheten (VMA). I propositionen Radio och TV under höjd beredskap och vid svåra på- frestningar på samhället i fred (prop. 1996/97:158) konstaterades att den fredstida strukturen inom radio och TV så långt som möjligt bör behållas även under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. kvarstod bedömningen att programföretagen med upp- drag i allmänhetens tjänst vid höjd beredskap skall utgöra självständiga organisationer med totalförsvarsuppdrag och lyda direkt under reger- ingen. Företagen fick också ett fortsatt uppdrag att utarbeta beredskapsplaner för verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred vilket infördes i sändningstillstånden. Planeringen skall enligt dessa ske i samråd med och med Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) som därmed gavs en utökad roll för bered- skapsplaneringen för etermedia. Regeringen har konstaterat att programföretagen har skött sina uppdrag väl när det gäller beredskaps- planering. I propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002 2005 (prop. 2000/01:94) gjordes bedömningen att företagens beredskaps- planering var god och att den verksamhet som bedrevs fungerade väl och på ett ändamålsenligt sätt svarade mot de ställda kraven på området. Regeringen ansåg därför inte att några ytterligare åtgärder var nöd- vändiga. konstaterade regeringen i propositionen Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158) återigen att programföretagens bered- skapsplanering var god. Det kunde konstateras att den tekniska utvecklingen, och då särskilt digitaliseringen, innebar nya krav på före- tagens planering. I budgetpropositionen (prop. 2005/2006:1 utg.omr. 24) konstaterade regeringen att etermedierna hade stor betydelse i samband med den storm som drabbade södra och västra . Etermedierna bedömdes då ha haft den starkaste infra- strukturen av alla som finns för informationsspridning. Distributionssystemen för radio och TV har som konstaterats tidigare genomgått en genomgripande förändring. Radio och TV når nu lyssnare och tittare genom en mängd olika distributionsformer och med hjälp av många olika operatörer. Framförallt när det gäller TV har utvecklingen gått mycket snabbt. Utvecklingen kommer att fortsätta. har marknätsdistributionen fortfarande en särställning för radio och TV i allmänhetens tjänst genom den mycket höga tillgänglighet som utmärker sändningarna. Programföretagen är ålagda att sända i marknät som täcker av den fast bosatta befolkningen. I de analoga tillstånden har det tidigare funnits krav på , SVT och UR att anlita för marknätsdistribution. I de digitala till- stånden har motsvarande krav inte införts. Genom regeringsbeslut (regeringsbeslut I:101103) har villkoret tagits bort. Ändringen är föranledd av det nya regelverk för elektroniska kommuni- kationstjänster som införts och som inte medger förekomsten av direkta eller indirekta monopol. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg. omr. 24) konstaterat att det nya regelverket innebär förändringar för verksamheten inom . krav från staten som ägare vad gäller bolagets beredskapsåtgärder bör därför utgå. Istället innebär det nya regelverket att kan meddela föreskrifter om planering i fredstid för totalförsvarets behov av elektroniska kommu- nikationer. Detta sker då på samma sätt som för andra operatörer av elektroniska kommunikationstjänster. Förutsättningarna för samhällets beredskapsplanering har förändrats. Planeringsinriktningen avser numera en betydligt bredare hotbild än tidigare och tyngdpunkten har flyttats från hanteringen av krig till hantering av extraordinära händelser. Den förändrade plane- ringsinriktningen påbörjades i och med försvarsbeslut. sitionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:05) redovisade regeringen sin bedömning av det rådande säkerhetspolitiska läget. Skälen för regeringens förslag: Det kan konstateras att programföre- tagen upprätthåller en hög säkerhet när det gäller produktion och distri- bution och att detta är av stor betydelse både för verksamheten som sådan och för samhällets beredskap för stora olyckor och extraordinära händelser. Den höga säkerheten är mycket viktig även . Före- tagen skall därför också i fortsättningen åläggas att upprätthålla en hög säkerhet och uthållighet när det gäller produktion och distribution av egensändningar. Företagen bör därför ställa höga krav på sina leveran- törer vad gäller säkerhet och uthållighet för all programverksamhet inklusive programinsamling och distribution. Med hänsyn till marknäts- sändningars särskilda ställning för radio och TV i allmänhetens tjänst och att utsändningar i marknät ger goda möjligheter till mobil mottagning, är kravet på hög säkerhet extra viktigt just i denna utsändningsform. I enlighet med beslut med anledning av regeringens propo- sition Radio och TV under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred (prop. 1996/97:158, bet. 1996/97:KU3, rskr. 1996/97:18) skall den fredstida strukturen inom radion och televisionen bibehållas så långt som möjligt även vid extraordinära händelser och under höjd beredskap. Även om enskilda militära angrepp bedöms som osannolika under överskådlig framtid bör sändningstillstånden också innehålla bestämmelser om företagens roll vid höjd beredskap. Om höjd beredskap råder skall SR och SVT utgöra självständiga organisationer inom totalförsvaret och lyda direkt under regeringen. UR:s resurser skall i en sådan situation tillföras de två andra programföretagen. Den bedömning som angavs i ovan nämnda proposition när det gäller krav på företagens beredskapsplanering är däremot endast delvis giltig . Ett nytt planeringssystem för krisberedskap infördes . I likhet med vad som gäller för t.ex. statliga myndigheter, kommuner och lands- ting är det lämpligt att även programföretagen utifrån en risk- och sår- barhetsanalys tar fram beredskapsplaner för hur produktions- och driftstörningar skall undvikas vid olika typer av hot eller kriser. Planer för verksamheten under höjd beredskap behöver däremot inte upprättas. Detta förslag avseende krav på företagens beredskapsplanering sker således mot bakgrund av nya förutsättningar för samhällets beredskap. Programföretagen och SPF har fått del av ett utkast till proposition med denna innebörd. De har inte haft några invändningar. Mot denna bak- grund bedömer regeringen att beredningskravet är uppfyllt. Kravet på programföretagen att samråda med SPF vid beredskaps- planering kvarstår. Samrådsformerna bör avgöras av programföretagen och SPF gemensamt. I propositionen Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle (prop. 2005/06:133) redogör regeringen för avsikten att uppdra till berörda myndigheter att i samverkan med programföretagen gå igenom tekniska och administrativa förutsättningar för att klarlägga om det finns tekniska svagheter som behöver åtgärdas. Eftersom program- företagen är ålagda att anlita för utsändnings- tjänster och ett nytt regelverk gäller, bör inte programföretagen längre åläggas att samråda med vid beredskapsplanering. 13 Förutsättningar för myndigheternas tillsyn 13.1Bakgrund och allmänna utgångspunkter I följande avsnitt redogörs bl.a. för bestämmelser som gäller vid myndig- heternas granskning och tillsyn över radio- och TV-verksamhet. Enligt 1 kap. 1 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) är varje svensk medborgare gentemot det allmänna tillförsäkrad rätt att i ljudradio, television och vissa liknande överföringar samt filmer, video- gram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar offentligen ut- trycka tankar, åsikter och känslor och i övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst. Av 1 kap. 3 § första stycket YGL framgår att ett absolut censurförbud gäller för framförande av TV-program. Detta innebär att en myndighet eller annat allmänt organ inte får ställa upp krav på förhandsgranskning av ett TV-program eller meddela föreskrifter om åtgärder som hindrar offentliggörandet av ett TV-program på grund av dess innehåll. Att det får ske en granskning av innehållet i ett TV-program som sänts framgår av 7 kap. 4 § YGL. Reglerna om källskyddet finns i 1 kap. 2 §, 2 kap. 1 § och 2 kap. 3 4 §§ YGL.