prop · GT03188 · 2006-03-22 00:00:00 — skall vidare verka för att övriga bidrag som rådet för- delar kan användas för internationell verksamhet. Exempelvis bör de utvecklingsbidrag som rådet ger till regionala kulturinstitutioner även kunna användas för internationellt utbyte och samarbete. Regeringen avser att precisera Statens kulturråds ansvar i ett särskilt Skr. 2005/06:188 uppdrag för internationalisering, som omfattar uppgifter för samordning, analyser, information och för fördelning av bidrag m.m. Uppdraget skall genomföras stegvis och revideras med hänsyn till tillgängliga resurser. Regeringens bedömning: Internationellt utbyte bör stärkas med utgångspunkt i konstnärernas villkor. bör få i upp- drag att föreslå lämpliga former för internationellt utbyte på olika om- råden med IASPIS (International Artists Studio Program in ) Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Remissinstanserna: Bland remissinstanserna finns ett brett stöd till förslaget att ge i uppdrag att utveckla former för Skälen för regeringens bedömning: Bild- och formkonstnärer, ton- sättare, kompositörer, författare, översättare, dramatiker, regissörer, koreografer och filmare är själva initiativtagare till effektiva och produk- tiva internationella nätverk. Såväl upphovsmän som utövande konstnärer framför och visar i stor utsträckning på eget initiativ sin konst utanför medel för internationellt kultur- utbyte och resebidrag är av mycket stor betydelse för de enskilda konst- närernas internationella kontakter. Det är bl.a. med hjälp av dessa medel som konstnärer skapar och vidareutvecklar de personliga kontakter och nätverk som bygger upp en internationell arbetsmarknad för i tionellt kulturutbyte tillsammans med Författarfondens medel inom ord- området utgör de resurser som direkt stödjer upphovsmännens interna- arbete inom samtliga kulturområden. internationellt kulturutbyte ökar inom samtliga konstområden. Avdelningen IASPIS inom har i sin verksamhet framgångsrikt utvecklat internationella kontakter inom bildkonstområdet. Denna form för utbyte bör prövas även för andra konstområden. Målsättningen skall vara att stärka konstnärernas egna nätverk och möjligheter att skapa egna långsiktigt hållbara internationella kontakter. IASPIS-strukturen kan inte enkelt överföras till andra konstområden utan att formerna anpassas till respektive konstart. uppgift att finna lämpliga former för internationellt utbyte på olika områden med IASPIS som förebild. Dansområdet är ett av de konstområden som tydligast uppvisar om- fattande internationella nätverk. Koreografer och dansare verksamma i arbetar över landgränserna och svenska dansensembler och fria grupper turnerar och gästspelar utomlands. även aktivt in utländska danskonstnärer till samarbeten i . dansområdet finns det således goda förutsättningar att utveckla utbytet ytterligare i form av en struktur som liknar IASPIS. regleringsbrev gett i uppdrag att utveckla Skr. 2005/06:188 former för internationellt konstnärligt utbyte inom dansområdet. Uppdraget skall redovisas . För detta uppdrag har anslaget 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer för- stärkts med . Internationell lansering av svensk film Regeringens bedömning: Det internationella utbytet och samarbetet inom filmområdet bör utvecklas för att svensk film skall nå en större internationell publik i alla visningsformer. institutet har det övergripande ansvaret att främja den svenska filmen som kulturyttring och exportartikel. bör tillsammans med och utlands- myndigheterna planera, samordna och utvärdera insatser för främjande av svensk film utomlands. Målet är att uppnå en rationell arbetsfördelning mellan de båda förstärka den svenska närvaron vid viktiga filmarrangemang, nå en bredare internationell publik och öka försäljningen av svensk film utomlands. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig i denna del tillstyrker bedömningen. institutet och avser att samarbeta mera systematiskt inom detta område och i samarbetet engagera också andra intressenter. sen poängterar sitt övergripande ansvar när det gäller såväl bevarande och restaurering av film som nationell och inter- nationell spridning av svensk film. anser att det bör anges en tidsplan för samordningen mellan de båda Skälen för regeringens bedömning: Svensk film är stark på hemmamarknaden, men har också en potential på den interna- marknaden i olika visningsformer på biograf, på video/dvd och Det är därför viktigt att som filmland kan höja sin profil och För att flytta fram positionerna för svensk film på de internationella arenorna behövs kraftfulla åtgärder som utformas i bred samverkan mellan offentliga och enskilda aktörer. I propositionen Fokus på film en ny svensk filmpolitik (prop. 2005/06:3 s. 53) framhåller regeringen att förutom att förstärka branschens arbete för internationell lansering av svensk film inom 2006 års filmavtal bör även beaktas möjligheter att främja svensk film internationellt, både som kulturyttring och som exportartikel. Regeringen gör vidare i den propositionen bedömningen att egen verksamhet för internationell lanse- ring av svensk film långsiktigt bör förstärkas inom ramen för den statliga I propositionen framhåller regeringen vidare att det för att öka den utländska publiken till svensk film emellertid inte enbart behövs ökade resurser till branschen och till . av avgörande betydelse att i samråd med filmbranschen och även andra berörda instanser utvecklar en långsiktig strategi för hur Skr. 2005/06:188 svensk film skall kunna få ett ökat genomslag internationellt. Det är i det sammanhanget inte minst viktigt att analysera på vilka utländska mark- nader svensk film bör kunna ha störst potential. Vid sidan av bedriver visst arbete för främjande av svensk film. Verksamheten omfattar dels en service till utlandsmyndigheternas publika arrangemang, dels filmveckor och eve- nemang i samarbete med utlandsmyndigheter eller utländska organisa- tioner. arrangerar även symposier och seminarier för att ge svenska filmarbetare möjlighet till fördjupad dialog med kollegor i andra länder. kompletterar vidare informationen kring svensk film på utländska språk genom egna databaser, tryckta publika- tioner och elektroniska dokument. och samarbetar i viss utsträckning, bl.a. när det gäller arrangemang av filmveckor. Om skall kunna höja sin profil som filmland internationellt är det emellertid angeläget att de samlade statliga insatserna för svensk film i utlandet utvecklas i ett helhetsperspektiv. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att tillsammans med och utlandsmyndigheterna planera, samordna och utvärdera insatser för information om och spridning av svensk film i utlandet. Utgångspunkten bör vara att även fortsatt skall ha huvudansvaret för att främja den svenska filmen som kulturyttring och exportartikel, medan Svenska institutets uppgift är att använda film för att väcka intresse för och svensk kultur. Insatserna skall syfta till att förstärka den svenska närvaron vid viktiga filmarrangemang, nå en bredare internationell publik och öka försäljningen av svensk film utom- lands. Svensk musik och litteratur i utlandet Regeringens bedömning: Stiftelsen bör sam- verka med Export Music under en treårig försöksperiod med målet att uppnå en bredare marknadsetablering av musik från i och bör ges i uppdrag att föreslå en för myndigheterna samordnad och långsiktig strategi för att stärka svensk litteratur och det internationella litteraturutbytet. är att insatserna för att främja litteratur från i utlandet totalt sett skall öka. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens Utredningen föreslår att Export Music (ExMS) för- stärks med medel motsvarande en tjänst. Utredningen föreslår också att Svenska institutets insatser inom litteraturområdet överförs till Statens kulturråd där ett centrum inrättas för stöd till översättningar och främ- jande av svensk litteratur i utlandet. Remissinstanserna: Ett tiotal remissinstanser ger i huvudsak stöd till förslaget på musikområdet. Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig är positiva till förslaget på litteraturområdet. ställer sig i grunden positiva till förslaget om ett Inter- Skr. 2005/06:188 nationellt litteraturcentrum, men anser att frågan ytterligare bör analy- Skälen för regeringens bedömning: Inom musikområdet är det kulturpolitiska ansvaret för internationell verksamhet fördelat så att svarar för stödgivning till regionala och lokala musikinstitutioner och det fria musiklivet medan Rikskonserter producerar konserter och fonogram samt samverkar med arrangörer utomlands. För att bredda marknadsföringen och lanseringen av svensk musik i utlandet är det angeläget med en förstärkning och förbättrad samordning av de befintliga insatserna för den svenska musikexporten. Regeringen avser att ge Rikskonserter i uppdrag att i samarbete med Export Music genomföra insatser för internationell lanse- ring av musik och musiker från . En gemensam strategi för dessa insatser skall utformas. För detta uppdrag har regeringen i reglerings- brevet för avsatt för mark- nadsetablering av svensk musik i utlandet. Både och bedriver verksamheter på litteraturområdet. uppdrag är att främja bredd och kvalitet i bokutgivningen, öka intresset för läsningen och förbättra tillgången till litteratur i hela landet. fördelar stöd till svenska förlag för översättning av utländsk litteratur till svenska. har uppdraget att sprida kännedom om svensk litteratur i utlandet och ge stöd till utomnordiska förlag för översättning av svensk litteratur till andra språk. Institutet stödjer också professionella översättare av svensk skön- litteratur genom kurser, seminarier och besök i m.m. Regeringen delar utredningens bedömning att Svenska institutets och Statens kulturråds samlade insatser för den svenska litteraturen bör utnyttjas bättre än . Regeringen avser därför att ge och i uppdrag att föreslå en för myndigheterna sam- ordnad och långsiktig strategi för att stärka litteratur från och det internationella litteraturutbytet. Utgångspunkten bör vara Statens kultur- råds kulturpolitiska ansvar för att utveckla den internationella kulturverk- samheten och Svenska institutets ansvar för litteraturinsatserna som en del i det allmänna Sverigefrämjandet. Genom en ökad samordning och tydlig ansvarsfördelning myndigheterna emellan finns goda förutsätt- ningar för att insatserna för att främja svensk litteratur i utlandet totalt sett kommer att öka. Det är angeläget att de båda myndighe- ternas insatser för att främja svensk litteratur internationellt kan bibe- hållas på minst samma nivå som . Regeringen avser att genom ändring av regleringsbrevet i detta syfte ställa erforderliga medel till förfogande. Kulturråden vid svenska ambassader Regeringens bedömning: Kulturråden vid svenska ambassader bör ha en nära koppling till institutioner och verksamheter inom kultur- sektorn och utgöra en integrerad resurs för sektorns internationalise- ring. Kulturrådens placering bör grundas på en ingående och åter- kommande analys av var behoven finns. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna stöder utredningens förslag. Skälen för regeringens bedömning: Ansvaret för de utlandsstatione- rade kulturråden fördes 2003 över från till dåva- rande . Syftet var att kulturråden, liksom andra specialattachéer, skulle vara kopplade till det departement som har huvudansvaret för sakfrågorna. Kulturråden skall bevaka frågor inom Utbildnings- och ansvarsområde. Kulturråden har en viktig uppgift i att stärka kulturens roll i kontakterna med andra länder och att stimulera den kulturella dialogen mellan stationeringslandet och . I detta syfte genomför kulturråden projekt som från svensk sida i huvudsak finansieras genom medel som delegeras till utlands- myndigheterna för de av regeringen prioriterade främjande- och infor- mationsinsatserna. Utöver egna projekt handlar en stor del av kultur- rådens arbete om att stärka kontakterna mellan de olika ländernas kultur- utövare för att på så sätt skapa konstnärligt fruktbara möten och synergi- effekter. Kulturråden skall även utgöra en viktig resurs för utlands- myndighetens allmänna arbete med press-, informations- och kultur- frågor. Enligt regeringens bedömning bör kulturråden få en närmare koppling till institutioner och verksamheter inom kultursektorn och utgöra en inte- grerad resurs för sektorns internationalisering. Utbildnings- och kultur- departementet har formulerat riktlinjer för kulturrådens verksamhet i syfte att tydliggöra deras roll och uppgifter inom sitt bevakningsområde. För att öka flexibiliteten och för att med relativt kort varsel kunna sätta in resurser i nya länder, bör kulturrådstjänsternas placering grundas på en återkommande analys av var behoven finns. Enligt regeringens bedömning har kulturråden alltför begränsade möjligheter att finansiera projekt som är angelägna för interna- kulturkontakter. Internationella projektmedel som Statens kultur- råd fördelar skall även kunna avse stöd till projekt som kulturråden initie- rar eller samarbetar i. Även utlandsmyndigheter som inte har kulturråd skall i särskilda fall kunna komma i fråga för sådant projektstöd. Regeringens bedömning: Svenska institutets roll som ansvarig för det allmänna Sverigefrämjandet i utlandet bör stärkas. Institutets kon- takter med svenskt kulturliv bör också utvecklas ytterligare. Genom skall en positiv Sverigebild främjas, var- igenom förståelsen för svensk utrikespolitik kan stärkas. Kultursats- ningar är ett av de mest verkningsfulla medlen inom dessa områden. Institutet bör vara en effektiv informationsförmedlare och samarbetspartner för utlandsmyndigheterna. i utlandet (NSU) skall bidra till att utveckla och stärka Sverigebilden i utlandet. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Utredningens förslag är dock mer långtgående vad gäller verksamheter som bör föras till en annan myndighet. Remissinstanserna: I stort instämmer remissinstanserna i utredning- ens förslag. En majoritet understryker att institutet har en betydelsefull roll i den internationella kulturverksamheten, främst genom sitt nära samarbete med svenska utlandsmyndigheter, och att denna inte bör låtas gå förlorad. Skälen för regeringens bedömning: har en allmän Sverigefrämjande roll och arbetar med att sätta på kartan i andra länder. Arbetet med att stärka Sverigebilden genom att använda moderna kommunikationsmetoder är en viktig utveckling av Svenska institutets verksamhet. På detta område (s.k. nation branding) har institutet en av sina huvuduppgifter. Också inom det som kallas offentlig diplomati (public diplomacy) skall på regeringens uppdrag bidra till förståelse för utrikespolitik. Exempel på detta är den genomförda utställningen om som turnerat till 52 länder och som kombinerats med anföranden och seminarier om syn på FN:s reformarbete och på fredlig konfliktlösning. Kulturen utgör ett betydelsefullt medel för att skapa nyfikenhet på och för att främja svenska intressen. Det perspektiv intar i sitt arbete med kulturutbyte och främjande av svensk kultur utomlands är att öka intresset för som land. Institutet bör vara en effektiv informationsförmedlare och samarbetspartner för utlandsmyndigheterna. Kulturen och kulturarvet har en stor betydelse för och utgör en utveck- lingspotential inom den svenska turistnäringen. Detta gäller såväl svenska turister som turister från utlandet. En långsiktig och hållbar turistnäring med utgångspunkt i kulturen förutsätter en fortlöpande dialog och samverkan mellan kulturområdets och turistsektorns aktörer. Inom ramen för Sverigefrämjandet kan denna samverkan stärkas. Kulturen är en självklar del i det svenska varumärket. eller betyder sannolikt mer för bilden av än de insatser som olika offentliga organ gör för att sprida kunskap. Det är naturligt och nödvändigt att som en del i det allmänna Sverigefrämjandet bygga på välkända yttringar av svenskt kulturliv. Att använda kultur för att främja kräver ett väl utbyggt Skr. 2005/06:188 kontaktnät såväl bland svenska kulturutövare som i mottagarländerna. betydande kompetens har byggts upp inom institutet. Kulturkompetens och dialog med svenskt kulturliv är alltså centrala för Svenska institutets verksamhet. Det löpande samarbetet mellan , , Stiftelsen och andra aktörer inom kulturområdet bör därför stärkas. Ett viktigt samråds- och samarbetsorgan för Sverigeprofilering är i utlandet (NSU). 6.7Sveriges internationella kultur- och forskningsinstitut Regeringens bedömning: Ett nätverk för internationella kultur- och forskningsinstitut bör etableras. bör få i uppdrag att undersöka möjligheterna för samt om så bedöms ange- läget, bygga upp, stödja och samordna nätverket. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Tanken på ett gemensamt nätverk för de interna- kultur- och forskningsinstituten får ett i stort positivt mottagande av remissinstanserna. Några remissinstanser påpekar att instituten har olika roller och att det är angeläget att de får behålla sin särart. Skälen för regeringens bedömning: utgör sammantaget en viktig men delvis outnyttjad resurs i utlands- organisationen. Instituten är väl förankrade i sina professionella nätverk men relativt okända utanför dessa, såväl i värdlandet som i . Flera av dem förfogar över lokaler som är lämpade för kulturaktiviteter av olika slag. En ökad samverkan i ett gemensamt nätverk skulle stärka de enskilda institutens informations- och erfarenhetsutbyte och den externa informationen samt därtill ha en positiv effekt för Sverigebilden. Bredden i de internationella institutens verksamhet kultur, forskning, debatt, politisk dialog, samhällsfrågor gör att är den lämpliga huvudmannen för ett nätverk. bör få i upp- drag att skapa och underhålla en gemensam webbportal. Vidare bör kunna samarbeta med kultur- och forskningsinstituten kring programverksamhet och information om . Nätverket bör avse främst följande institut: Centre Culturel Suédois (CCS) i , i , i med Stiftelsen på , i , i , i samt utanför . Uppdraget till skall omfatta klar- läggande av förutsättningar och intresse hos respektive institut att delta i nätverket. Någon förändring när det gäller huvudmannaskap, målsättning och organisation för de enskilda instituten föreslås inte. Regeringens bedömning: Kultursamarbete spelar en viktig roll i utvecklingssamarbetet. Kulturinsatserna skall vara grundade på kvalitet, ömsesidighet och långsiktighet. Det övergripande målet för kultursamarbetet med utvecklingsländer bör vara att främja kulturell mångfald, öka den ömsesidiga kunskapen och dialogen samt stödja uppbyggnaden av kulturell infrastruktur. Verksamheten skall utgå från principen om rättvis och hållbar utveck- ling och respekten för mänskliga rättigheter. På så sätt verkar kultur- samarbetet också i ett fattigdomsbekämpningsperspektiv. Sida bör arbeta för att stärka kulturens roll i utvecklingssamarbetet. Sidas samverkan och samarbete med svenska kulturinstitutioner bör fördjupas dels genom särskilda samarbetsöverenskommelser med de institutioner som kan förväntas bedriva ett mer långsiktigt och omfat- tande samarbete, dels genom att regelbundet utbyta lärdomar och erfa- renheter med institutionerna. Sida bör i samverkan med berörda myndigheter medverka till att ge ett helhetsperspektiv på internationella kulturkontakter. Kulturutbytesprogrammet i samarbete med bör utvärderas. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Utredningen föreslår att kultursamarbetet med fattiga länder förstärks och att Sidas bidrag till det internationella kulturutbytet utformas enligt de riktlinjer för biståndsverksamheten som föreslagits i regeringens proposition Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (prop. 2002/03:122). Sida bör självklart ingå i det samarbete mellan kulturinstitutioner och den samordning av insatser som utredningen förordar. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser framhåller att kultur- samarbetet med fattiga länder bör stärkas. Skälen för regeringens bedömning: Med en kultur- och mediesats- ning om 2005 är Sida en betydande internationell kulturaktör. Sidas verksamhet ger viktiga impulser till det svenska kulturlivet och har stor betydelse för uppbyggnaden av internationella nätverk. Det är angeläget att kunna bedöma vilken effekt denna satsning har på det internationella kulturutbytet som helhet. Sida bör i samråd med berörda myndigheter, som och , medverka till ett helhetsperspektiv på internationella kultur- kontakter och Sida skall med föra en diskussion om innehålls- och kvalitetsfrågor. Former för att dela erfarenheter från biståndet bör därvid utvecklas, med Sida som en aktiv part och som del av arbetet med att stärka genomförandet av den globala politiken. I de fall och det aktuella samarbetslandet beslutar att kultur- och medieområdet kan komma i fråga för utvecklingssamarbete an- kommer det till stor del på samarbetslandet att tillsammans med Sida utveckla former och inriktning för samarbetet. Svenska kulturorganisa- tioner kan inbjudas i samarbetet under förutsättning att deras verksamhet kan bidra till att uppfylla målen för svensk biståndspolitik. arbetet skall också ses som en resurs för stöd till demokratiseringspro- Skr. 2005/06:188 cessen. Vissa uppgifter för kulturutbyte inom ramen för det internationella utvecklingssamarbetet utförs, på uppdrag av Sida, av andra myndigheter såsom , och . Dessa uppdrag finansieras med medel från Sida. Enligt regeringens bedömning har, vid sidan om , kulturmyndigheter som och god kompetens som möjliggör ett utökat ansvar för internationellt kulturutbyte inom ramen för utveck- lingssamarbetet. Möjligheterna att koppla ett konstnärligt utbyte riktat mot utvecklingsländer till utbyggnaden av strukturer som liknar IASPIS kan t.ex. undersökas. Det bör dock ankomma på Sida att avgöra i vilken utsträckning myndigheter inom kulturområdet kan ta ökat ansvar för biståndsfinansierat kulturutbyte. Kulturutbytesprogrammet i samarbete med bör utvärderas. I det sammanhanget bör bedömas om den särskilda partnerskapsfond för kulturutbyte som och har startat gemensamt med ömsesidiga finansiella bidrag, kan vara en modell för ökat kulturutbyte även med andra länder som lämnat utvecklingssamarbetet. 6.9Sverige en aktiv internationell aktör Regeringens bedömning: bör sträva efter att vara en stark aktör i de internationella organisationer som påverkar kulturområdet och därmed positivt bidra till utvecklingen av svenskt och interna- tionellt kulturliv. bör verka för att minska hinder för ett fritt internationellt kulturutbyte, som nationella eller internationella lagar och andra bestämmelser inom olika politikområden, kan medföra. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens bedömning. Skälen för regeringens bedömning: har aktivt deltagit i kultursamarbete i internationella organisationer och nät- verk. Ett exempel på hur arbetar för att främja den kulturella mångfalden internationellt är engagemang i on Cultural Policy (INCP) och . Som tidigare nämnts, har arbetet inom INCP för ett internationellt instrument för främjande av den kulturella mångfalden bl.a. lett till att det vid generalkon- kunde beslutas om en konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturella uttryck (jfr ovan kapitel 3). För- utom rätten för enskilda länder att föra en kulturpolitik till stöd för den kulturella mångfalden innehåller konventionen ett tydligt bistånds- perspektiv och betonar vikten av ett fritt och öppet kulturutbyte. Kultu- rella verksamheter samt kulturella varor och tjänster tillerkänns såväl ett kulturellt som ett ekonomiskt värde. Genom sitt medlemskap i unionen deltar också aktivt i beslutsprocesser som påverkar förutsättningarna för kulturutbyte med andra länder. Genom ett aktivt agerande och en stärkt bevakning av många av EU-samarbetets fora kan bidra till ett ökat nätverks-