prop · GT031d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Den webbplats för mänskliga rättigheter som regeringen inrättade 2002 har i genomsnitt 20 000 besökare och utgör en viktig informationskanal för regeringen i arbetet för de mänskliga rättigheterna inom ramen för såväl utrikessom inrikespolitiken. Regeringen stödjer och medverkar också i olika konferenser och möten om mänskliga rättigheter, både i och i utlandet. Bland annat har regeringen givit stöd till de s.k. MR-dagarna, som senast genomfördes . Vidare har en rad besöksgrupper från utländska institutioner och myndigheter tagits emot för att diskutera arbetet med handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna. Arbetsgruppen för mänskliga rättigheter Frågor om de mänskliga rättigheterna skär genom så gott som samtliga politikområden. Ett stort antal myndigheter och andra aktörer arbetar med att skydda och främja de mänskliga rättigheterna i . Den interdepartementala arbetsgruppen för mänskliga rättigheter har därför en viktig roll. Arbetsgruppen skall bl.a. utarbeta förslaget till den andra nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna. Arbetsgruppen skall därutöver utgöra ett forum för information och diskussion om det internationella arbetet med mänskliga rättigheter samt vid behov medverka i samordning och planering inför förhandlingar i internationella fora. Arbetsgruppen samordnar även utbildningsinsatser bl.a. inom . 3.4.2 Insatser utanför politikområdet Insatser för att utveckla och stärka demokratin och främja de mänskliga rättigheterna görs inom ett stort antal andra politikområden. Nedan redogörs för insatser inom några av dessa. Mångkulturellt Centrum (MKC) redovisade resultatet av studien om hur underifrånperspektivet tillämpats i storstadsarbetet i rapporten känsla av delaktighet, MKC 2005:2. I rapporten konstateras att det nationella storstadsarbetet bidragit med välbehövliga resurser till arbetet på lokal nivå ute i kommun- och stadsdelarna och därmed ökat de boendes demokratiska deltagande och deras känsla av delaktighet. genomförda tillsammans med MKC ett seminarium där både MKC:s rapport som tidigare nämnda skrift presenterades i syfte att sprida erfarenheterna från båda studierna. Ett referat från seminariet har publicerats på webbplats . När det gäller ungdomspolitiken beslutade om propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU02, rskr. 2004/05:94). I propositionen är frågor om ungdomars inflytande, deltagande och representation prioriterade områden. Vidare kan nämnas att genomför en uppföljning av det nya systemet för statsbidrag till ungdomsorganisationerna, vilken skall redovisas för regeringen . Folkrörelsepolitiken har en nära koppling till demokratipolitiken. har regeringen inom ramen för det s.k. Folkrörelseforumet bl.a. genomfört ett seminarium om allmänna samlingslokalers betydelse för demokratin. För att öka minoriteternas inflytande hålls samrådsmöten med företrädare för regeringen och minoriteternas organisationer och . De nationella minoriteterna är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. Ekonomiskt bidrag fördelas även till organisationer som företräder nationella minoriteter för att stärka deras möjligheter till inflytande. Regeringens avsikt är att etappvis pröva ett utvidgat samiskt självbestämmande inom områden där det är möjligt beaktat resultaten av avslutade utredningar. Ett viktigt steg i den processen var inrättandet av 1993. är både ett folkvalt organ och en myndighet. har med tiden fått fler uppgifter och ett utvidgat ansvarsområde. Sammantaget bidrar genom sitt arbete till ett mer samlat grepp om samisk kultur, samhälle och språk, något som gagnar 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 samerna både som grupp och ursprungsfolk i . har ratificerat Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Konventionen berör kopplingarna mellan miljö, demokrati och mänskliga rättigheter. Före ratificeringen godkände de lagförslag som regeringen förberett som ett led i genomförandet av Århuskonventionen i . Genomförandet av konventionen i svensk rätt innebär ett stärkande av demokratiaspekterna på miljöområdet. Insatser av andra aktörer Ett stort antal aktörer bidrar till att utveckla och stärka demokratin. Kommuner och landsting arbetar med att utveckla nya modeller för att involvera medborgarna i den demokratiska processen. Kommuner och Landsting ägnar en stor del av sin verksamhet åt demokratifrågor. Folkrörelserna och andra medborgarsammanslutningar har viktiga funktioner i demokratiutvecklingsarbetet och i arbetet med att stärka de mänskliga rättigheterna. På lokal, regional och nationell nivå finns ett stort antal organisationer och institut som på olika sätt arbetar med att belysa demokratifrågorna. Det svenska demokratiutvecklingsarbetet påverkas även av ett stort antal internationella organisationers verksamheter, inte minst arbetet inom EU och . Målet för politikområdet är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. Samhällsförändringarna påverkar ständigt de demokratiska processerna och institutionerna på flera sätt. Det är svårt att i alla delar exakt ange vilka resultat de statliga insatserna har haft på demokratin. Men som framgår i redovisningarna på verksamhetsområdesnivån har de statliga insatserna bl.a. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 inneburit att fler människor involverats i insatser års val till . Regeringens övergripande bedömning är att flera av de statliga insatserna bidragit till att folkstyrelsen värnats och fördjupats. Detta redovisas närmare på verksamhetsområdesnivån. Flera av insatserna inom politikområdet är emellertid av sådan art att man knappast kan förväntas se effekter i det korta perspektivet. Måluppfyllelsen är starkt beroende av statliga insatser inom andra politikområden samt av andra aktörer än staten. sätter att öka bland alla delar av befolkningen. Däremot fortsätter det politiska deltagandet i de traditionella formerna för deltagande att minska hos befolkningen i stort. Det finns flera tecken på att utvecklingen går framåt när det gäller politisk jämlikhet. Exempelvis har skillnaderna mellan kvinnors och mäns politiska engagemang minskat. genomfördes val till Europa- minskat såväl bland kvinnor som män, och något mer bland männen. Bland manliga förstagångsväljare tycks minskningen ha varit särskilt stor. Dock finns här en viss osäkerhet, mot bakgrund 3.6Resultat för verksamhetsområdet av de statistiska felmarginalerna. Målet för verksamhetsområdet och deltagande är att röstberättigade kvinnors och flickors respektive mäns och pojkars deltagande i de allmänna valen skall öka. Allmänna val och folkomröstningar skall genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet. Kvinnors och flickors respektive mäns och pojkars deltagande i de politiska processerna mellan valen skall öka. Vidare skall kvaliteten i de politiska processerna förbättras. Lämpliga indikatorer när det gäller val och folkomröstningar är valdeltagandet och antalet brister och felaktigheter i valadministrationens genomförande av val och folkomröstningar. När det gäller deltagandet i de politiska processerna mellan valen samt kvaliteten i de politiska processerna så arbetar löpande med att utveckla indikatorer som behöver följas upp. Bland annat sker det genom dialog med och uppdrag till olika universitet och högskolor samt SCB. Då det inte tillförts några särskilda medel för insatser mellan valen så är det inte möjligt att här redovisa några särskilda indikatorer som varit angelägna att följa upp. Såsom redovisats i skrivelsen Demokratipolitik 2003/04:110 har deltagandet inom politiken ökat i flera avseende. Det politiska deltagandet i s.k. icke-traditionella former för inflytande fort- statistik som SCB tagit fram framgår att valdeltagandet val var högre bland kvinnor jämfört med män. När det gäller valdeltagandet i olika åldrar, kan konstateras att det är stora skillnader. val röstade av de röstberättigade i åldrarna , medan valdeltagandet var i åldrarna . Gapet mellan yngre och äldre har ökat något sedan 1999 års val. Röstbenägenheten val till var större bland personer som har hög inkomst jämfört med dem med låg inkomst. Skillnader mellan könen märks framför allt bland dem med höga inkomster där kvinnorna deltog i avsevärt högre grad än männen. Sysselsatta röstade i större utsträckning än arbetslösa jämfört . Sysselsatta kvinnor deltog i större utsträckning än män. Av kvinnorna röstade jämfört av männen. En jämförelse med val visar att förändringarna är små för dessa grupper. Valdeltagandet bland utrikes födda var lägre än bland inrikes födda. Bland de utrikes födda är det stora skillnader mellan olika åldersgrupper. Medan av de i åldrarna röstade var motsvarande andel bland personer . Bland de inrikes födda har personer med två utrikes födda föräldrar deltagit i mindre utsträckning knappt en av fyra röstade. Det går inte att urskilja några skillnader mellan kvinnor och män avseende valdeltagandet i någon av dessa grupper. Någon jämförelse med val är inte möjlig, då det inte presenterades statistik utifrån denna indelning vid det valet. Bland gruppen personer som blivit svenska medborgare framgår att valdeltagandet minskat från till mellan 1999 och 2004 års val. Deltagandet är lägst bland de yngsta, men den största minskningen har skett bland de i ålderskategorierna . val var det totalt sett ingen större skillnad mellan kvinnors och mäns valdeltagande. Dock var skillnaderna mellan könen stora bland olika ålderskategorier. I flertalet kommuner minskade valdeltagandet men i ca 80 kommuner ökade det. Som även redovisades i förra årets budgetproposition så ökade valdeltagandet i tre (, och ) av de sju kommuner som givits särskilt stöd genom regeringens demokratisatsning. I resterande fyra kommuner (, , och ) minskade dock valdeltagandet. En jämförelse mellan val och val är emellertid svår att göra. Till exempel genomfördes i kommun en lokal folkomröstning som valet till 1999, vilket inte var fallet vid val. års val till genomförde regeringen en särskild demokratisatsning. Satsningen med syfte att stimulera ett ökat valdeltagande har, som tidigare redovisats i avsnitt 3.4.1, bestått av två olika delar; en satsning i de storstadskommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten och en satsning riktad till förstagångsväljare. Sammanlagt avsattes demokratisatsning. De storstadskommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten, dvs. , Gö- teborg, , , , och , tilldelades sammanlagt för att genomföra insatser bland grupper med ett lägre valdeltagande. Inom ramen för ungdomssatsningen gav regeringen och Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att genomföra särskilda aktiviteter. fick bl.a. i uppdrag att fördela till projekt som 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 syftade till att uppmuntra ungdomar att rösta i Europaparlamentsvalet samt att öka kunskapen och intresset hos förstagångsväljare för hur man som ung EU-medborgare kan delta i och påverka EU-politikens utformning. Av de 210 som ansökte beviljades 50 bidrag. Bland dem finns ungdomsorganisationer, gymnasieskolor, politiska ungdomsförbund, ungdomsverksamhet och ideella organisationer med ungdomsverksamhet. Exempel på aktiviteter som dessa aktörer genomfört är debatter, seminarier, turnéer i skolor, workshops, teater, interaktiva spel, film, radio och utbildning av demokratiambassadörer. Myndigheten för skolutveckling, som tilldelades , har inom ramen för demokratisatsningen bl.a. tagit fram ett utbildningsmaterial som distribuerats till samtliga gymnasieskolor och komvux. I anslutning till utskicket har myndigheten även anordnat särskilda informations- och utbildningsinsatser för lärare på temat EU och demokrati. Ett trettiotal pilotskolor har mobiliserats för att vara föregångare och via myndighetens webbplats har exempel givits om hur det utskickade materialet kan användas. fick av regeringen i uppdrag att utvärdera demokratisatsningen och redovisade rapporten av demokratisatsningen inför Europaparlamentsvalet . Utvärderingen visar att förhållandet mellan intresse och kunskap är väsentligt för hur demokratisatsningar skall genomföras. När det gäller valet till så tycks enligt utvärderingen såväl intresse som kunskap saknas. Det låga intresset i samhället för frågor som rör valet till är oerhört svårt att bryta igenom . När det gäller kunskap så kan man enligt utvärderarna på rimliga grunder anta att det saknas kunskap om hur EU fungerar. Men när det gäller valet till så väger intresse tyngre än kunskap. Intresse och benägenhet att rösta är en fråga om attityd medan att inneha kunskap är en mer lättföränderlig egenskap. Ny information ger omedelbar ny kunskap men det tar att förändra attityder. Ett resultat som betonas i utvärderingen är att det varit alltför knapp tid för både planering och genomförande av demokratisatsningen. Den knappa tiden har enligt utvärderingen påverkat uppläggningen och begränsat handlings- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 alternativen och kvaliteten på genomförandet. De flesta aktiviteter som genomförts har fungerat bra med tanke man har haft till sitt förfogande. Detta gäller bl.a. de s.k. demokratiambassadörerna, som vissa kommuner använt sig av. Personliga möten är enligt utvärderingen viktiga för att personer ska ta till sig information. Av utvärderingen framgår att det inte finns några entydiga mönster när det gäller demokratisatsningens effekter på valdeltagandet. En jämförelse mellan valdeltagandet i de yngsta åldersgrupperna, vilka förmodas vara särskilt påverkbara eftersom de ännu inte har någon inarbetad vana att rösta eller inte rösta, visar dock att det finns tecken på att denna grupp röstade i lite större utsträckning i stadsdelar som omfattades av demokratisatsning än i jämförbara stadsdelar. Den information som efterfrågas mest av allmänheten är partipolitisk information t.ex. vad specifika kandidater och partier tycker. Men trots det så har de möten som anordnats mellan politiker och medborgare inte intresserat medborgarna i någon större utsträckning. Politikers närvaro i skolorna efterfrågas av både ungdomar, lärare och politikerna själva men det kräver lång framförhållning. Framför allt lärarna efterfrågar kontinuitet för sådana arrangemang. Lärarna är ganska positiva till utfallet av insatserna i skolan och majoriteten tror att eleverna blivit mer intresserade av EU som en effekt av undervisningen. Däremot är lärarna skeptiska till om benägenheten att rösta har påverkats. Av utvärderingen framgår vidare att de flesta kommunerna ser positivt på att det avsätts medel för demokratiarbete. Demokratisatsningen har gett tillfälle att involvera fler människor, vars intresse och engagemang för samhälls- och demokratifrågor har ökat. Enligt utvärderingen är alla aktörer relativt ense om att utan denna satsning hade valdeltagandet blivit lägre i de aktuella områdena och de aktuella grupperna, en tolkning som inte motsägs av valstatistiken. Någon jämförelse med val till är inte möjlig då det inte genomfördes någon demokratisatsning inför det valet. Särskilda medel till riksdagspartierna års val till tilldelades riksdagspartierna sammantaget fick av regeringen i uppdrag att genomföra en uppföljning och utvärdering av satsningen. Uppdraget har redovisats i rapporten och utvärdering av riksdagspartiernas informationsinsatser inför Europaparlamentsvalet . I utvärderingen konstateras bl.a. att det inte är möjligt att analysera effekter av just de , då dessa medel inte angavs rikta sig till någon särskild grupp röstberättigade. De särskilda medlen har därför flutit in i partiernas totala valbudgetar. Utvärderingen visar att riksdagspartiernas mål för valrörelsen inte omfattade valdeltagandet i någon konkret mening. Det låga valdeltagandet i Europaparlamentsvalen, i och , borde enligt utvärderarna vid det här laget ha gett avtryck i nytänkande kring valinformation, speciellt med avseende på valets betydelse, men något sådant nytänkande är svårt att urskilja i valrörelsen . Partirepresentanter uppfattade det svala intresset för Europaparlamentsvalet som en funktion av framför allt individuella faktorer: bristande kunskaper, negativa attityder och klasskillnader. Detta ställde högre krav på intern mobilisering av partimedlemmar och lojala väljare. Enligt utvärderingen var det dock oklart på vilka sätt som denna syn påverkade informationsplaneringen i praktiken. Partierna har i intervjuer tvärtom framhållit att Europaparlamentsvalet i princip planerades på samma sätt som de allmänna valen 2002. Riktade insatser till ungdomar och personer med utländsk bakgrund var enligt utvärderingen begränsade, delvis mot bakgrund av att andra offentliga aktörer fick ansvaret för det. Av utvärderingen framgår att mediernas valbevakning präglades av det allmänna ointresset för valrörelsen och mindre av konkurrerande politiska budskap om samhälls- och EU-politik. Partiernas mobilisering av väljarna underbyggdes inte tillräckligt genom allmän förståelse av valets betydelse. Genomslagskraften för partipolitiska budskap begränsades därmed enligt utvärderingen. Den lokala mobiliseringen inför Europaparlamentsvalet var svag. Följden blev en kort valrörelse med låg genomslagskraft. Den generella slutsatsen i utvärderingen är att riksdagspartierna bör utveckla nya former för valrörelsen med regional förankring som främjar lokalt engagemang, utan att förlora inslaget av breda nationella valkampanjer. Med en sådan strategi bör partipolitiska resurser och informationsinsatser öka. förberedelsearbete avseende val till redovisades i förra årets budgetproposition. Av den redovisningen framgår att myndigheten genomförde ett antal olika insatser inom ramen för sin verksamhet. Det handlade såväl om att tillse att valmaterial fanns som att dialogen med regionala och lokala valmyndigheter, m.fl. fungerade väl. En annan viktig del av förberedelsearbetet rörde informationsinsatserna. redovisade 2004:3 Erfarenheter från Europaparlamentsvalet . I denna finns en utförlig redovisning av förberedelsearbetet och genomförandet av valet. När det gäller brister och felaktigheter i genomförandet av valet så är dessa enligt myndigheten få. I den del där brister förekommit så är det främst i informationsutbytet mellan EU:s medlemsstater när det gäller i vilket land unionsmedborgare anmält att de vill rösta. Bristerna förklaras främst av medlemsstaternas skilda valsystem och administrativa rutiner. Kostnaderna för valet uppgick till ca . Detta är väsentligt lägre än beräknat, och förklaras till stor del av det låga valdeltagandet vilket fick till följd att kostnaderna för den s.k. poströstningen och sammanräkningen av rösterna blev lägre än förväntat. Vidare kunde en del valmaterial som anskaffats allmänna val och nationella folkomröstning användas val till . Den största utgiftsposten, ca , avsåg ersättningen till för poströstningen. Produktionen av valmaterial var den näst största utgiftsposten och uppgick till ca . Kostnaderna för ersättning till kommunerna, länsstyrelserna och andra myndigheter uppgick till ca . Ersättningen har bl.a. avsett kommunernas insatser i samband med den s.k. institutionsröstningen. Merparten av kommunernas kostnader för insatser i samband med valen belastar emellertid kommunernas egna budgetar. En kostnadsjämförelse mellan 1999 och 2004 års val till är svår att göra då 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 organisationen för valadministrationen har förändrats mellan dessa val. genomfördes val till . Valdeltagandet bland de som anmält sig till röstlängden var totalt sett bland männen och bland kvinnorna. var valdeltagandet totalt sett . Andel röstberättigade var val 7 179 personer. Ansvaret för genomförandet av valet delas mellan , och i . förberedelsearbete har bestått av bl.a. möten med företrädare för och i , utvecklingsarbete avseende valdatasystemet och upphandling av valsedlar och röstkort. Genomförandet av valet har enligt myndigheten förlöpt väl. Myndighetens roll att publicera slutsammanräkningen av valet fungerade planenligt. En närmare redogörelse av valet kommer att lämnas i myndighetens kommande årsredovisning. Vidare har påbörjat förberedelsearbetet års val. Bland annat har myndigheten fortsatt utvecklingsarbetet av valdatasystemet. Systemet, som möjliggör en koordering av alla aktörer som har roller i genomförandet av valet, har bl.a. uppdaterats för att anpassas till den föreslagna nyordningen som innebär att kommunerna får ta över ansvaret för förtidsröstningen. Därutöver har ett löpande arbete när det gäller att bl.a. följa den nationella och internationella utvecklingen av elektronisk röstning samt utse nya ledamöter till . delade ut stöd till fem forskningsprojekt om sammanlagt . Fyra av projekten skall avslutas och det femte projektet 2008, vilket innebär att det ännu inte går att säga något om tänkbara effekter av de särskilda medlen. bedömer satsningen som lyckad med avseende på förnyelse och forskningens inriktning. Det kan konstateras att valdeltagandet i Europaparlamentsvalet minskade om man ser till hela landet, men att det finns kommuner där trenden var den motsatta. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 oroande är att valdeltagandet i gruppen förstagångsväljare har sjunkit ytterligare. Utvärderingen av regeringens demokratisatsning visar att det är svårt att säga exakt hur satsningen påverkat valdeltagandet. Om var en tillräcklig nivå för att insatserna skulle få bästa genomslag är svårt att säga. Dock framgår av utvärderingen att satsningen borde ha inletts tidigare än under själva valåret. Vidare visar utvärderingen på att det finns ett behov av särskilda satsningar för att nå ut till de grupper i samhället som röstar i mindre utsträckning. Regeringen kommer därför, vilket även aviserades i förra årets budgetproposition, genomföra en demokratisatsning års allmänna val. Till skillnad års demokratisatsning kommer kommande demokratisatsning inledas redan året innan valet, dvs. En närmare redogörelse för de olika delarna av demokratisatsningen lämnas i avsnittet 3.9. När det gäller utvärderingen av riksdagspartiernas informationsinsatser så konstaterar regeringen att det finns ett behov av fortsatt diskussion mellan riksdagspartierna om behovet och ändamålen för särskilda informationsinsatser i samband med valen, såväl allmänna val som val till . Som tidigare nämnts har regeringen genomfört ett seminarium tillsammans med riksdagspartierna där utvärderingarna av regeringens demokratisatsning och riksdagspartiernas informationsinsatser års val till diskuterats. Vid seminariet diskuterades även, med utgångspunkt från tidigare utvärderingar av val, behovet av särskilda insatser års val. I likhet med vad utvärderingen av riksdagspartiernas informationsinsatser års val till Europaparlamentsvalet kom fram till, konstaterar regeringen att det inte är möjligt att ange vilka effekter som de särskilda medlen hade. Regeringen bedömer trots detta att det finns ett fortsatt behov av särskilda medel för riksdagspartiernas informationsinsatser inför valen. Detta för att säkerställa att information når ut till alla grupper röstberättigade (se även avsnitten 3.9 och 3.10.1). När det gäller förberedelsearbete och genomförande av val så är regeringens bedömning att detta fungerat väl. Vad avser myndighetens insatser i samband med Sametingsvalet konstaterar regeringen att myndigheten gjort ett bra arbete. Dock är det för tidigt att ge en helhetsbedömning förrän regeringen i kommande årsredovisning fått en utförligare redovisning. I dialogen med myndigheten har regeringen understrukit vikten av ett fortsatt utvecklingsarbete när det gäller bl.a. informationsinsatser till de röstberättigade. Vidare kommer den nya vallagen att innebära nya uppgifter för varav en viktig roll är dialogen med kommunerna när det gäller det nya ansvaret för förtidsröstningen. Den nya ordningen för förtidsröstningen kommer att följas upp. När det gäller arbete med att stimulera mångvetenskaplig demokratiforskning är det för tidigt att dra några slutsatser.