prop · GU031 · 2006-10-16 00:00:00 — Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel, vilket ger en viss flexibilitet i planeringen. Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag gemensam beräk- ningspost benämnd Minskning av anslagsbehåll- ningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. För kommande budgetår erhålls en prognos för de takbegränsade utgifterna genom att den beräknade förändringen av anslagsbehållningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspensionssystemets utgifter. Myndig- heternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en osäker- hetsfaktor i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. I förhållande till prognosen i den ekonomiska vårpropositionen beräknas anslags- behållningarna öka med 2007 för att sedan bli oförändrade . Tabell 7.11 Volymer 20042009 Förändring jämfört med ekonomiska vårproposition anges inom parentes. (1 900) (netto), miljoner (1,2) (2,8) (2,8) penningdagar (netto), (0,4) (1,1) (1,2) (2 900) (3 800) (1 900) (2 000) (1 800) (1 600) (3 600) (2 100) (2 900) (4 200) (3 500) (4 600) (6 000) (1 000) (1 500) (3 400) (5 500) (1 000) (1 000) (0,1) (0,3) (0,1) (10 700) (8 600) (6 800) (5 200) (1 300) (26 000) (30 900) Anm.: Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, vilka redovisas i avsnitt 7.2. Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. 1P P Bruttoräknat antal. När stödtagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 434 2004 och 428 2005. 7.5Finansiering av anläggningstillgångar och rörelsekapital Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten fastställer en total låneram i för investeringar i anlägg- ningar som används i statens verksamhet (20 §). Vidare fastställer en total kreditram i för att täcka behovet av rörelsekapital (21 §). Regeringens förslag: Regeringen får besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 28 . I tabell 7.12 redovisas för varje utgiftsområde beräknade sammanlagda låneramar för inve- steringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet . Den totala låneramen avser summan av lån för detta ändamål som regeringen via myndigheterna (exkl. Sjunde AP-fonden) högst får ha i . Beloppen för respektive utgiftsområde är pre- liminära eftersom regeringen normalt fattar beslut om respektive myndighets låneram i samband med regleringsbreven . Summan per utgiftsområde innefattar också tidigare tagna lån. Regeringen beräknar att det behövs en sammantagen låneram på , varav initialt inte kommer fördelas till myndigheterna. Jämfört med den låneram som beslutat innebär förslaget till låneram en ökning med eller . Den genomsnittliga öknings- takten av låneramen har uppgått till . Myndigheternas totala skuld avseende investeringar i anläggningstillgångar uppgick till , vilket är mer än . 30/6 2006 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, 23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Anm.: Låneramen för Sjunde AP-fonden behandlas separat (avsnitt 7.5.3) och ingår därför inte i tabellen. 1P P Exklusive och ombudsmän, justitieombuds- männen. 2P P Exklusive . 3P P Enligt de utgiftsområdesbenämningar som gäller . Diagram 7.2 Myndigheternas investeringslån jun 00 dec 00 jun 01 dec 01 jun 02 dec 02 jun 03 dec 03 jun 04 dec 04 jun 05 dec 05 jun 06 Diagram 7.2 visar lånevolymens utveckling sedan systemet infördes . Tabell 7.13 Investeringslån och låneramar 20012006 Källa: och . Som framgår av tabell 7.13 har lånevolymen ökat med , medan utnyttjandegraden ökat med . Det bör också observeras att upplåningen i regel ökar , varför utnyttjandegraden som redovisas ovan i regel är lägre än utnyttjandegraden vid utgången av respektive år. Regeringens förslag: Regeringen får besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i intill ett belopp av 19 . Myndigheterna placerar överskottslikviditet och finansierar sitt behov av rörelsekapital i . Respektive myndighet har för dessa ändamål ett räntekonto med kredit. Storleken på räntekontokrediten varierar, men ligger normalt i intervallet av summan av respektive myndighets anslag, bidrag och avgiftsinkomster. Beräknade kreditramar redovisas per utgiftsområde i tabell 7.14 tillsammans med totalt saldo och bruttoskuld på räntekontona per . Vid beräkningen av bruttoskulden ingår endast de myndigheter som hade ett negativt saldo på räntekontot och som därmed utnyttjat sin kredit. Regeringen föreslår att summan av kreditramarna för myndigheternas räntekonton (exklusive Sjunde AP-fonden) får uppgå till högst , varav initialt inte kommer fördelas till myndigheterna. Jämfört med den ram som beslutat innebär det att den totala ramen ökar med . Av första kolumnen i tabell 7.14 framgår att flera myndigheter under respektive utgifts- område hade betydande inlåning på sina räntekonton. En anledning till att inlåningen är större än utlåningen är det anslagssparande som myndigheterna har byggt upp. Det kan också bero på att det för den avgiftsfinansierade verksamheten uppstår en likviditet som placeras på räntekontot. Ett exempel på att det är vanligt att myndigheterna har större inlåning än utlåning är att endast 19 av de 240 myndigheter som har räntekonton med kredit i utnyttjade sin kredit per . Dock utnyttjade mer än 100 av 239 myndigheter sin kredit och då särskilt anslagsutbetalningarna. Merparten av myndigheterna har dock stadigvarande överskottslikvid på sina räntekonton 30/6 2006 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, 23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Anm.: Räntekontokrediten för Sjunde AP-fonden behandlas separat (avsnitt 7.5.3) och ingår därför inte i tabellen. 1P EttP negativt belopp för saldo innebär en behållning i . 2P P Exklusive och ombudsmän, justitieombudsmännen. 3P P Exklusive . 4P P Enlig de utgiftsområdesbenämningar som gäller . Regeringens förslag: För Sjunde AP-fondens verksamhet får regeringen dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av . Sjunde AP-fonden har bildats för att förvalta premiepensionsmedel inom det reformerade ålderspensionssystemet. En del av pensionsavgiften ger rätt till premiepension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val. För de personer som avstår från att välja någon annan fond skall medlen placeras i Premiesparfonden som förvaltas av Sjunde AP- fonden. Därutöver förvaltar Sjunde AP-fonden ytterligare en fond, Premievalsfonden, som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden har inga uppgifter utöver förvaltningen av dessa fonder. För detta ändamål har organisation och verksamhet byggts upp från grunden. Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verk- samhet skall täckas med de förvaltningsavgifter som tas ur fonderna. Detta gäller även kostnaderna för att bygga upp verksamheten. Kostnaderna under uppbyggnadsskedet sprids över för att inte oproportionerligt belasta några enstaka årgångar av premiepensionssparare. För detta ändamål disponerar Sjunde AP-fonden krediter i (). disponerar Sjunde AP-fonden dels ett räntekonto med kredit på högst , dels en låneram på högst för finan- siering av investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Vid utgången av 2005 var kontokrediten utnyttjad med medan Sjunde AP-fondens lån för finansiering av anläggningstillgångar vid samma tillfälle uppgick till . Förvaltningsavgiften, som skall finansiera verksamheten, reduceras genom det rabatt- system som tillämpas av premiepensions- myndigheten (PPM). Rabatten kommer premie- pensionsspararna till del genom att PPM köper nya fondandelar för rabattbeloppet. Premiesparfondens del innebär detta att avgiften reduceras från till . Resultatet och det budgeterade resultatet 2006 har förbättrats jämfört med tidigare beräkningar genom en ändrad bedömning av Sjunde AP-fondens skyldighet att betala mervärdesskatt på externa förvaltnings- tjänster. Sedan starten har Sjunde AP-fonden varit momsregistrerad och betalat svensk moms avseende tjänsteimport på arvoden som betalats till utländska kapitalförvaltare. Efter ett förhandsbesked i , som avsåg ett liknande fall, gjorde bedömningen att förvärv av sådana för- valtningstjänster från utlandet inte medför skyldighet för Sjunde AP-fonden att betala svensk mervärdesskatt. inbetalad mervärdesskatt för åren 20012004 återbetalas därför, vilket medförde en extraordinär resultatpåverkande post på 2005. För bedömningar av framtida kostnader får den förändrade skatteplikten stor betydelse. kan Sjunde AP-fondens totala kostnader uppskattas till medan Sjunde AP-fondens avgifts- intäkter, netto efter rabatt, kan beräknas till . Det budgeterade under- skottet 2006 kan därmed uppskattas till . Det balanserade underskottet i Sjunde AP-fondens verksamhet, som uppgick till vid utgången av 2005, beräknas därmed vara oförändrat . Kreditbehovet är dock lägre än underskottet, främst därför att rabatten till PPM betalas kvartalsvis i efterskott. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att ramen för kredit på räntekonto kan sänkas med till . En oförändrad ram på avseende lån för finansiering av anläggningstillgångar bedöms vara tillräcklig. Beräkningar utifrån en rad antaganden inne- fattande bl.a. in- och utflöden i Premiespar- fonden och Premievalsfonden, förväntad avkast- ning och kostnadsutveckling, visar att Sjunde AP-fonden kommer att redovisa successivt förbättrade årsresultat. Med de förutsättningar som gällde /06 beräknades det balanserade underskottet och kreditbehovet bli allt lägre för att slutligen elimineras 2012. Detta förutsätter bl.a. att den pågående översynen av premiepensionssystemet inte leder till påtagligt höjda kostnader för Sjunde AP-fondens del. Av 23 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten följer att för en viss myndighet eller för viss anskaffning kan besluta att lånefinansiering skall ske på annat sätt än genom ovan beskrivna låne- och kreditramar. Totalt uppgick denna utlåning i Riks- gäldskontoret till . Centrala kredit för studielån är störst och uppgick till . I tabell 7.15 presenteras en översikt av övriga kreditramar i och utanför . Förslagen till beslut om nya eller ändrade ramar för övrig utlåning från återfinns inom respektive utgiftsområde. Tabell 7.15 Övriga kreditramar 2007 30/6 2006 garantier, till vissa statliga bolag garantier för avlösen av Anm.: har även möjlighet att låna utanför . Utöver de kreditramar som redovisas i tabellen finns också låneramar och räntkontokrediter för myndigheter som föreslås av Riksdagsstyrelsen och styrelsen för . Dessa förslag återfinns inom utgiftsområde 1 respektive 2. Staten har utestående ekonomiska förpliktelser i form av garantier, t.ex. kapitaltäckningsgarantier, kreditgarantier, borgensåtaganden, grundfonds- förbindelser och pensionsgarantier. En samlad redovisning av den statliga garantiverksamheten ges i Årsredovisning för staten 2005 (skr. 2005/06:101). I detta avsnitt presenteras en översikt avseende de anslag som kan komma att belastas till följd av garanti- verksamheten. ställs krav på kostnadstäckning i hanteringen av statliga garantier. Detta innebär att risken i varje garantiengagemang eller grupp av engagemang skall beräknas. Utifrån detta bestäms en avgift för garantin som debiteras garantitagaren. kan emellertid besluta att en lägre eller ingen avgift alls skall debiteras för ett visst åtagande. Till den del full kostnadstäckning inte erhålls från garantitagaren är det fråga om en statlig subvention som skall belasta ett anslag. Avgiftsinkomster och i förekommande fall anslagsmedel motsvarande subventionen förs till ett konto, en garantireserv, i . Till reserven förs också eventuella återvinningar från tidigare infriade garantier. Reserven finansierar garantiverksamhetens administration och skadeutfall. Garantiverksamheten skall vara långsiktigt självbärande. I tabell 7.16 presenteras en översikt över de anslag vars ändamål 2007 föreslås omfatta garantiverksamhet. Regeringens förslag presen- teras under respektive utgiftsområde. Tabell 7.16 Anslag vars ändamål 2007 omfattar garantiverksamhet A/O dom Shvetsii IV Bis och Cotonou- Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning 1831:4 : Bostadskreditgarantier garantiverksamhet 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:4 : Banhållning och ingående och nya förpliktelser minus infriade förpliktelser. I den sista kolumnen, Begärda bemyndiganden, redovisas omfattningen av de bemyndiganden som regeringen under de olika utgiftsområdena begär i denna proposition. Bemyndigandena innebär att medger att regeringen får ikläda staten förpliktelser, som innebär utgifter , för vilka anslag ännu inte har anvisats. Förpliktelserna innebär i många fall utgifter både 2008 och därefter. Av tabellen framgår att regeringen begär bemyndiganden om totalt . Jämfört med de beställnings- bemyndiganden som lämnat innebär förslagen en ökning med , eller . Merparten av ökningen kan hänföras till utgiftsområde 22 Kommunikationer. Utöver beställningsbemyndiganden, som är kopplade till anslag, begär regeringen även ett bemyndigande för på . Härutöver begär regeringen bemyndigande att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av fastställd EU- budget (utgiftsområde 27 avsnitt 5). 7.7Beställningsbemyndiganden För anslaget 19:7 Bidrag för arbetet med Enligt 12 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen, för det ändamål och med högst det belopp som bestämmer, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det statsbudgeten avser. På de olika utgiftsområdena motiverar regeringen behovet av och föreslår att skall lämna nödvändiga bemyndiganden. I anslagsavsnitten för de olika utgiftsområdena redovisas tabeller med information om bl.a. nya och infriade förpliktelser under 20052007. I tabell 7.17 i detta avsnitt görs en sammanfattning av begärda bemyndiganden . I kolumnen Ingående förpliktelser redovisas de åtaganden som staten vid ingången av 2007 beräknas ha i form av beställningar av varor och tjänster, beslut om bidrag m.m. I nästa kolumn anges de Nya förpliktelser av denna typ som staten förväntas ikläda sig . Kolumnen Infriade förpliktelser visar för- pliktelser som förväntas bli betalda och som regeringen ingått . Kolumnen Utestående förpliktelser utgör summan av sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och handikapp begärs inget bemyndigande eftersom nya förpliktelser inte kommer att ingås. Vid utgången av 2007 kommer det dock fortfarande att finnas utestående för- pliktelser som beräknas uppgå till . För anslaget 34:10 Stöd till klimatinvesteringar under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård begärs inget bemyndigande eftersom nya förpliktelser inte kommer att ingås. Vid utgången av 2007 kommer det dock fortfarande att finnas utestående förpliktelser som beräknas uppgå till . För anslaget 23:2 under utgiftsområde 14 Arbetsliv begärs inget bemyndigande eftersom nya för- pliktelser inte kommer att ingås. Vid utgången av 2007 kommer det dock fortfarande att finnas utestående förpliktelser som beräknas uppgå till . I budgetpropositionen informerade regeringen om den översyn som i samarbete med Ekonomistyrnings- verket genomförde i syfte att förbättra tillämpningen och redovisningen av beställ- ningsbemyndiganden. Som ett resultat av översynen utformas i budgetpropositionen förslaget till riksdagsbeslut om bemyndiganden på ett delvis nytt sätt, som förtydligar att bemyndigandet avser förpliktelser som medför behov av framtida anslag. Vidare bereds i vissa ändringar i anslagsförordningen (1996:1189) och förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Syftet är att förtydliga tillämpningen av särskilda bemyndiganden och förhindra att en myndighet använder sig av såväl ett särskilt bemyndigande som den rätt anslaget medger att ingå ekonomiska förpliktelser. har gett regeringen till känna sin mening om överskridanden och hanteringen av bemyndiganderamar (bet. 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:371). finansutskottets uppfattning om det oacceptabla i att en myndighet gör åtaganden som är mer omfattande än bemyndigande. Överskridanden av bemyndiganderamar som har föranlett invändning i revisionsberättelse kommenteras i respektive politikområdesavsnitt. Regeringen anser också, liksom finansutskottet, att det är oacceptabelt att en myndighet ingår åtaganden utan stöd i ett särskilt bemyndigande eller ett tilldelat anslag. De förordningsändringar som bereds bedöms bidra till att lösa flera av de frågor som finansutskottet berör i sitt betänkande. Regeringen avser dessutom se till att utbildnings- och informationsinsatser för myndigheterna genomförs i syfte att öka kunskapen om hur beställningsbemyndiganden skall hanteras. Tabell 7.17 Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden avseende 2007 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 7.8Bemyndigande för ramanslag ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att ett ramanslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om 1.ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggs- budget inte hinner inväntas, och 2.överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen med bemyndigande besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. För de flesta ramanslag kan oundvikliga utgiftsökningar i förhållande till anvisade medel rymmas inom den högsta tillåtna anslagskrediten på som föreskrivs i 6 § första stycket i lagen om statsbudgeten. I fråga om ramanslag för förvaltningsändamål är det nästan aldrig aktuellt att överskrida anslaget mer än vad som ryms inom den högsta tillåtna anslagskrediten. Något särskilt bemyndigande som ger regeringen befogenhet att besluta om överskridande av ramanslag som anvisats för förvaltningsändamål behöver därför inte inhämtas. Vid behov kommer ytterligare medel att begäras på tilläggsbudget. När det däremot gäller ramanslag som anvisats för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU-relaterade utgifter, infriande av garantier samt oförutsedda utgifter kan så stora förändringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den högsta tillåtna anslagskrediten. Regeringen avser i sådana fall att i första hand återkomma till med förslag om anslag på tilläggsbudget. Förändringarna kan dock inträffa snabbt och betalningarna kan behöva göras utan dröjsmål. Om anslag på tilläggs- budget inte hinner inväntas bör regeringen bemyndigas att besluta om överskridande när de förutsättningar som anges i 6 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda, dvs. om det är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat Överskridandet får inte vara större än att det ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Bemyndigandet begärs för ett budgetår i sänder. Regeringens avsikt är att även fortsättningsvis på tilläggsbudget föreslå förändringar av berörda anslag som ersätter de medgivna överskrid- andena. I Årsredovisning för staten 2005 (skr. 2005/06:101 avsnitt 5.3.5) lämnades en redovisning av vilka anslag som regeringen medgivit överskridanden för . Innevarande år har regeringen på utgifts- område 5 Internationell samverkan medgivit ett överskridande av anslaget 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet med . Anslaget har på tilläggsbudget tillförts medel motsvarande det medgivna överskridandet. Ett eventuellt utnyttjande av bemyndigandet kommer att redovisas i Årsredo- visning för staten 2006. I anslutning till utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. återkommer regeringen med förslag om bemyndiganden rörande överskridanden av vissa anslag. Principerna för pris- och löneomräkningen När pris- och löneomräkningen fick sin nuvarande form angavs följande syften med systemet (prop. 1992/1993:100): -Det första syftet är att myndigheternas verksamhet skall prövas som en helhet och att anslagsnivån är ett uttryck för beslutad och förväntad ambitionsnivå i verksam- heten. -Det andra syftet med nya principer för statsmakternas budgetering är att den all- männa prisutvecklingen inom den konkur- rensutsatta sektorn skall utgöra utgångs- punkt vid fastställandet av kompensatio- nen för kostnadsutvecklingen. -Det tredje syftet är att klart skilja statsmakternas ansvar inom ramen för den statliga budgetprocessen från frågor som det ankommer på staten som arbetsgivare att förhandla om i likhet med andra parter på arbetsmarknaden. För att möjliggöra en långtgående delegation till myndigheterna och för att undvika intrång eller inblandning i lönerörelsen var det angeläget för regeringen att skapa ett system för pris- och löneomräkning där myndigheterna genom sitt handlande inte skulle kunna påverka kompensationen. Grunden för systemet har varit att det är de beslutade anslagsnivåerna för myndigheternas verksamhet som skall pris- och löneomräknas. De kostnader som skall räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräkningen används separata index för prisutvecklingen inom de tre nämnda utgiftsgrupperna. Transfereringar inom myndighetsanslag räknas inte om inom ramen för pris- och löne- omräkningssystemet. Därtill skall systemet bidra till att skapa förutsättningar för en produktivitetsutveckling som motsvarar den som uppnås i den privata sektorn. Därför reduceras löneindex med ett produktivitetsavdrag som motsvarar produkti- vitetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn. Systemet med pris- och löneomräkning är ett generellt system med en automatisk beräkning. Systemet tar således inte direkt hänsyn till den faktiska utgiftsutvecklingen under det enskilda anslaget. För omräkningen av lönedelen beräknar () ett arbetskostnadsindex () avseende utveck- lingen för tjänstemän inom tillverknings- industrin. Om inte meddelar att särskilda avsättningar gjorts i avtalen för vissa verksamhetsområden och/eller yrkeskategorier får normalt alla anslag samma omräkningsindex. Omräkningsindexet minskas därefter med det nämnda produktivitetsavdraget. Produk- tivitetsavdraget motsvarar genomsnittet av de senaste tio årens produktivitetsutveckling inom den privata tjänstesektorn enligt SCB:s nationalräkenskaper. För omräkningen av löner till 2007 är det index som använts för samtliga anslag . Lokalhyror som inte omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i pris- och löneomräkningen om med ett index som motsvarar av konsumentpris- indexförändringen före det aktuella budgetåret. För omräkningen av hyror till 2007 är det index som använts för hyresavtal som inte skall omförhandlas . Omräkningen för hyresavtal som skall omförhandlas bygger på prisutvecklingen från det att avtalet tecknades till det att avtalet skall omförhandlas. Detta index är individuellt för varje berört anslag. Omräkning av övriga förvaltningskostnader