prop · GT031d8 · 2006-01-01 00:00:00 — skall återstående omstruktureringsåtgärder slutföras och nya personalramar vara intagna i hela myndigheten. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 beslutade regeringen propositionen Avveckling av militärdistriktsorganisationen (prop. 2004/05:160). I propositionen föreslår regeringen att militärdistriktsstaberna i , och skall läggas ned och att huvudmannaskapet för militärdistriktsgrupperna överförs till befintliga förband i grundorganisationen. Propositionen behandlas nu av . beslutade regeringen också om ändringar i förordningen (2000:555) med instruktion för Försvarsmakten. Ändringarna trädde i kraft . En bestämmelse har införts som säger att det vid Försvarsmakten skall finnas en ställföreträdande chef för som benämns generaldirektör. Generaldirektören skall kunna vara en civil tjänsteman. Med denna förändring vill regering tillförsäkra att Försvarsmakten har en kvalificerad civil kompetens på högsta nivå. Huvuddelen av ändringarna i instruktionen gällde i övrigt Försvarsmaktens högkvarters organisation. Regeringen vill också informera om den internationella militära test-, utbildnings- och övningsverksamheten i (ITÖ). Med utgångspunkt i utredningen , mörker och kyla (SOU 2004:77) uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att redovisa bl.a. förutsättningarna för att kunna genomföra utländsk militär utbildnings- och övningsverksamhet i . Försvarsmakten redovisade resultatet av uppdraget . Försvarsmakten redovisar i sammanfattning följande. Utredningen , mörker och kyla har riktat in sig på en situation där utländsk trupp, med stöd av Försvarsmakten och med Försvarsmakten som verksamhetsutövare, på egen hand utbildar på svenska övningsfält. I huvudsak är det enligt Försvarsmakten övningsfälten i , och Lomben (kommun) som är möjliga för markverksamhet. På motsvarande sätt är det huvudsakligen flygplatserna i /, , och Kallax som är möjliga för flygverksamhet. För respektive område redovisar Försvarsmakten infrastruktur, kapacitet, nuvarande bemanning och miljötillstånd. Myndigheten anser att det inte går att bedöma omfattningen av framtida verksamhet förrän kostnadsbilden är klarlagd. konstateras att det utländska intresset främst riktas mot övning under subarktiska vinterförhållanden, vilket avgränsar behoven till norra . Myndigheten utgår i sin redovisning från att verksamheten skall genomföras i enlighet med svensk lagstiftning avseende bl.a. yttre miljö, arbetsmiljö, skadestånd och straffrätt. För att kunna hantera ansvarsfrågorna anser Försvarsmakten att det bör upprättas ett avtal mellan och den stat vars enheter skall öva. Regeringen vill erinra om att regeringen uppdrog åt Försvarsmakten att genomföra den militära delen av beslut om test- och övningsverksamhet i . Regeringen anser att frågorna om ITÖ är viktiga. uppdrog regeringen därför åt Försvarsmakten och att fortsätta arbetet med att utveckla ITÖ. Försvarsmakten skall redovisa underlag och förslag om hur verksamheten kan organiseras. Resultatet av uppdraget skall redovisas till (Försvarsdepartementet) . Härutöver vill regeringen informera om att den gav i uppdrag att , utifrån myndighetens uppgifter, skapa ca 100 årsarbetstillfällen i . Beslutet är ett led i regeringens arbete med att genomföra lokaliseringar till de lokala arbetsmarknadsregioner som berörs mest av försvarsomställningen. Uppdraget skall genomföras på det mest kostnadseffektiva sättet och vara slutfört . 3.8.2.1 Operativ ledning och logistik Tillståndet i operativ ledning och logistik med mera 2004 Regeringen bedömer överlag tillståndet inom operativ ledning och logistik som godtagbart. Övningar och utbildningar har genomförts med bra resultat. har följt regeringens inriktning. Efter omlokaliseringen till leder den operativa insatsledningen samlat alla nationella och internationella insatser. Utveckling av operativ ledning och logistik med mera I utvecklingen av funktionerna ledning och logistik bör anpassningen av systemen till internationell och gemensam standard fortsätta. Benämningar av ledningsnivåer och förbandsstrukturer bör följa den internationella terminologin. Antalet ledningsnivåer och staber i Försvarsmaktens grundorganisation är inte anpassat till behoven och har inte minskat i samma omfattning som insatsorganisationen. skall därför minska i volym och kostnader. Detta sker genom en reduktion av Högkvarteret samt av den territoriella organisationen. Detta beskrivs i avsnittet utveckling. Logistikfunktionen bör fortsatt utveckla gränsytan mot icke-militära resurser och en stor bredd av tjänsteleverantörer. Specialförbandens förmåga vidareutvecklas avseende bl.a. taktik och stridsteknik. Förbandens sambandssystem utvecklas och anpassas. Vidare utvecklas en helikopterenhet med specialförbandskompetens inom helikopterflottiljen. Detta ger sammantaget möjlighet att kunna skapa en integrerad styrka som skall utföra internationella insatser. slås den operativa ledningsbataljonen samman med den operativa sambandsbataljonen och bildar då operativ lednings- och sambandsbataljon som avses vara del av utvecklingen av en framtida bas för Försvarsmaktens ledningssystem. Förbandet är avsett att ge operativa insatsledningen möjlighet att välja ledningsplats utanför ordinarie freds- och krigsgrupperingsplatser. Tre brigadledningar (två armé- och en amfibiebrigadledning) med ledningsförband utvecklas till tre brigadstabsförband med förmåga att leda tillfälligt sammansatta förband och utnyttja mark-, sjö- och luftburna verkanssystem. Antalet staber övervägs och samordnas med utvecklingen av en operativ stab (FHQ, Force Headquarters) för ledning 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 av den nordiska snabbinsatsstyrkan. Betjäningsförband utvecklas ur befintliga ledningsförband där del av eller hela den operativa lednings- och sambandsbataljonen planeras utgöra ramverk. Demonstrator för ett gemensamt taktiskt dataradiosystem (GTRS), bl.a. avsedd för demonstration inom utvecklingen av konceptet nätverksbaserat försvar (NBF) och för de mekaniserade bataljonernas framtida stridsledningssystem (SLB) för tal, data och video anskaffas under 2005-2007. GTRS demonstratorn utvärderas för att ge underlag för kommande beslut om eventuell anskaffning av systemet. Systemet bedöms ge ökad interoperabilitet såväl nationellt som internationellt. Kompetensen i operativ och taktisk stabstjänst samt förbandsledning inom internationell verksamhet bör utvecklas för att förbättra möjligheterna till bemanning av internationella staber, bl.a. Operational Headquarters (OHQ), Force Headquarters (FHQ) och andra staber. Utformningen av Försvarsmaktens ledningssystem skall möjliggöra en hög grad av interoperabilitet och skall syfta till att kunna genomföra insatser vid höga konfliktnivåer. Förutsättningar skapas för ledning av insatsorganisationen och för stöd till viktiga samhällsfunktioner. En förutsättning är en helhetssyn avseende hög tillgänglighet, säkerhet och rationalitet inom funktionsansvaret. Under grundutbildningen skall övning av och samträning mellan taktisk och operativ insatsledning genomföras. I den fortsatta utvecklingen av Försvarsmaktens telenät- och markteleförband (FMTM), prioriteras förmågan att stödja internationella insatser. Även när det gäller den fortsatta utvecklingen av logistikfunktionen prioriteras förmågan för internationella insatser. Logistikförbanden utvecklas mot att vara modulärt uppbyggda syftande till att nå en sådan flexibilitet att de kan sättas samman i förbandsenheter anpassade till aktuell uppgift. Vidare skall logistikfunktionen inneha anpassad rörlighet och skydd för att understödja i flera riktningar och inom hela konfliktskalan. Arbetet med att utreda möjligheterna till att lägga ut verksamheter på entreprenad (outsourcing) bör fortsätta och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 sådan utläggning bör göras där detta är kostnadseffektivt och ändamålsenligt. I den fortsatta omstruktureringen av skyddsfunktionen kommer inledningsvis förmåga till skydd mot bl.a. NBC, oexploderad ammunition (OXA) och Improvised Explosive Device (IED) att utvecklas. Förmågan förstärks bl.a. genom att NBC-insatsstyrkan vidareutvecklas, dels som förstärkningsförband till snabbinsatsstyrkan, dels till stöd för långvariga internationella insatser. För närmare information om NBC- insatsstyrkan, se avsnittet Markstridskrafter. inleds utveckling och materielanskaffning för framtida kvalificerade sjukvårdsenheter. Förband och system vidmakthålls och utvecklas successivt mot att kunna genomföra informationsoperationer. Försvarsmakten skall utveckla förmåga att skydda egen verksamhet mot informationsoperationer. På kort sikt prioriteras utveckling av förmåga i olika avseenden som krävs för genomförande av internationella insatser. Utvecklingen av förmågan till verkan på informationsarenan skall samordnas med utvecklingen av konceptet nätverksbaserat försvar (NBF). Försvarsmakten skall fortsätta utvecklingen så att reell förmåga till informationsoperationer skapas . Viss förmåga till psykologiska operationer och försvar mot IT-relaterade hot utvecklas . Utveckling av IT- försvarsförbandet har fokus på kompetensutveckling till förmån för förbandsutveckling. Telekrigsförmågan utvecklas inom ramen för telekrigsbataljonen och förmåga skapas för att kunna stödja internationella insatser med telekrigstroppar. Förband avsedda för psykologiska operationer är under utveckling , bland annat genom målsättningsarbete. Kompetensutvecklingen riktas mot att kunna stödja internationella insatser. Bedömt tillstånd inom operativ ledning och logistik med mera 2008 Operativ ledning och logistik kommer att, bland andra förband, bestå av: högkvarter med insatsledning och stabsförband, tre brigadledningar samordnade med utvecklingen av FHQ, operativ lednings- och sambandsbataljon, CERT (Computer Emergency Response Team), Utvecklingen inom funktionerna fortsätter i enlighet med prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar. Vid inledningen av 2008 har utvecklingen av och materielanskaffningen för de kvalificerade sjukvårdsenheterna kommit så långt att delar av dessa kan ingå i under snabbinsatsstyrkans beredskapstid och vid eventuell insats. IT-försvarsförband och Computer Emergency Response Teams (CERT) planeras att vara operativa . Förmågan till graderad verkan är begränsad. Även vad gäller indirekt precisionsbekämpning finns brister, inte minst på grund av föråldrad materiel och ammunition. Den taktiska och operativa rörligheten är delvis begränsad p.g.a. att dagens dominerande fordonstyper, exempelvis , inte är lufttransportabla med nationella flygresurser. Markstridsförbandens insatsledningssystem klarar inte fullt ut kraven på bl.a. interoperabilitet. Detta krav gäller alla förband avsedda för internationella insatser, men särskilt den nordiska snabbinsatsstyrkan (, NBG) varför interoperabilitetsåtgärder bör ges hög prioritet. En av de viktigaste uppgifterna för markstridsförbanden är att möjliggöra svenskt ansvar för och deltagande i den nordiska snabbinsatsstyrkan. Förmåga till väpnad strid skall upprätthållas genom regelbundet återkommande förbands- och ledningsövningar. läggs särskild vikt vid utbildning och träning för strid i bebyggelse, inklusive uppförandet av anläggningar för detta ändamål. Förmåga till strid i subarktisk miljö skall vidmakthållas för vissa förband. De tunga och medeltunga mekaniserade typförbanden utvecklas mot ett gemensamt, modulärt uppbyggt, typförband. Utvecklingen av luftburen bataljon (markdelen), säkerhetsbataljon och underrättelsebataljon skall slutföras och förbanden tillföras insatsorganisationen. Den tekniska utvecklingen på stridsteknisk och taktisk nivå fokuserar på chefers behov av beslutsstöd och att erhålla en gemensam lägesbild. Integrering av flera olika underrättelseförmågor och sensorer genomförs i ett gemensamt systemkoncept. Förmåga till bekämpning utvecklas genom tillförsel av ny splitterskyddad granatkastare (120) samt utbildning och övning av insatsförband inom bataljons ram. Förmågan till rörlighet skall utvecklas genom ökad minröjningsförmåga och anskaffning av nya terrängfordon. I och med att dessa nya fordon kan flygtransporteras med nationella resurser möjliggörs såväl strategisk som taktisk flygtransport för delar av eller hela snabbinsatsstyrkan. planerar Försvarsmakten att reducera dagens fyra artilleribataljoner till två. vidmakthålls en haubitsbataljon 77 B som en haubitsbataljon 77 DB (där pjäsen placerats på dumper) utvecklas. finns två bataljoner 77 BD operativa. har artilleriförband ansetts vara både personal- och logistikkrävande enheter. De nya artilleriförbanden kommer att vara både personellt och logistiskt optimalt. Fallskärmsjägarbataljonen avvecklas 2006 samordnat med organiseringen av två specialförband. Jägarbataljonen vidmakthålls och på utvecklas bataljonen mot jägarbataljon 2014. Denna kommer att organiseras i mindre enheter och ges ökad rörlighet. vidmakthålls tre säkerhetsbataljoner. Regeringen bedömer att den operativa förmågan som en 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 säkerhetsbataljon har och den effekt som den kan utveckla är en väsentlig beståndsdel i insatsorganisationen. Detta inkluderar även förmågan att uppträda på sjöarenan. Regeringen bedömer att det är viktigt att denna förmåga vidmakthålls och utvecklas i med hänsyn till den specifika miljö som där råder. Antalet mekaniserade bataljoner reduceras från sexton till åtta. Bataljonerna består i olika grad av stridvagnsförband (122-systemet) inklusive och pansarterrängbil. kommer bataljonerna att både moderniseras och standardiseras. Moderniseringen innebär att förbandens effektivitet ökas bl.a. avseende underhållssystem och utbildning. Standardiseringen innebär bl.a. att det blir färre fordonstyper inom de olika mekaniserade förbanden. Utvecklingen leder sammantaget till att förbanden blir mer flexibla samt att förmåga till strid i urban miljö utvecklas. Utvecklingen av en lätt mekaniserad bataljon kommer att ske i takt med att anskaffningen av ett nytt fordonssystem, splitterskyddad enhetsplattform (SEP), genomförs. Detta betyder att bataljonen utvecklas och fram till dess att SEP införs. En mekaniserad bataljon med utgör i detta sammanhang arvförband. sågs strid i urbaniserad miljö som en särskild uppgift för ett särskilt förband (stadsskyttebataljon). har utvecklingen visat att alla förband måste ha en grundläggande sådan förmåga, både nationellt och internationellt. Erfarenheter av de internationella mekaniserade bataljonerna (mekaniserad bataljon 90I samt pansarterrängbilsbataljonen) har visat på nackdelen av att ha internationella förband med särskild utrustning när det bara finns ett sådant förband i insatsorganisationen. Målet är att huvuddelen av insatsförbanden skall kunna användas i internationell tjänst. Därför måste tillförsel av ändamålsenlig materiel och utbildningsanordningar ske. bör övningsverksamheten öka i omfattning och kvalitet. Detta för att vidmakthålla och utveckla förmåga till väpnad strid i alla konfliktnivåer 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 med operativt behovssammansatta förband. Försvarsmakten planerar att delta i både nationella och internationella övningar för att uppnå detta. Samverkan med olika internationella organisationer är i detta sammanhang avgörande. Här spelar deltagandet inom samarbetet partnerskap för fred (PFF) och i krishanteringsövningar med Nato, inom ramen för den svenska säkerhetspolitiska linjen, en fortsatt viktig roll. Bland annat mot bakgrund av ovan beskrivna operativa behov beskrivs nedan några materielsystem som svarar mot dessa. Avseende plattformssystem är den planerade nyanskaffningen inom perioden 2015 bl.a. följande: utveckling och anskaffning av splitterskyddad enhetsplattform (SEP) samt anskaffning av ny splitterskyddad granatkastare (120). Utveckling och anskaffning av SEP sker i internationell samverkan. Anskaffningen förbättrar strategisk rörlighet genom att SEP är flygtransportabel med Tp 84 (). Systemet medger även låga underhållskostnader genom att samma grundplattform kan användas till många funktioner. Avslutningsvis kan konstateras att SEP kommer att ersätta flera föråldrade fordonssystem. Anskaffning av SSG 120 sker i internationell samverkan. Systemet är modulärt med gemensam tornmodul för användning på , stridsbåt 90 och SEP. SSG 120 ersätter bl.a. terrängbilsdragna granatkastare m/41 i de mest prioriterade insatsförbanden för markstrid. Haubits 77-systemet kan nyttjas längst . Artillerisystemet är draget med terrängbil 40 vilket innebär brister både vad avser krav på rörlighet och skydd. Genom en renovering och modifiering av haubits 77B, s.k. , säkerställs tillgången på moderna artilleriförband även efter 2008 samt möjligheten att delta i internationella insatser. Modifieringen medger ett uppträdande med autonoma enheter med tekniska möjligheter att ingå i det nätverksbaserade försvaret, en ökad räckvidd och precision, kortare insatstider samt ökat skydd för personalen. Genom möjliggörs också ett bättre användande av den nya ammunitionen Excalibur. Excalibur är en precisionsgranat som möjliggör bekämpning på mycket långa skjutavstånd. Precisionsbekämpning erfordras i alla konfliktnivåer. I fredsfrämjande operationer är de minimerade sidoeffekterna av bekämpning som Excalibur medger särskilt efterfrågade. Vad gäller övrig materielutveckling kan följande objekt nämnas: Ingenjörbandvagn utvecklas och utprovas för att förbättra Försvarsmaktens förmåga att upprätthålla egen rörlighet inom ett operationsområde. Plattformen kommer därmed att ha samma skyddsnivå som fordonen i de understödda förbanden. Ingenjörbandvagnen skall ingå i det internationella ingenjörkompaniet och i manöverbataljonen. Ett nytt pansarskott (NLAW) anskaffas för att utveckla Försvarsmaktens förmåga att med precision och hög nedkämpningssannolikhet kunna understödja striden på främst plutons- och kompaninivå. Systemet skall ingå i jägarbataljon, luftburen bataljon och i mekaniserade bataljoner. Även detta system medger att förband kan grupperas i bebyggelse med korta skjutavstånd m.m. Mörkerstridsutrustning för enskild soldat anskaffas för att utveckla förmågan att genomföra strid i mörker på främst taktisk/stridsteknisk nivå. Utrustningen anskaffas till huvuddelen av insatsorganisationen. En renovering och modifiering, , av , kommer att bli nödvändig i det längre perspektivet (2010 och därefter). Erforderligt antal bör anpassas till att kunna delta i internationella insatser. En studie påbörjas och skall ge underlag för renoverings- och modifieringsåtgärder. Även stridsvagn 122 bör anpassas till att i det längre perspektivet kunna delta i internationella insatser. En studie påbörjas vilken skall ge underlag för möjliga renoverings- och modifieringsåtgärder. Försvarsmakten har påbörjat anskaffning av splitterskyddat patrullfordon för att ingå i luftburen skvadron, militärpolis- och säkerhetsförband samt ingenjörkompaniet. Patrullfordonet kommer att utgöra en viktig komponent i utvecklingen av snabbinsatsförmågan. har det saknats lätta flygtransporterbara min- och splitterskyddade fordon i insatsorganisationen. Det finns FoT-projekt som i första hand stödjer utvecklingen på markarenan. Dessa är SATMUMS Signaturanpassad multisensormålsökare, optikspanare för stridsfordon, MSI-stridsfordon samt ETK Elektrisk termisk kemisk kanon för stridsfordon. SATMUMS-programmet skall demonstrera störfast målsökarteknik för främst markmålsbekämpning. Programmet har även koppling till funktionen Verkan mot sjömål och Informationshantering. Programmet med optikspanaren för stridsfordon syftar till att med varnar- och motmedelssystem utveckla stridsfordonens förmåga att upptäcka olika hot (stridsvagnar, pansarvärnsrobotar m.m.). Det bidrar även till funktionerna Verkan mot luftmål och Skydd. Även MSI-stridsfordonsprogrammet syftar till att med ett elektrooptiskt system förbättra omvärldsuppfattningen och ge känslan av fri sikt utanför fordonet för stridsfordonsbesättningar. Programmet bidrar även till funktionen Skydd. Slutligen syftar ETK-programmet till att demonstrera högpresterande kanoner med s.k. KE-ammunition (kompakt energilagring) för lätta stridsfordon. Programmet bidrar även till funktionen Verkan mot luftmål. Bedömt tillstånd i markstridskrafterna Markstridskrafterna skall 2008 bestå av de förband som redovisas i tabell 3.6, utveckling. Förbanden bedöms kunna upprätthålla en sådan kvalitet på materiel, personal och förmåga att de utan begränsningar kan användas för alla avsedda uppgifter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 huvudsakliga förbandsutvecklingen skall bl.a. inriktas mot utvecklingen av snabbinsatsförmåga inom ramen för deltagande i den nordiska snabbinsatsstyrkan. Denna förmåga kommer även att kunna användas för insatser nationellt. 2004/05:5 Vårt framtida försvar, angav regeringen ett antal områden där man avsåg att återkomma till med en utförligare redovisning. För markstridskrafterna gäller detta följande fyra områden. I propositionen Vårt framtida försvar (2004/05:5) angav regeringen att det behövs en samlad redovisning av det framtida behovet av luftvärnsförband och på vilket sätt den föreslagna luftvärnsorganisationen syftar till att motsvara de framställda kraven inklusive kopplingen till den internationella förmågan. För detta ändamål gav regeringen i uppdrag att inkomma med en redovisning avseende det operativa behovet och utvecklingen av luftvärnsförbanden. Den inkomna redovisningen anger några vägvalsfrågor. Dessa gäller både luftvärnets roll inom ramen för internationella insatser, inom ramen för territoriell integritet samt kompetensnivån på området. De redovisade bristerna finns framför allt på området ledningsstöd och sensorer. När det gäller förbandsutvecklingen kan följande sägas. vidmakthålls två luftvärnsbataljoner 97/70, liksom en luftvärnsbataljon 90/70 M. En modifierad luftvärnsbataljon 70 M utvecklas . avvecklas luftvärnsbataljon 90/70 2006. Robotsystem 23 vidmakthålls efter 2005 som demonstrator för vidmakthållande av kompetens. Robot 70-systemet är världsomspännande och det är därför enligt regeringen rimligt att fortsatt utveckla och vidmakthålla den bataljonen, även om RBS 23 kan anses vara bättre i vissa avseenden. När det gäller de vägvalsfrågor som Försvarsmakten redovisat samt den långsiktiga utvecklingen avseende luftvärnet avser regeringen göra ytterligare överväganden och vid behov återkomma till . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 NBC-kompaniet vidmakthålls då det är operativt. Kompaniet har dock en begränsad förmåga . Intill 2006 vidmakthålls en i styrkeregister anmäld NBC- insatsstyrka med resurser från Försvarsmakten och . avses således den nationella NBC- insatsstyrkan ingå i NBC-kompaniet varvid den internationella NBC-insatsstyrkan även skall kunna nyttjas för nationella uppgifter. Från skall Försvarsmakten ha ett NBC-kompani, som är nationellt operativt med bl.a. förmåga till ledning och expertstöd, indikering, provtagning och analys, förmåga att hantera NBC/EOD (explosiva objekts destruktion), sanering och NBC-sjukvård. För att möta dessa krav kommer det att tillföras en rad materielsystem, bl.a. mobilt NBC-laboratorium, NBC- indikeringsfordon och ett nytt saneringssystem. Införande av NBC- kompaniet medför en ökad förmåga för insatsorganisationen att hantera NBC-hot samt verka under och efter en N-, B- eller C- händelse. är den internationella NBC- insatsstyrkan anmäld till EU:s styrkeregister och EU:s särskilda register för resurser som kan skydda civilbefolkning mot NBC- händelse samt till styrkeregister inom ramen för PARP. Materiel till NBC-kompaniet ingår även i den för stöd till samhället samt till den internationella NBC- insatsstyrkan. För att lösa dessa uppgifter disponeras således endast en uppsättning materiel, vilket utgör en påtaglig begränsning vid genomförande av t.ex. en internationell insats. Regeringen anser att NBC-insatsstyrkan och sedermera NBC-kompaniet är en mycket viktig resurs som skall prioriteras.