prop · GT031d21 · 2006-01-01 00:00:00 — Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till samma belopp. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 5 Ekonomisk familjepolitik under utgiftsområde 18 Tabell 5.1 Anslagsutveckling 21:1 Bostadsbidrag 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Bostadsbidrag lämnas till barnfamiljer samt till ungdomar som fyllt 18 men inte utan barn. Bostadsbidraget ingår i politikområde 21 Ekonomisk familjepolitik. Bostadsbidraget har dels ett familjepolitiskt syfte, dels ett bostadspolitiskt och ges till hushåll med barn och låga inkomster. Målet för politikområdet är att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn inom ramen för den generella välfärden. Bostadsbidragets storlek bestäms av hushållets sammansättning, den bidragsgrundande inkomsten samt bostadskostnaden och bostadsytan. Utgifterna för bostadsbidraget styrs i huvudsak av makroekonomiska faktorer som t.ex. arbetslöshets-, sysselsättnings-, inkomst- och bostadskostnadsutveckling. Det innebär att det framför allt är konjunkturutvecklingen som påverkar om utgifterna för bostadsbidragen ökar eller minskar. Om t.ex. bidragshushållens inkomst skulle öka med i genomsnitt en procentenhet, skulle utgifterna för bostadsbidrag minska med . grafiska förändringar kan påverka utgifterna, t.ex. ett ökat antal födda och invandrade barn. Under uppgick utgifterna för bostadsbidraget till . Det är en ökning med jämfört med föregående år och med i förhållande till anvisade medel. Trenden med sjunkande utgifter för bostadsbidraget är därmed, om än tillfälligt, bruten. Med anledning av att en indragning skett av anslagssparandet på , har i stället av anslagskrediten utnyttjats. För innevarande budgetår beräknas utgifterna överstiga anvisade medel med . De hushåll som får bostadsbidrag är främst barnfamiljer, särskilt ensamstående med barn. Av landets drygt 1 miljon hushåll med barn fick bostadsbidrag . utgjorde ensamföräldrarna av bidragshushållen och fick av det totala bidragsbeloppet. Det fanns avsevärt fler ensamstående mammor än ensamstående pappor, hade kvinnor lägre bidragsgrundande inkomst än män. De sammanboende med barn utgjorde av bidragshushållen och fick av det totala bidragsbeloppet. Hushåll utan barn utgjorde av bidragshushållen och de fick av det totala bidragsbeloppet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 5.2 Antal hushåll med hemmavarande barn och bostadsbidrag samt genomsnittlig bostadskostnad, bidragsgrundande årsinkomst och utbetalt bostadsbidrag 2004 samt nettobostadskostnad 1998 och 2004 3 barn eller fler 3 barn eller fler 1 Beloppen avser förhållandena . Av tabell 5.2 framgår för respektive hushållstyp den genomsnittliga bidragsgrundande årsinkomsten, bostadskostnaden och bostadsbidraget 2004 samt jämförelse av nettobostadskostnaden . En jämförelse av utfallet för olika hushållstyper visar att nettobostadskostnaden ökat för vissa hushållstyper medan den minskat för andra. För ensamstående hushåll med barn har nettobostadskostnaden ökat med i genomsnitt , medan den minskat med i genomsnitt för sammanboende med barn. Bostadsbidraget är preliminärt och baseras på uppskattade årsinkomster som sedan stäms av mot den taxerade inkomsten för bidragsåret när taxeringen är klar. Slutligt bostadsbidrag bestäms i efterhand på grundval av taxeringen för varje kalenderår. Den som haft lägre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får en tilläggsutbetalning. Den som haft högre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får betala tillbaka det belopp som betalats ut för mycket. (tidigare RFV) har sedan den första inkomstavstämningen 1999 gjort uppföljningar och analyser av inkomstavstämningarnas resultat. I analysen av resultatet för inkomstavstämningen 2004, som avser , konstateras att träffsäkerheten i det preliminära bostadsbidraget uppvisar ett mycket bättre resultat jämfört med tidigare års avstämningar. Differensen mellan preliminärt och slutligt bostadsbidrag innebar att av hushållen under bidragsåret fått ett för högt bidrag. Dessa hushåll skall tillsammans återbetala ca plus avgifter. Detta är ca en tredjedel färre återbetalningsskyldiga jämfört . av hushållen har fått ett för lågt bidrag utbetalt under bidragsåret och skall tillsammans dela på plus ränta. Detta är ca två tredjedelar färre tilläggsutbetalningar jämfört . Den förbättrade träffsäkerheten är effekten av en regeländring som infördes och som tillämpas på bostadsbidrag från . Ändringen i lagen (1993:737) om bostadsbidrag innebär att när det slutliga bostadsbidraget bestäms skall belopp inte betalas ut eller betalas tillbaka. gällde att belopp , det s.k. förlåtandeintervallet, varken betalades ut eller krävdes tillbaka. Utgifterna för bostadsbidraget har minskat och . Minskningen beror dels på den samhällsekonomiska utvecklingen, dels på reformeringen av bostadsbidragssystemet. Trenden med minskade utgifter bröts dock 2004 då utgifterna återigen steg något. Ökningen förklaras bland annat av det svaga arbetsmarknadsläget. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 5.3 Utveckling av utgifterna för bostadsbidrag 19902004 överlämnades propositionen 2004/05:112 Ändrade regler för bostadsbidrag till . fattade beslut om propositionen i enlighet med regeringens förslag (bet. 2004/05:BoU9, rskr. 2004/05:281). I propositionen aviserar regeringen också att en allmän översyn av bostadsbidragen skall komma till stånd, i syfte att analysera hur väl de uppfyller sina mål. De nya reglerna tillämpas och beräknas öka utgifterna med . Genom regeländringen värnas särskilt barn i ekonomiskt utsatta familjer. Ändringarna i lagen (1993:737) om bostadsbidrag innebär bl.a. att den del av bostadsbidraget som lämnas som särskilt bidrag till barnfamiljer höjs. Vid beräkning av den bostadskostnadsbaserade delen av bostadsbidraget skall bostadskostnaden ersättas med en enhetlig nivå på i stället för de nuvarande nivåerna på . Vidare införs ett umgängesbidrag till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge har sina barn boende hos sig. Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 21:1 Bostadsbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Den högre utgiftsnivån förklaras i huvudsak av satsningen på ekonomiskt utsatta barnfamiljer genom förbättrat bostadsbidrag, vilket beräknas öka utgifterna med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 3 anvisas för anslaget 21:1 Bostadsbidrag 2006. beräknas anslaget till 3 respektive 3 . 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.