prop · GT031d6 · 2006-01-01 00:00:00 — Men det är också viktigt att förebygga de kategorier av brott som är särskilt svåra att klara upp. Av den anmälda brottsligheten utgör brott av typen cykelstölder, tillgrepp av fordon och inbrott en stor andel. Endast en liten del av dem upp. Om polisen, gärna i samverkan med andra, i högre grad lyckas förebygga dessa brott så kommer den anmälda brottsligheten i större utsträckning att bestå av brott som polisen har bättre förutsättningar att klara upp. Därmed ökar andelen uppklarade brott. Polisens resurser för att förebygga våldsbrott var eller 377 årsarbetskrafter , vilket är en ökning med . av redovisade timmar har lagts på planlagt arbete. Den ökade resursinsatsen är i nivå med förändringen av antalet anmälda våldsbrott, som ökat till nästan 135 000 brott. Arbetet har vid många polismyndigheter, däribland de tre storstadsmyndigheterna, fortsatt att vara inriktat mot olika typer av rånbrott och misshandelsbrott i centrummiljöer samt i anslutning till idrottsevenemang, nöjestillställningar och restauranger. Den anmälda brottsligheten fortsätter att öka trots förstärkta insatser från polisens sida. Våld mot kvinnor och mot barn Antalet anmälda brott avseende grov kvinnofridskränkning uppgår till drygt 2 000, vilket är en fördubbling sedan denna brottstyp började noteras i brottsstatistiken. Ökningen kan innefatta brott som annars skulle ha anmälts som misshandel mot kvinna. Fler och fler polismyndigheter använder i betydande utsträckning brottsrubriceringen grov kvinnofridskränkning i bekämpningen av våld mot kvinnor. De kraftigaste ökningarna procentuellt sett har funnits i , och . En del i förklaringen är sannolikt att kompetensen att använda relevanta brottsrubriceringar har ökat bland myndigheterna. När det gäller den anmälda brottsligheten uppger att misshandel mot kvinna har ökat men mindre än mot man. anmäldes drygt 2 600 våldtäkter vilket motsvarar en ökning . Den fleråriga tydliga ökningen av antalet anmälda fall av misshandel mot barn har avstannat medan den lika tydliga ökningen av anmälda fall av misshandel mot barn istället förstärkts. Resursinsatsen som redovisats för arbetet inom områdena har utgjort ca . Kostnaden uppgick till vilket är av den totala kostnaden. Enligt har dock resursinsatsen för främst våld mot kvinnor i verkligheten varit högre med tanke på att all tid inte särredovisats. Inom området våld mot kvinnor och mot barn leder en samlad bedömning av till slutsatsen att det brottsförebyggande arbetet ligger kvar nivå. Trots detta finns exempel på en positiv utveckling genom bl.a. inrättande av barnkris- centrum och brottsofferenheter samt samverkan med andra aktörer i samhället såsom olika typer av brottsofferjourer. Dessutom har det genomförts utbildning inom området och några polismyndigheter har arbetat systematiskt genom handlingsplaner. Brottsförebyggande projekt, insatser och åtgärder har genomförts vid många av polismyndigheterna. Polisen i och har medverkat i olika samverkansprojekt, t.ex. Nyckelfrid och samt ett projekt med fokus på våldtäkt. Det brottsförebyggande arbetet inom området våld mot kvinnor har främst resulterat i ett bättre bemötande och större förståelse för utsatta kvinnor. Detta i sin tur uppges ha skapat en högre trygghet och ökad anmälningsbenägenhet. Som ett resultat av det förebyggande arbetet har uppmärksamheten och samverkan kring problematiken kring våld mot barn ökat vid flera polismyndigheter. Den anmälda våldsbrottsligheten fortsätter att öka trots förstärkta insatser från polisens sida. Detta är oroande. Regeringen anser därför att det är nödvändigt att polisen använder mer resurser för att med förebyggande insatser möta ökningen. Det förtjänar dock att framhållas att många av de åtgärder som polismyndigheterna klassificerat som brottsförebyggande i realiteten mer hör hemma inom området utredning och lagföring. Regeringen anser att det är viktigt att polisens brottsförebyggande insatser tar sikte på de bakomliggande orsakerna till den aktuella brottsligheten, något som ställer stora krav på polisens samverkansarbete. Re- geringen anser också att det är viktigt att de förebyggande insatserna dels är kvalitetssäkrade genom att de bygger på kunskap, dels att de genomförda aktiviteterna utvärderas. An- svaret för den fortsatta utvecklingen härvidlag ligger inom ordinarie uppgifter. Polisens nya resultatredovisning som införs successivt kommer också att göra det lättare att redovisa åtgärder av preventiv respektive repressiv karaktär. Inom området våld mot kvinnor och mot barn har polisens förmåga utvecklats att förhindra upprepad utsatthet för t.ex. de kvinnor som är offer för våld av en närstående. När det gäller våld mot barn är det dock angeläget att 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 samverkan med utvecklas ytterligare så att det finns inarbetade rutiner för t.ex. anmälan till hos den personal som först anländer till en brottsplats där barn är närvarande. Det är viktigt med ökad kunskap på området, varför regeringen ser positivt på att polisen prioriterar detta område. Antalet anmälda narkotikabrott har fortsatt att öka vid de flesta polismyndigheterna. uppgick antalet anmälda brott mot narkotikastrafflagen till 45 580. Sammantaget innebär detta en procentuell ökning och med . Detta återspeglar nästan uteslutande utvecklingen av brottstyperna eget bruk och innehav. Överlåtelsebrotten fortsätter att ligga på en relativt nivå. Resursinsatsen har ökat med och omfattade eller 244 årsarbetskrafter . Kostnaden var ca . Polismyndigheterna har genomfört projekt, insatser och åtgärder mot narkotikabrottsligheten. Bland annat har polisen i inrättat en drogbekämpningsgrupp samt arbetat aktivt i den s.k. PULS-gruppen i syfte att utveckla den praktiska samverkan mellan polisen, , kommunen, och kriminalvården. En fråga som uppmärksammats vid polismyndigheterna har vidare varit sambandet mellan insatser mot narkotika och utvecklingen av antalet tillgreppsbrott. Flertalet polismyndigheter med ett ökande antal redovisade narkotikabrott har också rapporterat att de genomfört planlagda brottsförebyggande insatser mot narkotika eller kombinerat detta med insatser mot bl.a. tillgreppsbrott. Polisens förebyggande arbete mot narkotikabrott har fortsatt att utvecklas positivt . Antalet registrerade narkotikabrott fortsätter att öka vilket är en följd av ökade insatser från polisens sida. De förebyggande åtgärderna mot narkotika är av stor betydelse eftersom narkotikamissbruk inte bara är skadligt för individen, utan också genererar annan brottslighet, t.ex. till- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Det är därför viktigt att polisen fortsätter sina satsningar på att förebygga narkotikabrott. För verksamhetens utveckling gäller det vidare att systematiskt ta till vara de erfarenheter som vunnits genom projekt, insatser och åtgärder samt att fortsätta utvecklingen av samverkan med andra aktörer i det förebyggande arbetet såsom , skolan och frivilligorganisationer. Det förebyggande arbete som innefattar insatser mot narkotika i syfte att minska också andra brottstyper såsom tillgrepsbrott bör fortsätta. Analyser av dessa insatser kan ge underlag för ett mer effektivt arbete mot narkotika såväl som mot därmed sammanhängande brottslighet. har fortsatt att utveckla formerna för det brottsförebyggande arbetet, bl.a. genom den nyinrättade kriminalunderrättelsetjänsten. har den centrala kriminalunderrättelsetjänsten påbörjat kartläggning av problemområden och etablerat kontakt med olika samarbetspartners på både nationell och regional nivå. inleddes en kartläggning av de mest brottsaktiva personerna på ekobrottsområdet. Det brottsförebyggande arbetet har framför allt bedrivits i form av samverkan med bl.a. andra myndigheter. Detta arbete beskrivs närmare nedan. har dessutom gjort brottsförebyggande informationsinsatser bl.a. genom medverkan vid seminarier, information till studenter samt informationsmöten för myndigheter, organisationer och andra intressenter inom ekobrottsområdet. fick () regeringens uppdrag att bygga upp ekobrottsforskningen i . 2002 satsade regeringen . En stor del av dessa medel har fördelats till ett 30-tal projekt om ekobrott. BRÅ har byggt upp en omfattande kunskapsbank och bl.a. tagit fram en , riksdag och myndigheter med tillsyns- och kontrollfunktioner med konkreta exempel på förebyggande regler och metoder. Vidare har en handbok för polis, åklagare och skattebrottsenheter med konkreta exempel på förebyggande metoder presenterats. presenterade BRÅ rapporten . BRÅ:s satsning på ekobrottsforskning 19982002, som redovisar vilka resultat forskarna kommit fram till i de olika projekten. presenterade BRÅ även rapporten . brottsförebyggande arbete har utvecklats i positiv riktning och har enligt regeringens uppfattning förutsättningar att utvecklas och förbättras ytterligare. Det är angeläget att detta arbete fortsätter att ha en framträdande plats i myndighetens verksamhet. BRÅ har verkat för en positiv utveckling av ekobrottsforskningen i landet. Det är viktigt att denna utveckling inte stannar av. BRÅ bör inom ramen för sina resurser och tillsammans med övriga berörda organisationer fortsätta arbeta för att den tillämpade ekobrottsforskningen utvecklas. Enligt var resursinsatsen för det brottsförebyggande arbetet mot ungdomar eller 162 årsarbetskrafter. Resursinsatsen utgör av det förebyggande arbetet och kostnaden har uppgått till . Resursinsatsen har ökat relativt mycket men att jämföra med 2003 är något vanskligt eftersom flera av polismyndigheterna då hade brister i sin redovisning. Antalet ungdomar misstänkta för brott per 1 000 ungdomar har ökat något . gör den samlade bedömningen att det skett en liten positiv utveckling av arbetet inom området. Bedömningen grundas bl.a. på att många av de brottsförebyggande åtgärderna har varit riktade mot ungdomar. Det har också skett en omfattande samverkan med andra aktörer i samhället. Ex- empelvis har samarbetet i medlingsverksamheten utökats inom flera polismyndigheter. I stort sett alla polismyndigheter anser att det förebyggande arbetet ligger på en godtagbar nivå eller något högre. En del av det brottsförebyggande arbetet mot ungdomar har bedrivits genom s.k. insatser och åtgärder. Mer än hälften av polismyndigheterna (däribland de tre storstadsmyndigheterna) har främst genom kartläggning och samverkan arbetat för att identifiera ungdomar i riskzonen. Några har haft fokus på gängbrottslighet. Den information som erhållits har använts för att informera skolor, sociala myndigheter och föräldrar. BRÅ bedriver ett projekt där det konkreta påföljdsinnehållet studeras när det gäller ungdomar som överlämnats till vård inom . Bland annat uppmärksammas förekomsten av medling och ungdomstjänst. Projektet skall leda till ökade kunskaper om arbete på detta område, där ett viktigt syfte är att förebygga att ungdomarna återfaller i lagbrott. En allt vanligare insats för ungdomar som begått brott är så kallade påverkansprogram. För att utveckla kunskapen om hur denna insats kan användas på bästa sätt inledde BRÅ 2003 en utvärdering av sådana program i ett 90-tal kommuner. Projektet bedrivs i samarbete med kommunerna. kommer en första beskrivning av insatsen. presenterade BRÅ idéskriften Klotterförebyggande åtgärder En idéskrift om att tänka parallellt. I den presenteras olika metoder som används i det klotterförebyggande arbetet. Skriften avslutas med en checklista som är avsedd att fungera som ett hjälpmedel för dem som planerar att arbeta klotterförebyggande. En av huvuduppgifterna för kriminalpolitiken är att förhindra att barn och ungdomar hamnar i kriminalitet eller utsätts för brott. Ungdomarna är på många sätt nyckeln till samhällets möjligheter att på lång sikt minska den totala brottsligheten. Om nyrekryteringen till kriminalitet minskar kommer också den totala brottsligheten att minska. En viktig del i det brottsförebyggande arbetet är polisens verksamhet inriktad mot ungdomar i riskzon. Genom ett väl fungerande brottsförebyggande arbete kan polisen förhindra nyrekrytering till s.k. kriminella karriärer och livsstilskriminalitet. Regeringen anser att det är viktigt att polisen, inom ramen för sin kärnverksamhet, fortsätter ansträng- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ningarna för att motverka ungdomsbrottsligheten. Det är också viktigt att polisens insatser bygger på kunskap om effektiva åtgärder. Insatser krävs också på lokal nivå. Här har BRÅ ett ansvar att sprida kunskap om vilka åtgärder som fungerar och bistå närpolisen och de lokala brottsförebyggande råden i deras arbete. Antalet anmälda brott mot trafikbrottslagen har ökat till drygt 470 000. Kostnaden för området trafik, inklusive utredningsverksamheten, uppgår till , en ökning med . Kostnaden för trafikbrott uppgår till av polisens totala kostnader. Resursinsatsen för området trafik, den förebyggande delen, utgör knappt eller 916 årsarbetskrafter, vilket motsvarar en minskning . Det innebär i sin tur att polisen blivit mer produktiv inom trafikområdet eftersom antalet rapporterade brott ökat. av de redovisade timmarna har lagts på det planlagda arbetet. Den konstaterade ökningen i den anmälda brottsligheten gäller särskilt förare som kört under påverkan av alkohol eller narkotika. Därutöver har även hastighetsöverträdelser och bilbältesbrott ökat. Antalet utfärdade primärrapporter och ordningsförelägganden har fortsatt att öka och var drygt 470 000 mot 424 000 . Även antalet alkoholutandningsprov fortsätter att öka och var över 1,5 miljoner mot knappt 1,4 miljoner (vilket är en ökning ). Antalet positiva prov och antalet fall av rattfylleri har ökat (1 respektive ). Flera av de myndigheter som har rapporterat fler trafikbrott har även redovisat ett ökat antal narkotikabrott. Den registrerade trafikbrottsligheten säger väldigt lite om hur den faktiska brottsligheten på området har utvecklats. Uppgången skall i stället ses som en följd av ökad polisiär aktivitet, som leder till fler rapporterade brott. Denna utveckling kan noteras för flertalet av polismyndigheterna men skillnaderna mellan dem är stora. En slutsats av polisens arbete 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 mot trafikbrott är att insatser på detta område tenderar att ha en gynnsam effekt även på andra brottsområden. Kontroller av fordon och förare leder i en del fall till att annan brottslighet kan upp t.ex. stöldbrott, eftersom det i de flesta fall används fordon för att transportera stulet gods. Detsamma gäller för t.ex. narkotika- och våldsbrott samt ekonomisk brottslighet. Det kan därför finnas anledning för polisen att ytterligare kartlägga vilka effekter detta arbete kan ha på brottsbekämpningen generellt, t.ex. på arbetet mot mängdbrott. Alla poliser i yttre tjänst bör ta ett större ansvar för trafiksäkerhetsarbetet och en helhetssyn skall genomsyra polisarbetet. Ansvaret för den fortsatta utvecklingen på det här området ligger inom ramen för ordinarie uppgifter. Regeringen noterar därför med tillfredsställelse att kommer att presentera en ny strategi för polisens trafiksäkerhetsarbete som kommer att medföra större enhetlighet när det gäller arbetsinriktning, metoder och aktiviteter. Ett viktigt instrument för polisens förmåga att förebygga brott är en ändamålsenlig och effektiv lagstiftning. har nya bestämmelser trätt i kraft i polislagen som gör det möjligt för polisen att tillfälligt omhänderta egendom i syfte att förhindra trafiknykterhetsbrott. Det huvudsakliga syftet med bestämmelsen är att ge polisen ett utryckligt lagstöd för att omhänderta fordonsnycklar. När det gäller bestämmelserna om överlast har polisen också fått utökad befogenhet att öppna plomberad last. Det är också viktigt att polisen utnyttjar de möjligheter som teknikutvecklingen erbjuder för att öka sin förmåga att förebygga brott. Ett exempel på sådan teknikutveckling är övervakning med hjälp av automatisk trafiksäkerhetskontroll (ATK) som innebär att fasta kameror finns uppsatta på specifika vägavsnitt i syfte att förebygga hastighetsöverträdelser. I de fall där överträdelser ändå inträffar registreras, rapporteras och utreds de. När överträdelsen godkänts utfärdas ett ordningsföreläggande. ATK medför att polisens utredningsverksamhet kan rationaliseras. Den enklare utredningsverksamhet som följer i spåret av ATK bör t.ex. kunna utföras av andra än poli- ser och därigenom kan polisiära resurser frigöras till annan verksamhet. och har i en överenskommelse enats om att det skall finnas 700 mätplatser på vägsträckor som bedöms farliga och där det råder dålig hastighetsanpassning och där inga andra åtgärder planeras. Rationaliseringen av utredningsverksamheten bör tillvarata resurser från de nya rutinerna som införs med ATK. Enklare utredningsverksamhet bör kunna utföras av andra än poliser. Regeringens bedömning är att ATK utgör ett väsentligt bidrag i arbetet med att nå det nationella trafiksäkerhetsmålet. Utrymmet för att arbeta kunskapsbaserat och i samverkan med andra aktörer är särskilt stort på trafikområdet. Regeringen noterar därför med tillfredsställelse att trafikövervakningen har prioriterats genom samverkan inom ramen för En nationell samling. Det är en samverkansgrupp som leds av och i vilken det ingår en rad myndigheter och andra aktörer som kan påverka trafiksäkerheten. De tre huvudområdena trafiknykterhet, hastighet och bältesövervakning har kompletterats med övervakning av mopeder, ökad övervakning vid skolor i samband med terminsstart samt utökad fordonskontroll av bussar. Genom samverkansarbetet har flertalet av polismyndigheterna ökat sina riktade aktiviteter. Som ett resultat av myndighetssamverkan, En nationell samling, har de inblandade aktörerna genomfört flera s.k. (Objektiva fakta, Lösningar och Avsikter). Konkret består arbetet i att aktörerna bildar en kommission som tar sig an ett specifikt problem och arbetar problemorienterat mot en lösning av det. Sedan starten har det genomförts ca tio . Den utvidgade och obligatoriska anmälningsplikten i miljölagstiftningen resulterade i att antalet anmälda brott mot miljön ökade. An- talet inkomna miljöbrottsärenden ökade med till ca 3 200 ärenden Regeringens bedömning är att den skärpta lagstiftningen sannolikt också har förebyggande effekter på området. Det är angeläget att polisen avsätter resurser för att förebygga allvarlig miljöbrottslighet. Miljöbrottslighet, i likhet med annan brottslighet, påverkas av en rad olika faktorer i samhället. Polisen kan inte ensam påverka dessa faktorer. För att minska ärendeinflödet är polisen således starkt beroende av andra aktörer. Polisen har därför etablerat samverkan med länsstyrelser och kommuner för att genom samverkan förebygga miljöbrott. Regeringen välkomnar denna utveckling och anser att det är viktigt att samverkansformerna fortsätter att utvecklas och effektiviseras på området. Brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska, islamofobiska eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering Polismyndigheternas förebyggande åtgärder mot brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska, islamofobiska eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering fortsätter att utvecklas. Samarbete med minoritetsgrupper sker nu regelmässigt i allt fler myndigheter. Utvecklingen av underrättelsearbetet har fortsatt för att kartläggningen av hatbrotten skall bli så komplett som möjligt. Flera myndigheter har nära kontakt med Säkerhetspolisens regionala enheter. På uppdrag av Forum för levande historia kartlade BRÅ antisemitiska, islamofobiska och invandrarfientliga tendenser bland skolungdomar, med avseende på bland annat attityder, utsatthet och självdeklarerad brottslighet. För resultatstatistik, se motsvarande avsnitt under 3.5.2 Utredning och lagföring. Det saknas tillräckligt underlag i polisens årsredovisning för att regeringen skall kunna göra en bedömning av polisens brottsförebyggande arbete på detta område. Regeringen bedömer dock att de allt mer utvecklade kontakterna mellan polismyndigheterna och olika minoritetsgrupper kan få positiva effekter på det brottsförebyggande arbetet genom den dialog och det informationsutbyte som byggs upp mellan polisen och de grupper som riskerar att utsättas för t.ex. rasistiska eller homo- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Även polisens del i regeringens storstadspolitik är av betydelse för det förebyggande arbetet när det gäller denna brottslighet. Eftersom bekämpningen av de aktuella brottstyperna är viktig kommer regeringen att förändra kraven på återrapportering från så att redovisningen ger en mer tydlig bild av det förebyggande området. bedrivs ett arbete inom rättsväsendets myndigheter med att ta fram ett system som skall ersätta dagens brottskoder. Syftet med systemet är att få mer information om brotten samt skapa möjligheter för att kunna följa ett enskilt brott genom hela rättskedjan. Arbetet har pågått och beräknas vara implementerad i berörda myndigheters system . Re- geringen ser positivt på att dagens statistiksystem kommer att förbättras. Regeringen anser att det krävs ökad kunskap för att kunna bekämpa hatbrott, inklusive brott med islamofobiska motiv. Det pågår därför ett arbete inom som syftar till att skapa bättre förutsättningar att kartlägga denna brottslighet. finns en lag för medling som sker i eller statlig regi. På regeringens uppdrag ger () stöd på olika sätt för att stimulera medlingsverksamheten. har BRÅ disponerat för att utveckla medlingsverksamheten med målsättning att den kan bli tillgänglig i hela landet. Ekonomiskt stöd för medlingsverksamhet fördelas i tre olika former; som verksamhets- och modellkommunsbidrag samt som utbildningsstöd. Utbildning, metodutveckling och kvalitetssäkring har i huvudsak utförts av det medlingskansli som BRÅ upprättat för att fullgöra regeringsuppdraget. genomfördes nio grundutbildningar. För att kvalitetssäkra utvecklingen är BRÅ noga med att kommunerna återrapporterar enligt det kontrakt som upprättas i samband med att ekonomiskt stöd erhålls. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Med utgångspunkt från den redovisning som BRÅ presenterat gör regeringen bedömningen att arbetet med att genomföra medlingsuppdraget utvecklas på ett positivt sätt. Regeringen avser att noga följa den fortsatta utvecklingen. Polisen prioriterar generellt storstadsregionerna genom att av polisresurserna ligger där. När det gäller utsatta områden i storstadsregionerna har polisen prioriterat dessa områden till följd av den kriminalitet som funnits där och som drabbat medborgarna. Att arbeta som polis i mångkulturella områden ställer ytterligare krav på personalen då det krävs t.ex. kunskap om andra kulturer, förmåga att sprida kunskap om polisens arbete, förmåga att aktivt skapa kontaktnät med mera. anordnade ett seminarium under rubriken i mångkulturellt område (PMO). Syftet var att diskutera de speciella förutsättningarna som polisarbete i mångkulturella områden kan innebära, t.ex. misstänksamhet mot rättssamhället i stort och polisen i synnerhet, segregation, ett stort antal språk, olika religioner m.m. Målgruppen var närpolischefer i närpolisområden som omfattas av regeringens storstadssatsning. Föreläsare från lokala invandrarföreningar, Säkerhetspolisen, m.fl. medverkade. En direkt följd av seminariet blev att de inblandade polismyndigheterna etablerade ett erfarenhetsutbyte genom utbytestjänstgöring. Som exempel på andra åtgärder som polisen vidtagit i mångkulturella områden kan nämnas samverkan med olika invandrarföreningar, fastighetsbolag, socialtjänst och skola, samverkan med lokala brottsförebyggande råd, arbete mot narkotikamissbruk bland ungdomar, polisen har prioriterat resurser genom särskilda gänginsatser. Regeringen anser att det är angeläget att polisen prioriterar arbetet i storstadsregionernas utsatta områden. Här spelar t.ex. mångfald vid rekrytering en viktig roll. I regleringsbrevet har fått i uppdrag att bl.a. redovisa vilka åtgärder polisen vidtagit för att minska brottsligheten i de stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen och geografiska områden som har en liknande problembild.