prop · GT03149 · 2006-03-28 00:00:00 — En sådan över- enskommelse skall ha träffats mellan en svensk myndighet och en myn- dighet i en annan stat och avse bistånd i en brottsutredning som genom- förs av tjänstemän med skyddsidentitet. Av bestämmelsens skaderekvisit framgår att uppgifter om den utländska tjänstemannens skyddsidentitet inte får röjas, om det skulle motverka den utländska eller den svenska myndighetens verksamhet. Även beträffande dessa utredningar kan en kvalificerad skyddsidentitet som har använts i en utredning behöva hem- lighållas efter utredningens slut, t.ex. om avsikten är att skyddsidentiteten skall användas även i framtida operationer. Om en uppgift om en svensk tjänstemans skyddsidentitet, som omfat- tas av sekretess enligt första stycket, tas in i ett ärende som avses i andra stycket följer sekretessen enligt första stycket med uppgiften när den tas in i ärendet. Eftersom uppgiften i ett sådant fall även hänför sig till det ärende som avses i andra stycket gäller sekretess för uppgiften även en- ligt det stycket. Uppgifter som hänför sig till ett ärende om kvalificerad skyddsidentitet eller till ett ärende enligt 15 § lagen (2003:1174) om vissa former av in- ternationellt samarbete i brottsutredningar kan även omfattas av andra sekretessbestämmelser i 5 kap. sekretesslagen men även t.ex. bestämmel- serna om utrikes- och försvarssekretess (2 kap. 1 och 2 §§ sekretessla- gen). När flera sekretessbestämmelser är tillämpliga på en uppgift är det den bestämmelse som ger det starkaste skyddet som skall tillämpas på uppgiften (jfr prop. 1979/80:2 Del A s. 70). Paragrafen omfattar inga andra skyddsidentiteter än kvalificerade skyddsidentiteter. Om polisen använder en skyddsidentitet som inte är förankrad i folkbokföringen eller i körkort, pass eller andra identitets- handlingar, kan det dock råda sekretess för uppgift om denna enligt bl.a. 5 kap. 1 § sekretesslagen. Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § ytt- randefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 5 kap. 8 § 5 kap. 10 § såvitt avser uppgift om annat än 7 kap. 1 § verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård I 16 kap. 1 § sekretesslagen anges de tystnadsplikter som har företräde framför den s.k. meddelarfriheten enligt tryckfrihetsförordningen och ytt- I paragrafen har gjorts ett tillägg med anledning sekretessbestämmelsen i 5 kap. 10 §. medför att den nya sekretessen ges företräde framför meddelarfriheten. Frågan har behandlats i avsnitt 7.1. 11.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretess- lagen (1980:100) Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § ytt- randefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 5 kap. 8 § 5 kap. 10 § såvitt avser uppgift om annat än 7 kap. 1 § verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård 7 kap. 40 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om vård 7 kap 48 § 7 kap 49 § 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket för- sta meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 utfärdades lag (2005:699) om ändring i sekre- tesslagen (1980:100). Genom denna lag ändrades bl.a. 16 kap. 1 § sekre- tesslagen. Lagen skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer. antog ytterligare en ändring i 16 kap. 1 § som skulle träda i kraft . För att åstad- komma en författningsteknisk samordning mellan den ändring i 16 kap. 1 § som då hade antagits (lag [2005:699]), men som ännu inte har trätt i kraft, och det då föreliggande förslaget föreslog två lagar, vilka antogs av , se dels lagen (2005:838) om ändring i sekretesslagen (1980:100), dels lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100) (prop. 2004/05:163, bet. 2005/06:KU9 s. 10 och bilaga 3, rskr. 2005/06:33). Det i denna proposition framlagda förslaget till ändring i 16 kap. 1 § föreslås träda ikraft . Förslaget har, på motsvarande sätt som skett i bet. 2005/06:KU9, utformats som dels en lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), dels en lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100). Sammanfattning av betänkandet Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen (SOU 2003:74) Svensk polis har allt mer kommit att intressera sig för metoden att infilt- rera kriminell verksamhet för att skaffa fram upplysningar om den orga- niserade eller annars allvarliga brottsligheten. Polisen utger sig i sådana fall för att vara en privatperson och röjer inte den egentliga orsaken till sitt intresse. Metoden ger ofta informationer som inte kan hämtas in på annat sätt i ärenden om exempelvis grova rån, människorov, grova stöl- der och grova narkotikabrott. Den utgör också ett betydelsefullt inslag i det internationella polissamarbetet. Ett betydande hinder för en effektiv användning av infiltration är svå- righeten att skydda den enskilde polismannens verkliga identitet såväl under som efter operationen. Detta har bl.a. inneburit att metoden an- vänds i i begränsad utsträckning. Den omständigheten att infil- tratörens verkliga identitet hålls hemlig är en nödvändig förutsättning såväl för infiltratörens möjligheter att agera och utföra sitt uppdrag nu och som för dennes och andras säkerhet. När det gäller att skydda infiltratörens identitet är det helt nödvändigt att han eller hon förses med en alternativ, fingerad iden- titet eller en s.k. skyddsidentitet, som tål granskning från t.ex. kriminellas sida. Vi föreslår att en polisman, för att förhindra, avslöja eller utreda brott, skall få uppträda under skyddsidentitet. Med skyddsidentitet skall avses att polisen använder oriktiga uppgifter om sig själv. De uppgifterna får antecknas i register och i dokument som utfärdas i skyddsidentiteten. Polismannen får därigenom möjlighet att använda på olika sätt vilsele- dande, oriktiga eller i annat fall bristfälliga uppgifter under uppdraget och att få körkort, pass och andra sådana handlingar utfärdade i sin skyddsidentitet. Polismannen skall ha full rättshandlingsförmåga i sin skyddsidentitet. Givetvis skall den principen fortfarande gälla att polis- mannen aldrig får begå brott för att kunna efterforska eller avslöja brott. Den som uppträder under skyddsidentitet skall få registreras inom folk- bokföringen även med de identitetsuppgifterna och sekretess skall gälla i ärenden om skyddsidentitet. Vi föreslår också att ett vittne skall få vägra att yttra sig i syfte att inte röja skyddsidentiteten eller den rätta identiteten hos den som har skyddsidentitet. Rätten att vägra att yttra sig vid vittnesförhör skall dock inte gälla, om det finns synnerliga skäl att uppgiften röjs. Vi förutser att användningen av skyddsidentitet blir ett effektivt hjälp- medel även i arbetet med att på olika sätt skydda bevispersoner som lever under hot. Om de poliser som arbetar med sådant personskyddsarbete får möjlighet att använda skyddsidentiteter skulle säkerheten för dem själva, deras anhöriga och de personer som skyddas öka. Dessutom skulle den metod som används vid ett sådant arbete bättre kunna skyddas från insyn, t.ex. genom att det blir möjligt för de deltagande poliserna att göra betal- ningar och hyra säkra bostäder i sina skyddsidentiteter. Lagförslagen i betänkandet Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen (SOU 2003:74) Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att 36 kap. 6 § skall ha följande lydelse. 36 kap. Om vittne Vittne må vägra att yttra sig an- gående omständighet, vars yp- pande skulle röja, att vittnet eller någon honom närstående, som avses i 3 §, förövat brottslig eller vanärande handling. Vittne må även vägra att avgiva utsaga, varigenom yrkeshemlighet skulle uppenbaras, om ej synnerlig an- ledning förekommer, att vittnet höres därom. Vittne får vägra att yttra sig an- gående omständighet, vars yp- pande skulle röja, att vittnet eller någon honom närstående, som avses i 3 §, förövat brottslig eller vanärande handling. Ett vittne får också vägra att yttra sig i syfte att inte röja 2.skyddsidentitet enligt 10 c § polislagen (1984:387) eller den rätta identiteten hos den som har skyddsidentitet, eller 3.identiteten hos den som har lämnat uppgifter för att användas i åklagarmyndighets, polismyndig- hets, skattemyndighets, eller verksam- het för att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott, om myn- digheten har utfäst att uppgifter som hänför sig till hans identitet inte skall röjas. Rätten att vägra att yttra sig en- ligt andra stycket gäller inte, om det finns synnerliga skäl att upp- giften röjs. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § och 7 kap. 15 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Sekretess med hänsyn främst till intresset att förebygga eller beivra brott 1 § Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till 1.förundersökning i brottmål, 2.angelägenhet, som avser användning av tvångsmedel i sådant mål eller i annan verksamhet för att förebygga brott, 3.verksamhet som rör utredning i frågor om näringsförbud eller förbud att lämna juridiskt eller ekonomiskt biträde, 4.åklagarmyndighets, polismyndighets, skattemyndighets, eller verksamhet i övrigt för att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott, eller 5.Finansinspektionens verksamhet som rör övervakning enligt insider- strafflagen (2000:1086), om det kan antas att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas om uppgiften röjs. För uppgift som hänför sig till sådan underrättelseverksamhet som avses i 3 § polisdatalagen (1998:622) eller som i annat fall hänför sig till Säkerhetspolisens verksamhet för att förebygga eller avslöja brott mot rikets säkerhet eller förebygga terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott gäller sekretess, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motver- kas eller den framtida verksamhe- ten skadas. Detsamma gäller upp- gift som hänför sig till sådan un- derrättelseverksamhet som avses i 2 § lagen (1999:90) om behand- ling av personuppgifter vid skat- temyndigheters medverkan i brottsutredningar samt sådan un- derrättelseverksamhet som avses i 2 § lagen (2001:85) om behand- ling av personuppgifter i Tullver- kets brottsbekämpande verksam- het. För uppgift som hänför sig till sådan underrättelseverksamhet som avses i 3 § polisdatalagen (1998:622), till ärende om skyddsidentitet enligt 10 c § polis- lagen (1984:387) eller som i annat fall hänför sig till Säkerhetspoli- sens verksamhet för att förebygga eller avslöja brott mot rikets sä- kerhet eller förebygga terrorist- brott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott gäller sekretess, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas. Detsamma gäller uppgift som hän- för sig till sådan underrättelseverk- samhet som avses i 2 § lagen (1999:90) om behandling av per- sonuppgifter vid skattemyndighe- ters medverkan i brottsutredningar samt sådan underrättelseverksam- het som avses i 2 § lagen (2001:85) om behandling av per- sonuppgifter i brotts- Sekretess gäller i ärende om fingerade personuppgifter för upp- gift om enskilds personliga för- hållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom när- stående lider men. Om en uppgift för vilken sådan sekretess gäller har lämnats till en annan myndig- het, gäller sekretessen också där. Sekretess enligt första och andra styckena gäller i annan verksamhet hos myndighet för att biträda åklagarmyndighet, polismyndighet, skatte- myndighet, eller med att förebygga, upp- daga, utreda eller beivra brott samt hos tillsynsmyndighet i konkurs och inom exekutionsväsendet för uppgift som angår misstanke om brott. Utan hinder av sekretessen enligt andra stycket kan enskild få uppgift om huruvida han eller hon förekommer i Säkerhetspolisens register med anledning av den verksamhet som bedrevs med stöd av 1.personalkontrollkungörelsen (1969:446) och de tilläggsföreskrifter som utfärdats med stöd av den, 2.förordningen med vissa bestämmelser om verksamheten vid , eller 3.motsvarande äldre bestämmelser. Sekretess gäller inte för uppgift som hänför sig till sådan verksamhet hos som avses i andra stycket om uppgiften har införts i en allmän handling . I fråga om annan uppgift i allmän handling som hänför sig till sådan verksamhet som avses i andra stycket gäller sekretessen i högst . I fråga om uppgift i allmän handling i övrigt gäller sekretessen i högst . Sekretess med hänsyn främst till skyddet för enskilds personliga förhållanden 1.i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande regi- strering av befolkningen och, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan verksamhet som avser registrering av betydande del av be- folkningen, 2.i verksamhet som avser förande av eller uttag ur sjömansregistret, för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild an- ledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i ärende om fingerade personuppgifter enligt lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter och i ärende om skyddsidentitet enligt 10 c § polis- lagen (1984:387) för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Om en uppgift för vil- ken sådan sekretess gäller har läm- nats till en annan myndighet, gäl- ler sekretessen också där. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) Härigenom föreskrivs i fråga om polislagen (1984:387) dels att det skall införas en ny paragraf 10 c § av följande lydelse, dels att det närmast före 10 c § skall införas en ny rubrik av följande En polisman får för att för- hindra, avslöja eller utreda brott uppträda under skyddsidentitet. personuppgifter om sig själv, vilka får antecknas i register och i do- kument som utfärdas i skyddsiden- titeten. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs att det i folkbokföringslagen (1991:481) skall in- föras en ny paragraf, 5 a § av följande lydelse. polislagen (1984:387) får regi- streras inom folkbokföringen även meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över betänkandet Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen (SOU 2003:74) ombudsmän, , Hovrätten över och Ble- kinge, , , , Öster- sunds tingsrätt, , Kammarrätten i , Justitie- kanslern, , , , Riks- polisstyrelsen, , , Brotts- offermyndigheten, Datainspektionen, , Riksförsäk- ringsverket, , , , Juridiska fa- kulteten vid , , , Om- budsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering, , , , Frivilligorganisationernas fond för mänskliga rättigheter, i , Svenska avdel- ningen av internationella , för Mänskliga Rättigheter, , , akademikers centralorganisation, Sve- riges domareförbund, , Tjänstemännens Centralorganisa- tion och . Även IT-företagen, och har yttrat sig. , , fond för mänskliga rättigheter och för Mänskliga Rättigheter har avstått från att yttra sig. Lagförslagen i utkastet till lagrådsremiss Förslag till lag om kvalificerade skyddsidentiteter Vad som avses med en kvalificerad skyddsidentitet 1 § Den myndighet som regeringen bestämmer (beslutsmyndigheten) kan besluta att en person skall tilldelas en skyddsidentitet som består av andra personuppgifter än de verkliga och kommer till uttryck i handlingar som statliga myndigheter utfärdar eller i statliga register (kvalificerad skyddsidentitet). Vem beslutet om kvalificerad skyddsidentitet skall avse 2 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet skall avse 1.en polisman med uppgift att delta i spanings- eller utredningsverk- samhet som gäller allvarlig brottslighet eller verksamhet för att före- bygga sådan brottslighet, 2.en annan tjänsteman som är anställd vid med upp- gift att delta i verksamhet som avses i 1, eller 3.en tjänsteman som är anställd vid Försvarsmakten med uppgift att, i verksamhet enligt lagen (2000:130) om försvarsunderrättelseverksamhet, delta i sådant inhämtande av underrättelser som sker med särskilda me- toder. Förutsättningarna för beslut om kvalificerad skyddsidentitet 3 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet får meddelas endast om 1.tillgången till en kvalificerad skyddsidentitet är nödvändig för att beslutade eller förutsedda åtgärder inom sådan verksamhet som avses i 2 § inte skall röjas, 2.det finns en påtaglig risk för att ett sådant röjande allvarligt skulle motverka verksamheten eller utsätta dem som berörs av verksamheten för allvarlig fara, och 3.skälen för beslutet uppväger det men som beslutet kan innebära för allmänna eller enskilda intressen. Vad ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet skall innehålla 4 § I ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet skall det förordnas 1.att skall utfärda körkort i den kvalificerade skyddsidenti- tetens namn och föra in motsvarande uppgifter i vägtrafikregistret, 2.att andra statliga myndigheter skall utfärda identitetshandlingar i den kvalificerade skyddsidentitetens namn, eller 3.att skall registrera den kvalificerade skyddsidentiteten inom folkbokföringen. Ett förordnande enligt första stycket 3 får meddelas endast om åtgärder enligt första stycket 1 eller 2 inte är tillräckliga. 5 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet meddelas på ansökan av den myndighet där den som den kvalificerade skyddsidentiteten skall avse är anställd (anställningsmyndigheten). 6 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet skall verkställas på ett så- dant sätt att det inte framgår att det är fråga om en skyddsidentitet. 7 § Ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet gäller för den tid som an- ges i beslutet. Denna tid får bestämmas till högst . Om villkoren i 2 och 3 §§ är uppfyllda, får, på ansökan av anställningsmyn- digheten, beslutet förlängas i taget. Ändrade förhållanden under beslutets giltighetstid 8 § Om villkoren i 2 och 3 §§ är uppfyllda, skall beslutsmyn- digheten förordna att beslutet om kvalificerad skyddsidentitet inte längre skall gälla. Om förutsättningarna för de förordnanden enligt 4 § som har meddelats i beslutet har ändrats, skall myndigheten förordna om de änd- ringar i beslutet som är påkallade. skall genast anmäla till beslutsmyndigheten när det finns grund för att upphäva eller begränsa ett beslut om kvalifice- rad skyddsidentitet. Åtgärder som skall vidtas när beslutet har upphört att gälla 9 § När ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet som innehåller ett för- ordnande enligt 4 § första stycket 1 eller 2 har upphört att gälla, skall körkorts- eller identitetshandlingar, där den kvalificerade skyddsiden- titeten används, återlämnas till den utfärdande myndigheten eller lämnas in till beslutsmyndigheten. När ett beslut om kvalificerad skyddsidentitet som innehåller ett för- ordnande enligt 4 § första stycket 3 har upphört att gälla, skall Skatte- verket, på anmälan av beslutsmyndigheten, avregistrera den kvalificerade skyddsidentiteten från folkbokföringen. Om det fortfarande finns en sådan risk som anges i 3 § 2, får besluts- myndigheten bestämma att återlämnandet eller avregistreringen skall anstå till dess att risken har upphört. 10 § beslut får inte överklagas. Användandet av den kvalificerade skyddsidentiteten 11 § En kvalificerad skyddsidentitet och de handlingar där den före- kommer får användas endast i den utsträckning som det är nödvändigt enligt 3 § 1 och 2. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i Härmed föreskrivs 36 kap. 5 och 10 §§ skall ha föl- jande lydelse. Den som till följd av 2 kap. 1 Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2 §, 3 kap. 1 § eller 5 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) bestämmelse, till vilken hänvisas i någon bestämmelse, till något av dessa lagrum, inte får hänvisas i något av dessa lagrum, lämna en uppgift får inte höras inte får lämna en uppgift får inte som vittne om denna utan tillstånd höras som vittne om denna utan från den myndighet i vars verk- tillstånd från den myndighet i vars samhet uppgiften har inhämtats. verksamhet uppgiften har inhäm- Advokater, läkare, tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, psykolo- ger, psykoterapeuter, familjerådgivare enligt socialtjänstlagen (2001:453) och deras biträden får höras som vittnen om något som i denna deras yr- kesutövning anförtrotts dem eller som de i samband därmed erfarit, en- dast om det är medgivet i lag eller den, till vars förmån tystnadsplikten gäller, samtycker till det. Den som till följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittne om dem en- dast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån sekretessen gäller samtycker till det. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om parten medger det. Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycket föreligger skyldighet att vittna för 1.andra än försvarare i mål angående brott som avses i 14 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen (1980:100) och 2.den som har uppgiftsskyldighet enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) i mål enligt 5 kap. 2 § eller 6 kap. 6, 13 eller 14 § samma lag eller enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Den som är präst inom ett trossamfund eller den som i ett sådant sam- fund har motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han eller hon har erfarit under bikt eller enskild själavård. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen får höras som vittne om för- hållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer. 1 Senaste lydelse 2001:455 Om någon enligt vad som sägs i denna paragraf inte får höras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller äga rum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning. Innan vittnesmål avläggs, skall rätten höra vittnet om hans fullständiga namn och, om det behövs, ålder, yrke och hemvist. försöka klargöra om vittnet till part eller till saken står i något förhål- lande, som kan vara av vikt för bedömandet av tilltron till vittnets berät- telse, eller om det annars finns omständigheter av betydelse i detta hän- Står vittne till part i sådant förhållande, som avses i 3 §, skall vittnet erinras om att han icke är skyldig att avlägga vittnesmål. Om det namn som vittnet upp- ger, utgör en kvalificerad skydds- identitet enligt lagen (2006:000) om kvalificerade skyddsidentiteter,