prop · GT0367 · 2006-01-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:67 Fortsatt svenskt deltagande i Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redogörs för den senaste utvecklingen i , den humanitära situationen och det svenska engagemanget i , mission i (UNMIL), samt det svenska deltagandet i missionen med ett mekaniserat skyttekompani inom ramen för den irländska bataljonen. I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en väpnad styrka bestående av högst 500 personer till förfogande för deltagande inom ramen för UNMIL längst . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Ärendet och dess beredning............................................................... Den senaste utvecklingen i .................................................... Den humanitära situationen och det svenska engagemanget i Liberia6 mission i , UNMIL ................................ Svenskt deltagande i UNMIL............................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..13 Regeringen föreslår att medger att en svensk väpnad styrka bestående av högst 500 personer ställs till förfogande för deltagande inom ramen för mission i (UNMIL) längst . 2 Ärendet och dess beredning överlämnade FN en formell förfrågan till om att bidra med ett mekaniserat skyttekompani till UNMIL. Enligt förfrågan önskade FN att förbandet skulle vara operativt i missionsområdet möjligt. överlämnade regeringen till proposition 2003/04:61 med förslag om att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 240 personer till förfogande för deltagande inom ramen för UNMIL . Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet konstaterade i betänkande 2003/04 FöU1 att i resolution från bemyndigat upprättandet av en multinationell styrka för att stödja genomförandet av det fredsavtal som överenskommits mellan två rebellgrupper å ena sidan och å den andra. Utskottet föreslog att bemyndigar regeringen att även med en eventuell utvidgning av operationsområdet, efter förändrat mandat från , ställa en väpnad styrka om högst 240 personer till förfogande för deltagande inom ramen för FN:s mission i . biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2003/04:138). beslutade regeringen att Försvarsmakten skulle delta med en väpnad styrka i som en del av FN:s mission i . Truppbidraget skulle omfatta ett förstärkt mekaniserat skyttekompani samt stabsofficerare om högst 240 personer. En förtrupp till förbandet transporterades till . Den irländska bataljonen var då redan på plats i missionsområdet, men blev fullt operativ först när det svenska skyttekompaniet kom på plats. Förtruppens uppgifter utgjordes av praktiska förberedelser såsom mottagande av personal och materiel. var huvudstyrkan på plats och var förbandet fullt operativt. Totalt uppgår det svenska bidraget till ca 235 personer. överlämnade regeringen proposition 2004/05:61, i vilken man föreslog att skulle besluta att medge att en svensk väpnad styrka bestående av högst 300 personer ställdes till förfogande för deltagande inom ramen för mission i (UNMIL) . föreslog , i betänkande 2004/05:UU5, efter att ha inhämtat försvarsutskottets synpunkter, att skulle bifalla regeringens proposition 2004/05:61. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2004/05:162). Den nu aktuella förlängningen sker på initiativ av regeringen efter informella kontakter med för fredsbevarande operationer i , och i samförstånd med . Den senaste utvecklingen i pågick ett inbördeskrig i . 150.000 personer, huvudsakligen civila, beräknas ha dödats under de åtta år som stridigheterna pågick. (UNOMIL) avslutade sitt arbete i och med fredsprocessens avslutande med allmänna val . valdes då till ny president i . upprättade FN ett stödkontor för fredsbyggande i (UNOL) med uppgift att stödja en konsolidering av freden efter valet. FN:s arbete underminerades dock av regeringens oförmåga att genomföra politiska och ekonomiska reformer. fortsatte vanstyret under ledning med systematiska övergrepp av mänskliga rättigheter samt diskriminering och förföljelse av politiska Dessa omständigheter ledde till att nya stridigheter utbröt då rebellgruppen for Reconciliation and Democracy (LURD) uppstod med mål att störta . Ett flertal av LURD- anhängarna tillhörde fraktioner från det första inbördeskriget som inte integrerats i den nya liberianska armén under ledning. 2003 uppstod även en andra rebellgrupp, Movement for Democracy in (MODEL), med samma syfte, som snabbt tog kontroll över de sydöstra delarna av . Kriget i hade starka regionala kopplingar och den osäkra situationen i landet har haft en negativ effekt på utvecklingen i hela (, och ) samt Det första medförde en stor flyktingström över gränserna som en ansenlig mängd vapen, ammunition och stridande flödade över gränserna i olika riktningar. En lösning av konflikten i har således varit en förutsättning för att kunna skapa stabilitet och fredlig utveckling i regionen. det internationella samfundet ihärdiga ansträngningar för att förhandla fram en fredlig lösning av konflikten. Rebellgrupperna hade tagit kontroll över av landet och hotade att inta huvudstaden . Den humanitära situationen var alarmerande med omkring en miljon internflyktingar utan tillgång till internationella hjälpsändningar. denna utgångspunkt gick regeringen med på att sätta sig vid förhandlingsbordet i , , med rebellgrupperna och den Fredsförhandlingarna skedde under ledning av ordföranden för ECOWAS och ledde till ett avtal om eldupphör. Under starkt tryck av det internationella samfundet avgick president efter att han erbjudits Därefter kunde parterna enas om ett fredsavtal som banade väg för en övergångsregering som skulle leda landet fram till allmänna val . I fredsavtalet bad parterna vidare FN att skicka en styrka till under kapitel VII i för att stödja övergångsregeringen och genomförandet av fredsavtalet. installerades den nationella övergångsregeringen. arbete präglades av interna motsättningar och anklagelser korruption och bristande engagemang för fredsprocessen hos enskilda Prop. 2005/06:67 regeringsmedlemmar. Även förbindelserna med övergångsparlamentet Förberedelserna för de allmänna valen gick dock enligt plan och, med omfattande stöd från framförallt FN, kunde fria och hederliga val genomföras . Valdeltagandet var i första omgången och i den andra omgången. segrade med av rösterna och blir första valda kvinnliga president. och hennes regering står inför stora utmaningar. Förväntningarna bland väljarna är höga. Korruption, utbredd fattigdom och en ännu inte avslutad återintegrerings- och rehabiliteringsprocess är omedelbara bekymmer. Till detta kommer reformer av rättsväsendet och behovet av att inleda en försoningsprocess. Som ett led i denna måste regeringen också ta ställning till att begära en utlämning av för vidare befordran till specialdomstolen i , . Han står åtalad för krigsförbrytelser i samband med kriget i . Det finns således fortsatt risk för bakslag i . åtnjuter stort förtroende internationellt och optimism råder inför hennes tillträde. Säkerhetsläget har förbättrats påtagligt i sedan UNMIL etablerade full kontroll över landets territorium. Läget i har varit förhållandevis lugnt med undantag för mindre oroligheter i samband med att slutresultatet i presidentvalet blev känt. Genom ett robust ingripande av UNMIL, däribland det svenska förbandet, förhindrades en eskalering av dessa oroligheter . 4Den humanitära situationen och det svenska engagemanget i Sedan militärkuppen har genomgått av politiskt, ekonomiskt och socialt kaos förorsakat av krig och maktmissbruk. har bland annat resulterat i en svår humanitär kris i landet med upp emot en miljon internflyktingar och hundratusentals som flydde till Undertecknandet av fredsavtalet och efterföljande internationell truppnärvaro har inneburit väsentligt ökade möjligheter till distribution av humanitärt bistånd. börjat flytta tillbaka till sina hemtrakter men fortfarande har mer än 300 000 internflyktingar och 150 000 flyktingar i grannländerna ännu inte återvänt hem. Frånvaron av god samhällsstyrning och avsaknad av civila, sociala och ekonomiska strukturer har resulterat i osäkerhet, fattigdom, kriminalitet och annat mänskligt lidande i landet. Inrättandet av en nyvald regering i kommer förhoppningsvis att vara början till en rehabilitering, återuppbyggnad och en fungerande samhällsstruktur i landet samt försoning mellan tidigare stridande folkgrupper. Det svenska humanitära biståndet uppgick till drygt 53 och kanaliserades både genom FN-organisationer och genom svenska och internationella enskilda organisationer. 2005/06:67 har stött områden som hälsa, utbildning och jordbruk. utöver humanitära insatser också stora insatser gjorts inom framför allt demobilisering och återintegrering av f.d. kombattanter från de olika rebellgrupperna () men också inom social och ekonomisk återuppbyggnad inom de områden i landet som flyktingar och demobiliserade kombattanter återvänt till () samt ett mindre stöd () till en av övergångskommissionerna (Governance Reform Commission). Enligt FN:s konsoliderade appell för uppgår hjälpbehovet för till . Därtill kommer behov av matleveranser och medel för rehabilitering och återuppbyggnad. Dessa insatser skall huvudsakligen fortsätta användas för att stödja återvändandet och social integrering av flyktingar i samhället. Stöd skall också ges för att befolkningen skall kunna få en basal hälsovård, utbildning, möjlighet att återuppta exempelvis matproduktion genom bland annat jordbruksstöd. Sida avser att fortsätta det humanitära stödet till samt också ge stöd till återuppbyggnadsarbetet för att möjliggöra en social och ekonomisk återintegrering av den återvändande befolkningen. kabinettssekreterare är EU-ordförandeskapets särskilde representant för . I kabinettssekreterarens mandat ingår bl.a. att främja dialogen mellan länderna, att stödja en fredlig utveckling i regionen och att samverka med FN. Som EU-ordförandeskapets representant är kabinettssekreteraren, tillsammans med ordföranden för ECOWAS, även ordförande i den internationella kontaktgrupp som upprättades i syfte att samordna och öka FN:s och det internationella samfundets ansträngningar för en fredlig lösning i . Gruppens mandat har utökats till hela området, men fokus ligger alltjämt på . Genom kabinettssekreterarens uppdrag spelar en framträdande roll för att främja varaktig fred och stabilitet, samt att bidra till landets återuppbyggnad. har en tjänsteman placerad i , som representerar i kontakter med regeringen, UNMIL samt övriga länders och organisationers representanter i landet. Detta stärker ytterligare möjligheter att aktivt följa utvecklingen i . I ett brev till ordföranden för rekommenderade FN:s generalsekreterare att en multinationell styrka skulle skickas till för att få stopp på den negativa utvecklingen i Den västafrikanska samarbetsorganisationen fattade strax därefter ett principbeslut om att skicka en förtrupp till för att bidra till att stabilisera situationen och underlätta ett överlämnande av makten från president . auktoriserade säkerhetsrådet upprättandet av den av ECOWAS ledda multinationella styrkan i och förklarade sin beredskap att upprätta en efterföljande FN-styrka per . På grundval av generalsekreterarens rekommendationer i sin rapport antog säkerhetsrådet resolution som upprättar FN:s mission i (UNMIL), bestående av en militär styrka på upp till 15 000 personer, inklusive upp till 250 militärobservatörer och 160 stabsofficerare, upp till 1 115 civilpoliser samt civil personal. Resolutionen antogs under kapitel VII i och anger som UNMIL:s fyra huvudsakliga uppgifter att 1) stödja genomförandet av avtalet om eldupphör, 2) underlätta humanitär verksamhet och främjande av mänskliga rättigheter, 3) stödja reformering av säkerhetssektorn, samt 4) stödja genomförandet av fredsavtalet. Genom resolution , antagen av säkerhetsrådet förlängdes UNMIL:s mandat till . tog UNMIL över ansvaret för den fredsbevarande verksamheten i och ECOWAS styrkor integrerades i UNMIL. uppgick truppstyrkan till omkring 15 950 personer. Truppbidragen till UNMIL består av enheter från bland annat , , , , , , , , , , , , och . Insatsen är en av FN:s två största pågående insatser. Genom resolution har UNMIL fått ett brett, flerdimensionellt mandat med uppgifter som sträcker sig från omedelbara säkerhetsfrämjande åtgärder till mer långsiktigt stöd till återuppbyggnad av landet. UNMIL anses vara den första mission där FN fullt ut dragit lärdomar från tidigare insatser i bl.a. och och omsatt rekommendationerna i den s.k. Brahimirapporten i praktiken.Den militära styrkan är omfattande och robust, och en betydande civilpoliskomponent har fått ansvar för att bygga upp den nationella poliskåren. Mandatet omfattar också att bidra till att stärka förvaltning, domstolar och kriminalvård. I UNMIL:s mandat ingår även att främja humanitär verksamhet och skydd av mänskliga rättigheter och inom missionen finns särskilda funktioner för att hantera frågor om barnsoldater och kvinnors utsatthet. Genom resolution beslutades om en utvidgning av UNMIL:s mandat till att även gälla . Resolutionen avser specifikt skyddet av specialdomstolen i . En av UNMIL:s viktigaste uppgifter är att bistå i arbetet med avväpning, demobilisering, rehabilitering och återanpassning (s.k. DDRR) av samtliga stridande parter. En framgångsrik DDRR-process är en förutsättning för att få stopp på stridigheter och övergrepp på kort sikt men även för att hindra att konflikten på återuppstår, såsom har skett tidigare. Den första fasen av DDRR-programmet förklarades officiellt avslutad . Drygt 100 000 forna kombattanter hade då demobiliserats, vilket skall jämföras med de 40.000 kombattanter ursprungligen uppskattade skulle genomgå programmet. DDRR-processen har som helhet fortsatt i positiv riktning . Emellertid återstår betydande insatser på rehabiliterings- och återanpassningsområdet. Denna av ledda verksamhet är underfinansierad och det uppskattas att omkring 13.000 tidigare kombattanter ännu inte har kunnat omfattas av Prop. 2005/06:67 programmet. Detta utgör en fortsatt orosfaktor vad gäller utsikterna för långsiktig stabilitet i . I anslutning till denna process har också reformerna av säkerhetssektorn fortsatt, främst avseende en omvandling av den reguljära armén och den nationella polisen. Utvecklingen har varit positiv, men insatserna är ännu inte avslutade. 6 Svenskt deltagande i UNMIL deltar med ett mekaniserat skyttekompani i UNMIL. Vidare tillkommer ett antal stabsmedlemmar på bataljonsnivå och i missionshögkvarteret och en underhållsenhet. Totalt uppgår det svenska förbandet till ca 240 personer. Även om det är relativt lugn i , kan det inte uteslutas att läget förändras. Vid en försämring av säkerhetsläget kan en situation snabbt uppkomma där den svenska närvaron tillfälligt behöver förstärkas med särskild nyckelpersonal eller med större enheter. Händelserna iden av FN styrda provinsen i utgör exempel på ett tillfälle då ett relativt lugnt läge förbyttes i en extraordinär situation, som innebar fara för liv för svensk trupp och som inte enkelt kunde lösas med resurser på plats i insatsområdet. Under sådana förhållanden är det viktigt att regeringen har möjlighet att tillfälligt förstärka de insatser som genomför. Erfarenheter visar att en förstärkning omfattar en förstärkningsstyrka och materiel. Därutöver skulle en undsättnings- eller evakueringsinsats kräva en inte oväsentligt större styrka för att kunna lösa sin uppgift. Mot denna bakgrund söker regeringen medgivande för en personalram om sammanlagt 500 personer. Det svenska förbandet ingår som en enhet i den irländska bataljonen, vilken utgörs av ca 450 personer. Den irländska bataljonen fungerar som UNMIL:s reserv- och snabbinsatsstyrka. Bataljonen är placerad i närheten av , men verkar i hela missionsområdet under de olika faserna av UNMIL:s verksamhet. Efter utvidgningen av UNMIL:s mandat har bataljonen beredskap att utföra uppgifter i till stöd för specialdomstolen i . Uppgifterna för det svenska förbandet omfattar bl.a. att genomföra bevakningsuppgifter, svara för säkerhet i samband med RR-processen (rehabilitering och återanpassning)), skydda underhållsvägar inom missionsområdet, samt inom ramen för den egna förmågan även skydda civila. Med hänsyn till konfliktens regionala kopplingar kan UNMIL:s och därigenom också det svenska förbandets verksamhet framöver komma att utvidgas förutom till , även till grannländerna och , bl.a. för att hindra flöden av vapen och stridande över gränserna. En sådan geografisk utvidgning skulle självfallet först kräva en motsvarande utvidgning av det folkrättsliga mandatet. Viss logistik och underhållsstöd till UNMIL förutses ske från vissa grannländer eller andra länder. Försvarsmakten bedömer att risken för svensk trupp att bli engagerad i direkta stridigheter är låg men att hotbilden varierar beroende av var i förbandet är verksamt samt vilka situationer förbandet ställs Ytterligare oroligheter som kräver robust ingripande, av den typ Prop. 2005/06:67 som utbröt i 2004, kan inte På landsbygden bedöms risknivån generellt som lägre. De största hoten mot personal i området utgörs av trafiksituationen, hälsofaror samt klimatförhållanden. Hotet från infektionssjukdomar är påtagligt men kan reduceras med adekvat medicinsk profylax, utbildning samt fälthygien. Därutöver utgör kriminella element samt okontrollerad eldgivning av personer eller grupperingar som bl.a. är missnöjda med RR-processen ett hot mot förbandet. Regeringen beräknar att kostnaden för insatsen, inklusive en avveckling, kommer att uppgå till ca och till ca . Utgifterna skall belasta det under sjätte utgiftsområdet anvisade anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. Det svenska truppdeltagandet i UNMIL efter är under översyn inom . Det föreslagna fortsatta svenska bidraget till UNMIL består alltjämt av ett mekaniserat skyttekompani. Bidraget utgör en väpnad styrka i regeringsformens (RF) mening. Enligt 10 kap. 9 § RF krävs godkännande för att sända en väpnad styrka till FN:s mission i eftersom insatsen inte baseras på någon internationell överenskommelse som godkänt och då den inte heller omfattas av bestämmelserna i lagen (2003:169) om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands. Baserat på regeringens förslag i propositionen Svenskt deltagande i mission i (prop. 2003/04:61) godkände att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 240 soldater till förfogande för deltagande inom ramen för mission i (UNMIL) (bet. 2003/04UFöU1, rskr. 2003/04:138). Härefter har , på förslag av regeringen i prop. 2004/05:61, godkänt att skall ställa en väpnad stryka om högst 300 soldater till förfogande för deltagande inom ramen för UNMIL (bet. 2004/05UU5, rskr. 2004/05:162). krävs ett nytt bemyndigande för att möjliggöra ett fortsatt svenskt insatsbidrag till UNMIL fram . Förutom att samtliga parter i konflikten lämnat samtycke till närvaron av FN-styrkan i har UNMIL, som ovan nämnts, fått ett mandat från säkerhetsrådet vilket beslutats under kapitel VII i . Av detta mandat framgår att UNMIL även får vidta åtgärder av fredsframtvingande natur, inklusive en rätt till våldsanvändning, som går utanför traditionella fredsbevarande styrkors rätt till självförsvar. Utifrån säkerhetsrådets mandat har insatsregler, s.k. rules of engagement, som reglerar styrkans våldsanvändning fastställts. Det svenska truppbidraget kan utifrån dessa insatsregler tillgripa tvångsmedel som går utöver nödvärn för att genomföra säkerhetsrådets mandat. De administrativa förutsättningarna för svenskt deltagande i UNMIL Prop. 2005/06:67 regleras genom ett avtal (Memorandum of Understanding) mellan Vidare finns ett avtal mellan och som reglerar de interna förhållandena mellan det svenska förbandet och den irländska bataljonen. Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 500 personer till förfogande för deltagande inom ramen för mission i (UNMIL) längst . Skälen till regeringens förslag: och inrättandet av den nya övergångsregeringen har gjort det möjligt att få ett slut på den långa konflikten i . Under den långa övergångsperioden har UNMIL genomfört avväpning och demobilisering av ca 100 000 kombattanter och märkbart ökat säkerheten i . Integrering och återanpassning av de avväpnade, liksom av återvändande flyktingar, utgör nu en omfattande och avgörande del av det fortsatta fredsbyggandet i hela landet. Även om säkerhetssituationen förbättrats betydligt får fredsprocessen alltjämt betecknas som bräcklig. utgör till stora delar en sviktande stat (s.k. failed state) utan fungerande statsapparat och med underliggande politiska motsättningar. De framgångsrikt genomförda valen ses som hoppingivande tecken för den fortsatta fredsprocessen och för framtid, men landet har en lång historia av maktmissbruk och korruption som kan störa en positiv utveckling. Fortsatt tydlig närvaro av UNMIL:s trupper är sannolikt en förutsättning för fredsavtalets fortsatta genomförande. Det finns alltjämt ett behov av den säkerhetshöjande effekt som närvaron av den svenska truppen har visat . Omdömen om den svenska truppen från såväl FN i , UNMIL som liberianer är uteslutande positiva. Välutbildade och motiverade soldater i kombination med god utrustning utgör en uppenbar styrka. Den svenska truppens närvaro gör att lugn genast infinner sig då de anländer till oroshärdar. Förutom att konflikten har inneburit ett enormt lidande för den egna civilbefolkningen har situationen i haft ett negativt inflytande på utvecklingen i regionen som helhet. I grannländerna och pågår fredsprocesser med ett betydande internationellt engagemang och i är den politiska stabiliteten bräcklig. En lösning av konflikten i är en förutsättning för en fredlig utveckling i hela . Utan ett uthålligt internationellt engagemang i riskerar FN:s omfattande fredsfrämjande investeringar i och att gå om intet och regionen riskerar att falla tillbaka i en spiral av krig och våldsamheter. FN-missionen i är nydanande. Genom ett brett, Prop. 2005/06:67 flerdimensionellt mandat har UNMIL givits möjlighet att ta ett helhetsgrepp över säkerhet och utveckling i i enlighet med erfarenheter från tidigare FN-insatser och rekommendationerna i den s.k. Brahimirapporten. I och med att UNMIL:s mandat även utökats till att gälla för och skyddet av specialdomstolen så har betydelsen av kvalificerade reserver ökat. För att UNMIL skall kunna genomföra sitt mandat krävs emellertid att medlemsstaterna ställer upp med resurser i form av kvalificerade och robusta truppbidrag. bidrar enligt nuvarande planering initialt med en reducerad bataljon på omkring 450 personer. planerar man en successiv neddragning vilken bedöms avslutas . Det svenska bidraget med ett mekaniserat skyttekompani utgör ett starkt efterfrågat bidrag till UNMIL och den irländska bataljonen. Försvarsmaktens nuvarande avvecklingsplan av förbandsbidraget sammanfaller med den irländska. En insatsöversyn av UNMIL kommer att genomföras då de framtida behoven kommer att ses över. Enligt senare års trend har utvecklingsländer i huvudsak stått för truppbidrag till FN:s fredsbevarande missioner och EU och andra västländer har kritiserats för att inte delta i FN:s verksamhet på marken. bröt trenden genom att vara det första EU-land att delta med militär trupp i FN-missionen i (MONUC). Insatsen väckte stor uppmärksamhet och kan ha bidragit till ett ökat intresse bland andra EU-länder för fredsbevarande insatser i . Genom insatsen i visar sitt fortsatt starka engagemang för konfliktförebyggande och hantering av afrikanska konflikter, i enlighet med svensk Afrikapolitik. Insatsen är dessutom ett sätt att i konkret handling demonstrera det fortsatt starka svenska stödet för FN:s fredsbevarande verksamhet. Att delta i en FN-mission i ger vidare Försvarsmakten värdefulla erfarenheter. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde