prop · GT031d6 · 2006-01-01 00:00:00 — Enligt regeringens bedömning fungerar dessa system väl. Regeringen ser även positivt på de utbildningsinsatser som genomförts och planeras. En förutsättning för att verksamheten vid åklagarkamrarna skall kunna utvecklas positivt är att cheferna inom myndigheten har tillräcklig kompetens när det gäller ledarskap, verksamhetsstyrning och arbetsmiljö. Vid utgången av 2004 var sammanlagt 425 personer anställda eller placerade vid . En ökning av antalet anställda har skett främst beroende på särskilda rekryteringsinsatser inom åklagar- och polisgrupperna. Av det totala antalet personer som arbetade vid myndigheten var 83 åklagare och 183 poliser. Genomsnittsåldern vid myndigheten var jämfört med . Sänkningen av genomsnittsåldern delen förklaras av den förhållandevis omfattande rekryteringen . har byggt upp ett kursprogram som vänder sig till alla personalkategorier inom myndigheten. Kurserna vänder sig också till åklagare, poliser och revisorer utanför samt till utredare vid Skattebrottsenheterna och övriga samverkande myndigheter. har 321 personer deltagit i myndighetens kursverksamhet. I syfte att ytterligare säkra kompetensförsörjningen inom har en arbetsgrupp arbetat med frågor om hur myndigheten skall behålla 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 och rekrytera de främsta inom respektive yrkesgrupp . Resultatet redovisades och kommer ett arbete med att skapa och implementera en gemensam personalpolitik och personalförsörjningsplan påbörjas. Arbetet kommer att innefatta planer och riktlinjer för bl.a. kompetensutveckling, karriärutveckling och löneutveckling. har arbetat med frågor som rör personal- och kompetensförsörjning. Det är angeläget att detta arbete fortsätter, särskilt med tanke på den generationsväxling som har framför sig. Regeringen ser positivt på de utbildningsinsatser som myndigheten genomfört . Det är viktigt att ytterligare åtgärder vidtas på detta område för att vidareutveckla den kompetens som finns vid myndigheten. var antalet tillsvidareanställd personal inom domstolsväsendet 4 862 vilket motsvarar en minskning på jämfört med föregående år. till antalet årsarbetskrafter motsvarar minskningen jämfört med föregående år. Antalet ordinarie domare minskade med 45 personer, eller 72 årsarbetskrafter. Skillnaden mellan antal och årsarbetskrafter består i att flera domare har fått delpension. Antalet icke ordinarie domare har minskat med . Trenden med ett reducerat antal notarier har fortsatt . Minskningen motsvarar jämfört med föregående år. Kategorin övrig personal har minskat med . Domstolsväsendets åldersstruktur visar på en hög medelålder inom samtliga personalgrupper. Det kommer att bli stora pensionsavgångar . Med en återbesättning av framför allt yngre personal med hög kompetens kan kompetensförsörjningen säkras och åldersstrukturen förändras på önskvärt sätt. arbetar aktivt med generationsväxlingen. Domstolsväsendets kompetensutveckling är ett prioriterat område. Med hänsyn till resursläget har man dock fått göra priorite- ringar mellan viktiga insatser på kompetensutvecklingsområdet. De obligatoriska utbildningarna för tingsnotarier, fiskaler och nyutnämnda domare samt den återkommande utbildningen för domare, föredragande och domstolssekreterare har genomförts som planerat. Även programmet för länsrättsnotarier har i stora delar genomförts. Därutöver har utbildning tillhandahållits för olika grupper inom områdena jämställdhet, integration och mångfald, trafficking, FN:s konventioner, bemötande i domstol samt hedersrelaterat våld i nära relationer. har några domstolar påbörjat arbete med att göra en kompetensanalys på hela eller delar av personalen. Ledarutvecklingen fortsätter och arbetet med att ta fram program för fler grupper fortskrider. har vidare påbörjat en satsning på de interna lärarna. Domstolsväsendet står inför en omfattande generationsväxling. Vidare medför regeringens förslag om en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden ett omfattande behov av nyrekrytering av såväl domare som föredragande och domstolssekreterare till de berörda domstolarna. Det är viktigt att arbetar med att säkerställa den framtida kompetensförsörjningen. Domstolsväsendet är som kunskapsorganisation beroende av kontinuerlig satsning på kompetensutveckling. Det är angeläget att arbete med att utveckla och bibehålla kompetensen inom domstolsväsendet fortsätter. var det genomsnittliga antalet årsarbetskrafter inom kriminalvården drygt 7 900. En ökning jämfört med , då motsvarande antal var drygt 7 700. Ökningen är framför allt en effekt av det höga platsutnyttjandet som har krävt ökade personalresurser. Kriminalvården införde 2002 en grundläggande kriminalvårdsutbildning innefattande tre delar, central kriminalvårdsintroduktion, högskolekurs i samhälls- och beteendevetenskap samt kriminalvårdsspecifik utbildning. var målet att nyanställda med klientkontakt skulle få den centrala introduktionen . har 517 medarbetare genomgått den centrala introduktionen. 634 medarbetare har genomgått högskoledelen samt den kriminalvårdsspecifika delen av utbildningen. Trots att andelen medarbetare som genomgått den grundläggande kriminalvårdsutbildningen är hög är det fortfarande kö till utbildningen vid de lokala kriminalvårdsmyndigheterna. Enligt beror detta bl.a. på svårigheten att rekrytera vikarier för dem som skall genomgå utbildningen samt svårigheter att hantera kostnaderna för vikarier. Utöver den grundläggande kriminalvårdsutbildningen har på central nivå genomförts fortbildning för medarbetare, med en anställningstid överstigande . 31 chefer har gått en chefs- och ledarutbildning anordnad i samarbete med . har ett projekt startats med syfte att utveckla kriminalvårdens chefsförsörjningsprocess i sin helhet. Syftet är att en ny struktur för chefsförsörjning skall införas som kriminalvården blir en myndighet. Kriminalvårdens personal utgör en mycket viktig resurs. Det är därför viktigt att den har en relevant och tillräcklig utbildning för det arbete som skall utföras. Det är viktigt att personalen ges de rätta verktygen för att kunna bedriva en effektiv kriminalvård. Som en del i kriminalvårdens effektiviseringsarbete ses även personalutbildningen över. För att förbättra möjligheterna för kriminalvården att rekrytera personal med lämplig utbildning, kommer regeringen inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen att ge AMS i uppdrag att använda 500 platser för utbildning i behandlingsarbete med inriktning mot kriminalvård, skola och behandlingshem. har det totala antalet årsarbetskrafter vid BRÅ uppgått till 61, vilket är en ökning med två jämfört med . I många av BRÅ:s projekt krävs kortare anställningar för kodningsarbete, intervjuundersökningar och enklare resultatsammanställningar. Det innebär att personalomsättningen blir hög. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 42 personer anställts och 25 personer slutat. Av dem hade tre haft fasta anställningar och fem haft tidsbegränsade anställningar . Övriga 17 hade haft tidsbegränsade anställningar på i snitt . BRÅ avser inte att utöka organisationen . Därför kommer myndigheten endast att göra ersättningsrekryteringar. BRÅ kommer dock liksom tidigare att för kortare tidsperioder behöva anställa personal med stödkompetens för kodningsarbete och enklare resultatsammanställningar i forskningsprojekt. Karaktären på myndighetens arbete som i hög grad bedrivs i projektform gör att myndigheten har mycket tillfälligt anställd personal. Det är därför rimligt att omsättningen är något högre än i övriga staten. För en myndighet som är så kunskapsinriktad är det emellertid viktigt att personalen besitter erfarenhet. Regeringen avser att noga följa hur myndigheten verkar för att minska den höga omsättningen av personal. Vid utgången av 2004 hade 353 personer tillsvidare eller tidsbegränsat anställda (totalt 313 årsarbetskrafter). Medelåldern inom verket är relativt hög, . är en myndighet vars uppgifter kräver hög kompetens. Det råder stor konkurrens om välutbildad personal bland flertalet yrkeskategorier som verket är i behov av att kunna rekrytera. På grund av pensionsavgångar har och kommer verket att förlora betydande kompetens . Framför allt på rättsläkarsidan är problemen besvärande. För att säkra kompetensförsörjningen av rättsläkare har bl.a. infört s.k. prova-på-perioder för läkare som inte är färdiga för specialistutbildning. En strategi för rekrytering av rättsläkare har tagits fram i syfte att uppnå beslutad bemanningsnorm. Ett antal rättsläkare är under specialistutbildning. Vidare har en försöksverksamhet med en ny personalkategori, rättsmedicinska utredare, efter utvärdering permanentats. Detta leder till en avlastning för rättsläkarna. arbetar aktivt med att tillförsäkra personal- och kompetensförsörjningen 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Ett flertal olika åtgärder har vidtagits för att komma till rätta med den besvärliga personalsituationen inom den rättsmedicinska verksamheten. Insatserna har också givit resultat. Flera nya rättsläkare har rekryterats och vidare har läkarna avlastats från vissa uppgifter genom den nya personalkategorin rättsmedicinska utredare. Det är viktigt att fortsätter sitt arbete med dessa frågor. hade 41 årsarbetskrafter, vilket är oförändrat med året innan. Medelåldern vid myndigheten är . Andelen akademiker är , varav merparten är jurister. Personalomsättningen vid myndigheten var . Motsvarande siffra för staten som helhet är . är det stora variationer på personalomsättningen mellan olika kompetenskategorier. Den största rörligheten finns bland de yngre medarbetarna med kärn- och stödkompetens. Myndigheten bedriver regelbunden kompetensutveckling för personalen. var antalet utbildningsdagar i genomsnitt 3,5 per anställd. Regeringen kan konstatera att personalomsättningen vid myndigheten är högre än för staten som helhet. Omsättningen är störst bland de yngre medarbetarna. Dessa befinner sig i stor utsträckning i början av sin karriär och det är rimligt att de går vidare till annan anställning. Med hänsyn till goda verksamhetsresultat tycks inte den höga personalomsättningen utgöra något problem för verksamheten. Det utesluter dock inte att den något höga personalomsättningen kan få konsekvenser för myndighetens framtida kompetensförsörjning. Myndigheten bör därför vara medveten om detta potentiella problem och ta hänsyn till detta vid utformningen av myndighetens kompetensstrategi. fastställdes som övergripande miljömål för att den negativa miljöpåverkan av polisens verksamhet skall minska. Det övergripande målet är nytt för året och ingår i verksamhetsplan. har inte reviderat miljöutredningen eller miljöpolicyn. Varje arbetsenhet vid RPS har utifrån det övergripande miljömålet i verksamhetsplanen tagit fram sina detaljerade miljömål. De ingår i verksamhetsplanen. sätts det nya mål vid arbetsenheterna och därmed sker ständiga förbättringar. har noterat flera positiva förändringar, både för styrelsen och för polismyndigheterna samt för . miljöledningsarbete uppfyller väl de krav man kan ställa på organisationen. Det är naturligtvis angeläget att detta arbete även bedrivs i samma omfattning. miljöredovisning innehåller bl.a. myndighetens miljöpolicy samt en relativt utförlig beskrivning av hur miljöledningsarbetet bedrivits . Det bör särskilt noteras att miljöledningsarbete är integrerat i det dagliga och löpande arbetet. Det miljöledningsarbete som bedrivits uppfyller de krav som rimligen kan ställas på . Det är naturligtvis angeläget att detta arbete även bedrivs i samma omfattning och utvecklas i takt med förändringar i omvärlden. har redovisat sitt miljöledningsarbete enligt de riktlinjer som lämnat. Av redovisningen framgår att åtgärder vidtagits för att uppnå de miljömål som har uppställts för myndigheten. Det är angeläget att miljöledningsarbetet fortsätter och att myndigheten strävar mot att uppnå de uppställda miljömålen. har redovisat sitt miljöledningsarbete. Av redovisningen framgår bl.a. att arbetet med att uppfylla de inom verket uppställda miljömålen har fortsatt . Det är fråga om att minska elförbrukningen, att minska utsläppen av växthusgaser vid tjänsteresor och att minska pappersförbrukningen. miljöledningsarbete uppfyller väl de krav man kan ställa på organisationen. Det är angeläget att verkets miljöledningsarbete fortsätter. Kriminalvården har redovisat sitt miljöledningsarbete. Av redovisningen framgår att inget aktivt miljöarbete har bedrivits . På grund av stora personalförändringar i den lokala organisationen finns lokala samordnare som saknar basala kunskaper inom miljöledningsområdet. Utbildningsbehovet för dessa och för övrig personal är stort men har inte kunnat prioriteras. Det är angeläget att den återuppbyggnad av miljöledningsarbetet som redovisats föregående år fortsätter. Kriminalvården måste öka ansträngningarna för att kunna bedriva ett effektivt miljöledningsarbete . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 BRÅ har redovisat sitt miljöledningsarbete. Av redovisningen framgår att myndigheten har uppnått sina miljömål avseende pappersåtervinning. Beträffande förbrukning av pappersmuggar har målet till mer än hälften uppnåtts. Målet att minska pappersförbrukningen och elförbrukningen har inte uppnåtts. Det är angeläget att myndighetens miljöledningsarbete fortsätter. har redovisat verkets miljöledningsarbete. Av redovisningen framgår att verket arbetar med att införa miljöledningssystem i verksamheten. Det är angeläget att arbetet med att införa miljöledningssystem i verksamheten fortsätter. har genomför en miljöutredning och har en formulerad miljöpolicy. Ingen miljöledningsutbildning har genomförts . Myndigheten har uppnått sina miljömål avseende pappersförbrukning och minskad energiförbrukning. Det är angeläget att miljöledningsarbetet fortsätter. har genomfört ett projekt med syfte att utveckla polisens resultatrapporter (PRR). Syftet har varit att förändra polisens resultatredovisning så att den på ett tydligare sätt visar resultatet för enskilda po- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 lismyndigheter och så att möjligheten att jämföra polismyndigheterna med varandra ökar. har bedrivit ett förändringsarbete som går ut på att utveckla och höja kvaliteten i verksamheten samt frigöra resurser för kärnverksamheten genom att bl.a. samordna olika verksamheter ur ett nationellt perspektiv. Förändringsarbetet delas in i tre olika utvecklingsområden. Det första innefattar åtgärder som leder till kostnadsminskningar, t.ex. ett nationellt kontaktcentrum, gemensam ekonomi- och personaladministrativ hantering samt samordnad drift och teknik inom IT-området. Det andra utvecklingsområdet innefattar åtgärder som leder till att högre kvalitet uppnås, t.ex. samordning av kommunikationscentraler, ny arbetsmetodik inom brottsutredningsverksamheten samt samordnad kriminalteknik. Det tredje utvecklingsområdet innefattar kompetenshöjande åtgärder, t.ex. polistaktisk vidareutveckling samt en nationell vidareutbildning och chefsutveckling. Ett flertal av dessa utvecklingsprojekt, t.ex. nationellt kontaktcentrum och samordnad drift och teknik på IT- området, har avslutats och verksamheten har inarbetats i polisens linjeorganisation. har dragit upp riktlinjerna för polisens fortsatta utvecklingsarbete. Styrningen av polisens verksamhet skall förbättras genom att strategier och prioriteringar skall tydliggöras och genom att en satsning görs på ledarskapsfrågor. Kärnverksamheten kommer att effektiviseras genom förändrade metoder för polisens brottsförebyggande och brottsutredande arbete. Det framtida me- tod-, teknik- och kompetensutvecklingsarbetet kommer att bedrivas utifrån en långsiktig och samlad utvecklingsplan. Utvecklade metoder och system skall införas vid samtliga polismyndigheter på ett systematiskt och enhetligt sätt. Som ett led i detta förändringsarbete anpassas även verksamhet och organisation. Det första konkreta uttrycket för polisens nya sätt att bedriva utvecklingsarbete utgörs av och polismyndigheternas kraftsamling för att bekämpa mängdbrott som har redogjorts för i tidigare avsnitt. har genom sin roll som central förvaltningsmyndighet för polisorganisatio- nen ett övergripande ansvar för att regeringens politik får genomslag i den verksamhet som bedrivs i polismyndigheterna. Inom ramen för den rollen är det nu viktigt att ser till att de stora satsningar som regeringen har gjort på polisen leder till tydliga förbättringar av verksamhetsresultatet. Regeringens möjligheter att bedöma om verksamheten förbättras förutsätter tillgång till en ändamålsenlig resultatinformation. Det är därför positivt att genom PRR har utvecklat resultatinformationen så att regeringen på ett bättre sätt kan följa upp polismyndigheternas resultat. Det är även positivt att förändringsarbete för att höja kvaliteten i verksamheten samt frigöra resurser för kärnverksamheten utvecklas. Mot bakgrund av regeringens ambition att polisens verksamhet fortlöpande skall effektiviseras är det angeläget att kan synliggöra de positiva effekter som förändringsarbetet leder till. Polisen skall i allt större utsträckning dra fördel av att det i endast finns en polisorganisation. I regleringsbrevet har fått i uppdrag att redovisa en bedömning av vilket resultatet av det förändringsarbetet beräknas bli och när detta uppkommer. Polisen arbetar ständigt med utveckling. En del av den utveckling som bedrivs är på lång sikt. När det tar innan resultatet av ett utvecklingsarbete är helt implementerat i organisationen bör polisen sätta upp etappmål för att löpande kunna redovisa resultatet mot dem. har inlett ett förändringsarbete där strategier och prioriteringar skall tydliggöras. Regeringen ser med tillförsikt fram emot resultatet av detta förändringsarbete. Det är även positivt att , inom t.ex. mängdbrottsprojektet, arbetar med att ta fram verktyg som polismyndigheterna kan använda i sitt dagliga arbete. övergripande ansvar gäller naturligtvis även övriga områden, t.ex. jämställdhet och etnisk mångfald. Dessa områden har redogjorts för i tidigare avsnitt. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende polisen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende Säkerhetspolisen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende åklagarorganisationen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende domstolsväsendet. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . redovisade i brott eller anpassning i samhället uppföljning av kriminalvårdens klienter (RIR 2004:5). har granskat vilka svagheter och brister som finns i uppföljningen av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 kriminalvårdens klienter när det gäller målen att minska återfall i brott samt att främja klienternas anpassning i samhället. anser bl.a. att kriminalvården behöver utveckla återfallstatistiken. Uppföljningen kopplas inte till de insatser som klienterna varit föremål för varken på individnivå eller per frivårdsdistrikt. Det medför i sin tur att resultaten inte kan kopplas till kriminalvårdens insatser. Vidare föreslår att regeringen ställer utökade och preciserade krav på myndighetens återrapportering när det gäller uppföljningen av i vad mån målen har uppnåtts. Regeringen anser att det är viktigt att gjorda insatser på ett tydligt sätt kan kopplas till uppnådda resultat. Regeringen har därför i regleringsbrevet uppdragit åt att, efter samråd med , utveckla mätinstrument för jämförelser såväl mellan myndigheter i kriminalvården som mellan insatser under verkställigheten, s.k. benchmarking. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . har i revisionsberättelsen avseende lämnat en invändning mot ledningens förvaltning. (BrOM) har överskridit anslagskrediten för anslag 4:11 Ersättning för 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 skador på grund av brott med . Då det i brottsskadelagen (1978:413) och brottskadeförordningen (1978:653) inte finns någon reglering om när utbetalningar av brottskadeersättning måste göras har BrOM, enligt , haft möjlighet att vidta lämpliga åtgärder i verksamheten för att undvika ett anslagsöverskridande. BrOM har dock i avsaknad av regeringsbeslut om tillräcklig medelstilldelning inte vidtagit sådana åtgärder i verksamheten i syfte att förhindra ett anslagsöverskridande. BrOM har i och med anslags- överskridandet överträtt sina befogenheter genom att förbruka mer medel än vad regeringen tilldelat för ändamålet. har i den löpande dialogen med myndigheten understrukit vikten av att de av beslutade anslagen inte överskrids och att åtgärder vidtas för att undvika eventuella överskridanden. Regeringen utgår ifrån att myndigheten förbättrar sina metoder för uppföljning av utgiftsutvecklingen för anslaget. Tabell 3.8 Utgiftsutveckling 19942005 Överensstämmer utnyttjade anslag inte med nuvarande anslagsbenämning anges i fotnoterna huvudtitel, littera och nummer för de utnyttjade anslagen. 1II C1+C2, 2II F1, 3 II D1+D2+F2+F3+F4+F5, 4II E1+E2, 5II G5, 6V F7, 7II G3, 8II G4, 9II B1+B3+B4+B5, 10II G6, 11II A4, 12II B2 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 16 407 506 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 407 506 tkr prisnivå. Anslaget finansierar polismyndigheternas, och verksamhet. anslagssparande har ökat från till . Anslagssparandet utgörs framför allt av upplupna kostnader, t.ex. retroaktiva löneutbetalningar. Allt anslagssparande utom har ställts till regeringens disposition. Polisens anslagsförbrukning ökade med jämfört med . Merparten av ökningen bestod av ökade personalkostnader bl.a. till följd av personalökningar och avtalsenliga löneökningar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Polisens avgiftsbelagda verksamhet omfattar framför allt passhantering, stämningsmannadelgivning, tillståndsgivning samt kontorsservice och liknande tjänster till andra myndigheter i och kring kvarteret i . Avgifterna för passhantering beräknas uppgå till och de disponeras av polisen. Övriga avgiftsintäkter som disponeras av polisen är: för nationella ID kort, för kontorsservice och liknande tjänster i och kring kvarteret i , för utbildning av ordningsvakter, 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 för kontroll av väktarhundar och för övriga avgifter. Polisen disponerar dessutom övriga inkomster såsom bidrag, ersättning från , ränteintäkter och reavinster på sålda inventarier och försäkringsersättningar på sammanlagt . Sammanlagt beräknas polisen få disponera avgiftsinkomster och andra inkomster än anslag på . Avgifterna för tillståndsgivning och penningtransporter levereras in på inkomsttitel i statsbudgeten och de beräknas uppgå till respektive . Dessutom beräknas polisen leverera in för bötesmedel samt för övrigt som inte får disponeras på inkomsttitel i statsbudgeten. Tabell 3.10 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (22 000) (22 000) (varav tjänsteexport) (25 000) (25 000) (varav tjänsteexport) (25 000) (25 000) Regeringens satsningar på polisen har lett till att polisorganisationen har en ekonomi i balans. Kraven är dock även fortsättningsvis stora på att polisen skall arbeta aktivt med att effektivisera resursutnyttjandet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Enligt regeringens och samarbetspartiernas överenskommelse Hundratjugoen punkter för ett tryggare, rättvisare och grönare skall 4 000 nya poliser utbildas . För att bl.a. finansiera denna satsning föreslog regeringen i budgetpropositionen att polisens anslag skulle öka med 2005. Regeringen aviserade tillskott på 2006 och 1 2007. Satsningen skall användas till att öka antalet poliser och i övrigt göra satsningar på bekämpning av de inre hoten. Polisen skall ges möjlighet att utveckla verksamheten så att den kännetecknas av ett långsiktigt perspektiv och ett underrättelselett arbetssätt med ett brottsförebyggande syfte.