prop · GT03206 · 2006-05-24 00:00:00 — bud utfärdas för att skydda barn från hot eller våld och att överväga åt- gärder som kan minska antalet överträdelser. gav regeringen , Rikspolisstyrel- sen, och i uppdrag att medverka till etablering av flera försöksverksamheter med samverkan under gemen- samt tak vid utredningar kring barn som misstänks vara utsatta för all- varliga brott, s.k. barnahus. Syftet med uppdraget är bl.a. att bättre an- passa de utredningar som görs i samband med att det uppstår misstanke om att ett barn har utsatts för brott till barnen. När misstanke uppstår om att ett barn har utsatts för brott inleds ofta flera utredningsprocesser av såväl rättsväsendet, som och hälso- och sjukvården. Utred- ningarna drivs ofta parallellt och innebär att barnet slussas runt i olika miljöer. Myndigheterna har en skyldighet att samverka men barnahusen går ett steg längre. Med ett samarbete under samma tak kommer barnet bara behöva komma till en plats och genom samarbetet kommer kvaliteten i utredningarna att förbättras. pågår försöksverksamheter med s.k. barnahus i , , , , och . Upp- draget skall slutredovisas och en delredovisning av verksamhetens arbete skall ske . Förbättrat stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn En särskild utredare har tillkallats för att göra en översyn av socialtjäns- tens stöd till våldsutsatta kvinnor (dir. 2005:32). Utredaren skall kart- lägga och analysera hur kommunernas stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn ser ut. Med utgångspunkt i dessa analyser skall utredaren lämna förslag till hur stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn bör vara utformat för att det skall motsvara kommunernas an- svar samt till hur stödet kan stärkas och förbättras. Uppdraget skall redo- visas . Särskild satsning till våldsutsatta kvinnor och deras barn I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1) föreslår regeringen och samarbetspartierna en satsning för att öka stödet till våldsutsatta kvinnor och deras barn. Regeringen aviserade ekonomiska vårproposi- tion (prop. 2004/05:100) en satsning om för detta ändamål. Medlen är bl.a. avsedda att användas för kvinnojoursverk- samhet. För att motverka mäns våld mot kvinnor anser regeringen och samarbetspartierna att det är viktigt att få en samlad kunskap om mäns våld i nära relationer som även inkluderar kunskap, metodutveckling och information om män som är våldsbenägna och om barn som bevittnar eller utsätts för våld. Regeringen och samarbetspartierna avser att utreda vilken/vilka behandlingsverksamheter och vilken/vilka kliniska mottag- ningar för våldsbenägna män och barn som bevittnar våld mellan när- stående eller blir utsatta för våld som kan vara aktuella och vilka modeller för detta ändamål som kan bli aktuella. I samband med den ut- redningen skall dessutom de s.k. barnahusen (se ovan) uppmärksammas. Förbättrad statistik över avsiktligt våld mot barn samt uppföljning m.m. I regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa statistik över avsiktligt våld mot barn dels på 1-års basis, dels på 5-års basis i enlighet med det förslag som lämnat i sin redo- visning av regeringsuppdraget avseende utvecklingen av arbetet med barn i utsatta situationer. Den första femårsrapporten redovisades och inne- håller uppgifter om antalet barn som avlidit till följd av övergrepp av annan person (32 barn), antalet barn som skrevs ut från sjukhus till följd av övergrepp (1 295 barn) samt antalet barn som sökt vård vid jourcen- tral eller akutmottagning vid sjukhus (ca 2 500 barn ). För perioden 20032007 har regeringen avsatt totalt för åtgärder för att underlätta situationen för flickor och unga kvinnor samt pojkar och unga män som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld och förtryck från sina nära anhöriga. Ytterligare har tillförts och öronmärkts för insatser riktade till tjejjourer. Huvuddelen av medlen mot s.k. hedersrelaterat våld kanaliseras via läns- styrelserna, men även centrala myndigheter har fått uppdrag inom om- rådet. Kartläggningar visar att uppskattningsvis mellan 1 500 och 2 000 flickor och unga kvinnor var drabbade av hot och våld från sina nära anhöriga och att mellan 150 och 300 var i behov av skyddat boende. beslutade regeringen att tillföra länsstyrelserna för fortsatt arbete mot hedersrelaterat våld. uppdrog regeringen åt att genomföra utbildning för personal på olika nivåer inom myndigheten. skall genomföra en undersökning och analys av handläggningen av ärenden som rör s.k. hedersrelaterat våld liksom att anordna särskild utbildning i syfte att öka åklagarnas kunskap och kompetens om denna typ av brott. i socialt arbete (IMS) vid skall inventera vilken forskning, uppföljning och utvärdering av arbets- metoder och arbetsformer som finns i länder där arbete med utsatta ung- domar har pågått . Dessutom skall IMS följa upp utfallet av olika insatser som prövas regionalt och lokalt med hjälp av de sär- skilda medel som regeringen har anvisat till länsstyrelserna. Slutligen fick till trossamfund (SST) stöd för att utvidga sin dialog med trossamfunden. uppdrogs att lämna en lägesrapport om länsstyrelsernas insatser samt att redovisa en kartläggning av före- komsten av s.k. hedersrelaterat våld mot ungdomar av bägge könen med särredovisning av våld på grund av sexuell läggning. Kartläggningen skall redovisas . trädde en ny sexualbrottslagstiftning i kraft. Syftet med den är dels att ytterligare förstärka och tydliggöra varje människas abso- luta rätt till personlig och sexuell integritet och sexuellt självbestäm- mande, dels att på olika sätt lyfta fram och förstärka skyddet för barn och ungdomar mot att utsättas för sexuella kränkningar. Genom reformeringen har bestämmelserna om sexualbrott ändrats på flera viktiga punkter. Det har bl.a. införts särskilda straffbestämmelser för sexualbrott som riktar sig mot barn, t.ex. bestämmelser om våldtäkt mot barn och sexuellt övergrepp mot barn där det inte längre ställs något krav på att våld eller hot har använts vid övergreppet. Vidare har förbu- det mot köp av sexuella handlingar av barn skärpts så att det nu omfattar även köp som sker under andra förhållanden än sådana som utgör rena prostitutionsförhållanden. Det har också införts en särskild och utvidgad straffbestämmelse med avseende på utnyttjande av barn för sexuell pose- ring. Straffet är böter eller fängelse i högst och för grovt brott fängelse i lägst och högst . Det har också skett en höj- ning av straffmaximum för bl.a. brotten köp av sexuell handling av barn och grovt barnpornografibrott. Vidare har preskriptionstiden för vissa sexualbrott mot barn förlängts så att den börjar löpa först den dag då barnet fyller eller skulle ha fyllt . Slutligen uppställs inte längre något krav på dubbel straffbarhet för att i kunna döma för allvar- liga sexualbrott mot barn som har begåtts i utlandet. Översyn av lagstiftningen mot barnpornografi Regeringen beslutade om kommittédirektiv om en översyn av lagstiftningen mot barnpornografi (dir. 2005:89). Översynen skall syfta till att möjliggöra en mer effektiv bekämpning av barnpornografi och att förstärka barnens ställning vid barnpornografibrott. Utredaren skall bl.a: överväga om det är möjligt och lämpligt att införa en bestämd 18- årsgräns i definitionen av barn i bestämmelserna om barnpornografi eller att på något annat sätt utvidga lagstiftningens skydd för unga personer , överväga om kriminaliseringen bör utsträckas till ytterligare former av befattning med barnpornografi , klargöra om barn som är avbildade i barnpornografiskt material kan betraktas som målsägande vid barnpornografibrott och vara berät- tigade till t.ex. målsägandebiträde och ha rätt till ekonomisk ersätt- ning, överväga om preskriptionstiderna vid barnpornografibrott är ända- Uppdraget skall redovisas . Översyn av människohandelsbrottet m.m. Regeringen har beslutat om direktiv till en utredning som skall överväga bl.a. om utformningen av straffansvaret för män- niskohandel är ändamålsenlig. Inom ramen för den översynen skall även analyseras om gällande straffrättslig lagstiftning erbjuder ett tillfreds- ställande skydd mot barn- och tvångsäktenskap eller om straffansvaret bör utvidgas för att ge ytterligare skydd mot sådana äktenskap. Upp- draget skall redovisas . Uppdrag om kontaktsökande med barn i sexuellt syfte Det förekommer att vuxna eller andra straffmyndiga personer söker kontakt, ofta via Internet, med barn i sexuellt syfte. Regeringen har där- för beslutat om ett uppdrag till (Brå) och riks- åklagaren. Brå skall ta fram ett kunskapsunderlag som beskriver företeel- sens närmare karaktär och dess omfattning samt vilka åtgärder som redan har vidtagits eller vidtas mot företeelsen. Brå skall vidare överväga andra åtgärder för att förebygga och förhindra den. Riksåklagaren skall genom löpande samråd med Brå ta del av myndighetens kunskapsunderlag och överväganden och mot den bakgrunden analysera strafflagstiftningens tillämplighet på företeelsen och vilka verktyg de brottsbekämpande myndigheterna har för att möta den. Riksåklagaren skall vidare överväga om lagstiftningen är tillräcklig för att skydda barn mot företeelsen och, om så inte bedöms vara fallet, föreslå nödvändiga lagändringar och lämna författningsförslag. Uppdraget till Brå skall redovisas och uppdraget till riksåklagaren . Kunskapsspridning om sexuell exploatering av barn Utredningen om kunskap om sexuellt exploaterade barn i över- lämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2004:71). Ett av förslagen var att all den kunskap som utredningen tagit fram på området skall sammanställas och spridas. Med anledning av förslaget har tilldelat Stiftelsen särskilda medel för att sprida kunskap och genomföra regionala konferenser om sexuell exploatering i . Den sista av fyra regionala konferenser ägde rum i . Översyn av påföljdssystemet för unga lagöverträdare En utvärdering av påföljdssystemet för unga lagöverträdare inleddes med sikte på de lagändringar som trädde i kraft . , och fick då gemensamt i uppdrag att följa upp och utvärdera påföljderna överlämnande till vård inom och sluten ungdomsvård. Året därpå fick en särskild utredare i uppdrag att se över samt lämna förslag till hur bl.a. påföljdssystemet för unga lagöverträdare kan vidareutveck- las. Detta arbete har redovisats i betänkandet (SOU 2004:122) Ingripan- den mot unga lagöverträdare. Betänkandet har remissbehandlats och fått ett i huvudsak positivt bemötande. I en lagrådsremiss beslutad har regeringen lämnat förslag till lagändringar grundade på delar av betänkandet. Bland annat föreslås vissa förändringar i påföljden över- lämnande till vård inom , att ungdomstjänst blir en friståen- de påföljd, att en särskilt kvalificerad kontaktperson skall kunna utses för unga i riskzonen och att kommunerna skall sörja för att medling med anledning av brott skall kunna erbjudas då gärningsmannen är . En proposition (prop. 2005/06:165) lämnades till . Arbetet med att åstadkomma ett ändamålsenligt och väl avvägt påföljdssystem för unga lagöverträdare är en av regeringens högst priori- terade kriminalpolitiska frågor och beredningen av utredningens övriga förslag till förändringar, t.ex. införandet av en lagstadgad eftervård för unga som dömts till sluten ungdomsvård, fortsätter. 4.7.4 Barn i asylprocessen Insatser för ökad barnkompetens Det finns drygt 9 000 asylsökande barn utspridda i landet. De barn som kommer till för att söka asyl skall mötas av ett humant och rättssäkert asylsystem och de ska få sin ansökan prövad i en process där deras röst hörs och där hänsyn tas till deras behov. De som behöver skydd skall få en i . Det är lika viktigt som att de barn som inte har behov av skydd, eller inte har andra skäl att stanna i , skall få möjlighet att återvända till sina hemländer på ett värdigt sätt. fick uppdraget att säkerställa att barn kommer till tals och att barns utsagor och situation alltid redovisas i asyl- ärenden. Den utbildning som i samarbete med Barn- ombudsmannen och utvecklat skall vidare ut- vecklas. finns det handläggare med särskild kompetens att utreda barn på samtliga enheter på . Migrations- verket har genomfört utbildningen Att samtala med barn implementering av en metod och en manual. Effekterna av utbildningen har enligt de enkäter som genomförts blivit att handläggarna ställer fler öppna och uppföljande frågor än förut. Samtliga enheter med asylpröv- ning har minst en handläggare/beslutsfattare som har fått utbildning i att utreda barn. intervjuguide har spritts ytter- ligare, framför allt tack vare interna utbildningar. har gjort en utvärdering som tyder på att de flesta barnen fått möjlighet att komma till tals inför eller att det väl dokumenterats orsaker till att vissa barn inte hörts av . har följt upp en utvärdering som organisationen gjorde 2003. Jämfört med den första studien tyder studie på att nu hör barn oftare . Som ett resultat av de två utvärderingarna tillsatte en expertgrupp som bl.a. skall ta fram ett förslag till ny handbokstext, över- väga om ytterligare riktlinjer behövs och ta fram en plan för att säker- ställa att arbetsmetodiken för att höra barn införs i verksamheten. Ar- betsgruppen skall redovisa sitt arbete . I regleringsbrevet har bl.a. fått i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att höja kompetensen i utred- ningar rörande barn, samt hur utbildningen i att samtala med barn har genomförts. Insatser för stärkt stöd till asylsökande barn Regeringen har beslutat att stärka stödet till de asylsökande barnen och lämnar därför en årlig ersättning på till kommunerna som skall användas till förebyggande insatser enligt socialtjänstlagen. Kommunerna kommer att få en ersättning base- rad på antalet asylsökande barn som vistas i kommunen. Insatser för ensamkommande asylsökande barn En del barn som kommer till och söker asyl kommer utan vård- nadshavare, s.k. ensamkommande barn. sökte cirka 400 en- samkommande barn asyl i . Dessa ensamkommande barn är bland de mest utsatta i vårt samhälle. De befinner sig långt borta från den miljö som de är vana vid och vet kanske inte var deras föräldrar och syskon finns. prövar en eventuell ansökan om asyl och ordnar bo- stad för barnet . anmäler till i kommunen när ett ensamkommande barn anländer. i kommunerna har sedan ansvar för att utreda och fatta beslut om vad som är bäst för barnet, till exempel var barnet skall bo, om det skall bo hos någon släkting, om barnet behöver särskild vård eller om barnet kan bo på någon av särskilda barn- och ung- domsenheter. De åtgärder och förbättringar som har genomförts för de ensamkom- mande asylsökande barnen är bl.a. följande. Barnhandläggare med särskild kompetens för att utreda asylsökande ensamkommande barn rekryteras och utbildas. Staten ersätter kommunerna för utredningar om de en- samkommande barnens behov av insatser och beslut om boende. För att förkorta ensamkommande asylsökande barns väntan och ovissa tillvaro är regeringens målsättning att skall fatta beslut om uppehållstillstånd eller avvisning för ensamkom- mande asylsökande barn. Ett ensamkommande barn som skall avvisas ledsagas alltid av en per- son som ser till att barnet tas emot av en anhörig eller annan som ansva- rar för barnets omvårdnad. En noggrann utredning görs alltid om vem som ska ta hand om barnet och ta emot vid ankomsten. Lagen (2005:429) om god man för ensamkommande barn trädde i kraft och innebär bl.a. att den gode mannen får ett större an- svar och mer kommer att fungera som en vårdnadshavare. Ett syfte med den nya lagen är att motverka att barn avviker från ett anvisat boende. Genom en lagändring som träder i kraft skall ansvars- fördelningen för ensamkommande asylsökande barn bli tydligare (prop. 2005/06:46). Ansvaret för boendet överförs till kommunerna och ansvar begränsas till att bestämma vilken kommun som skall ha ansvaret i de enskilda fallen och lämna bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Insatser för barn med uppgivenhetssymtom Regeringen tillkallade en nationell samordnare för barn i asylprocessen som uppvisar svåra stressreaktioner i form av stark upp- givenhet (dir. 2004:115). Den nationella samordnarens uppdrag är att kartlägga och analysera förekomsten av asylsökande barn med svåra stressreaktioner och att ut- veckla metoder för att tidigt upptäcka de barn som kan tänkas få dem. Den nationella samordnaren skall även tillsammans med berörda aktörer inom hälso- och sjukvården, , skolan och statliga myndig- heter m.fl. utveckla metoder för att förhindra att barnen utvecklar stress- reaktionerna liksom verka för att förebyggande insatser vidtas. Samord- naren skall även utveckla rutiner för att få en skyndsam handläggning av berörda familjers asylärenden. Den nationella samordnarens första delstudie (Rapport 2005:1) som överlämnades till regeringen är en kartläggning och kunskapsöversikt av barn med uppgivenhetssymtom. Studien ger en bild av såväl den internationella och nationella kunskapsnivån som pro- blematikens omfattning och de drabbade barnens psykosociala tillstånd. presenterade samordnaren en uppdatering av den första rapporten. En fördjupningsstudie startades och presenterades . Fördjupningsstudien visar bl.a. att det inte finns gene- rella förklaringar till fenomenets uppkomst men utredningen har dock kommit fram till att olika omständigheter som var för sig eller i kombi- nation kan förklara enskilda fall av barn med uppgivenhetssymtom. Problemet är komplicerat och kräver en multifaktoriell förklarings- modell. Studien visar även på en tendens till minskning av antalet barn med uppgivenhetssymtom. Regeringen gav i uppdrag åt att utforma rekommendationer när det gäller tidiga insatser, vård och behandling av barn med uppgivenhetssymtom. Uppdraget redovisades till . I samband med redovisningen av upp- draget gav ut ett Meddelandeblad avseende behandlingen av barn med uppgivenhetssymtom. När det gäller frågor om uppehållstillstånd får regeringen endast fatta beslut när eller överlämnar ett ärende till regeringen för avgörande. lämnade över ett ärende som bl.a. rörde ett barn med uppgivenhetssymtom till rege- ringen för avgörande. Regeringen fattade beslut i ären- det . Av regeringsbeslutet framgår bl.a. följande. Vid bedömningen av om uppehållstillstånd skall beviljas ett barn av humanitära skäl har myndig- heterna, utöver bedömningen av om det föreligger en livshotande sjuk- dom för vilken vård inte finns att tillgå i hemlandet, att beakta om ett Skr. 2005/06:206 återvändande skulle utgöra en risk för barnets hälsa eller utveckling. görande blir i vilken grad barnet kan antas få bestående skada i sin psykosociala utveckling av att flytta tillbaka till hemlandet. Vid denna bedömning bör sådana faktorer som barnets psykiska hälsotillstånd, i vilken grad återvändandet i sig skulle skada barnets utveckling, upplevel- ser i hemlandet och vistelsetiden i beaktas. Myndigheterna har i och med detta beslut fått vägledning för hur hu- manitära skäl i ärenden som rör barn skall bedömas. har efter regeringen fattade det vägledan- de beslutet utfärdat interna anvisningar för hanteringen av ärenden som omfattar barn såväl inom prövnings- som mottagande- verksamheten. Av anvisningarna, som rör alla barn, framgår bl.a. att innan verkets anställda fattar beslut i ett asylärende skall de ta ställning till hur ett avvisningsbeslut skulle påverka barnets psykosociala utveckling. Ställningstagandet skall redovisas i beslutet. För att göra detta ställningstagande krävs barnfokuserade föräldrasamtal. Av anvisningarna framgår dessutom att den samtalsguide som utarbetats skall användas som stöd i alla samtal som rör utredningar med och om barn. En expertgrupp inom har genomfört och kommer att genomföra uppföljningar för att säkerställa att anvisningarna fått önskat genomslag. Regeringen gav i uppdrag åt och att redovisa vilka åtgärder som vidtagits, avseende ärenden rörande barn med uppgivenhetssymtom, sedan regeringens praxisbeslut . och redovisade sina uppdrag den 30 respektive . har arbetat aktivt för att ut- veckla samarbetsformer kring barnen med uppgivenhetssymtom med olika aktörer i landsting och socialtjänst. Arbetssättet går kortfattat ut på att finna externa berörda samarbetspartner för nätverksarbete kring varje sjukt barn. arbetar fortlöpande med att utveckla och förbättra detta arbetssätt. 5 Barnets rättigheter på internationell nivå understryker vikten av internationellt samarbete för förverkligandet av barnets rättigheter (se bl.a. artikel 4). I det följande lämnas en redogörelse för insatser för barnets rättigheter inom ramen för det internationella utvecklingssamarbetet samt inom olika internationella forum. Barnets rättigheter i det internationella utvecklingssamarbetet Barnrättsperspektivet är centralt i utvecklingssamarbete där skall genomsyra verksamheten på både multilateral och bilateral nivå. Detta arbete tar sin utgångspunkt i regeringens propo- sition (prop. 2002/03:122) Gemensamt ansvar: politik för global utveckling samt i regeringens skrivelse (skr. 2001/03:186) Ett barnrätts- perspektiv i internationellt utvecklingssamarbete. Arbetet med barnrättsperspektivet i utvecklingssamarbetet bygger på de millenniemål som FN:s medlemsländer gemensamt har åtagit sig att uppfylla . De mål som främst är riktningsgivande för Sidas arbete med barnets rättigheter är målet om att utplåna exterm fattigdom och hunger (mål 1), målet om grundutbildning för alla (mål 2), målet om minskad barnadödlighet (mål 4) samt målet om att bekämpa hiv/aids, malaria och andra sjukdomar (mål 6). landstrategier och regionstrategier omformuleras kontinuer- ligt. kommer ett antal samarbetsstrategier (dvs. land- och regionstrategier) att uppdateras. I detta arbete kommer frågan om att integrera ett systematiskt barnrättsperspektiv ägnas särskild upp- märksamhet. Inom ramen för flertalet landprogram finansieras särskilda barnrättsin- satser. Flertalet insatser bereds i fältorganisationen på ambassader. Insatser som främst är av global karaktär kommer dock fortsatt att be- redas av Sida i . Bland de sektorsstöd/-insatser som kommer att fortgå , kan nämnas Sidas insatser inom ut- bildningssektorn samt insatserna för att stödja barn utsatta för sexuell exploatering och handel med barn, barn som drabbas av hiv/aids, barn drabbade av krig och konflikt, barn med funktionshinder och barn på institution. Barnets rättigheter inom det nordiska samarbetet har utarbetat ett förslag till en övergripande stra- tegi för barn och unga i . Strategin, som är tvärsektoriell, utgår från ett rättighetsperspektiv, inklusive . Den godkändes av de nordiska samarbetsministrarna vid deras möte . I det straffrättsliga samarbetet i uppmärksammas ofta särskilt frågor som gäller barn. Exempelvis har de nordiska länderna initierat ett översynsarbete gällande de nordiska verkställighetslagarna (i lagen [1963:193] om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m.). Arbetet syftar till att straffrättsliga domar som inkluderar andra påföljder än böter och fängel- se, t.ex. sluten ungdomsvård och skyddstillsyn kombinerat med sam- hällstjänst, skall kunna överföras för straffverkställighet i den dömdes hemland. Förhandlingarna med de andra nordiska länderna i denna fråga kommer troligen att pågå under 20062007, för att därefter övergå till ett nationellt lagstiftningsarbete. Barnets rättigheter inom Östersjösamarbetet Inom ramen för samarbetet inom Östersjöstaternas råd () pågår ett särskilt samarbete kring utsatta barn i regionen i arbetsgruppen for Cooperation for Children at Risk. anordnades en ministerkonferens i för att diskutera hur man kan utveckla arbetet. Vid konferensen behandlades en rad frågor, såsom hur barn på institution kan få det bättre och hur man kan motverka handel med barn och stödja de barn som drabbats. En handlingsplan har tagits fram för det regionala samarbetet kring barn som kommer ensamma över gränserna eller som är offer för män- niskohandel. I det samarbetet deltar även , och . Planen antogs 2004 och gäller .