prop · GT031d20 · 2006-01-01 00:00:00 — De statliga insatserna inom musei- och utställningsområdet sker främst inom ramen för anslagen till de centrala museerna, till Riksutställningar och till de regionala museerna. Vidare ges bidrag till ett antal andra museer och institutioner inom området. Genom dessa medel samt systemet med statliga utställningsgarantier och stödet till icke-statliga kulturlokaler främjas musei- och utställningsverksamhet i hela landet. har anslagen inom musei- och utställningsområdet förstärkts med , eller . uppgår det samlade statliga stödet till musei- och utställningssektorn till ca , varav avser reformer för fri entré på de flesta statliga museer. Som ett led i att göra kulturarvet tillgängligt för alla medborgare genomfördes reformen för fri entré på flertalet statliga museer fullt ut . Totalt nitton centrala museer erbjuder nu fri entré till bl.a. sina basutställningar. Dessa är , , , , Kungl. Myntkabinettet , i , , , Livrustkammaren, (delvis), (delvis), i , , , , Flygvapenmuseum i , , samt . En viktig och prioriterad fråga för regeringen är hur bl.a. institutioner förmedlar och lär ut den kunskap man förvaltar. Inte minst är detta viktigt med avseende på fri entré och ambitionen att locka nya grupper av besökare till museerna. inleddes därför en fortsättning på den museipedagogiska satsning som regeringen genomförde för . Regeringens satsningar att förbättra förutsättningarna för samlingarnas bevarande fortsätter. Statens maritima museer har fortsatt det till stora delar banbrytande arbetet med att bevara skeppet . Regeringen har bidragit med extra anslagsmedel 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 till bevarandet av regalskeppet. För att ge ökade förutsättningar att fortsätta sitt löpande arbete med att bevara sina kulturhistoriska miljöer tilldelades ytterligare medel . Det militära flygplan av modell DC 3, som sköts ned 1952, bärgades 2004. Enligt regeringen är det viktigt att bevaras, bl.a. som ett tidsdokument för det och efterkrigstidens . Inom bereds förslag på hur planet kan förvaras som myndigheten ser över sin långsiktiga lokalförsörjning. Kulturinstitutionernas hyreskostnader har behandlats av den parlamentariska ändamålsfastighetskommittén i betänkande Hyressättning av vissa ändamålsbyggnader (SOU 2004:28). Regeringen avser att lämna en proposition till i ämnet. För att kunna möta bl.a. ökade hyreskostnader tilldelades Statens museer för världskultur och Statens musiksamlingar extra medel . Internationell samverkan är i hög grad en förutsättning för att museerna skall kunna bedriva utställningsverksamhet och förhålla sig till sina samlingar. har olika statliga åtgärder vidtagits för att bl.a. förhindra och motverka den illegala handeln av kulturföremål. Regeringen beslutade att ratificera Unescokonvention om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel och utförsel av vissa kulturföremål samt överlåtelse av äganderätten till kulturegendom. Ratificeringen av konventionen är ett led i arbetet med att motverka den illegala handeln av kulturföremål. I detta syfte beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att föreslå den lagstiftning som krävs för en svensk anslutning till Unidroitkonvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Utredningen redovisade sitt uppdrag till regeringen . Vårt samhälle präglas av religiös mångfald. En av utgångspunkterna för stat-kyrkareformen, som varit i kraft , var att öka likställigheten mellan olika trossamfund. Statligt stöd till trossamfund lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 omfattas 19 trossamfund och tre samverkansorgan av statsbidragssystemet och åtta trossamfund har beviljats avgiftshjälp. utgår totalt ca till området, varav ca till till trossamfund (SST) och ca till stöd till trossamfund. Regeringen har ett särskilt råd, Regeringens råd för kontakt med trossamfund, under ordförandeskap av det statsråd inom regeringen som svarar för frågor om trossamfunden. Rådet består av representanter för staten och trossamfunden. Syftet är att rådet skall vara ett forum för fortlöpande kontakter och utbyte av kunskap och erfarenheter. SST driver inom ramen för sitt uppdrag och med hjälp av forskare från bl.a. de juridiska och teologiska fakulteterna vid ett projekt om samhällets grundläggande värderingar. Regeringen har anvisat för ändamålet ur anslaget 10:2 Integrationsåtgärder, anslagsposten 8 Skyddat boende och vissa utbildningsinsatser m.m. för ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Staten ger stöd till sektorsforskning och utvecklingsarbete inom kultursektorn. Medlen används för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas, , och Språk- och folkminnesinstitutets ansvarsområden. Vidare används medel för grundforskning inom naturvetenskap vid . Statens stöd till sektorsforsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet uppgår 2005 till ca . Flera av myndigheterna som bedriver sektorsforskning ansvarar för långsiktiga forskningsprojekt där frågor om demokrati, värderingar och förhållningssätt i samhället lyfts fram. Kring dessa övergripande frågor har myndigheterna i olika omfattning ett etablerat samarbete med universitet, högskolor och andra myndigheter. De myndigheter som får sektorsforskningsmedel har ansvar för att det forsknings- och utvecklingsarbete som behövs för den egna verksamhetens kunskapsförsörjning genomförs. Myndigheterna har även ett ansvar för att förmedla ny kunskap både till verksamma inom kultursektorn och till allmänheten. Därutöver beviljar för humaniora och samhällsvetenskap vid medel till grundforskningsprojekt inom bl.a. kulturvetenskaperna. Verksamheten omfattar myndigheten samt bidrag till allmän kulturverksamhet, utvecklingsverksamhet och internationellt kulturutbyte. Bland annat fördelas stöd till verksamheter som får särskilda nationella uppdrag, bidrag till länskonstnärer, bidrag till nationella minoriteter, bidrag till regionala konsulenter för mångkultur, kultur i arbetslivet samt försöksverksamheten med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Insatserna inom det konstområdesövergripande området har löpande förstärkts och uppgår 2005 till ca . Däri ingår även anslagna medel för olika pensionslösningar för personalen vid de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna. För att främja funktionshindrade personers deltagande i kulturlivet beviljas stöd till projekt som ökar både tillgänglighet och skapande. beviljades ca för detta ändamål. och fick i uppdrag av regeringen att göra en omvärldsanalys av de processer som påverkar möjligheterna att uppnå de handikappolitiska målen inom kultursektorn. Analysen lämnades till regeringen . fördelas för regionala konsulenter för mångkultur. Konsulenterna skall på flera olika sätt främja arbetet inom det mångkulturella området, vilket även innefattar samarbete med existerande kulturinstitutioner på statlig, regional och lokal nivå. Mångkulturkonsulenttjänsterna finns i sju län; , , , , , och . Regeringen anser det viktigt att stödja och främja de nationella minoriteternas språk och kultur och anvisar ett bidrag till ett allmänt kulturstöd. Det totala bidraget upp- gick till 2005. Därutöver anvisas bidrag till samisk kultur och samiska organisationer med , inklusive ett särskilt bidrag till Sámi Teáther. Tidsbegränsade s.k. nationella uppdrag har getts till vissa institutioner eller verksamheter som står för utveckling och förnyelse inom en konstriktning eller verksamhetsform. Varje institution som getts ett nationellt uppdrag har tilldelats ett årligt bidrag . fick åtta verksamheter inom förutbestämda områden dela på . Syftet är att ta till vara på kunnande och idéer från hela landet för att bidra till utveckling och förnyelse inom olika delar av kulturområdet. De åtta nationella uppdragen är inom områdena barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst, museiverksamhet, barnkulturforskning samt samtida dans. Innehavare av dessa uppdrag är i ovan nämnd ordning Dalateatern, Film i , Drömmarnas Hus i , , i , , hos och Dansnät hos . Stöd till verksamhet med s.k. länskonstnärer är inrättat för att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur samt att höja kvaliteten inom amatörkulturen. Inom sina respektive konstområden arbetar länskonstnärerna särskilt med att engagera barn och ungdomar för att öka deras möjligheter till kulturupplevelser och eget skapande. För länskonstnärsverksamheten avsattes 2005. För att främja en bred kulturverksamhet med arbetsplatsen och arbetsgemenskapen som utgångspunkt är det statliga stödet till kultur i arbetslivet av stor betydelse. har ca fördelats av för detta ändamål. Två skilda projekt som utvidgar kontaktytorna mellan kulturen och arbetslivet genomförs av och Föreningen som ett uppdrag inom . Båda projekten, på aluminiumsmältverket Kubal i och på på , syftar dels till att i samråd med personal respektive elever öka trivseln genom att förbättra arbetsmiljön, dels till att uppmuntra fler arbetsplatser att anlita 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 konstnärer i sitt utvecklingsarbete. Dessa projekt har lett till en ökad kunskap om det mervärde för båda parter som mötet mellan arkitekter och konstnärer respektive verksamheter inom tung industri och offentlig sektor, konkret kan innebära. Regeringen verkar för att integrera ett jämställdhetsperspektiv inom hela kulturpolitikens område. Inom vissa verksamhetsområden har specifika satsningar gjorts för att öka jämställdheten. tillsatte regeringen en kommitté för jämställdhet inom scenkonstområdet (dir. 2004:39). Kommitténs huvuduppgift är att lämna förslag till hur ett jämställdhets- och genusperspektiv kan bli en obestridd och påverkande kraft inom scenkonstområdet. Uppdraget skall redovisas . är ett av de övergripande målen för statens filmstöd att förbättra villkoren för kvinnliga filmskapare. Bakgrunden är den stora dominansen av manliga filmskapare som fått stöd. Som ett förtydligande av jämställdhetsuppdraget finns det även ett mål om att öka andelen kvinnor bland de filmskapare som erhåller produktionsstöd. Stiftelsen ska redovisa åtgärder som vidtagits för att uppnå målet samt andelen kvinnor respektive män som erhållit produktionsstöd och andra former av filmstöd. För regeringen har det varit en viktig utgångspunkt i förhandlingarna om ett nytt filmavtal, som gäller för åren 20062010, att målet att förbättra kvinnliga filmskapares villkor tydligare skall avspeglas i avtalet. har i regleringsbrevet fått ett fördjupat jämställdhetsuppdrag. Som en del i omvärldsanalys skall myndigheten göra en fördjupad analys av skillnader mellan manliga och kvinnliga konstnärers villkor. Även sociala och ekonomiska villkor samt utbildningssituation skall belysas ur ett genusperspektiv i den redovisning som skall lämnas till Utbildnings- och . tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppgift att ta fram förslag till hur genusperspektivet kan få större genomslag i museernas verksamhet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 på museer lämnade sin slutrapport (Ds 2003:61). I slutrapporten lämnas förslag rörande vidareutbildning av museiverksamma, museiforskning med genusperspektiv, gestaltning av genus i utställningar och pedagogisk verksamhet samt inrättandet av en resursenhet för genusfrågor på museerna vid Arbetets museum. Slutrapporten har remissbehandlats. Se vidare under avsnitt 4.8 Politikens inriktning. Regeringen har konsekvent arbetat för en större kulturell mångfald. Inom kulturområdet har som ett exempel myndigheter och institutioner haft som mål att i sin inre och yttre verksamhet främja en ökad etnisk och kulturell mångfald. gav regeringen centrum i uppdrag att kartlägga och bedöma de resultat myndigheterna och institutionerna rapporterar om detta uppdrag. Mångkulturellt centrum redovisade sitt uppdrag i rapporten för mångfald (U2005/735/kr) samt . Regeringen har utlyst till ett mångkulturår. Myndigheter, stiftelser och bolag har fått i uppdrag att förbereda sin medverkan i Mångkulturåret och att genomföra verksamheter. Regeringen har även bjudit in landets samtliga kommuner, landsting och länsstyrelser att delta i Mångkulturåret. För att samordna förberedelser och genomförande av Mångkulturåret utsåg regeringen en nationell samordnare (dir. 2004:169). I samordnarens uppdrag ingår att i samarbete med olika aktörer inom kultursektorn kulturarbetare, organisationer, institutioner och myndigheter utarbeta ett program för Mångkulturåret och vara ett stöd för berörda aktörer inför och under Mångkulturåret. Satsningen på personalförstärkning i skola och fritidshem fortsätter. avsätts som ett särskilt statsbidrag i syfte att höja skolornas resultat i förhållande till mål uttryckta i läroplan och kursplaner. Inom ramen för satsningen har kommunerna möjlighet att utöka personalresurser på skolbiblioteken och att anställa personal med kulturpedagogisk kompetens till skolor och förskolor. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att utveckla förskolans och skolans kulturuppdrag i samverkan med , , och Aktionsgruppen för barnkultur. Till grund för arbetet ligger erfarenheter från regeringens kultur i skola-sats- ning 19992001. Satsningen syftade till att stimulera ett varaktigt utvecklingsarbete i skola och förskola med utgångspunkt i att skapande och konstnärlig kunskap ökar barnens möjligheter till inlärning. Insatserna syftade till att integrera kreativa lärprocesser och kultur i alla ämnen som en del av skolans vardagsarbete och medel avsattes för flera strategiska utvecklingsprojekt. och hade i uppdrag att förstärka och stimulera arbetet med kultur i skolan. Statens bidrag till folkbildningen skall bl.a. syfta till att bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten i kulturlivet samt främja kulturupplevelser och eget skapande. fick folkbildningen , varav ungefär hälften fördelades till studieförbunden och hälften till folkhögskolorna. Inom studiecirkelverksamheten utgjorde kurserna i estetiska ämnen av det totala antalet deltagare i studiecirklar. arrangerade studieförbunden även drygt 220 000 kulturprogram med ca 15,2 miljoner deltagare. Utredningen för statens utvärdering av folkbildningen avlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2004:30). Betänkandet belyser vilken roll och betydelse folkbildningen har för kulturen och att studieförbund och folkhögskolor spelar en viktig roll för ett rikt och varierat lokalt kulturliv. En av utredningens slutsatser är att folkbildningen bidrar till att de kulturpolitiska målen nås. Folkbildningens resultat redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. De konstnärliga utbildningarna, framför allt på högskolenivå, innebär viktig stimulans till det lokala och nationella konstlivet. Vidare genomförs ett stort antal insatser för arkitektur, form och design inom andra politikområden som utbildning, forsknings- och utveck- lingsarbete vid universitet och högskolor, utbildningar vid s.k. kompletterande skolor samt stöd till konstnärligt forsknings- och utvecklingsarbete vid . Med utgångspunkt i regeringens strategiska arbete med att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter har regeringen tillsatt en arbetsgrupp bestående av representanter från ett antal departement och myndigheter samt företrädare för kommuner och landsting. Arbetsgruppen har till uppgift att utveckla indikatorer för att mäta och följa upp insatser inom barnpolitiken. Arbetsgruppen skall presentera en slutrapport . Upphovsrätten är av väsentlig betydelse för konstnärers möjlighet att leva av sitt arbete. Upphovsrättsliga ersättningar ökar konstnärers möjlighet till försörjning och stimulerar därmed konstnärligt skapande. Upphovsrätten ger en grundläggande rätt för en konstnär att, som upphovsman till sitt verk, bestämma hur och på vilket sätt verket skall komma andra till del, samt en rätt att få ersättning när verket nyttjas. Utgångspunkten är alltså att upphovsmannen har en ensamrätt till sitt verk. Mot upphovsmännens individuella intressen står emellertid vissa behov som allmänheten och samhället har av att kunna utnyttja verk, t.ex. för att tillgodose utbildnings- och forskningsbehov, liksom ett allmänt informationsintresse. För att åstadkomma en rimlig balans mellan dessa olika intressen har i lagstiftningen gjorts vissa inskränkningar i upphovsmännens ensamrätt. Inskränkningar av upphovsmännens rättigheter kan i många fall vara kännbara för konstnären ur ekonomisk synpunkt. Staten kompenserar en del av det ekonomiska bortfallet genom offentligrättsliga insatser. Exempel på detta är biblioteksersättningen på ordområdet, visningsersättningen på bildkonstområdet och talboksersättningen. Genom EG-direktivet 2001/29/EG om upphovsrätten i informationssamhället har en översyn av stora delar av den upphovsrättsliga lagstiftningen genomförts. I genomförandearbetet har det varit en grundläggande princip att balansen upprätthålls mellan upphovsmännens rätt till ersättning för nyttjanden och kontroll över sina verk, och användarnas intresse av tillgänglighet och information. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Förslag till lagstiftningsändringar har behandlats av . Kulturarbetare har en arbetsmarknad som delvis präglas av andra förhållanden än de som råder inom många andra yrken. I propositionen En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring (prop. 1999/2000:139) uttalar regeringen att rimlig hänsyn bör tas till de särskilda behov som kan gälla för grupper med projektanställningar och andra tillfälliga anställningar och osäkra anställningsförhållanden eller andra speciella förhållanden, liksom till villkor som gäller för personer som har upprepade perioder av arbetslöshet. Detta gäller bl.a. kulturarbetsmarknaden. Regeringens syn på kulturarbetsmarknadens villkor återspeglas även i de särskilda avgränsningskriterier för arbetsmarknadspolitiska åtgärder på kulturarbetsmarknaden som fastställts av regeringen. Arbetsförmedlingen Kultur är en sammanhållen specialarbetsförmedling direkt under (). AF kultur har drygt 10 000 kultur- och mediearbetare inskrivna på landets fem regionförmedlingar. AF Kulturs arbete inriktar sig bl.a. på att skapa mötesplatser för arbetsgivare/uppdragsgivare och arbetssökande med avsikt att öka och vidga den befintliga marknaden och vidga arbetsmarknaden för de kompetenser som konstnärer besitter. I AF Kulturs organisation ingår en kulturarbetsdelegation under ledning av AMS generaldirektör med representanter från olika konstnärsgrupper. Delegationen utgör en viktig instans vid utvecklingen av AF Kulturs verksamhet. Kulturens betydelse för hållbar utveckling har genom arbetet inom EU fått genomslag i den globala processen utifrån världstoppmötet i . Regeringen har i skrivelsen En svensk strategi för hållbar utveckling ekonomisk, social och miljömässig (skr. 2003/04:129) formulerat en nationell strategi för hållbar utveckling. Strategin betonar vikten av ekonomiska framsteg, social rättvisa och skydd av miljön. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Inom ramen för arbetet med regeringens satsning på hållbar utveckling har kulturarvsaspekter fått en större tyngd och integrerats alltmer i andra samhällssektorer, bl.a. inom miljö- och jordbrukspolitiken och i samarbetet mellan och ansvarsmyndigheter inom olika sektorer. Detta har inte minst tagit sig uttryck i flera samarbetsprojekt t.ex. arbetet med de nationella miljömålen, miljöersättningarna i Miljö- och Landsbygdsprogrammet samt utvecklingen av miljökonsekvensbeskrivningar i det infrastrukturella samhällsbyggandet. Med anledning av regeringens proposition Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) har kulturmiljösektorn genom () och länsstyrelserna fortsatt att utveckla och fördjupa kulturmiljöarbetet. Arbetet gäller främst kunskapsuppbyggnad och strategi- och programutveckling och rör insatser för god bebyggd miljö, myllrande våtmarker, levande sjöar och vattendrag, hav i balans, levande kust och skärgård, ett rikt odlingslandskap, levande skogar samt storslagen fjällmiljö. RAÄ utvecklar och fördjupar tillsammans med samarbetet mellan kulturmiljö- och naturmiljösektorerna på både centralt och regionalt plan för att uppnå en gemensam syn på landskapsfrågorna. RAÄ har ett samarbete med inom projektet och Historia om bl.a. de skogliga sektorsmålen och det biologiska kulturarvet. I propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag har det aviserats ytterligare satsningar på projektet och Historia. Inom energiområdet har RAÄ i samarbete med länsstyrelserna utrett förutsättningarna från kulturmiljösynpunkt för storskalig utbyggnad av vindkraftsanläggningar i havs- och fjällområden. RAÄ har bl.a. varit representerat i rådgivande kommitté för miljö- och landsbygdsprogrammet 20002006 och i styrgruppen för CAP:s miljöeffekter med uppföljning av jordbrukets direktstöd och miljöersättningar inom nuvarande miljö- och landsbygdsprogram. Vidare har RAÄ medverkat i styrgruppen för Jord- bruksverkets ängs- och betesmarksinventering samt deltagit i och gemensamma regeringsuppdrag att analysera kostnadseffektiviteten av styrmedel för bevarande av ängs- och betesmarker. Med utgångspunkt i regeringens strategiska arbete med att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter kommer en interdepartemental arbetsgrupp att tillsättas. Arbetsgruppens uppgift skall vara att utveckla ett system för uppföljning av gjorda insatser inom barnpolitikens alla områden. Inom ramen för den nationella satsningen för att öka barns och ungas fysiska aktivitet har tillsammans med Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet, Myndigheten för skolutveckling och i tagit initiativ till ett utvecklingsprogram för dans i skolan. Målet är att få dans på skolschemat för att öka barns tillgång till dans och därigenom främja lärande. redovisade Arenor för Alla, En studie om ungas kultur- och fritidsvanor, 2005:1. Undersökningen visar att möjligheten att ta del av ett professionellt kulturliv varierar med boendeort, kön och social position och att musik och film framstår som centralt i unga människors liv. Av 16- åringarna spelar något musikinstrument, (varav flest pojkar) spelar i ett band. Att spela teater är vanligare än att gå på teater, att spela i band är vanligare än att gå på konsert. Den regionala utvecklingspolitiken är inriktad mot att skapa en hållbar utveckling och tillväxt och en god servicenivå i alla delar av landet. En förutsättning för hållbar utveckling är att öka samförståndet och dialogen mellan olika delar av samhället, inklusive nationell, regional och lokal samverkan. Viktiga delar i det fortsatta arbetet är de regionala tillväxtprogrammen och de regionala utvecklingsprogrammen. Regeringen gav ett antal myndigheter, däribland RAÄ och , i uppdrag att utifrån vissa utpekade strategiska områden, bl.a. kultur, kulturarv, turism och naturupplevelser, redovisa förslag till metoder för att stärka arbetet med de regionala utvecklingsprogrammen. På central nivå har RAÄ, , och Stiftelsen inom sina respektive ansvarsområden etablerat samverkan kring dessa frågor. har de presenterat en . Rapporten tar bl.a. upp hur de fyra aktörerna, både enskilt och gemensamt, arbetar med de regionala utvecklingsfrågorna, kulturens roll för utveckling och tillväxt samt hur länen arbetar med kulturen i sina respektive tillväxtprogram. RAÄ, och har tillsammans med Stiftelsen även i uppdrag att redovisa antalet svenska projekt med kulturanknytning som beviljats stöd via och gemenskapsinitiativ. Den senaste rapporten visar att EU bidrog med sammanlagt till sådana projekt. uppgick den svenska offentliga finansieringen till . Inom storstadspolitiken har medel till kulturverksamhet fördelats genom de lokala utvecklingsavtalen. Storstadspolitiken har övergått in i en andra fas med finansiering med ordinarie medel inom ordinarie strukturer. En fortsatt och utvecklad samverkan mellan kulturmyndigheter, institutioner och storstadslänen, kommuner, andra myndigheter och aktörer i övriga samhällssektorer som omfattas av storstadspolitiken är därför viktig.