prop · GT03101 · 2006-04-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2005/06:101 Årsredovisning för staten 2005 Regeringens skrivelse 2005/06:101 Årsredovisning för staten 2005 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten 2005. Skrivelsen omfattar resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag . Vidare lämnas en uppföljning av de budgetpolitiska målen, uppgifter om utvecklingen av statens ekonomi , en redogörelse för statliga garantier och krediter, avgifter till och bidrag från EU, samt tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande. Myndigheter som fått revisionsberättelse med invändning omnämns och skälen för invändningarna anges. En redogörelse för den Europeiska revisionsrättens granskning av EU-medel lämnas. Slutligen informerar regeringen om regeringens ställningstagande till vilka myndigheter och verksamheter som får finansieras med sponsring. Det samlade ekonomiska utfallet ger en positiv bild när det gäller utvecklingen av statens finansiella resultat och ekonomiska ställning. Överskottet i de offentliga finanserna ökade från av bruttonationalprodukten (BNP) 2005, vilket överstiger målet . Utgiftstaket klarades med en marginal på som underskottet i statsbudgeten på 2004 vändes till ett överskott 2005 på . Utgifterna under utgifts- taket som andel av BNP uppgick till , en minskning med jäm- fört med 2004. Jämfört med 2004 har resultatet enligt resultaträkningen för staten förbättrats med . Resultaträkningen upp- visade 2005 ett överskott på . Statsskulden har ökat med . Som andel av BNP ligger dock statsskulden kvar på . I följande tabell redovisas några nyckeltal avseende det ekonomiska utfallet jämfört med . Nyckeltal för det ekonomiska utfallet -2,0 -28,5 -30,1 Årets över-/under- -0,7 BNP uppgår till (löpande priser). BNP uppgår till (löpande priser). 3Utfallet för statsbudgetens saldo har korrigerats i jämförelse med vad som tidigare redovisats. För en närmare beskrivning, se avsnitt 5.1.1. 4Redovisningen har justerats i enlighet med ändrade redovisningsprinciper m.m. För en närmare beskrivning, se avsnitt 4.4.5. kapitaltäckningsgarantier och investerarskydd. Överskott i de offentliga finanserna Den offentliga sektorns finansiella sparande skall enligt beslut uppgå till av BNP i årsgenomsnitt över en konjunkturcykel. I budgetpropositionen angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet för ett enskilt år bör anpassas till konjunkturläget. Osäkerheten i konjunkturutvecklingen är ett av skälen till att det bör finnas en avvägning mellan kortsiktig flexibilitet och långsiktig hållbarhet. Det kan finnas skäl att låta det finansiella sparandet understiga av BNP i ett svagt konjunkturläge så att de automatiska stabi- lisatorerna kan verka fullt ut. På motsvarande sätt kan det överstiga i ett starkt konjunkturläge. fastställde målet för överskottet i de offentliga finanserna till av BNP. Överskottet beräknas enligt preliminära nationalräkenskaper uppgå till av BNP, vilket betyder att målet överskreds . Det förbättrade utfallet beror främst på ökade intäkter från bolagsskatter på grund av att vissa större bolag återförde hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning. Även intäkterna från skatt på kapitalvinster och konsumtion har blivit större än prognostiserat. har den offentliga sektorns finansiella sparande uppgått till i genomsnitt av BNP och är därmed i linje med målet om 2 procents sparande över en konjunkturcykel. Utgiftstaket för staten har sedan införandet klarats samtliga år. Utgiftstaket omfattar statsbudgetens utgiftsområden 125 och 27 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. ingår inte i de takbegränsade utgifterna eftersom och regeringen i mycket begränsad utsträckning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Det av beslutade utgiftstaket uppgick till . Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till . Marginalen till det fastställda utgiftstaket blev därmed . Statens resultat- och balansräkningar Årets överskott, dvs. skillnaden mellan intäkter och kostnader i resultaträkningen, uppgår till , vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen hänförs i huvudsak till att skatter m.m. har ökat med . Skatter m.m. uppgår därmed till för staten och utgör av statens totala intäkter. Fysiska personers inkomstskatt ökade med . Ökningen förklaras främst av en högre lönesumma och högre utdebitering. Av ökningen på utgör preliminär- skatter. Den högre lönesumman påverkar även statens intäkter avseende arbetsgivaravgifter som ökade med . Intäkter av mervärdes- skatt ökade med . Juridiska personers inkomstskatt ökade med . Preliminärskatterna ökade med och slutregleringen med . Den stora ökningen förklaras till ca av att framför allt finansiella företag löst upp och beskattat hela eller delar av sina periodi- seringsfonder till följd av att dessa räntebelades per . Kostnaderna för transfereringar (exklusive avsättningar till/upplösning av fonder) har ökat med jämfört med . Transfereringar till kommunsektorn har ökat Transfereringar till hushåll har däremot minskat med . Den främsta orsaken är att kostnaden för studiestöd, inklusive av- och nedskrivningar på studielån, på grund av återföring av reservation för lånefordringar har minskat med jämfört med föregående år. Återföringen beror bl.a. på ett lägre ränteläge, som leder till att fler bedöms kunna betala sina skulder, samt att några mindre justeringar gjorts av beräkningarna av reservationen för osäkra fordringar. Bland transfereringar till hushåll har kostnaderna även minskat för sjukpenning med , men ökat för aktivitets- och sjuk- ersättningen med och för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten med . Kostnaderna för statens egen verksamhet har ökat med . Av dessa avser s.k. övriga driftkostnader, dvs. köp av varor och tjänster, avskrivningar och nedskrivningar och personalkostnader, exklu- sive arbetsgivaravgifter. I ökningen av avskriv- ningarna ingår nedskrivning av beredskapsvaror för Försvarsmakten med . Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag har påverkat utfallet positivt med , vilket motsvarar en ökning med jämfört med . De större förändringarna avser förbättrade resultat främst för med , Akademiska hus AB med och med . Nettokostnaden för förvaltningen av statsskulden uppgick till . Det motsvarar en kostnadsökning med jämfört med . Detta beror framför allt på en ökning av orealiserade valutaförluster med . Övriga finansiella intäkter ökade med och avser främst reavinst vid försäljning av aktier i samband med TeliaSonera AB:s och Nordea AB:s återköp av aktier samt utdelning från aktier i . Statens nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mellan tillgångars och skulders bokförda värde (motsvarande eget kapital i ett företag), är negativ och uppgår till av BNP (se tabellen ovan). Nettoförmögenheten förbättra- des med jämfört med , främst till följd av årets överskott i resultaträkningen på . Den konsoliderade statsskulden ökade med till . Statsskulden minskade som följd av stats- budgetens positiva saldo, men detta motverkades av att valutaskulden skrivits upp med anledning av kronans försvagning och av Riksgäldskon- torets kortfristiga placeringar. Som framgår av tabellen ovan uppgår stats- skulden av BNP. svenska kronor har ökat med och lånen i utländsk valuta har ökat med ca . Andelen lån i utländsk valuta har därmed minskat, från till , i enlighet med regeringens riktlinjer om att långsiktigt minska valutaskulden. Statsbudgetens inkomster uppgick till 2005, varav skatter utgjorde och övriga inkomster . Jämfört med statsbudgeten som antogs blev inkomsterna kronor högre än beräknat övriga inkomster 9 miljarder Statens skatteintäkter beräknas uppgå till kronor högre än beräknat till statsbudgeten. Den främsta orsaken till differensen är att skatt på bolagsvinster beräknas bli högre. Av denna ökning bedöms engångs- effekten av bolagens återföringar från periodi- seringsfonder uppgå till . Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till 2005, vilket är lägre än den beräkning som redovisades i statsbudgeten . På tilläggsbudget anvisades , varav avsåg allmänna barnbidrag. Avvikelsen mellan utfall och totalt anvisade medel för uppgick därmed till . Skillnaden mellan utfall och ursprunglig statsbudget beror främst på minskade utgifter för statsskuldsräntor (-6,) samt att nettoutlåning blev lägre än budgeterat. Statliga garantier och krediter Statliga garantiåtaganden ökade med jämfört med och uppgick vid utgången av 2005 till . förhållande till BNP har de statliga garanti- åtagandena minskat jämfört med föregående år. De statliga subventionerna av garantiverksam- heten via statsbudgeten uppgick till , varav avsåg äldre bostadskreditgarantier och avsåg . Statens externa utlåning med kreditrisk uppgick vid utgången av 2005 till , varav avser studielån. av utlåningen bedöms som osäkra fordringar. Avgifter till och bidrag från EU kostnader för EU-avgiften uppgick till (av BNP), vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen är främst hänförlig till BNI-avgiften som ökat med . Bidragen från EU ökade med , vilket innebär att netto- flödet till EU ökade med . Kassamässigt (enligt statsbudgeten) har avgift till EU varit oförändrad . Bidragen från EU ökade med , vilket innebär att nettoflödet från statsbudgeten till EU minskade med samma belopp. Statliga sektorns tillgångar och skulder Utöver de myndigheter som konsolideras i statens resultat- och balansräkningar, innefattar sammanställningen över den s.k. statliga sektorn även (), AP- fonderna och . Vidare ingår statliga bolag, banker och finansinstitut där statens andel uppgår till . Vid utgången av 2005 var den statliga sektorns samlade tillgångar . Sammantaget innebär det en ökning av tillgångarna med jämfört med . De samlade skulderna uppgick till 2005, vilket motsvarar en ökning med . Sammantaget uppgick statens eget kapital, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde (motsvarande eget kapital), efter elimi- neringar till , en ökning med jämfört med . Till följd av en gynnsam utveckling på aktiemarknaden ökade AP-fondernas tillgångar med till . PPM:s tillgångar ökade med och det egna kapitalet uppgick därmed till . Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till , en ökning med jämfört med . Statens andel av bolagens skulder ökade med till sammanlagt . Det egna kapitalet uppgår därmed till . Uppföljning av målen för ohälsa, sysselsättning och socialbidrag. har ställt sig bakom de mål för minskad ohälsa som regeringen föreslog i budgetpropositionen . Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall halveras , vilket motsvarar en nivå på 56,5 miljoner sjuk- skrivningsdagar. minskade det samman- lagda antalet sjukskrivningsdagar från 94 miljoner dagar till ca 83 miljoner dagar. Nybeviljandet av aktivitets- och sjukersättningar minskade från 75 000 till 60 000 personer , vilket innebär att målet om högst 64 000 nybeviljanden uppnåddes med god marginal. I budgetpropositionen föreslog regeringen ett sysselsättningsmål. Andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern 20 skulle öka till 2004. Andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern 20 uppgick . kompletterade regeringen syssel- sättningsmålet med ett socialbidragsmål. Regeringens mål har varit att halvera social- bidragsberoendet från 115 200 till 57 600 helårsbidrag. Räknat i fasta priser minskade socialbidragskostnaderna . Det är därför troligt att även antalet helårsbidrag minskade års nivå på cirka 88 000 helårsbidrag. Årsredovisning för staten 2005 ........................................................................... Uppföljning av de budgetpolitiska målen........................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande....................................... Utgiftstak för staten ............................................................................. Utveckling av statens ekonomi ........................................................................... 3.1Uppföljning av några viktiga mål för den ekonomiska utvecklingen 33 Mål för att minska ohälsan ................................................................... 3.1.2Mål för att öka sysselsättningen och minska Samlad bild av sjukskrivning, arbetslöshet m.m.................................. Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningarna............................. Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys.................................... Kostnader för statens egen verksamhet............................................... Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag ............................. Nettokostnad för statsskulden ............................................................ Övriga förändringar i balansräkningen................................................ Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar ................................ Transfereringar och skatter .................................................................. Nya principer för redovisning av skatter............................................. Avgränsning av redovisningsenheten .................................................. Metoder för konsolidering m.m........................................................... 4.4.5Ändrade redovisningsprinciper samt andra ändringar av jämförelsetal..................................................................... Undantag från generella principer m.m. .............................................. Kommentarer till särskilda poster ........................................................ Noter till resultaträkningen .................................................................. Noter till balansräkningen .................................................................... Noter till finansieringsanalysen.......................................................... Statsbudgetens saldo 2005................................................................... Statsbudgeten 2004 och 2005.............................................................. Totala skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster .............. Sambandet mellan statsbudgetens skatter och resultaträkningen .... Statsbudgetens utgifter m.m............................................................... Makroekonomiska förutsättningar och beslut .................................. Statsbudgetens utgifter m.m............................................................... Realekonomisk fördelning av statsbudgeten ..................................... Utfallet per utgiftsområde .................................................................. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ............... Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ........................................ Utgiftsområde 4 Rättsväsendet .......................................................... Utgiftsområde 5 Internationell samverkan........................................ Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet.................. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................ Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar....................................... Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg................. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ...................... Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ......... Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad...................................................... Utgiftsområde 14 Arbetsliv ................................................................ Utgiftsområde 15 Studiestöd.............................................................. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ................. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ............... Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Utgiftsområde 19 Regional utveckling .............................................. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård................................ Utgiftsområde 21 Energi..................................................................... Utgiftsområde 22 Kommunikationer................................................. 5.4.23Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar..................................................................... Utgiftsområde 24 Näringsliv.............................................................. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner .......................... Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ........................................ Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ............... Minskning av anslagsbehållningar...................................................... Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten......................... Statliga garantier och krediter............................................................................ Avsättningar för garantiförluster ....................................................... Tillgångar i garantiverksamheten ....................................................... 6.1.5Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och olika slags tillgångar i garantiverksamheten ............................................... 6.1.6Betalningsflöden och garantiverksamhetens påverkan på statens Statlig utlåning med kreditrisk........................................................... Avgifter till och bidrag från EU......................................................................... Avgiften till EU:s budget ................................................................... Återflöde från EU-budgeten.............................................................. Redovisning i resultaträkningen......................................................... Redovisning på statsbudgeten............................................................ Anslag finansierade med EU-medel................................................... Revisionsberättelse med invändning.................................................. Revision av EU-medel ........................................................................ 8.2.2Utgångspunkter för agerande avseende revisionsrättens Revisionsrättens iakttagelser gällande ................... Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt Den statliga sektorns förmögenhet ................................................... Statliga bolag, banker och finansinstitut ........................................... 10.2Myndigheter eller verksamheter som får finansieras med sponsring .................................................................. Lagen om offentlig upphandling........................................................ Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten Specifikation av statsbudgetens inkomster Specifikation av statsbudgetens utgifter Nyckeltal för det ekonomiska utfallet ............................................................................ Den offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP ........................... Den offentliga sektorns finansiella sparande .......................................................... Det finansiella sparandet i delsektorerna ................................................................ Utgiftstak för staten................................................................................................. Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2005............................................... Korrigerig av statsbudgetens saldo 20022004 ....................................................... Statsbudgetens utfall 20012005.............................................................................. Statens totala inkomster 19992005........................................................................ Den offentliga sektorns skatteintäkter 19992005................................................. Statsbudgetens utgifter 20012005.......................................................................... Nyckeluppgifter ur balans- och resultaträkningarna 20012005........................... Statliga myndigheters innehav av statspapper 2005................................................ Statsskuldens utveckling och sammansättning....................................................... Nominella lån i svenska kronor efter eliminering ................................................ Transfereringar exklusive avsättningar 20012005 ............................................... Pensionstagare med ålderspension 20012005...................................................... Utbetald ålderspension 20012005........................................................................ Ersatta nettodagar med föräldrapenning 20012005............................................ Arbetslösa personer i genomsnitt 20012005 .................................... Studerande med studiemedel 20012005: Studiebidrag ....................................... Studerande med studiemedel 20012005: Studielån............................................. Antal statligt anställda 20012005 fördelade på kvinnor respektive män ........... Antal statligt anställda 20012005 fördelade på åldersgrupper............................ Antal statligt anställda 20012005 fördelade på sektorer..................................... Påverkan på balansräkningen ................................................................................... Resultaträkningens saldo 2004................................................................................. Statsbudgetens saldo 2005 samt justering för större engångseffekter ................ Statsbudgetens utfall och 2005 ..................................................................... Reformer 2005 jämfört med .......................................................................... 5.6 Inkomstreformer 2005 jämfört med ............................................................. 5.7 Makroekonomiska förutsättningar ............................................................... 5.8 Totala skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster enligt den nya 5.9 Skatt på arbete ......................................................................................................... Utveckling av underlag för skatt på arbete 2005................................................. Skatt på kapital ...................................................................................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror................................................................... Fördelning av energi- och koldioxidskatt............................................................ Restförda och övriga skatter................................................................................. Tillkommande skatter, avräkningar och periodiseringar..................................... Sambandet skatterna i statsbudgeten och resultaträkningen (RR).................... Övriga inkomster, sammanfattning ..................................................................... Inkomster av statens verksamhet ......................................................................... Inkomster av försåld egendom............................................................................. Återbetalning av lån .............................................................................................. 5.26 Bidrag m.m. från EU............................................................................................. Skillnaden mellan utfall och beräknade utgifter i statsbudgeten 2005............... Makroekonomiska förutsättningar för utgifterna............................................... Statsbudgetens utgifter m.m. 2005.......................................................................