prop · GT03105 · 2006-03-17 00:00:00 — regeringen några av dessa olika förutsättningar. Det kan handla om ekonomiska förutsättningar eller om förutsättningar ur barns och ungas perspektiv. Genom att använda barn och unga som kunskapskälla kan myndigheten skapa förutsättningar för barns och ungas inflytande och delaktighet i de beslut eller insatser som berör dem. Det ger möjlighet till åtgärder som är bättre anpassade till barns och ungas vardag. Villkoren för den faktiska konsumtionen skiljer sig såväl mellan kvinnor och män som mellan flickor och pojkar. Det är därför betydelsefullt att de omvärldsanalyser och studier som görs har ett jämställdhetsperspektiv. Till exempel är det viktigt att beakta jämlikhets- och jämställdhetsaspekter på säkerhetsområdet eftersom olycks- och skaderisker är ojämnt fördelade mellan kön och samhällets olika socioekonomiska grupper. Unga konsumenters konsumtionsmönster och hur dessa kan leda till att unga hamnar i skuldfällor är ett annat prioriterat område att studera. Likaså skiljer sig villkoren för konsumtion åt mellan olika delar av landet när det gäller utbud och tillgänglighet. I det följande redovisas regeringens syn på kunskapsbyggande i skolan och genom forskning samt märkning som konsumentinformation. Drygt 1,3 miljoner unga konsumenter finns i grund- och gymnasieskola. Regeringen instämmer med de remissinstanser som påpekar att skolan är en viktig kanal för att nå barn och ungdomar med kunskaper som stärker dem i deras nuvarande och framtida roll som konsumenter. Att alltför många elever lämnar årskurs 9 utan godkänt betyg i basämnen såsom svenska, engelska och matematik och att var fjärde elev inte slutför gymnasieutbildningen med slutbetyg är ett problem även från konsumentpolitiska utgångspunkter. Matematik är ett av skolans viktigaste ämnen. Det handlar om en baskunskap som är nödvändig i vardagen. Regeringen har vidtagit särskilda åtgärder när det gäller att utveckla matematikundervisningen samt läs- och skrivutvecklingen i skolan. Detta kommer även att stärka eleverna i deras nuvarande, men även deras framtida, roll som konsumenter. Det finns anledning att fortsätta att diskutera frågan om hur utbildning inom det privatekonomiska området kan stärkas i skolan. Nedan redogörs för de överväganden som regeringen har gjort i fråga om ämnet hem- och konsumentkunskap. började den reviderade kursplanen för att gälla. Namnet på ämnet hemkunskap ändrades i kurs- och timplanen till hem- och konsumentkunskap för att markera kursplanens ändrade inriktning mot ett tydligare konsumentperspektiv. Syftet med ämnet är att ge förståelse för de dagliga handlingarnas och vanornas betydelse för ekonomi, miljö och hälsa och för att eleverna ska kunna fatta beslut i olika vardagliga valsituationer. I målen för hem- och konsumentkunskap anges bl.a. att eleven ska lära sig planera sin ekonomi utifrån egna och hushållets resurser, granska och värdera information och reklam samt att agera i enlighet med övervägda Prop. 2005/06:105 beslut. I det ingår att kunna jämföra priser och uppfatta skillnader mellan information och reklam. Vikten av att i tidig ålder ta upp frågor kring privatekonomi och resurshushållning visar ett projekt med sexåringar i . De barn som redan fick lära sig att förstå konsekvenserna av sitt handlande hade senare en bättre kunskap om vilka kostnader som väger tyngst i ett hushåll eller vad det betyder att köpa på kredit. Detta visade den uppföljning av projektet som gjordes när barnen var . I projektet ingick även frågor om att hushålla med resurser som t.ex. att släcka lampor som inte används och att inte slösa med varmvatten. Men lika viktigt är det att barn och unga, redan i tidig ålder, lär sig att ifrågasätta och kritiskt granska den reklam som de möter i sin vardag. Att ifrågasätta de könsstereotypa ideal som reklamen ofta levererar är en del i detta. Timplanedelegationen (U 1999:08) har drivit en försöksverksamhet och lämnade sitt slutbetänkande Utan timplan för målinriktat lärande (SOU 2005:101). I försöket deltog 80 kommuner och 900 skolor som arbetar utan timplan med positivt resultat. Det handlar om ett målorienterat arbetssätt som i stor utsträckning tar sin utgångspunkt i den enskilde elevens behov, förutsättningar och intressen. Med tanke på det positiva utfallet av försöksverksamheten finner regeringen inte skäl att nu diskutera frågan om att utöka antalet timmar i ämnet hem- och konsumentkunskap. Det är särskilt viktigt att ämnesövergripande kunskapsområden som hållbar konsumtion och konsumentkunskap ges stöd på andra sätt. Det faktamaterial som och andra myndigheter tar fram kan vara ett sådant stöd. Gymnasieskolan har närmare 900 nationella kurser och ca 130 ämnen. De kurser som är gemensamma för ett program eller en inriktning är ofta många och relativt korta. fattade beslut om kvalitetshöjande förändringar av gymnasieskolan i enlighet med regeringens förslag i propositionen Kunskap och kvalitet - elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140). Förslagen ska i huvudsak börja tillämpas efter och innebär bl.a. att historia blir nytt kärnämne förutom de åtta kärnämnen som redan finns: svenska/svenska som andraspråk, engelska, matematik, estetisk verksamhet, idrott och hälsa, naturkunskap, religion samt samhällskunskap. Med hänsyn till de förändringar som nu förbereder genomförandet av, gör regeringen bedömningen att det inte är realistiskt att föreslå ännu ett nytt kärnämne i gymnasieskolan. I stället bör möjligheten att behandla frågor och teman som ger ökad kunskap i frågor om konsumtion i undervisningen inom ramen för nuvarande kärnämnen lyftas fram av aktörer på området, som t.ex. . Skolmaterial om konsumtion och konsumentkunskap I skolan utgår man ofta från den egna vardagen och olika livsstilar när man diskuterar och arbetar med exempel och problem kring konsumtion. Detta arbetssätt bör förstärkas på olika sätt. har en lång tradition av att ha ett barn- och ungdomsperspektiv i frågor som rör säkerhet och utbildning samt hushållsekonomiska perspektiv. Verket har länge inriktat sitt arbete på att utveckla läromaterial och kontakter med lärare. Genom att ta fram faktamaterial till aktuella teman om konsumtion och konsumentkunskap kan bidra till att förstärka konsumentperspektivet i undervisningen, och då bl.a. ta upp privatekonomiska frågeställningar. I framtagandet av ett sådant material bör barns och ungas synpunkter och erfarenheter inhämtas och beaktas. Materialet bör anpassas till grundskola och gymnasium, men även för att kunna användas för undervisning i svenska för invandrare. Alla nyanlända invandrare i erbjuds utbildning i svenska språket. Att konsumera utgör ett led i att bli delaktig i samhällslivet. Därför bör utbildningsmaterial för språkundervisningen utvecklas så att där lärs ut baskunskaper om konsumenträtt och privatekonomi. bör därför särskilt prioritera utvecklingen av sådan undervisningsmaterial som finns på verkets webbplats. finns hem- och konsumentkunskap med som ett kunskapsområde i den kommunala vuxenutbildningen, och även här finns det behov av riktat faktamaterial. Det material som tar fram för skolan kan även användas i andra former av folkbildning, t.ex. i studiecirklar, där många låginkomsttagare deltar och får möjlighet till fortbildning. Myndigheten för skolutveckling ger ett tydligt stöd för integration av perspektivet på hållbar utveckling i undervisningen. Myndighetens insatser omfattar information, framtagande av publikationer, kompetensutveckling, skapandet av nätverk och verktyg för systematiskt utvecklingsarbete. Regeringens bedömning är att flera av de förslag och den inriktning som presenteras i betänkandet Bilen, biffen och bostaden (SOU 2005:51) tas om hand i Myndigheten för skolutvecklings arbete att integrera hållbar utveckling i all verksamhet i skolan. Att lära för hållbar utveckling har förklarat för årtiondet för utbildning för hållbar utveckling. har fått i uppdrag att utarbeta rekommendationer till medlemsstaternas regeringar. har tagit en aktiv roll i det internationella arbetet med utbildning för hållbar utveckling. I betänkandet Att lära för hållbar utveckling (SOU 2004:104) föreslås bl.a. att dialogen mellan aktörerna inom utbildningsområdet måste fördjupas och utvecklas inom utbildning för hållbar utveckling. Tanken är att hållbar utveckling ska genomsyra all utbildning från förskoleutbildning till vuxen- och forskarutbildning. Som ett första steg har en ny bestämmelse införts i 1 kap. 5 § första stycket högskolelagen (1992:1434) som innebär att hållbar utveckling ska integreras i all verksamhet fr.o.m. . Konsumentforskningen är till sin natur tvärvetenskaplig, vilket gör att flera universitetsdiscipliner i viss utsträckning ägnar sig åt frågorna. Ekonomer, statsvetare, etnologer, hushållsvetare, psykologer, sociologer bland andra studerar specifika konsumtionsfenomen ur olika perspektiv från mikro- till makronivå. I regeringens proposition Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) uppmärksammas att mång- och tvärvetenskaplig forskning behövs för att lösa olika samhällsproblem och utmaningar. Det saknas en heltäckande bild av aktuell konsumentforskning. Den senaste mer heltäckande översikten av såväl pågående forskning som forskningsbehov redovisades av (SOU 1996:10). har den konsumentrelaterade forskningen utvecklats. Inom samhällsvetenskapen diskuterar man i ökad omfattning konsumtionens roll vid övergången från ett industridominerat till ett tjänstedominerat samhälle. Ett exempel på forskarnätverk är för interdisciplinär konsumentforskning (FIK), som bildades och består av ca 180 konsumentforskare från olika ämnesdiscipliner, universitet och högskolor i huvudsak i , men med viss representation från övriga . FIK anordnar seminarier, informerar medlemmarna om nypublicerade rapporter, m.m. Ytterligare ett exempel på forskarnätverk för konsumentforskning är som bildades som har ett 80-tal medlemmar varav merparten är forskare och doktorander och ett mindre antal är representanter för näringslivet, främst livsmedelsindustrin. Nätverket omfattar , SLU samt . Konsumentforskning bedrivs vid flera universitet och högskolor. Ett exempel är vid () som bildades . CFK:s målsättning är att genom tvärvetenskaplig forskning om konsumtion och konsumtionsmönster skapa ny kunskap som är relevant för forskare, myndigheter, organisationer, näringsliv och konsumenter. I en rapport som redovisar den utvärdering som tagits fram på uppdrag av CFK 2005 framhålls att CFK åstadkommit mycket som det har existerat. CFK har verkat för innovativ forskning inom flera områden, ökat tvärvetenskapligheten, utvecklat internationella nätverk och skaffat forskningsmedel ur en mycket bred uppsättning fonder. CFK har även bedrivit en omfattande seminarieverksamheten, riktad både till forskare och bredare grupper. CFK driver FIK och har utvecklat Consumer Research Interdisciplinary Database (CONRID), som är en webbaserad databas för att samla kunskap om konsumtionsforskning. CFK har beviljats medel från för att utveckla CONRID att även omfatta nordiska forskare. I den konsumentpolitiska handlingsplanen för 2001-2005 angav Prop. 2005/06:105 regeringen att på ett mer effektivt sätt behöver kunna ta del av den konsumentforskning som bedrivs. fick i uppdrag att inrätta ett vetenskapligt råd. Arbetet med att stärka bör fortsätta och verket bör utveckla sin organisation för att bättre kunna ta del av aktuell forskning och för att initiera ny forskning på konsumentområdet. Det kan t.ex. ske genom utvecklade samrådsformer med de forskare som ingår i verkets nuvarande vetenskapliga råd. Verket bör även kunna beställa analyser eller studier som kan påvisa behovet av forskning inom specifika områden där verket ser ett särskilt behov av ytterligare kunskap. En viktig del i kvalitetssäkringen är att säkra ett långsiktigt vetenskapligt stöd där verket har en organisation för att ta del av relevanta forskningsresultat. Regeringen avser att återkomma med uppdrag till med att göra en kunskapsöversikt. Sammanfattning: Den framtida inriktningen av uppdrag innefattar bl.a. följande delar: bör tydligare prioritera marknadskontroll och tillsyn av efterlevnaden av lagstiftningen på konsumentområdet. Kontinuerlig omvärldsbevakning och analys bör genomsyra hela verksamheten. De fokusområden som regeringen pekar ut i denna proposition bör vara vägledande för verksamhet liksom integreringen av hållbar konsumtion samt barns och ungas perspektiv. Myndighetens webbplats bör utgöra en samlingsplats för information riktad till konsumenter och vidareinformatörer, och den informations- service via telefon som verket har bör utökas. () inrättades 1971 för att svara för tillsynen av lagstiftningen om otillbörlig marknadsföring och oskäliga avtalsvillkor. inrättades 1973 och de grundläggande arbetsuppgifterna för verket som då angavs var: utredning, producentkontakt, information och utbildning. I propositionen Förslag till riktlinjer för och organisation av samhällets konsumentpolitik (prop. 1972:33) framförde regeringen första gången att det huvudsakliga målet för konsumentpolitiken skulle vara att stödja konsumenterna och förbättra deras ställning på marknaden. och KO fördes 1976 samman till en gemensam organisation. Motivet var att det fanns gränsdragningsproblem mellan de båda organisationerna och att den nya marknadsföringslagen ytterligare skulle förstärka risken för kompetenskonflikter och dubbelarbete. Råd & Rön har funnits , då ett fyrsidigt blad kom ut med tio nummer . Tidningen gavs ut av dåvarande . När inrättades 1973 tog myndigheten över ansvaret för tidningen och fler frågor, produkter och företeelser av intresse för konsumenterna togs upp i Råd & Rön. kommer Konsumentråd att överta tidskriften från . inrättades , ett rådgivningskontor för gränsöverskridande handel inom EU, som en fristående enhet inom . har till uppgift att göra det enklare för konsumenterna att utnyttja fördelarna med den gemensamma europeiska marknaden. I samband med beslut om den försvarspolitiska inriktningen för uttalade regeringen att de orter som drabbas av nedskärningar skulle kompenseras med nya arbetstillfällen. är en av de myndigheter som ska omlokaliseras till . beslutade regeringen att ska ha genomfört sin flytt och att ingen verksamhet därefter ska bedrivas i . beslutades att den verksamhet som bedrivs inom ramen energipolitiska program i huvudsakliga delar skulle föras över till . generaldirektör är både chef för verket och konsumentombudsman. Av myndighetens instruktion (1995:868) framgår att det inom ska finnas ett vars uppgift främst ska vara att biträda med dennes uppgifter enligt marknadsföringslagen (1995:450) och lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Därutöver har tillsyn över bl.a. produktsäkerhetslagen (2004:451), prisinformationslagen (2004:347), lagen om finansiell rådgivning till konsumenter (2003:862) och distans- och hemförsäljningslagen (2005:59). Verkets arbetsfält är främst reklam och avtalsvillkor, konsumentinformation, hushållsekonomi samt varors säkerhet, kvalitet och miljöpåverkan. Verket har ett tydligt uppdrag att utveckla kunskap från ett renodlat konsumentperspektiv samt att föra ut kunskapen och agera för konsumenten som part på marknaden. Inom det hushållsekonomiska området handlar det om att följa kostnadsutvecklingen för hushållen med särskilt fokus på de mest utsatta. Det kan handla om stöd till budget- och skuldrådgivning, normativa beräkningar av hushållets kostnader och underlag för försörjningsstöd samt matkostnadsundersökningar. En viktig uppgift för är att verka för att hushållen bättre beaktar miljöaspekterna i sitt konsumtionsval och konsumentbeteende. Inom säkerhetsområdet arbetar verket inte bara med marknadskontroller för att tillförsäkra konsumenterna säkra produkter, utan även i hög grad med att påverka produktionen genom ett aktivt deltagande i standardiseringsarbetet. Ytterligare en central uppgift för verket är den rättsliga marknadsbevakningen där verket och KO har till uppgift att övervaka att företagen följer de lagar och spelregler som gäller på marknaden. Ett viktigt fokus för verksamheten är också att bevaka konsumenternas intressen vid handel på Internet, på den finansiella marknaden samt på de regelreformerade marknaderna. Verket utbildar också kommunernas konsumentvägledare och bevakar konsumenternas intressen inom EU. webbplats utgör för många den naturliga utgångspunkten för konsumentrelaterad information i . Webbplatsen syftar till att vara en kunskapsbas och mötesplats för och mellan såväl enskilda konsumenter som konsumentvägledare, journalister och andra personer som vidareförmedlar information, skolor, konsumentmyndigheter och andra statliga och kommunala aktörer, branschorgan samt frivilliga organisationer på såväl riks- som lokalnivå. För att underlätta kunskapsutbytet med landets konsumentvägledare har inrättat en elektronisk kommunikationskanal, den s.k. Portalen (tidigare kallad KOV-Direkt). Uppgifter inom andra politikområden har en viktig roll när det gäller stödet till program och processer som utvecklar det lokala och regionala arbetet för god tillgång till kommersiell service. Verket arbetar bl.a. med att utveckla och testa nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet samt samlar in och publicerar material över serviceutvecklingen i i en databas. Servicedatabasen innehåller bl.a. uppgifter om livsmedel, drivmedel, postservice och apotek. Den vänder sig främst till dem som arbetar med kommersiell service och samhällsplanering såsom kommuner, länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan. Vidare har i uppdrag att vara en samverkanspart i arbetet med de regionala tillväxtprogrammen genom att bidra med analys-, metod- och kunskapsstöd inom sitt ansvars- och kompetensområde. Utöver dessa mer specifika uppgifter har sektorsansvar inom ett antal områden såsom handikappolitik och miljömålspolitik samt uppgifter inom ungdomspolitiken och folkhälsoområdet. Den verksamhet som bedrivit inom ramen energipolitiska program fördes i huvudsakliga delar över till , som tog över verkets laboratorium Testlab. har dock fortfarande kvar ansvaret för att genom informationsinsatser öka kunskaperna om och stimulera intresset för ekonomiskt och miljömässigt motiverad energieffektivisering. Som framgår av den omvärldsbeskrivning som görs i propositionens inledning (se kapitel 4) har stora förändringar skett för konsumenterna. Konsumenterna möter en alltmer komplex marknad med ökad globalisering, ökad konkurrensutsättning av marknader, en snabb teknisk utveckling och ett starkt kommersiellt tryck är sådant som påverkar konsumenternas vardag. Detta ställer högre krav på oss konsumenter och det ställer krav på nytänkande i konsumentpolitiken. kommer att etablera sig i och för att möta de förändringar som sker i vår omvärld kommer verket att behöva göra nya prioriteringar av sin verksamhet. I har vi byggt upp ett välfärdssamhälle där alla människor ska kunna känna sig trygga. En stark konsumentpolitik är nödvändig för en hållbar ekonomisk tillväxt, som ger förutsättningar för en fortsatt ökad välfärd. Vi vill att alla ska kunna leva tryggt och hälsosamt i ett tillgängligt samhälle. Ett prioriterat område för kommer fortsatt att vara att stödja grupper som av olika anledningar är utsatta. För att konsumentpolitiken ska bli tydligare inom välfärdspolitiken krävs att konsumenternas perspektiv integreras bättre i andra politikområden som är av betydelse för konsumenterna. har sektorsansvar inom ett antal områden såsom handikappolitik och miljömålspolitik samt uppgifter inom ungdomspolitiken och folkhälsoområdet liksom inom politikområdet Regional utvecklingspolitik när det gäller service i gles- och landsbygdsområden I arbetet för en bättre integrering av konsumentaspekter inom den verksamhet som bedrivs på andra myndigheter inom andra politikområden bör ha en tydligare och mer pådrivande roll. Det är en uppgift för att tillsammans med berörda myndigheter finna formerna för detta arbete. Det behövs ökad kunskap om konsumenternas förhållanden på olika marknader. Genom inrättandet av en stark analysfunktion hos skapas förutsättningar för verket att ha en pådrivande roll för ökad kunskap om konsumenternas villkor på olika marknader. Med utgångspunkt i befintlig forskning och gjorda utredningar, initierande av ny forskning samt genom egna initiativ ska ta fram en kunskapsöversikt av konsumtionen och konsumenternas förhållanden. I kapitel 9 redogör regeringen för de fyra områden som framför allt är prioriterade . Det är särskilt inom områdena elektronisk kommunikation, säkra varor och tjänster, hållbara konsumtions- och produktionsmönster samt frågor kopplade till den allt ökande kommersiella pressen, och då särskilt den som har barn som målgrupp, som kommer att ta i anspråk stora delar av resurser . En effektiv och väl fungerande marknadskontroll är en prioriterad fråga för , liksom tillsynen av efterlevnaden av lagstiftningen på konsumentområdet. Detta förstärks genom det samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter inom EU som möjliggörs av och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen. Förordningen ger och nya befogenheter i Verket ska se över arbetsformerna för marknadskontrollen Prop. 2005/06:105 i syfte att skapa en effektivare och starkare organisation och ge ett ökat stöd till kommunerna som har en viktig del i säkerhetsarbetet. Verket ska vara pådrivande i arbetet med att uppnå ett starkare rättsligt konsumentskydd på såväl det civilrättsliga som marknadsrättsliga området. möjlighet att som ombud föra enskilda konsumenters talan förstärks genom regeringens förslag att förlänga försöksverksamheten och utvidga lagens tillämpningsområde till att omfatta alla typer av tvister. En annan viktig uppgift för det nya som byggs upp i är informationen till konsumenterna. Verket ska utveckla sin direktkommunikation till konsumenter för att avlasta kommunens konsumentvägledare och ge dem mer tid till direkt stöd till konsumenter. Det kan ske genom att verket dels utvecklar sin webbmiljö till en heltäckande konsumentportal, dels utvecklar och utökar den telefonservice som finns på verket. Genom att även fortsättningsvis delge sin sakkunskap i olika frågor stärker och stöttar den kommunala konsumentverksamheten. I propositionen Ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande (prop. 2005/06:124) lämnade regeringen förslag om framför allt förenkling och effektivisering av skuldsaneringsförfarandet samt åtgärder för att ytterligare stärka budget- och skuldrådgivarnas roll. En ny uppgift för är enligt förslaget att ge stöd och vägledning till budget- och skuldrådgivarna. arbete med att ta fram skolmaterial kommer att vara en prioriterad uppgift med särskild inriktning på frågor som rör privatekonomi, konsumentskydd, hållbar konsumtion och reklam. Myndigheten har även i uppgift att bedöma barns och ungas behov och deras förutsättningar att vara medvetna och ansvarsfulla konsumenter när verket utformar information riktad till dessa grupper. Att förhålla sig kritisk till reklam är ett viktigt område. ska genomgående ha ett större hållbarhetsperspektiv i sitt arbete. Inriktningen utvecklas närmare i skrivelsen Tänk om! - En handlingsplan för hållbar konsumtion för hushållen (skr. 2005/06:107) som överlämnas till . Verket ska bl.a. utarbeta en hållbarhetsstrategi, främja konsumtion av ekologiska livsmedel och informera konsumenterna om olika typer av märkning som syftar till en hållbar konsumtion, t.ex. miljömärkning samt etisk och social märkning. 8Konsumentombudsmannens medverkan i vissa tvister Lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister (försökslagen) tillämpas på tvister mellan konsumenter och näringsidkare och innebär att konsumenten som ombud vid Försöksverksamheten är begränsad till tvister som gäller finansiella tjänster.