prop · GT031d32 · 2006-01-01 00:00:00 — 2005/06:1 BILAGA 2 De internationella förutsättningarna ..................................................... De finansiella marknaderna .................................................................. Den ekonomiska politiken ................................................................... Efterfrågan och produktion ................................................................. Arbetsmarknad, resursutnyttjande och inflation................................ De offentliga finanserna ....................................................................... De finansiella marknaderna.................................................................................. Utvecklingen i omvärlden .................................................................... 2005/06:1 BILAGA 2 Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter .................................................. Den offentliga sektorn.......................................................................................... Den konsoliderade offentliga sektorn.................................................. Den statliga sektorn .............................................................................. Den kommunala sektorn....................................................................... Den demografiska utvecklingen och de offentliga finanserna ........................... Jämförelse med föregående prognos ..................................... Jämförelse med föregående prognos ..................................... Effekter på världsekonomin av höga energipriser............................................... Lågt ränteläge kommer hushållen till del............................................................. Världsmarknadstillväxten och dess koppling till svensk exporttillväxt............. Omläggningen av arbetskraftsundersökningen .................................................. Danskt stimulanspaket för ökad sysselsättning.................................................. Sysselsättning inom välfärdstjänsterna ................................................................ 2005/06:1 BILAGA 2 Bidrag till BNP-tillväxt............................................................................................. Nyckeltal för arbetsmarknaden ............................................................................... 1.7 Timlön, KPI och UND1X ....................................................................................... BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet......................................................................... Betalningsbalansens finansiella poster..................................................................... Ränte- och valutakursantaganden............................................................................ Export och import av varor och tjänster................................................................. Export- och importpriser, samt bytesförhållandet ................................................. Bruttonationalinkomst (BNI) ................................................................................. Förädlingsvärde och förädlingsvärdesandelar inom tjänstesektorn 2004 ............. Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet................................................................ Deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program..................... Hushållens disponibla inkomster ............................................................................ Bidrag till den reala inkomstutvecklingen............................................................... Hushållens finansiella förmögenhet ........................................................................ Hushållens finansiella sparande ............................................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande ........................................................ Utgiftstak för staten............................................................................................... Den offentliga sektorns finanser ........................................................................... Skatter och avgifter................................................................................................. Den offentliga sektorns utgifter ............................................................................ Statens finanser (exklusive statliga affärsverk och aktiebolag)............................ Statens finansiella sparande och budgetsaldo........................................................ 11.8 Budgetsaldo och statsskuld.................................................................................... 11.10 Kommunsektorns skatteinkomster och statsbidrag........................................... 11.11 Statsbidrag enligt nationalräkenskaperna............................................................ 11.13 Kommunsektorns finanser................................................................................... 2005/06:1 BILAGA 2 Strukturellt sparande i offentlig sektor................................................................ Indikator för effekter på efterfrågan.................................................................... 2005/06:1 BILAGA 2 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter.................................. Bidrag till BNP-tillväxt............................................................................................. Bytesbalansen och bytesförhållandet ...................................................................... 1.6 Arbetade timmar och BNP ...................................................................................... Industriproduktion och inköpschefsindex i tillverkningsindustrin ...................... Priset på Brentolja..................................................................................................... Styrräntor i , och euroområdet........................................ 10-åriga obligationsräntor i , och ..................... Dollarutveckling mot yen och euro......................................................................... Börsutveckling i , euroområdet och ................................ Skillnad mellan 10-åriga obligationsräntor i och ........................ Världsmarknadstillväxt (VMT) och svensk exporttillväxt..................................... Produktionsvolym enligt kvartalsbarometern ........................................................ Industrins enhetsarbetskostnader i relativt 11 ................. 6.1 Arbetade timmar och BNP ...................................................................................... Nyanmälda lediga platser och varsel........................................................................ Sysselsatta och sjukfrånvarande............................................................................... Arbetade timmar per sysselsatt och person i arbete............................................... Arbetskraftsutbud och sysselsättning ..................................................................... Nominell och real löneutveckling............................................................................ Inflation (KPI) och underliggande inflation........................................................... Bidrag till KPI-inflationen från vissa grupper av varor och tjänster...................... Bidrag till KPI-inflationen från drivmedel och villaolja......................................... Kläder och skor. Konsument- och importpriser samt handelns förväntningar om Livsmedel och alkoholfria drycker. Konsument- och importpriser samt handelns förväntningar om försäljningspriserna................................................................ Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter.................................. Hushållens konsumtion av varor och tjänster ........................................................ Hushållens förväntningar om ekonomin 12 månader framåt ................................ Hushållens egna sparande ........................................................................................ 10.2 Investeringarnas andel av BNP.............................................................................. 2005/06:1 BILAGA 2 Kapacitetsutnyttjandet i industrin ......................................................................... Påbörjade nybyggnationer av bostäder .................................................................. Skattekvot inklusive EU-avgift .............................................................................. 12.3 Befolkning i åldrarna ................................................................................ 2005/06:1 BILAGA 2 I denna bilaga till budgetpropositionen redovisas prognos för den internationella och svenska ekonomins utveckling . Dessutom redovisas en kalkyl för utvecklingen och 2008. Prognosen baseras på underlag från bl.a. (), Europeiska kommissionen och (). Fi- nansdepartementet bär dock hela ansvaret för de bedömningar som redovisas. är ansvarig för beräkningarna. I arbetet med denna bilaga har information som fanns tillgänglig beaktats. till , delvis som en följd av en snabbt ökande hushållskonsumtion. Läget på arbetsmarknaden förbättras framöver. Sysselsättningen beräknas stiga och 2006. Arbetslösheten sjunker successivt som en följd av en allt starkare inhemsk efterfrågan och ökade arbetsmarknadspolitiska programvolymer. Mätt som årsgenomsnitt uppgår arbetslösheten till för att falla till 2006. Inflationstrycket i den svenska ekonomin är fortsatt lågt, vilket till en del är en följd av det låga resursutnyttjandet. KPI-inflationen bedöms uppgå till och till 2006. De offentliga finanserna visar fortsatt överskott. Den offentliga sektorns finansiella sparande förväntas uppgå till av BNP och 2006. Världsekonomin förväntas växa med såväl som 2006. Låga räntor, höga företagsvinster och en starkare utveckling på arbetsmarknaden medför att såväl investeringar som hushållens konsumtion driver på tillväxten globalt. Inflationstrycket bedöms fortsätta vara dämpat framöver. Den internationella riskbilden är dock inte balanserad, och det finns en betydande risk för att tillväxten blir svagare om oljepriserna inte faller tillbaka som väntat. Svensk ekonomi bedöms växa . Exporttillväxten har saktat in markant, men förväntas även ge ett förhållandevis stort bidrag till BNP-tillväxten. Inhemsk efterfrågan kommer dock att spela en allt större roll för tillväxten . Investeringarna, som började växa starkt , väntas fortsätta växa i en hög takt . Tillväxten i hushållens konsumtion tilltar något , bl.a. som en följd av en expansiv penningpolitik samt en gradvis förbättring på arbetsmarknaden. BNP-tillväxten 2006 beräknas uppgå Efter att ha varit mycket stark började tillväxten i världsekonomin bromsa in . Orsakerna till inbromsningen var bl.a. stigande oljepriser och en successivt mindre expansiv ekonomisk politik. Låg inflation, en fortsatt expansiv penningpolitik, fortsatt låga obligationsräntor och stigande tillgångpriser dock för en stark utveckling av efterfrågan framöver. Ökande sysselsättning i bl.a. och bidrar också till en god realinkomstutveckling och därmed till hushållens efterfrågan. Sammantaget bedöms världsekonomin växa med både 2005 och 2006. De höga oljepriserna bromsar den globala tillväxten, men världsekonomin tycks ändå kunna fortsätta växa snabbt och utan tydliga tendenser till en ökande inflationstakt. Skillnaderna mot tidigare oljepristoppar är flera. 2005/06:1 BILAGA 2 dagens höga oljepriser i stor utsträckning ett resultat av den snabba tillväxten i världsekonomin snarare än en följd av ett lägre utbud av olja. är dessutom betydligt mindre oljeberoende än . Till detta kommer att produktivitetsutvecklingen är snabb och att förtroendet för penningpolitiken är starkt. Om oljepriserna inte faller tillbaka som väntat från sommarens höga nivåer är dock risken för en svagare utveckling i världsekonomin överhängande. Utbudsstörningar på oljemarknaden utgör även framöver en betydande risk för den internationella och den svenska ekonomiska utvecklingen. Den amerikanska ekonomin har fortsatt att utvecklas starkt . En allt mindre expansiv ekonomisk politik och höga oljepriser har dock en dämpande effekt på ekonomin. Dessa dämpande efterfrågefaktorer balanseras emellertid av en ökande sysselsättning, en växande hushållsförmögenhet samt fortsatt låga långräntor. Därmed bedöms inbromsningen från fjolårets höga BNP-tillväxt om i bli relativt försiktig. Tillväxten förväntas uppgå till och 2006. Den goda tillväxttakten har medfört en endast måttlig ökning av inflationen. Orsaken till detta är bl.a. att produktiviteten fortsatt att utvecklas relativt starkt och att resursutnyttjandet därför inte stigit oroväckande snabbt. Även framöver förväntas priserna stiga i en balanserad takt. Euroområdets ekonomi har utvecklats svagt . har dock flera tecken på en försiktig återhämtning inkommit, då bl.a. industriproduktionen stärkts . Framöver förväntas en tilltagande inhemsk efterfrågan successivt leda till en starkare tillväxt. Uppgången blir dock svag, då hushållens konsumtion enbart ökar måttligt. Detta beror delvis på en svag inkomstutveckling och en dämpad sysselsättningsutveckling. Investeringarna och exporten väntas dock utvecklas någorlunda starkt. Tillväxttakten i euroområdet förväntas uppgå till för att 2006 öka till . Den ihållande höga arbetslösheten och en inflationstakt som varaktigt ligger över den europeiska mål tyder på att euroområdet som helhet brottas med strukturella problem. Tillväxten i såväl de nordiska grannländerna som förväntas bli fortsatt god, framför allt som en följd av en stark inhemsk efterfrågeutveckling. tycks ha tagit fart . En allt starkare arbetsmarknad och en gradvis försvinnande deflation förväntas innebära en förhållandevis stark tillväxt i hushållskonsumtionen. växer även investeringarna, och BNP-tillväxten förväntas uppgå till 2005 och 2006. 5Styrränta i euroområdet, slutkurs. 6Styrränta i , slutkurs. Källor: , , och . har både de nominella och reala marknadsräntorna fallit kraftigt globalt. De långa räntorna ligger nu på historiskt låga nivåer, vilket speglar att det globala sparandet har ökat i förhållande till investeringsbehoven. En uppgång i obligationsräntorna framöver är sannolik i takt med att resursutnyttjandet och inflationstakten stiger i världsekonomin. Ökande skillnader i obligationsräntorna mellan och bl.a. euroområdet speglar att konjunkturutvecklingen i den amerikanska ekonomin är starkare. Den globala uppgången i långräntorna framöver bedöms dock dämpas av ett demografiskt betingat fortsatt högt sparande, samt av förändrade placeringsregler för försäkringsbolag och pensionsfonder. Trots att den amerikanska höjt styrräntan bedöms penningpolitiken fortfarande ha en stimulerande inverkan på den amerikanska ekonomin. Den amerikanska styrräntan förväntas fortsätta höjas framöver i syfte att hålla tillbaka den inflation som uppstår i takt med att resursutnyttjandet ökar. I euroområdet har styrräntorna legat på , vil- ket innebär att penningpolitiken har en fortsatt expansiv inriktning. Den dämpade konjunkturuppgången i euroområdet tyder på att räntehöjningar inte är att vänta förrän när resursutnyttjandet sakta ökar. har dollarn stärkts gentemot andra valutor, såsom t.ex. euron. Denna utveckling har i hög grad drivits fram av en stigande ränteskillnad gentemot euroområdet. Det stora amerikanska bytesbalansunderskottet talar dock för att dollarn kommer att försvagas . Samma faktorer som talar för en dollarförsvagning framöver pekar i riktning mot en starkare krona. Stora bytesbalansöverskott och sunda offentliga finanser innebär att nettoställningen gentemot omvärlden successivt har förstärkts. Den förstärkning av kronan som skett bröts dock , som en följd av den svagare ekonomiska utvecklingen och räntesänkning . I takt med en återgång till en starkare tillväxt förväntas dock kronan återigen börja förstärkas. TCW-index bedöms uppgå till 127 och 124 vid utgången av 2006. sänkte reporäntan till efter att den legat på . Bakgrunden till sänkningen var ett fortsatt mycket lågt inflationstryck och tydliga signaler om en svag ekonomisk utveckling . Den låga styrräntan har inneburit att penningpolitik har haft en expansiv inriktning , och den har gett ett positivt bidrag till efterfrågan i den svenska ekonomin. Den senaste reporäntesänkningen väntas få full effekt på ekonomin först . Som en följd av det svaga inflationstrycket och det låga resursutnyttjandet i ekonomin bedöms låta reporäntan ligga kvar på , för att successivt höja räntenivån till . höjs reporäntan ytterligare mot en neutral nivå. Finanspolitiken, mätt som förändringen i den offentliga sektorns strukturella sparande, stramades åt . Finanspolitiken bedöms vara neutral . 2005/06:1 BILAGA 2 politiken i statsbudgeten är starkt expansiv, men den expansiva effekten motverkas av förstärkningen av kommunernas finanser och av fallande sjuktal. De förslag regeringen lägger i denna budgetproposition innebär att finanspolitiken får en expansiv inriktning motsvarande av BNP. bedöms finanspolitiken vara neutral. Sammantaget har den ekonomiska politiken en starkt stimulerande effekt på efterfrågan . Effekten förväntas avta betydligt . BNP växte 2004, trots en kraftig inbromsning under slutet av året. Den höga tillväxten var delvis en följd av tillfälliga faktorer. Bland annat hade 2004 betydligt fler arbetsdagar än 2003. Bortsett från effekten av antalet arbetsdagar beräknas tillväxten ha uppgått till . Den inbromsning som skedde påverkar även tillväxten 2005. Även om tillväxten återigen har tagit fart beräknas BNP- tillväxten endast uppgå till . Den starka tillväxt som förutses väntas fortsätta in i 2006 då tillväxten bedöms bli . Då antalet arbetsdagar är mindre 2006 än 2005 uppgår den kalenderkorrigerade tillväxten till 2006. Under bedöms det s.k. BNP-gapet slutas, varefter BNP växer i takt med potentiell BNP. beräknas BNP öka respektive . Procentuell förändring om annat ej anges Antal arbetade timmar, 1För kalkylåren 2007 och 2008 görs ingen bedömning av kalendereffekten. 2Procent av arbetskraften. Siffror enligt efter statistikomläggningen. 3Procent av BNP. Källor: , och . 2005/06:1 BILAGA 2 Kraftig inbromsning /2005 Den konjunkturuppgång som inleddes i mitten av 2003 har i hög grad drivits av en kraftigt ökande export. bromsade exporttillväxten in, vilket delvis var en konsekvens av att tillväxten i världsekonomin mattades. Avmattningen fick en särskilt stor effekt på efterfrågan på svenska exportvaror, då tillväxten särskilt dämpades på många av viktigare exportmarknader. Svackan i exportutvecklingen fortsatte in , vilket får betydande konsekvenser för den genomsnittliga BNP-tillväxten . Även om en tydlig återhämtning förväntas växer exporten , vilket kan jämföras med fjolårets exceptionellt höga tillväxttakt, . Inbromsningen inom exportsektorn syns tydligt i industriproduktionen, som växte 2004 för att växa med . Procentuell förändring jämfört med föregående kvartal, kalenderkorrigerade och säsongsrensade värden, fasta priser -0,2 Den inbromsning som skedde inom exportsektorn i slutet av fjolåret och under inledningen av 2005 bedöms dock till en viss del vara av temporär natur. Flera faktorer talar för en starkare exportutveckling framöver. Industrins enhetsarbetskostnader i förhållande till viktiga konkurrentländer har utvecklats gynnsamt som en följd av hög produktivitetstillväxt, dämpade löneökningar och en försvagad krona. Till detta kommer att efterfrågetillväxten tilltar framöver som en följd av återhämtningen i euroområdet. Totalt bedöms exporttillväxten uppgå till och 2006. Den starka exportutvecklingen medverkade till att konjunkturuppgången successivt har breddats. Först ut var investeringarna, som växte 2004 och som förväntas växa . Bakom uppgången ligger främst en kraftig ökning av maskininvesteringarna i industrin och en fortsatt god utveckling av bostadsinvesteringarna. väntas de totala investeringarna växa från en hög nivå. De stigande investeringarna är en viktig förklaring till att inhemsk efterfrågan började växa starkare under loppet av 2004. Hushållens konsumtion och den offentliga konsumtionen fortsatte dock att utvecklas svagt och början av 2005. Det innebar att uppgången i inhemsk efterfrågan inte fullt ut kompenserade den svaga exportutvecklingen /2005. Därmed dämpades BNP-tillväxten och inledningen av 2005 (se diagram 1.1). Inhemsk efterfrågan tar fart Dämpningen i konjunkturåterhämtningen bedöms vara tillfällig. har det kommit alltfler indikationer på att tillväxten tar ny fart. Förutom en fortsatt stark investeringsutveckling bidrar nu även en växande hushållskonsumtion till tillväxten. Diagram 1.2 Hushållens disponibla inkomster och Årlig procentuell förändring, fasta priser, referensår 2004 -1,0 Anm.: Uppgifterna avser hushållssektorn exklusive . Källor: och . Några av de grundläggande förutsättningarna för en stark konsumtionstillväxt har varit på plats , såsom en stark förmögenhetsställning hos hushållen och låga räntor. Hushållens finansiella förmögenhet har dessutom förstärkts ytterligare som en följd av Stockholmsbörsens uppgång. har hushållens reala tillgångar i form av småhus fortsatt att öka 2005/06:1 BILAGA 2 2Förändring uttryckt i procent av BNP föregående år. 3Den underliggande BNP-tillväxten uppskattas till 2004 och 2006. Att den faktiska BNP-tillväxten 2004 var högre än den underliggande beror på att detta år innehöll fler vardagar än 2003. Att den beräknade faktiska BNP-tillväxten 2006 är lägre än den underliggande beror på att detta år innehåller färre vardagar än 2005. Källor: och . kraftigt i värde. förväntas dessutom hushållens reala disponibla inkomster växa med i genomsnitt (se diagram 1.2). Hushållens försiktighet har dock varit stor, vilket delvis kan kopplas till den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden. En stigande omsättning i detaljhandeln samt en stark konsumtionstillväxt visar dock på en successivt starkare utveckling. Hushållens framtidstro har också stärkts. I takt med att läget på arbetsmarknaden gradvis förbättras framöver förväntas hushållskonsumtionen växa än snabbare. Hushållens konsumtion förväntas växa och 2006. Diagram 1.3 Kommunsektorns finanser Inkomster (vänster axel) Utgifter (vänster axel) Finansiellt sparande (höger axel) Anm.: Exklusive kyrkan. Källor: och . Offentlig konsumtion stagnerade och har utvecklats svagt . Konsumtionsutvecklingen var svag både inom statliga myndigheter och den kommunala sektorn. Kommunernas finanser försämrades kraftigt . Skattehöjningar, höjda statsbidrag samt en återhållsam utgiftsutveckling har dock inneburit att kommunsektorns finansiella sparande förbättrats kraftigt (se diagram 1.3). I kombination med de satsningar som regeringen föreslår i denna budgetproposition förväntas detta medföra att den kommunala konsumtionen växer och 2006. Statlig konsumtion bedöms falla och växa 2006. Den totala offentliga konsumtionen förväntas därmed vara oförändrad och växa 2006. Diagram 1.4 Bidrag till BNP-tillväxt -1,0 -2,0 -3,0 -4,0 -5,0 Källor: och . 2005/06:1 BILAGA 2 Sammantaget innebär inbromsningen i exportsektorn och accelerationen i den inhemska efterfrågan att bidraget till tillväxten från den senare blir större (se diagram 1.4). Stark efterfrågan drar upp importen framöver ökade importen , vilket är den snabbaste ökningen . Den snabba uppgången i importen var en följd av den exceptionella tillväxten i den importberoende exporten. Den svagare exportutvecklingen innebär att även importen utvecklas svagare än 2004. Inbromsningen i importen är dock mildare än i exporten då såväl investeringarna som hushållens konsumtion utvecklas förhållandevis starkt. Importinnehållet i exporten bedöms fortsätta växa framöver som en följd av den starkare kronan och en fortsatt internationalisering av produktionen. Sammantaget förväntas importen öka och . Tabell 1.4 Bidrag till BNP-tillväxt Källor: och . Bytesförhållandet, dvs.