prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — Oavsett form, bidrar stöden till att personer kan studera utan att begränsas av sina ekonomiska resurser eller av funktionshinder. Sammantaget kommer förstärkningarna av studiestödet, med anledning av tilläggsbidraget och förbättrade möjligheter för äldre att studera med studiestöd, om totalt samt de nya studiestödsplatserna att leda till ett förbättrat stöd och till att fler kan studera med studiemedel och rekryteringsbidrag. Förslagen om bl.a. tilläggsbidrag till studerande med barn och förbättrade möjligheter för äldre att studera med studiemedel framgår av propositionen Förstärkning av studiestödet (2004/05:111). har beslutat i enlighet med regeringens förslag (prop. 2004/05:111, bet. 2004/05:UbU14, rskr, 2004/05:309). Studiemedelssystemet består av bidrag och lån. Återbetalningens konstruktion bygger på att lånet skall betalas tillbaka i sin helhet, men staten subventionerar lånet genom vissa förmånliga trygghetsregler. Återbetalningen sker normalt och många låntagare har skulder även i tidigare 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet låntagare är högt och uppgår till cirka 1,4 miljoner personer och de flesta har lån i äldre återbetalningssystem. Därför är det viktigt att systemen ligger fast för eftersom ändringar kan försvåra för låntagarna som redan har studieskulder. Regeringen har emellertid initierat vissa mindre justeringar i trygghetsreglerna (prop. 2004/05:111). Syftet är att göra återbetalningen mindre betungande och öka flexibiliteten i och mellan återbetalningssystemen. Det rör bl.a. möjligheten att ansöka om nedsättning av årsbeloppet. Dessutom har regeringen beslutat att vissa låntagare som genom nyupplåning har fått en orimlig återbetalning på ett enklare sätt skall kunna få en ny återbetalningstid. Eftersom det kan vara svårt för den enskilde att sätta sig in i de olika regelverken är det angeläget att låntagarna förmås använda de trygghetsregler som finns för att återbetalningen skall bli rimlig. Regeringen har givit CSN i uppdrag att vidta åtgärder för att förbättra informationen och vägledningen till låntagare samt vidta åtgärder för att öka återbetalningen och underlätta för låntagare med mer än ett lån. Regeringen avser att fortsatt noga följa utvecklingen och vidta åtgärder för att underlätta för låntagare att återbetala sina studielån för att undvika att ärenden lämnas till kronofogden. Den organisationsförändring som CSN vidtog fick vissa positiva effekter på studiestödsadministrationen främst . Tilldelningen av studiestöd har förenklats efter studiestödsreformen , men administrationen av återbetalning av studielån har blivit mer resurskrävande. CSN kommer som ett led i regeringens satsning på service genom den s.k. 24-timmarsmyndigheten att bedriva en försöksverksamhet med elektronisk studiemedelsansökan. Regeringen ser detta som ett viktigt led i insatserna att ytterligare förbättra servicen till enskilda. Handläggningen av ärenden har effektiviserats, men telefontillgängligheten visar fortfarande stora brister. CSN har haft svårigheter att klara servicen via telefon . Trots resurstillskott och reformer på området som syftat till förenklingar har myndigheten inte nått målen för tillgängligheten. det är angeläget att CSN fortsätter det arbete som myndigheten själv påbörjat för att förbättra telefontillgängligheten. Mot bakgrund av ovanstående har regeringen särskilt uppdragit åt CSN att skyndsamt förbättra effektiviteten, kvaliteten, tillgängligheten och servicen via telefon. Regeringen utgår från att målen för tillgängligheten skall nås . Ett tilläggsbidrag till studerande med barn införs , vilket förutom det förberedande utvecklingsarbetet kommer att långsiktigt öka CSN:s arbetsvolym. Tilläggsbidraget medför ökade kostnader för CSN i form av systemutveckling, administration och informationsinsatser. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att CSN får ökade resurser . Studiemedel som utbetalats felaktigt skall betalas tillbaka. har CSN:s återkravsverksamhet fått stå tillbaka eftersom utbetalning av studiestöd prioriterats. Regeringen har därför gett myndigheten i uppdrag att effektivisera hanteringen av återkrav, bl.a. för att enskilda inte skall behöva vänta onödigt länge på beslut. Vidare är det viktigt att myndigheten arbetar förebyggande för att minska antalet återkravsärenden och antalet ärenden som lämnas till kronofogden. Det omställningsarbete som myndigheten genomfört, som innebar att flera kontor lades ned, har enligt CSN:s årsredovisning 2004, medfört påfrestningar för personalen. Det är därför angeläget att CSN fortsatt bedriver aktiviteter för att främja kompetensutveckling och en god arbetsmiljö. Även ÖKS verksamhet kommer att påverkas av förändrade förutsättningar inom studiestödsområdet. har ÖKS ärendemängd ökat och beräknas öka ytterligare, bl.a. till följd av införandet av tilläggsbidraget. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att ÖKS får ökade resurser . Studiestödsverksamheten rymmer flera olika stödformer som bl.a. når barn med funktionshinder och deras föräldrar samt personer med mycket kort tidigare utbildning eller med funktionshinder som är i behov av kompletterande utbildning. Sammantaget bidrar dessa stöd till att fler individer och grupper i befolkningen får ekonomisk möjlighet att delta i utbildning och kompetensutveckling. Regeringen anser att det skall vara möjligt att använda korttidsstödet även för alfabetisering av samer som inte kan läsa eller skriva samiska. ökade anslaget till korttidsstöd med , vilket har medfört att betydligt fler studerande har fått tillgång till stödet. De fackliga organisationerna LO och TCO samt Sisus som administrerar korttids 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 stödet rekryterar genom sin uppsökande verksamhet kortutbildade och personer med funktionshinder till studier. Stödens administration har enligt regeringens mening varit framgångsrik genom att det har blivit lättare att nå förhållandevis svårrekryterade grupper. LO rekryterar flest personer vilket också ställer ökade krav på administration och uppföljning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:1 Anslagsutveckling för 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 302 191 tkr prisnivå. 3Motsvarar 302 191 tkr prisnivå. () är sektorsmyndighet för det offentliga skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna och för den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. skall bidra till måluppfyllelsen inom politikområdet genom sina instruktionsenliga uppgifter, bl.a. att genom utbildningsinspektion granska kvaliteten i skolväsendet, förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och vuxnas lärande. uppgifter är koncentrerade främst på kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering, kvalitetsgranskning och tillsyn. Regeringens bedömning är att myndigheten arbetar fokuserat med sin uppgift att bidra till en ökad måluppfyllelse i de verksamheter som ligger inom verkets ansvarsområde. är nu fullt utbyggd och har kapacitet att nå 1 000 skolor . Det innebär att inspektionen nått en omfattning som motsvarar regeringens mål att alla kommuner och skolor skall inspekteras . Regeringens bedömning är att verket lyckats väl med uppbyggnaden av utbildningsinspektionen. Preliminära utvärderingar och egna bedömningar visar också att kommunerna är positivt inställda till inspektionerna och att de på ett värdefullt sätt bidrar till det lokala kvalitetsutvecklingsarbetet. handläggning av ärenden rörande fristående skolor tar stora och ökande resurser i anspråk, inte minst i och med att antalet överklaganden av beslut har ökat. Ett omfattande arbete pågår inom för att förbereda de förändringar av gymnasieskolan som föreslogs i regeringens proposition Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) och som beslutade om (bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4). genomför en översyn av kursplaner för gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen bl.a. utifrån förslagen om införande av ämnesbetyg och större kurser. Inom pågår ett arbete med att förbättra den interna styrningen och ekonomiadministrationen. revisionsberättelse var utan anmärkning och ekonomiadministrationen gavs betyget AA av , dvs. det högsta betyget i skalan. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen förutsätter att prioriterar insatser som bidrar till att stärka kvaliteten inom förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och skolväsendet samt insatser som bidrar till att stärka måluppfyllelsen inom skolan. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25:1 Härledning av anslagsnivån 20062008 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.225:2 Myndigheten för skolutveckling Tabell 9.25:2 Anslagsutveckling för Myndigheten för skolutveckling 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 95 711 tkr prisnivå. 3Motsvarar 95 711 tkr prisnivå. Myndigheten för skolutveckling har i uppgift att stödja den lokala verksamhetsutvecklingen i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, skola och vuxenutbildning i syfte att uppnå ökad måluppfyllelse och likvärdighet i utbildningen. Stödet ges i form av generella utvecklingsinsatser med fokus på nationellt prioriterade områden och i form av riktat utvecklingsstöd främst genom att stödja kvalitetsutvecklingsarbete och utveckling av lärande och lärmiljöer. Myndigheten skall även främja kom- petensutveckling av personal samt svara för den statliga rektorsutbildningen m.m. Myndigheten för skolutveckling har en viktig roll när det gäller att stimulera den lokala utvecklingen inom förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, förskoleklassen, skolan och insatser för vuxnas lärande. Myndigheten har sedan den inrättades utvecklat sin verksamhet för att möta målgruppernas olika behov av stöd i sitt utvecklingsarbete. Regeringens bedömning är att myndigheten lyckats väl i detta arbete. Att verka för förbättrade utbildningsvillkor i segregerade områden är och förblir myndighetens viktigaste uppgift. I budgetpropositionen aviserade regeringen att extra medel skall tillskjutas anslag 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg för insatser som skall leda till att fler elever i segregerade områden når målen för utbildningen. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att ta fram en planering för hur överenskommelser om användning av de extra medlen skall kunna träffas mellan å ena sidan myndigheten, och å andra sidan kommuner samt andra centrala aktörer. I övrigt skall myndigheten prioritera insatser som avser kvalitet, basfärdigheter och jämställdhet. revisionsberättelse var utan anmärkning och ekonomiadministrationen gavs betyget AA av , dvs. det högsta betyget i skalan. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25:2 Härledning av anslagsnivån 20062008 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.325:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Tabell 9.25:3 Anslagsutveckling för Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 385 847 tkr prisnivå. 3Motsvarar 230 847 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att främja utveckling av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, skola och vuxenutbildning. Anslaget finansierar främst insatser som Myndigheten för skolutveckling vidtar för att stödja och stimulera kommunernas verksamhetsutveckling inom förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, skola och vuxenutbildning. Stödet avser såväl verksamheter med som annan huvudman. Anslaget används även för statlig rektorsutbildning och annat centralt initierat utvecklingsarbete inom utbildningssystemet samt för administration, uppföljning och utvärdering av vissa uppdrag. En del av anslaget disponeras av , bl.a. för utveckling av nationella prov. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I segregerade områden finns ofta en kraftig överrepresentation av elever som har svårigheter att nå målen för utbildningen. Insatser för att stödja skol- och verksamhetsutveckling inom dessa områden bör därför ha högsta prioritet. För att ytterligare förstärka resurserna till arbetet med skolor i segregerade områden ökas anslaget med 2006 och 2007. ökas anslaget dessutom med ytterligare 77 miljoner för insatser med syfte att öka skolans kvalitet. De ökade anslagsmedlen skall användas av Myndigheten för skolutveckling och för vissa insatser för att stärka elevernas läsförmåga och kunskaper i matematik, insatser för att förstärka den nationella uppföljningen, insatser för att stärka yrkesutbildningen och visst stöd till implementering av de förändringar i gymnasieskolan som beslutats av . Myndigheten för skolutveckling har från övertagit ansvaret för att förmedla statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum (TNC) från . Anslaget har därför ökats med . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25:3 Härledning av anslagsnivån 20062008 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:4 Anslagsutveckling för Specialpedagogiska institutet1 1Anslaget 25:4 och 25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder från har slagits samman. Anslagna medel på anslaget 25:5 är 23 338 tkr och prognosen för utfallet är 23 198 tkr. 2Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 3Motsvarar 367 920 tkr prisnivå. 4Motsvarar 367 920 tkr prisnivå. är en rikstäckande myndighet för statens samlade stöd i specialpedagogiska frågor rörande barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Institutets uppgift är att ge specialpedagogiskt stöd till kommuner och andra huvudmän som ansvarar för förskoleverksamhet, skola, skolbarnsomsorg, vuxenutbildning och fristående skolor som står under statlig tillsyn. I uppdraget ingår att sprida information och kunskap inom det specialpedagogiska området samt att initiera och medverka i utvecklingsarbete inom området. Därutöver har institutet i uppdrag att tillgodose behovet av anpassade läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.25:4 Offentligrättslig verksamhet Intäkterna avser dels ersättning från kommunerna för elever vid Resurscenter syn samt Resurscenter tal och språk, dels intäkter från läromedelsförsörjningen. Dessa intäkter får disponeras av myndigheten. Det ekonomiska målet är att intäkterna delvis skall täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte fi- nansieras med avgiftsintäkter skall finansieras från detta anslag. I syfte att samordna ansvaret för den statliga läromedelsförsörjningen till en särskild instans har regeringen inrättat ett läromedelsråd vid institutet. Barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder skall ha tillgång till anpassade läromedel så att möjligheterna att utbilda sig blir så likvärdiga som möjligt jämfört med andra barn, ungdomar och vuxenstuderande i samhället. Regeringen anser det därför vara ändamålsenligt att ansvaret för det statliga läromedelsåtagandet finns hos läromedelsrådet, som förutsätts arbeta på ett flexibelt sätt i nära samverkan med andra aktörer på området liksom den kommersiella marknaden. För detta ändamål har anslagen 25:4 och 25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder slagits samman. Syftet med åtgärden har varit att möjliggöra en mer ändamålsenlig och flexibel styrning både för regeringen och för myndigheten. Under anslaget får medel användas för att initialt finansiera utveckling och produktion av läromedel i nuvarande form och för att stimulera till att produktionen successivt förs över till den kommersiella marknaden. Myndigheten har i sin årsredovisning ytterligare klargjort läromedelsrådets funktion vilket bl.a. innebär fastställande av behovsanalyser, prioritering av behov, beslutande om resursfördelning samt framtagande av strategier för samverkan med förlag. Regeringen förutsätter att läromedelsförsörjningen för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder på detta sätt ytterligare förbättras. Regeringen avser att i regleringsbrevet för precisera myndighetens ekonomiska ramar för verksamhetsgrenen läromedel. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen en tillfällig överföring av från anslaget 25:7 Särskilda insatser på skolområdet till anslaget 25:4 i syfte att bättre tillgodose stödet till elever med funktionshinder. I budgetpropositionen gjordes motsvarande överföring. I sin årsredovisning för redovisar myndigheten ett anslagssparande på ca på ramanslaget. Regeringen anser därför att myndigheten har ekonomiska för- utsättningar att tillgodose stödet till elever med funktionshinder och föreslår således att anslaget 25:4 minskas med och att anslaget 25:6 Särskilda insatser på skolområdet ökas med motsvarande belopp. Anslaget har minskats med som har förts till anslaget 25:5 för att användas inom verksamheten Teckenspråk syskon till döva barn och barn till döva föräldrar. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. har inga anmärkningar på myndighetens årsredovisning. har gett institutet högsta EA-värdet AA. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25:4 Härledning av anslagsnivån 20062008 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden är i behov av att kunna lämna förhandsbesked till förlag på den kommersiella marknaden. För att möjliggöra för myndigheten att göra framtida ekonomiska åtaganden föreslås att regeringen bemyndigas att , för ramanslaget 25:4 , besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.1 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.25:5 Anslagsutveckling för 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 254 429 tkr prisnivå. 3Motsvarar 254 429 tkr prisnivå. Specialskolan erbjuder tvåspråkig undervisning (svenska och teckenspråk) i en teckenspråkig miljö. Utbildningen i specialskolan har som mål att ge barn och ungdomar som är döva, dövblindfödda eller hörselskadade en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i eller för berörda elever i särskolan. Förutsättningen för elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling är att de erbjuds en teckenspråkig miljö. Myndigheten består av sex skolenheter, varav fem är regionala specialskolor för döva och hörselskadade elever och en är en nationell specialskola för döva och hörselskadade med utvecklingsstörning samt för dövblindfödda elever. Tabell 9.25:5 Offentligrättslig verksamhet Avgifterna utgörs bl.a. av ersättning från kommunerna för elever i specialskola. Dessa intäkter får disponeras av myndigheten. Prognosen utgår från regeringens beslut (SKOLFS 2005:6) om att avgifterna för elever i värdkommunerna, dvs. de kommuner där verksamheten är belägen, skall uppgå till per elev och år och att avgiften för elever från andra kommuner skall uppgå till per elev och år. Avgifterna utsätts för prövning . Det ekonomiska målet är att intäkterna från verksamhet delvis skall täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsinkomster skall finansieras från detta anslag. har under verksamhetsåret fortsatt att utveckla sina insatser för att förbättra den tvåspråkiga miljön. Vidare har myndigheten ytterligare utvecklat den inre styrningen och strukturen genom tillkomsten av myndighetsgemensamma organ. En individuell utvecklingsplan för samtliga elever infördes redan under föregående år. Myndigheten avser att utvärdera effekterna av de individuella utvecklingsplanerna. Utvärderingar visar att såväl elever som vårdnadshavare är nöjda med verksamheten. Myndigheten fick i uppdrag att, i samråd med och , ta fram och implementera riktlinjer i syfte att tydliggöra vilket ansvar som åligger myndigheten för elevernas undervisning, boende, fritidsverksamhet och resor. Regeringen avser att följa upp utvecklingen inom detta område. Specialskolans målgrupp är väldigt heterogen vilket leder till att redovisningen av elevernas måluppfyllelse blir svåröverskådlig. Det finns behov av att förtydliga redovisningen så att elevernas resultat sätts i relation till deras olika förutsättningar. Vidare bör Specialskolans elever jämföras med elever i andra skolformer. Regeringens bedömning är att på ett aktivt sätt arbetar med att systematiskt höja kvaliteten i verksamheten. Anslaget har tillförts från anslaget 25:4 för att användas inom verksamheten Teckenspråk syskon till döva barn och barn till döva föräldrar. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. revisionsberättelse var utan anmärkning. Ekonomiadministrationen gavs betyget BA av . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25:5 Härledning av anslagsnivån 20062008 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.1.625:6 Särskilda insatser på skolområdet Tabell 9.25:6 Anslagsutveckling för Särskilda insatser på skolområdet