prop · GT03205 · 2006-05-30 00:00:00 — generellt ålägger näringsidkare att beakta barns allmänna utsatthet i kom- Skr. 2005/06:205 mersiella sammanhang. - Forskning för ett bättre liv Efter förslag i proposition Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:8) tillfördes för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) för forskning om hälsa relaterad till övervikt, kost och fysisk aktivitet. verkar för att den kommande reformen av EU:s marknadsordning för frukt och grönsaker 2007 skall innebära att marknadsinstrument som leder till högre konsumentpriser tas bort. Folkhälsokonsekvenser skall be- dömas och beaktas vid relevanta internationella förhandlingar och i syn- nerhet vid förändringar av EU:s jordbrukspolitik. Effekter av produktions- drivande jordbruksstöd skall särskilt beaktas. - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa Energibalans innebär att energiintaget är lika stort som energiutgifterna, dvs. att man äter lika mycket kroppen förbränner. Om kroppsvikten ökar beror det alltid på att energiintaget är större än energiutgifterna. Över- skottet av energi lagras som fett och viktökningen sker ofta långsamt och smygande. Fetma har komplexa och multifaktoriella orsaker och uppstår genom livsstil, genetiska grundförutsättningar och faktorer i omgivningen. Övervikt och fetma leder till att man förlorar friska levnadsår. Riskerna för följdsjukdomar ökar markant vid fetma. Vanligast är typ 2-diabetes, högt blodtryck, hjärtinfarkt, gallsten, sömnapné, rygg- och ledbesvär, vissa cancersjukdomar samt sänkt livskvalitet. Fetma minskar även fertili- teten och är en riskfaktor vid graviditet och förlossning. - Barns övervikt en riskfaktor Svenska studier visar att ett högt (metod för att avläsa grad av fetma) och missnöje med sin kropp kan vara riskfaktorer för ätstörningar hos flickor. Det bör därför ingå i prevention och behand- ling av övervikt att förbättra barns självtillit och självkänsla samt att redu- cera de sociala stigmata som kan följa med övervikt. Behovet är stort av fortsatt preventionsforskning med metodutveckling rörande ätstörningar (se avsnittet ätstörningar under bestämningsfaktorn Goda matvanor). - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Utvecklingen av bestämningsfaktorn (energibalans) följs via fyra indi- katorer: andelen vuxna med övervikt (,9), andelen vuxna med fetma (BMI>30), andelen ungdomar i åldern med undervikt, övervikt respektive fetma i befolkningen samt andelen äldre med under- vikt, övervikt respektive fetma. Övervikt och fetma är ett betydande och tilltagande hälsoproblem i , övriga västvärlden och, , även i utvecklings- I har det genomsnittliga kroppsmasseindexet () ökat Skr. 2005/06:205 bland både män och kvinnor från 24,0 åren 19801981 till 25,4 åren 20012002 bland män. Motsvarande ökning för kvinnor är 23,1 till 24,4. var av männen och av kvinnorna i åldern överviktiga i . Fetma fanns hos av männen och av kvinnorna. Andelen vuxna med övervikt har ökat kraf- tigt bland både män och kvinnor och andelen vuxna med fetma har för- dubblats i (figur 4.13 och 4.14). Det finns också allt fler överviktiga män i åldern . Figur 4.13 Andel av befolkningen i åldrarna med övervikt ( 2529,9) åren 19802003. Procent, åldersstandardiserade värden ÖVERVIKT, 25-64 år Källa: Undersökningen av levnadsförhållanden, SCB. Bearbetning av FHI. Figur 4.14 Andel av befolkningen i åldrarna fetma (BMI>30) Procent, åldersstandardiserade värden FETMA, 25-64 år Källa: Undersökningen av levnadsförhållanden, SCB. Övervikten skiljer sig relativt lite mellan olika yrkesgrupper bland män- Skr. 2005/06:205 nen. Av arbetarna är överviktiga mot av tjänste- männen på mellan- och högre nivå. Tydligare skillnader återfinns dock bland kvinnorna. Bland icke-facklärda kvinnliga arbetare är överviktiga mot bland kvinnliga tjänstemän på mellannivå eller högre. Fetman är mer utbredd bland arbetare än bland tjänstemän. Bland kvinnor har av arbetarna fetma, mot av tjänstemän- nen. Motsvarande andelar bland män är . Kvinnor och män med kort utbildning och låg lön, samt barn till föräldrar med kort utbildning, är riskgrupper för övervikt och fetma (figur 4.15). Figur 4.15 Andel av befolkningen i åldrarna med fetma (självrapporterat BMI>30), uppdelade efter utbildningens längd Åldersstandardiserade värden Källa: Nationella folkhälsoenkäten, . Förekomsten av fetma och övervikt hos barn och ungdomar har och framåt ökat med en fördubbling ungefär , både i åldern omkring och i åldrarna . Detta är en betydligt snabbare ökningstakt är den som gäller vuxna där ökningstakten för män motsvarar en fördubbling och för kvinnor . Tids- serier för yngre barn saknas i . Uppgifter från tyder dock på att ökningstakten i åldrarna är lägre. En svensk under- sökning av 18-åriga män tyder på att ökningstakten varit jämn . Detta talar för att den pågående ogynnsamma utvecklingen har pågått och att den är mest uttalad i åldrarna . Tabell 4.2 Andel äldre i åldern med undervikt, övervikt respek- tive fetma i befolkningen (BMI<18,5) 25<=BMI<=29,9) Källa: Undersökningen av levnadsförhållanden, SCB. - Äldre med övervikt, fetma eller undervikt Tabell 4.2 ovan visar att andelen överviktiga i åldern är mycket hög och har ökat bland män i åldern . Även andelen äldre med fetma har ökat betydligt men inte i så hög grad bland män . Liksom är undervikt vanligare bland kvinnor än bland män. Bland 7584-åringar är undervikt mindre vanligt . Andelen något underviktiga äldre tenderar att minska utom bland de äldsta kvinnorna. Friska äldre har generellt sett ett bra kostintag, men näringsbrist och undernäring förekommer på institutioner och inom slutenvård. Riskgrupper för undernäring bland hemsjukvårdspatienter är äldre med kort utbildning eller låg inkomst, ensamboende, personer med funktionshinder samt personer med depression eller andra psykiska åkommor. - Insatser från nationella aktörer De nationella aktörer som har huvudansvar för insatser inom folkhälso- politiken är FHI och . utvärdering (SBU) bidrar med kunskapssammanställningar om effektiva metoder för prevention av fetma. FHI deltar i kunskapsutveckling och debatt kring produktion och mark- nadsföring av energitäta livsmedel. En dialog har startats mellan rege- ringen och branschen i frågor som rör goda matvanor och folkhälsopolitik. är tillsynsmyndighet för barn- och skolhälsovården och har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för en nationell databas för rapportering och uppföljning av barns längd och vikt. rar också amningsfrekvens. Uppdraget skall avrapporteras senast den 30 och avses utföras i samarbete med såväl barn- som skolhälso- vård, FHI samt kommuner och landsting. för insamling av data om längd och vikt är förutsättningen för att kunna följa viktutvecklingen på barn och ungdomar, för att kunna studera effek- ter av olika åtgärder samt för att kunna avläsa generella förändringar av Skr. 2005/06:205 övervikt i befolkningen och inom olika befolkningsgrupper. - Näringsfrågor för äldre har även gjort studier av näringsproblematiken bland äldre som får vård och omsorg och med resultat som visar att under- näring förekommer särskilt i vissa boendeformer samt att spännvidden är stor. Myndigheten delredovisar sitt uppdrag att ge nationellt stöd för kvalitetsutvecklingen i fråga om måltider och näringsfrågor inom äldreomsorgen. En slutlig redovisning skall ske . Som en del i detta uppdrag har inlett en artikelserie som riktar sig till alla som på olika sätt arbetar med äldre som får hjälp med maten inom vård och omsorg. Artiklarna syftar till att sprida kunskap och ge goda exempel. I uppdraget till ingår att utveckla bedömningskriterier i samråd med som kan användas vid tillsyn i kost-, närings- och måltidsfrågor samt att överväga om utveckling av kvalitet och säkerhet i mathållningen kan stödjas genom föreskrifter. Nationella mål för äldrepolitiken anger att äldre skall kunna leva ett aktivt liv. Viktiga faktorer för en sådan livsföring för äldre är fysisk akti- vitet, träning och god mat. Strategier som betonar vikten av att främja goda kost- och motionsvanor bör således omfatta ett livscykelperspektiv och även inkludera äldre som är en sårbar grupp. - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa Bröstmjölken har ett idealiskt näringsinnehåll och barnets trygghet för- stärks genom den nära kroppskontakten. Ammade barn får bättre skydd mot mag-tarminfektioner, luftvägsinfektioner och infektionsutlöst små- barnsastma än flaskuppfödda barn. Allergier är ovanliga bland barn som ammas. Amningens roll som skydd mot allergier är omdiskuterad, men en nordisk studie har funnit att amning verkar skydda mot astma och eksem, åtminstone under barnets fyra första levnadsår. Amning påverkar även ämnesomsättningen vilket kan bidra till en något minskad risk för övervikt, blodfettsrubbningar, åldersdiabetes och högt blodtryck i vuxen ålder. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Utvecklingen av bestämningsfaktorn följs via de två indikatorerna andelen barn som enbart ammas vid fyra respektive sex månaders ålder och ande- len barn som enbart eller delvis ammas vid fyra respektive sex månaders Utvecklingen visar att för enbart ammade barn har amningsfrekven- sen länge löpt parallellt för barn vid fyra och sex månaders ålder. 1988 följde en kraftig ökning av andelen enbart ammade barn vid fyra månaders ålder upp till en platå vid , medan andelen enbart ammande sjönk igen efter ett toppvärde på (figur 4.16). Om man istället ser på andelen enbart samt delvis ammade barn, så ökade amningsfrekvensen vid både fyra och sex månaders ålder kraftigt . ålder var amningsfrekvensen för enbart samt delvis ammade barn födda år för barn födda (figur 4.17). 2005/06:205 har visat att yngre mammor ammar mindre än äldre mammor och ensamstående, lågutbildade mammor ammar mindre än gifta, hög- utbildade mammor. Svensk amningsstatistik sammanställs inte efter mammans ålder eller hen- nes etniska och socioekonomiska bakgrund. En studie av amningsmönster från visade klara etniska skillnader hos invandrarmödrar från olika länder men med liknande social situation. Hemlandets amningsmönster kvarstår hos utlandsfödda mödrar i en invandrardominerad stadsdel som . I remissomgången avseende FHI:s Folkhälsopolitiska rapport framhåller att landstingen har ansvaret för den amningsvänliga vårdkedjan. Amnings- statistiken har visat en positiv utveckling men en viss förbättringspotential finns bl.a. att identifiera grupper med behov av särskilt amningsstöd t.ex. mödrar utan socialt nätverk och vissa invandrargrupper. Kvinnors rätt att amma behöver skyddas och stödjande amningsrådgivning är därför viktigt. Figur 4.16 Enbart ammade barn vid fyra och sex månaders ålder. Barn födda i åren 19862002 Figur 4.17 Enbart samt delvis ammade barn vid fyra och sex månaders Barn födda i åren 19862002 ENBART + DELVIS AMMADE - Amningsstöd har effekt Uppgången i amningsfrekvens sammanfaller med barnfonds () amningsstödjande åtgärder, den amningsvänliga vårdkedjan, som har drivits framgångsrikt även inom förlossnings- och barnhälsovården i . WHO antog 1981 en internationell kod mot oetisk marknadsföring av bröstmjölksersättningar. antog WHO en resolution om att, om möjligt, ge enbart bröst- mjölk till spädbarn fram till sex månaders ålder, och först därefter kom- plettera med annan föda. () rekommenderar att föräldrar i följer denna rekommendation. Alla mammor erbjuds amningsfrämjande insatser av mödravården samt förlossnings- och barn- hälsovården, som når de allra flesta spädbarnsfamiljer. Enligt SLV:s upp- fattning, i remissomgången avseende FHI:s Folkhälsopolitiska rapport , bör WHO:s kod för marknadsföring av bröstmjölksersättning upp- märksammas regelbundet. anslöt sig till Innocenti Declaration on the Protection, Promotion and Support of Breastfeeding, den s.k. Innocentideklarationen. Ett av målen i deklarationen är att alla regeringar som anslutit sig skall utnämna en amningssamordnare och bilda en amningsgrupp på nationell nivå. tillsatte regeringen en samordningsgrupp för amnings- frågor. SLV uppdrogs att tillsätta, sammankalla och leda denna samord- ningsgrupp. , och ingår i gruppen. Avrapporteringen av arbetet skall ske till regeringen . I arbetet ingår bl.a. att den nationella amningskommittén, med SLV som sam- mankallande, inbjuder till referensmöte för nyckelpersoner från berörda myndigheter, organisationer och forskare. - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa Mikroorganismer förekommer naturligt i livsmedel. Nyttiga mikroorganis- mer förbättrar hållbarhet, smak och konsistens, t.ex. mjölksyrabakterier. Andra mikroorganismer i livsmedel medför negativa konsekvenser som försämrad hållbarhet och smak eller sjukdomsutbrott av olika slag. Mögel och mögelgifter kan ge effekter på lång sikt, t.ex. cancer. Sjukdomsbilden vid campylobactersmitta är en akut mag-tarminfektion med illamående, feber, svåra buksmärtor och diarré. Vid salmonellasmitta utvecklas antingen en tarminflammation (salmonellaenterit) eller en allmäninfektion (salmonellasepsis). Symtomlösa smittbärare förekommer. En mängd kemikalier har fått en omfattande spridning i miljön. Vissa är stabila och kommer att finnas kvar i miljön , t.ex. de orga- niska fettlösliga miljöföroreningarna DDT, PCB och dioxiner (se även avsnitt 4.5). De återfinns även i en del livsmedel, framför allt fisk, kött och mejeriprodukter. Den känsligaste tiden för exponering är sannolikt under fosterstadiet. Hög exponering för organiska miljöföroreningar medför en risk för låg födelsevikt samt försämrad motorisk och mental utveckling hos barnet. Kvinnor i fertil ålder rekommenderas därför att inte äta vissa feta fiskarter från mer än en gång . - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Antalet inhemskt smittade nya fall av campylobacterinfektioner per 100 000 invånare har legat på ungefär samma nivå under slutet av 1990- talet och . Flertalet förvärvar dock campylobacter- infektion utomlands. Antalet utlandssmittade nya fall ökade , men sjönk igen . Även de flesta salmonella- infektioner förvärvas utomlands och antalet utlandssmittade minskade (figur 4.18). Figur 4.18 Rapporterade salmonellainfektioner, smittade inom respektive utanför , åren 19972004. Nya fall per 100 000 invånare Utvecklingen av huvudindikatorerna för livsmedelssäkerhet, förekomst av Skr. 2005/06:205 rapporterade campylobacter- och salmonellainfektioner, är mycket till- fredsställande och har sin grund i de mångåriga aktiva förebyggande insat- serna inom svenskt jordbruk, den lagreglerade kontrollverksamheten samt i att EU prioriterar sådana insatser. betraktas internationellt som ett föregångsland när det gäller att förebygga infektioner som kan överföras mellan djur och människa. Även den låga andelen inhemskt smittade av livsmedelsburna infektioner kan förklaras av de mångåriga aktiva förebyggande insatserna inom svenskt jordbruk ända . Den lagreglerade kontrollverksamheten samt att det inom EU finns en omfattande lagstiftning som reglerar insatserna för livsmedelssäkerhet i hela livsmedelskedjan bidrar dessutom till en god livsmedelssäkerhet. - Hygien- och kontrollpaketet För att genomföra de s.k. hygien- och kontrollförordningarna i svensk lag- stiftning har regeringen lämnat propositionen Anpassningar till nya EG- bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd m.m. (prop. 2005/06:128) med förslag till bl.a. en ny livsmedelslag till . Det nya regelverket innebär att livsmedelskontrollen skall bli mer riskbaserad och att kontrollernas frekvens och omfattning till viss del skall avgöras av verksamhetens art och omfattning. I syfte att säkerställa att tillräckliga resurser finns för livsmedelskontrollen ger den nya lagstift- ningen utrymme för att fullt ut avgiftsfinansiera verksamheten. - Livsmedelshygien är viktigt SLV uppskattar att omkring 500 000 personer insjuknar till följd av matförgiftning. Av dessa fall antas hälften härröra från bristfällig livs- medelshantering i hemmet. Följaktligen har ett betydande antal matförgift- ningsfall sin orsak i hanteringen i livsmedelsbutiker, restauranger och andra livsmedelslokaler. En förbättrad kunskap om livsmedelsburna sjuk- domar, korrekt livsmedelshygienisk hantering, personalhygien m.m. bland de som arbetar inom restaurang- och livsmedelsnäringarna skulle kunna bidra till att öka livsmedelssäkerheten och minska antalet sjukdomsfall till följd av matförgiftning. Regeringen har därför lämnat ett uppdrag till SLV att lämna förslag till åtgärder för att höja den livsmedelshygieniska kom- petensen hos dem som hanterar livsmedel yrkesmässigt. Uppdraget skall redovisas . Antalet matförgiftningar tillsammans med det faktum att avvikelser noteras från livsmedelslagstiftningen i medeltal hos hälften av kontrolle- rade anläggningar visar att det finns behov av att införa ett verktyg som höjer företagares ambitionsnivå när det gäller livsmedelssäkerhet i livs- medelskedjan. Regeringen har därför för avsikt att låta intresserade kom- muner testa ett offentliggörande av resultat från livsmedelskontrollen i form av en enkel symbol, en s.k. smilely. Konsu- menter och andra intressenter kan därmed ta del av om livsmedelsföre- tagare och myndigheter uppfyller de krav som lagstiftningen ställer, (se Lagrådsremissen Offentliggörande av resultat av livsmedelskontroll, dnr Jo2006/1322/RS). Livsmedelsbranschen kan dessutom bidra med Skr. 2005/06:205 olika åtgärder för att konsumenten skall kunna göra medvetna val, t.ex. genom lättillgänglig märkning. Det är obligatoriskt att ange ursprung för nötkött, ägg, honung, färsk frukt och grönsaker samt att ange fångstområde för färsk och förpackad fisk. Det är möjligt att på frivillig basis märka med ursprung och företag kommer att märka med svenskt ursprung om konsumenterna efter- frågar detta. Regeringen anser att konsumenterna har rätt att få veta varifrån maten kommer. Branschen bör medverka till detta genom tydlig och lättillgänglig ursprungsmärkning, både i butik och på restaurang. För att undvika missuppfattningar hos konsumenterna om SE-märk- ningen, blågula band och vimplar, som kan tolkas som att råvarorna är svenska, har SLV fått i uppdrag att informera om reglerna för märkning på ett lättillgängligt och konsumentanpassat sätt och att tillsammans med lokala tillsynsmyndigheter genomföra ett nationellt tillsynsprojekt när det gäller märkning och redlighet vid försäljning till konsument. En delredo- visning av hur arbetet framskrider skall lämnas till regeringen. Uppdraget skall slutredovisas i samband med årsredovis- ningen för . 4.10Målområde 11: Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt minskade skadeverkningar av överdrivet spelande Regeringens bedömning: Det långsiktiga, strukturerade och samord- nade förebyggande arbetet för att minska tobaksbruk, skadlig alkohol- konsumtion, narkotika- och dopningsmissbruk och skador till följd av överdrivet spelande måste fortsätta. De bärande elementen i den svenska alkohol-, narkotika-, och tobakspolitiken är en stark lagstift- ning, internationellt samarbete, nationell samverkan och lokalt utveck- lingsarbete. För att minska skador till följd av överdrivet spelande har framförallt satsningar påbörjats inom kunskapsuppbyggnad, inklusive forskning, metodutveckling och utbildning. Insatser för att minska tobaksbruket, alkoholkonsumtionen samt uppnå ett narkotikafritt samhälle har länge varit viktiga folkhälsofrågor och naturliga delar av den svenska välfärdspolitiken. Spelandet har ökat i samhället och problemen med spelmissbruk har uppmärksammats. Insatserna inom ovan nämnda områden har intensifierats och bestäm- ningsfaktorer och indikatorer formulerats. Även arbetet för att nå målet om ett dopningsfritt samhälle, måste fortsätta och utvecklas. Även om erfarenheten av dopningspreparat är tämligen ovanlig bland både unga och vuxna så är utvecklingen oroande. Under arbetet med folkhälsopolitiska rapport bör bredda uppfölj- ningen inom målområdet så att den även omfattar dopning och indika- torer som speglar utvecklingen inom dopningsområdet. Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning beträffande sambandet mellan bestämningsfaktorerna och hälsa samt utvecklingen av bestämningsfaktorerna. Inom målområdet Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt minskade skadeverkningar av överdrivet spelande har () i Folkhälsopolitisk rapport (dnr S2005/7557/FH) definierat fyra bestämningsfaktorer. FHI redo- gör för utvecklingen av dessa med sammanlagt sex indikatorer. Bestäm- ningsfaktorerna och indikatorerna har enligt FHI betydelse för tio olika politikområden. Europeiska unionens (EU:s) marknadsregleringar för bl.a. tobak och vin kan påverka bestämningsfaktorerna för tobaksbruk och skadlig alkoholkonsumtion. Regeringen finner därför att politikområdet Jordbrukspolitik är väsentlig för bestämningsfaktorerna Tobaksbruk och Skadlig alkoholkonsumtion och politikområdena Skatt, tull och exekution och Ungdomspolitik för bestämningsfaktorn Tobaksbruk. Självrapporterat tobaksbruk (h) Skatt, tull och exekution Total konsumtion (skattad och självrapporterad) (h) Dödlighet i alkoholrelaterad sjuk- dom eller skada (h) Skatt, tull och exekution användning (h) Dödlighet (h) Finansiella system och till- metod (h) (h) = huvudindikator. Remissinstanserna: Remissopinionen stödjer Statens folkhälsoinstituts Skr. 2005/06:205 (FHI:s) bedömning vad gäller tobaksprevention. Olika aktörers roll och uppgift lyfts fram av remissinstanserna, detta gäller bl.a. som lyfter tandvårdens roll vad gäller tobaksprevention för barn och ungdomar. anser att FHI:s instruktion borde utökas till att även omfatta initiering och styrning av t.ex. arbetet med tobaksprevention. påpekar också att tobaksbruk i rapporten likställs med rökning men att utvecklingen av andra typer av tobaksbruk, såsom snusning inte minskar. Av de remissinstanser som kommenterar FHI:s förslag ställer sig fler- talet bakom valet av bestämningsfaktor och indikatorer avseende alkohol. Åtgärder som begränsar tillgängligheten, i synnerhet för ungdomar, för- bättrad tillsyn av restauranger och andra serveringsställen och insatser i skolan lyfts särskilt fram. Några länsstyrelser vill ge en för- stärkt roll i det förebyggande arbetet. i anser att insatser som föreslås inom vården skall finansieras fullt ut av staten. Inga remissinstanser har kommenterat FHI:s förslag beträffande nar- kotika. Remissinstanserna stöder FHI:s bedömning avseende spelberoende. för skolsköterskor har lyft fram riskerna med dataspelandet hos ungdomar. Skälen för regeringens bedömning I proposition Mål för folkhälsan föreslog regeringen att åtgärder mot skador på grund av tobak, alkohol och spel samt för ett samhälle fritt från narkotika och dopning är nödvändiga för att nå det övergripande natio- nella målet för folkhälsoarbetet (prop. 2002/03:65). Dessutom föreslog regeringen att Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt minskade skadeverkningar av överdrivet spelande skall utgöra ett särskilt målområde inom folkhälsopolitiken. Riks- dagen fastställde detta (bet. 2003/03:SoU7, rskr. 202/03:145). Den nationella folkhälsopolitiken bidrar till att förebygga skadligt bruk av alkohol och användningen av tobak, narkotika- och dopningsmedel och överdrivet spelande. För detta krävs insatser inom folkhälsopolitikens samtliga målområden och det förebyggande arbetet bör samordnas med övrigt folkhälsoarbete på alla nivåer i samhället. Genom folkhälsopoli- tikens sektorsövergripande karaktär berörs målområdet vidare av en rad andra politikområden som exempelvis skatt, tull och exekution, kriminal- politiken inom rättsväsendet, barn- respektive ungdomspolitiken, utbild- ningspolitiken, hälso- och sjukvårdspolitiken och socialtjänstpolitiken. - Samband mellan tobaksbruk och hälsa Tobaksrökning är fortfarande den största enskilda riskfaktorn till sjukdom och förtida död. Det gäller såväl nationellt som i den övriga delen av den industrialiserade världen. () beräknar att rökning är orsak till mer än fem miljoner för tidiga dödsfall globalt,