prop · GT03155 · 2006-03-22 00:00:00 — Styrningen av det regionala jämställdhetsarbetet på länsstyrelserna har förbättrats och gjorts tydligare. gäller jämställdhetsintegrering har i regleringsbreven specificerats, bland annat skall samtliga länsstyrelser ha en handlingsplan för sitt arbete med jämställdhetsintegrering. Från och med årsredovisningen för 2005skalllänsstyrelserna återrapportera sitt arbete utifrån dessa. sultat som kan ses av den förbättrade styrningen är att länsstyrelserna i högre utsträckning fokuserar sitt arbete på jämställdhetsintegrering samt att det förekommer större kunskaps- och erfarenhetsutbyten emellan genomfört ett utvecklingsprogram för de sär- skilt sakkunniga i syfte att stärka styrningen och förbättra förutsättning- arna för genomförande av jämställdhetsintegrering dels på länsstyrel- serna, men också genom samverkan med viktiga aktörer i länen. Fortsatt arbete med jämställdhetsmärkning Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (FRIJA) presenterades sitt slutbetänkande Märk-värdig jäm- ställdhet (SOU 2002:30). Flera remissinstanser var negativa till att införa en separat jämställdhetsmärkning. Regeringen har valt att inte aktivt ar- betat med att fortsatt driva frågan. Regeringen avser istället att arbeta för att införliva ett jämställdhetsperspektiv i om socialt ansvar. Jämställdhet mellan kvinnor och män är ett av Europeiska unionens grundläggande värden och ingår i EG-fördraget som ett av gemenskapens Enligt fördragets artikel 3.2 skall jämställdhet främ- jas inom alla gemenskapens aktiviteter. omfattar dels vidareutveckling av en redan omfattande lagstiftning, dels ett strategiskt arbete för att aktivt främja jämställdhet. arbetet grundar sig på den kombinerande strategin att både arbeta med jämställdhetsintegrering i alla och särskilda insatser riktade till kvinnor. har en gemensam ramstrategi för jämställd- hetsarbetet (20012005) tillsammans med ett stödprogram legat till grund för EU:s jämställdhetsinsatser. Stödprogrammet som bl.a. finansie- rar bidrag till utvecklingsprojekt i medlemsländerna har förlängts att Baserat på utvärderingen av den gemensamma ramstrategin för jäm- ställdhetsarbetet (20012005) har kommissionen presenterat ett medde- lande om hur jämställdhetsarbetet på EU-nivå skall fortskrida och vilka insatser som prioriteras A Roadmap for equality between women and men 20062010 (COM(2006)92 final). Prioriterade områden är ekonomisk självständighet för både kvinnor och män, möjligheter att förena förvärvsarbete och privatliv, jämn fördelning av kvinnor och män i beslutsfattande, undanröjande av alla former av könsbaserat våld, att motverka stereotypa könsmönster samt att främja jämställdhet i internationellt utvecklingssamarbete. stryks särskilt betydelsen av samarbete mellan EU:s institutioner, med- lemsstaterna, parterna på arbetsmarknaden och frivilligorganisationer för ett framgångsrikt jämställdhetsarbete. På förfrågan av (2003) presenterar kommissionen se- dan 2004 en årlig rapport om utvecklingen på jämställdhetsområdet. tredje rapporten som lämnas till Europeiska rådets möte (COM(2006)71 final) redovisar insatser och kommande utmaningar inom bl.a. följande områden: arbetsmarknaden, möjligheter att förena förvärvs- arbete och privatliv och jämställdhet i internationellt utvecklingssam- I en bilaga till rapporten redovisas könsuppdelad statistik för re- spektive medlemsstat på områden som är centrala för jämställdhetsarbe- tet, bl.a. förvärvsfrekvens, möjligheter att förena förvärvsarbete och pri- vatliv, löner, utbildning, beslutsfattande och hälsa. arbete för att integrera jämställdhet i EU-politiken lyfter fortlöpande fram jämställdhetsperspektivet i samrådsgrup- per och i förhandlingsarbetet inom EU:s olika politikområden. ytterligare stärka arbetet med jämställdhetsintegrering och öka genom- slaget för denna politik i EU-samarbetet har en arbetsgrupp tillsatts inom Arbetsgruppens uppgift är att dels identifiera i vilka aktuella EU-frågor ett jämställdhetsperspektiv är relevant dels föreslå arbetsformer och metoder för att ta fram svenska positioner för jäm- ställdhetsintegrering inom olika politikområden och bygga allianser med andra medlemsstater. Arbetsgruppen skall i ett första skede verka 2006. Svenskt initiativ för att stärka jämställdhetsarbetet inom ramen för Lis- sabonstrategin Vid Europeiska rådets möte i , fastställdes det ambitiösa målet att göra EU till den mest dynamiska, konkurrenskraf- tiga, stabila och kunskapsbaserade ekonomin med full sysselsättning och ökad ekonomisk och social sammanhållning. Som ett led i detta fastslogs målsättningen att förvärvsfrekvensen skulle höjas till och bland kvinnor. Vid Europeiska rådets möte i Bar- , underströks ytterligare vikten av att främja sysselsätt- ningen och social sammanhållning. Medlemsstaterna uppmanades att undanröja hindren för kvinnors arbetskraftsdeltagande genom att sätta mål för tillgången till barnomsorg. har länge agerat för att jämställdhet skall vara ett viktigt ele- ment i . När de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, som antogs 2005, togs fram drev framgångs- rikt formuleringar som understryker att ett jämställdhetsperspektiv skall finnas med då riktlinjerna genomförs. har vidare aktivt verkat för att riktlinjerna också omfattar särskilda åtgärder såsom utbyggd barnom- sorg av hög kvalitet, ökad förvärvsfrekvens bland kvinnor och bättre ba- lans mellan privatliv och yrkesliv för både kvinnor och män (riktlinje 17 och 18). På initiativ har sex EU-länder (, , , , och ) enats om att lägga fram ett förslag om en europeisk jämställdhetspakt vid . En europeisk jämställdhetspakt skall vara ett led i arbetet att öka det totala arbetskraftsutbudet, inte minst i de länder där kvinnors sysselsätt- ningsgrad och barnafödandet är lågt. Målet är att stärka och påskynda jämställdhetsarbetet i enlighet med EG-fördraget och att fullt ut ta till- vara resurserna i arbetskraften och minska klyftorna mellan kvinnor och män i arbetsliv och samhälle. Pakten skall vara ett viktigt verktyg för att uppnå EU:s målsättning om tillväxt och välstånd för alla. har behandlat flera ärenden sedan den senaste redovis- ningen till i skrivelsen Jämt och ständigt (skr. 2002/03:140). antog rådet ett nytt direktiv om förbud mot dis- kriminering vid handel med varor och tjänster (rådets direktiv /113/EG om likabehandling av kvinnor och män när det gäller till- gång till och tillhandahållande av varor och tjänster). Syftet är att genom- föra principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller till- gång till och tillhandahållande av varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten inom såväl den offentliga som den privata sektorn. Di- rektivet skall vara genomfört i nationell rätt . I Sve- rige är dock direktivet i princip redan genomfört per ge- nom bestämmelser i lagen (2003:307 (ändrad 2005)) om förbud mot dis- kriminering. När det gäller försäkringar och andra finansiella tjänster vilka omfattas av direktivets artikel 5 har inget diskrimineringsförbud införts. Regeringen anförde i prop. 2004/05:147 att EG-direktivet för tillfället inte innebär något krav på lagstiftning och att frågan måste utre- das ytterligare. I syfte att förenkla och modernisera lagstiftningen presenterade kom- missionen ett förslag till omarbetat direktiv när det gäller likabe- handling av kvinnor och män i arbetslivet (KOM (2004) 279 slutlig) som innebär att sju nuvarande direktiv slås samman till ett och att rättspraxis från inkluderas. Rådet antog en allmän riktlinje om kom- missionens förslag och behandlades direk- tivförslaget i som föreslog ett stort antal ändringar. Kommissionen presenterade därför ett omarbetat förslag . Rådet antog en politisk överenskommelse och det slutliga antagandet görs . Det nya direktivet får inga rättsliga konsekvenser för medlemsländerna eftersom det handlar om en omarbet- ning av gällande lagstiftning. Förslag om ett europeiskt jämställdhetsinstitut lämnade kommissionen ett förslag till förordning om inrät- tande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (KOM (2005) 81 slutlig). En kombination av EG-fördragets artikel 13.2 och artikel 141.3 utgör den rättsliga grunden för förslaget. Rådet och fattar ge- mensamt beslut. Enligt förslaget skall jämställdhetsinstitutet ge tekniskt stöd till EU:s institutioner och medlemsländerna i syfte att bekämpa könsdiskrimine- ring och främja jämställdhet på gemenskapens alla områden. Avsikten är vidare att institutet skall få en viktig roll när det gäller att samla och sprida information om forskning och metodutveckling inom jämställd- hetsområdet samt att skapa möjligheter för erfarenhetsutbyte mellan medlemsländerna. Verksamheten föreslås komma igång . Rådet antog en allmän riktlinje om förslaget . Europaparla- mentet väntas avsluta en första läsning . har aktivt verkat för att jämställdhetsintegrering skall vara en viktig del av institutets verksamhet, något som har tydliggjorts i förordningens målparagraf. har också bidragit till ett förtydligande av jäm- ställdhetsinstitutets uppgifter, framför allt när det gäller möjligheterna för medlemsländerna att få stöd i sitt metodutvecklingsarbete. EU:s handlingsprogram för jämställdhet Ett centralt inslag i EU:s jämställdhetsarbete är de handlingsprogram som kommissionen utarbetar. Det nuvarande femte handlingsprogrammet är ett stödprogram till för jämställdhet och gäller under Prop. 2005/06:155 (efter ett beslut om att förlänga programmet ). Bilaga 7 Programmet står på två ben och omfattar både jämställdhetsintegrering inom alla och särskilda insatser riktade till kvinnor. Inom ramen för särskilda insatser har olika teman prioriterats enligt 2001-2002: Lika lön för lika och likvärdigt arbete 2002-2003: Förena arbete med familj 2003-2004: Jämn fördelning av kvinnor och män i beslutsfattande positioner 2004-2005: Motarbeta könsroller och stereotyper 2005-2006: Mäns ansvar i jämställdhetsarbetet 2006: Främja jämställdhet i lokalt utvecklingsarbete. Handlingsprogrammet finansierar bl.a. transnationella projekt. I skrivel- sen Jämt och ständigt (skr. 2002/03:140) redogjordes för on Equal Pay () som deltog med under 20012002. deltog med projektet Top. , och var samarbetspartner och syftet med projektet var att utarbeta en stabil grund för det långsiktiga målet att öka andelen kvinnor bland toppchefer i företag och myndigheter. Under 2006-2007 deltar med projektet of Gender Mainstreaming at Governmental level in the EU Member States. Sam- arbetspartner i projektet är , och . Syftet med projektet är att samla in, analysera och sprida metoder och arbetssätt för jämställdhetsintegrering i EU:s medlemsländer. I den handlingsplan som antogs vid FN:s fjärde kvinnokonferens i Pe- king 1995 anges tolv särskilt kritiska områden för att uppnå jämställdhet (Pekingplattformen). Rådet gör en årlig uppföljning av handlingsplanen och för att mer systematiskt kunna följa utvecklingen inom de tolv kri- tiska områdena har EU:s ordförandeländer alltsedan 1999 utformat upp- sättningar av kvantitativa och kvalitativa indikatorer. har indikatorer tagits fram och fastställts för följande områden: kvinnor i beslutande positioner inom politiken, kvinnor och ekonomi (att förena arbete och familjeliv), jämställda löner, våld mot kvinnor i hem- met, kvinnor och män i beslutsfattande positioner inom den ekonomiska sfären samt sexuella trakasserier på arbetsplatsen dominerades arbetet av FN:s 10-årsuppföljning av Pe- king-plattformen samt att följa upp FN:s Millenniummål i ett jämställd- hetsperspektiv. fortsätter arbetet att utveckla indikatorer med fokus på hälsa. Parallellt med utvecklingen av indikatorer pågår ett arbete med att följa upp hur jämställdhet integreras i olika rådskonstellationers arbete. granskades jämställdhetsperspektivet inom IT och togs jämställdhetsperspektivet upp inom invandrings- och integrationspolitik. Kommissionen har ansvar för att utarbeta förslag och genomföra jäm- ställdhetspolitiken inom Europeiska unionen. På samma sätt som i Sve- rige ligger också på EU-nivå ett ansvar inom alla politikområden att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Generaldirektoratet för sys- selsättning, sociala frågor och lika möjligheter har samordningsansvaret. Kommissionen utarbetar årliga arbetsprogram för jämställdhetspolitiken med övergripande prioriteringar för alla generaldirektorat samt specifika mål och åtgärder för varje politikområde. En särskild kommissionärs- grupp The Fundamental Rights, Anti-discrimination and Equal Op- portunities Group - är tillsatt att följa upp och vidareutveckla jämställd- hetsarbetet på EU-nivå. Kommissionens samarbete med medlemsstaterna sker främst i en hög- nivågrupp för jämställdhetsintegrering, en rådgivande kommitté för jäm- ställdhet mellan kvinnor och män, en styrgrupp för jämställdhetspro- grammet och två forskarnätverk (ett om lagstiftningsfrågor och ett om arbetsmarknads- och sociala frågor). Kommissionens anordnar , i samarbete med respektive ordfö- randeskap, möten med högre tjänstemän i medlemsländerna. Högnivå- gruppen bidrar bl.a. i framtagandet av kommissionens årliga rapport till om jämställdhet mellan kvinnor och män och i förbere- delserna av rådets uppföljning av genomförandet av Pekingplattformen inklusive utarbetandet av indikatorer. Vidare arbetar gruppen med att stärka jämställdhetsintegrering i . mellan kvinnor och män bistår kommissio- nen i arbetet att formulera och genomföra jämställdhetsaktiviteter. I kommittén ingår representanter för medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och frivillig organisationer och en viktig uppgift är fortlöpande utbyta erfarenheter och lyfta fram goda exempel inom jämställdhetsom- råden. Kommittén presenterar skriftliga rekommendationer till kommis- sionen i aktuella frågor. har kommittén lämnat rekommen- dationer i bl.a. följande frågor: omarbetningen av direktiv rörande lika- behandling i arbetslivet, kvinnor och män i beslutsfattande, jämställdhet i strukturfonderna, jämställdhet och den demografiska utvecklingen, samt utformning av EU:s fortsatta jämställdhetsarbete 2010. ledde arbetet med rekommendationerna om kvinnor och män i beslutsfattande och deltog mycket aktivt när det gäller rekommendatio- nerna om EU:s fortsatta jämställdhetsarbete 20062010. Våld mot kvinnor och handel med människor Att bekämpa våld mot kvinnor och handel med människor är en av EU:s politiska prioriteringar. Efter beslut i rådet genomför nu kommissionen det andra gemenskapsprogrammet om våld mot barn, ungdomar och kvinnor, , . Pro- grammet omfattar 50 miljoner EURO och syftet är att stödja organisa- tioner som utvecklar metoder och vidtar åtgärder för att bekämpa alla former av våld mot barn, ungdomar och kvinnor och som arbetar för att skydda offren. antog rådet en resolution om initiativ för att bekämpa människohandel, särskilt handel med kvinnor och antogs rådets direktiv (2004/81/EG) om uppehållstillstånd till tredjelandsmed- borgare som fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med behöriga myndigheter. Ett förslag om att genomföra direktivet i svensk rätt bereds i . Kommissionen har också presenterat ett meddelande, Bekämpning av människohandel en integrerad strategi och förslag till en handlingsplan (KOM(2005)514 slutlig). I meddelandet framhålls bl.a. vikten av åtgärder mot organiserad brottslighet, utarbetande av statistik och data och samarbete mellan länder. Vidare understryks vikten av att det förebyggande arbetet för att bekämpa handel med kvinnor och flickor bygger på könsspecifika strategier. Principen om jämställdhet mellan kvinnor och män skall tillämpas och åtgärder skall vidtas för att undan- röja efterfrågan av tjänster när det gäller alla former av exploatering, in- klusive sexuell exploatering och utnyttjande av kvinnor och flickor för hushållsarbete. (Commission on the Status of Women, CSW) 48:e session hölls mellan . Sessionen ägnades åt två huvudteman; mäns och pojkars roll i jämställdhetsarbetet samt kvin- nors lika deltagande i konfliktförebyggande, konflikthantering och freds- processer. Dessutom ägnades session till arbete med kommissionens ar- betsmetoder, förberedelser inför 49:e sessionen samt flera av de sedvan- liga resolutionerna. Mot bakgrund av att diskussionerna om jämställd- hetsfrågor i FN varit mycket problematiska och inte minst vid 47:e ses- sionen då man misslyckades med att enas kring slutsatser om mänskliga rättigheter och våld mot kvinnor samt även vid diskussionerna i tredje utskottet måste 48:e sessionen bedömas som en relativ framgång. Gemensamma slutsatser antogs på de båda huvudtemana. arran- gerade ett seminarium om mäns våld mot kvinnor. Vidare anordnade organisationen till Kvinna, svenska FN-representationen samt UNIFEM ett seminarium om hur ett jämställdhetsperspektiv kan integre- ras i fredsprocesser. 49:e session hölls mars samt . I enlighet med kommissionens arbetsprogram behandlades följande två teman: Uppföljning av genomförandet av Pekingplattformen och slutdokumentet från specialsessionen Kvinnor 2000: jämställdhet, utveckling och fred samt Rådande ut- maningar och framtida strategier för att förbättra situationen för kvinnor och flickor. Därutöver behandlades rekordmånga resolutioner, 10 stycken. Inför denna session hade staterna ombetts rapportera vilka åt- gärder staterna vidtagit för att uppfylla de överenskommelser som gjor- des i . skickades in till FN . Vikten av att sessionens resultat skulle omfatta utfästelser och åtaganden rörande jämställdhet och förbättring av kvinnors och flickors situation som en förutsättning för att uppnå millennieutvecklingsmålen betonades genomgående under mötets gång. Den stora diskussionen handlade om vissa länders ovilja att återbekräfta Pekingplattformen. Skälet till detta var, enligt deras mening, att man inte kunde stödja dokument som före- språkade abort. Behandlingen av de tio resolutionsutkasten, under vad som borde ha varit mötets sista dag, drog ut främst på grund av den procedurella hanteringen av det amerikanska resolutionsutkastet om ekonomiskt främjande av kvinnor. Mötet kunde därför inte avslutas som planerat utan fick återupptas . anordnade ett semina- rium om åtgärder för att motverka handel med kvinnor och flickor med fokus på efterfrågan. Vidare anordnade European Women's Lobby och Kvinnolobby ett seminarium om mäns våld mot funktionshind- rade kvinnor och kvinnor från ursprungsbefolkning. Kommissionens 50:e session hölls . Två teman behandlades: Förstärkning av kvinnors deltagande i utveck- ling i synnerhet inom området hälsa, arbete och utbildning samt Kvin- nors och mäns lika deltagande i beslutsfattande processer på alla nivåer. Ytterligare frågor som behandlades var bl.a. kommissionens kommande arbetsprogram samt kommissionens arbetsmetoder. Gemensamma slut- satser antogs för de båda temana och beslut fattades angående arbetspro- gram och arbetsmetoder. anordnade ett seminarium om kvinnors hälsa och främjande av tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Ett nordiskt seminarium anordnades av om nordiska kvinnor i politiken. FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor FN har arbetat med att förbättra kvinnors ställning och bekämpa diskriminering av kvinnor. antog FN:s general- församling konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (kvinnodiskrimineringskonventionen). Konventionen ratificera- des av året därpå (prop. 1979/80:147, bet. 1979/80:AU30, rskr. 1979/80:327). Konventionen trädde i kraft . Kvinnodiskrimineringskonventionen skapades som ett komplement till de redan existerande konventionerna om mänskliga rättigheter. Den syf- tar till att säkerställa att kvinnors rättigheter respekteras i praktiken ge- nom att förtydliga och förstärka förbudet mot diskriminering av kvinnor. De stater som har anslutit sig till kvinnodiskrimineringskonventionen (konventionsstaterna) åläggs genom konventionen att vidta åtgärder på flera olika samhällsområden för att avskaffa diskriminering av kvinnor i alla dess former. Ett grundläggande krav enligt konventionen är att kon- ventionsstaterna skall införa principen om jämställdhet mellan kvinnor och män i sina rättssystem. Detta innebär bl.a. att staterna skall upphäva alla författningar som kan innebära diskriminering av kvinnor och införa lagstiftning som förbjuder sådan diskriminering. skall vidare se till att det finns domstolar eller andra institutioner som kan säkerställa ett effektivt skydd mot diskriminering. ventionsstaterna vidta andra lämpliga åtgärder på bl.a. de politiska, so- ciala, ekonomiska och kulturella områdena för att säkerställa jämställdhet Konventionsstaterna skall rapportera till den som har till uppgift att övervaka överlevnaden av bestäm- melserna i konventionen (kommittén) vilka åtgärder som vidtagits på det nationella planet för att leva upp till konventionens bestämmelser. 2005 var 180 länder FN:s medlemsstater parter Regeringens nästa rapport skall överlämnas till FN Ett tilläggsprotokoll till konventionen antogs av FN 1999 och ratifice- rades av 2003 (prop. 2002/03:19). Genom protokollet ges en möjlighet för enskilda individer eller grupper av individer att göra en framställan om kränkning av de rättigheter som nämns i konventionen till kommittén (artikel 2). Enligt protokollet kan också denna kommitté ges möjlighet att på eget initiativ undersöka påstådda kränkningar av de rät- tigheter som anges i konventionen (artikel 8). länder parter till protokollet. behandlat två fall enligt artikel 2 och ett fall enligt artikel 8. Genomförandet av åtagandena vid fortsätter att vidta åtgärder för att genomföra åtaganden enligt handlingsplanen från FN:s fjärde kvinnokonferens i . tiska områdena som tas upp i handlingsplanen ligger väl i linje med re- kommer att fortsätta att aktivt arbeta med att integrera ett könsperspektiv och främja jämställdhet i det Vidare kommer agera på olika sätt för att stärka genomförandet av mänskliga rättigheter för både kvinnor och män på det globala planet. En översyn av nordiska ministerrådets organisation har resulterat i att tidigare 18 ministerråd nu har reducerats till 11 ministerråd. bedöms ha så stor strategisk betydelse att det även fortsättningsvis har Samarbetet inom jämställdhetsområdet utgår ifrån ett program för det nordiska jämställdhetssamarbetet för åren 20062010. pletteras med årliga handlingsplaner. Samarbetsprogrammet ligger i linje med den svenska jämställdhetspolitiken. , som grundades efter , har för närva- rande 46 medlemsstater. Organisationen har en central uppgift när det gäller att främja respekt för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer och därmed också för att förebygga väpnade kon- flikter. För medlemskap i krävs en lagstiftning som garante- rar Mänskliga Rättigheter. för jämställdhet (CDEG) har till uppgift främja jämställdhetsfrågorna inom verksamhetsområde. CDEG sammanträder två gånger per kalenderår. De frågor som diskute- ras vid CDEG:s möten förbereds av en byrå bestående av 7 av medlems- staternas representanter. har ingått i byrån . Vid jämställdhetsministrarnas möte i , antogs ett handlingsprogram som slog fast att arbetet framöver skulle inriktas på in- satser inom tre huvudområden: Att verka för att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter, friheter och skyldigheter, att förebygga och motarbeta våld mot kvinnor och handel med människor samt att ut- veckla jämställdhetsintegrering inom och på nationell nivå. Utbildningspolitik (PO 25) I all utbildningsverksamhet skall kvinnors och mäns lika rätt och möjlig- het aktivt och medvetet främjas och traditionella könsmönster motverkas. På alla nivåer i utbildningssystemet måste jämställdhetsarbetet intensifie- ras och effektiviseras för att bryta maktstrukturer som inte är jämställda och förhindra könssegregering. Behovet av ledarskap med ett genusperspektiv den statliga rektorsutbildningen