prop · GT03139 · 2006-03-20 00:00:00 — Stora investeringar i olika former av IT-stöd har inte heller kombine- rats med motsvarande satsningar på kompetensutveckling och utbildning av användarna, vilket inneburit att vårdpersonalen inte alltid kunnat till- godogöra sig de avsedda nyttoeffekterna. Även satsningarna på IT-stöd för nätbaserad kompetensutveckling och utbildning (e-lärande) ligger efter satsningar på övriga IT-stöd för vårdverksamheten. Den IT-infra- struktur som utvecklas för vården bör i större utsträckning också kunna användas för e-lärande. Vård och omsorg är kompetenskrävande verk- samheter och kunskaperna måste kontinuerligt förnyas. 3.3.3IT-stöden har inte gett avsedda effekter IT-användningen i vården har gett en rad positiva effekter, men förväntningarna har sällan helt infriats. Kostnaderna för införande och drift har dessutom ofta blivit högre än vad som beräknats. Det finns en rad skäl till detta som inte är unika för vården. Ett skäl är att man under- skattat svårigheterna och kostnaderna för att införa IT på sätt som leder till avsedda förbättringar i verksamheten. Ett annat skäl är att man har använt de enskilda IT-stöden alltför begränsat. Begränsningarna och bristerna i dagens IT-stöd kan i korthet beskrivas på följande sätt. 1.IT-användningen varierar mellan landstingen och kommunerna och infrastrukturen är i regel ojämnt utbyggd inom verksamheterna. Detta innebär att IT-stöden på olika vård- och omsorgsenheter ofta a.har svårt att utbyta information med varandra, b.inte är utformade så att de enkelt kan kompletteras med nya funktioner, som beslutsstöd i olika behandlingssituationer, c.har svårt att rapportera uppgifter till ekonomi- och styrsyste- men på utförar- och huvudmannanivåerna och till nationella register av olika slag (till exempel hälsodataregister och kva- litetsregister), d.inte har tillräckligt fastställda gemensamma användargräns- snitt, vilket försvårar för personalen att använda dem, e.inte är tekniskt uppbyggda för en kostnadseffektiv drift och förvaltning. 2.Patienterna saknar möjligheter att själva på ett enkelt sätt kunna läsa den samlade informationen som noterats om dem inom vård och om- sorg. De har vidare begränsade möjligheter att få service och enklare vård med hjälp av elektronisk kommunikation. IT i ett nytt strategiskt verksamhetsperspektiv Det behövs ett nytt synsätt Mycket behöver göras för att förbättra IT-användningen i vården. pelvis behöver beslutsunderlagen och beslutsgången förbättras när nya IT-stöd ska införas eller förändras. Förbättringar kan också göras i driften Skr. 2005/06:139 och förvaltningen av dessa stöd. Sådana förbättringar är angelägna men de räcker inte för att den svenska vården ska utvecklas och förbättras. Det behövs i stället ett nytt grundläggande synsätt på IT-stöden i vården ett strategiskt verksamhetsperspektiv. 3.4.2Modern IT skapar nya förutsättningar Modern IT skapar tekniska förutsättningar att utföra, organisera och samordna vården och den kliniska forskningen på ett sätt som var otänkbart eller åtminstone omöjligt att förverkliga rent praktiskt till rimliga kostnader. De nya förutsättningarna kan beskrivas dels ur med- borgarnas, dels ur de vårdansvarigas perspektiv. Medborgarna och patienterna kommer att få allt bättre möjligheter att påverka och ta aktiv del i den vård som ges, framför allt genom att deras valmöjligheter ökar. De har en rad berättigade krav på vården som i sin tur ställer krav på tillgång till information. Med hjälp av IT kan dessa krav tillgodoses i en betydligt högre utsträckning. Grundläggande och självklara krav är enkla sätt att hitta och ta kontakt med vårdenheter av skilda slag samt kunna följa sin egen vård, exempelvis status för en remiss, information om olika vårdbehov, symtom, sjukdomar och behandling. information om olika möjligheter till vård samt olika tjänsters kvalitet och resultat, valmöjligheter inom vården, exempelvis information om vårdgarantins innebörd, enkel tillgång till information som registrerats, som exempelvis dia- gnos, provresultat, insatta åtgärder och ordinerade läkemedel, samt information om patienträttigheter i samband med vård och behandling. Vårdansvariga på alla nivåer kan dra fördel av IT på följande sätt. Information som registreras på ett ställe i vården kan tekniskt enkelt göras tillgänglig på alla andra ställen där informationen behövs, oberoende av tid . Kommunikation mellan patienterna och vården kan i många situationer ske elektroniskt, till exempel via webbgränssnitt och sä- ker e-post. Vårdgivare, vårdenheter, patienter och närstående kan kommunicera med varandra på nya sätt, exempelvis via videokonferenser och an- nan informationsföring. Så sker på flera platser när äldre pati- enter skrivs ut från sjukhus för fortsatt vård i hemmet. Kvalificerad medicinsk expertis kan anlitas på distans. De IT-stöd som används för dokumentation och administration i den kliniska vården kan kompletteras med en rad olika former av kun- skaps- och beslutsstöd. Information som registreras för vård och behandling kan på olika sätt utnyttjas för styrning och uppföljning samt för forskning, ut- veckling och kvalitetssäkring. Det sker ofta via särskilda register och databaser. Kompetensutveckling och fortbildning kan organiseras och genom- Skr. föras nätbaserat genom e-lärande och i mer flexibla och individ- Effektiva och samverkande IT-stöd kan bidra till att minska vårdperso- nalens tid för administrativt arbete och öka tiden för patientmöten. De kan vidare minska antalet felaktiga eller olämpliga behandlingar, exem- pelvis vid läkemedelsordinationer. Med IT-stöd kan även patienternas delaktighet i och tillgänglighet till vården förbättras. 3.4.3De nya förutsättningarnas innebörd och konsekvenser Var för sig betyder de nya förutsättningarna inte så mycket. Många av förutsättningarna har funnits länge, ofta med tekniska och kostnadsmäs- siga begränsningar. Tillsammans skapar de däremot en helt ny situation som bör leda till en genomgripande omprövning av vårdens organisation och arbetssätt samt av förhållandet till patienterna. Om IT-användningen även i fortsättningen hanteras på det begränsade sätt som skett kommer olika IT-stöd att införas var sig och med bristande samordning. Detta kommer säkerligen att medföra en rad posi- tiva effekter för de verksamheter som de används i, men det kommer inte att ge de nyttoeffekter för den enskilde, samhället och vården i stort som skulle kunna vara möjliga. För att uppnå detta krävs ett annat synsätt på den framtida IT-användningen. Ledningen hos huvudmännen måste ta ställning till hur den vill att vården ska fungera och hur för- hållandet ska vara till patienterna. Det handlar ytterst om att sätta in den fortsatta IT-utbyggnaden i ett strategiskt verksamhetsperspektiv på den önskvärda utvecklingen av vården. kan detta även leda till en god miljö för forskning och utveck- ling, där förutsättningarna för utveckling av avancerade produkter inom IT och medicinteknik för vård och omsorg ökar. Därigenom skapas också bättre exportmöjligheter för företag verksamma i . Ett strategiskt verksamhetsperspektiv på IT-användningen innebär inte att vi måste ta ställning till alla frågor på en gång. Det är i första hand angeläget att 1.förstärka medborgarnas och patienternas ställning och inflytande, 2.ge vård utan hinder av verksamhetsmässiga och administrativa gränser och geografiska avstånd, 3.ge vårdpersonalen användarvänliga kvalitets- och kompetens- höjande arbetsredskap, 4.sträva efter god resurshushållning och ekonomisk effektivitet i verksamheten, samt att 5.ge goda förutsättningar för IT-användningen i vården. Huvudpunkterna i ett strategiskt Som framgått i föregående avsnitt behöver sektorns aktörer gemensamt ta ställning till fem grundläggande och strategiska frågor för vårdens fortsatta utveckling, effektivisering och förnyelse. Ställningstagandena i dessa fem frågor får direkta konsekvenser för den fortsatta IT- användningen i vården. 1 Förstärka medborgarnas och patienternas ställning och inflytande Medborgarnas och patienternas ställning och inflytande i vården har för- stärkts, vilket avspeglas både i allmänna värderingar och i lagstiftningen. I detta ingår att patienter och deras närstående nu har bättre tillgång till information om vården. De praktiska förutsättningarna för att kontakta och påverka vården har också förbättrats, och har därigenom ökat del- aktigheten i vården. Denna förstärkning av patienternas inflytande ska fortsätta och kommer att få direkta konsekvenser för utformningen av IT- stöden i vården och för patienternas och deras närståendes tillgång på information av olika slag. 2 Ge vård utan hinder av verksamhetsmässiga och administrativa gränser samt geografiska avstånd Det finns en rad faktorer som gör det allt viktigare att vården fungerar utan hinder av verksamhetsmässiga och administrativa gränser och geo- grafiska avstånd, både nationellt och vid vistelse i ett annat EU-land. De största vårdbehoven har starkt lokal karaktär, främst vården av äldre och psykiskt sjuka. Ansvaret för dessa verksamheter delas av landstingen och kommunerna och förutsätter ett nära samarbete. Rörligheten i befolkningen ökar i samband med studier, byte av arbete, bostadsort eller olika sommar- och vinterboende. Detta gör det angeläget att vården kan fungera utan avbrott även när människor flyttar eller bor på flera ställen. Andra skäl för att vården måste kunna fungera över grän- ser av olika slag är att många typer av vård måste koncentreras till ett begränsat antal vårdenheter, i extremfallet till en plats i landet. Vidare har patienternas rätt och möjligheter att välja vård på annan ort varit jämförelsevis stora och har ytterligare förbättrats sedan det fria vårdvalet infördes . Den införda vårdgarantin kan komma att öka rörligheten inom vården än mer. 3 Ge vårdpersonalen effektiva kvalitets- och kompetenshöjande arbetsredskap IT i den svenska vården utnyttjas ojämnt, och används totalt sett jäm- förelsevis lite. Det finns därför behov av en jämn tillgång till välfunge- rande och effektiva IT-stöd. De IT-stöd som finns ska vara användarvänliga och förenkla de var- dagliga rutinerna för vårdpersonalen. Helst ska alla IT-stöd kunna hante- ras med samma användargränssnitt och ha gemensamma funktioner för inloggning, säkerhet och kommunikation. På detta område finns behov av förbättringar och samarbete i vården. Det finns stora möjligheter att förbättra tillgängligheten och servicen i vården med hjälp av IT. Det finns vidare stora möjligheter att med hjälp av olika kunskapsbaserade expert- och beslutsstödssystem förstärka per- sonalens kompetens och därmed vårdens kvalitet. Bland annat kan risken för felaktig eller olämplig behandlig, exempelvis felaktig läkemedels- ordination, därigenom minskas. Denna utveckling har just börjat. Natio- nellt samarbete krävs för att den bästa expertisen ska kunna anlitas. 4 Sträva efter god resurshushållning och ekonomisk effektivitet i verksamheten IT används för planering, styrning och uppföljning av vår- dens verksamhet. Det är självfallet viktigt att IT-stöden för dessa upp- gifter fortlöpande utvecklas och förbättras. Det är vidare angeläget att med hjälp av IT förkorta väntetider och samordna vården för patienterna samt minska det administrativa arbetet för personalen. IT erbjuder också en rad möjligheter till förbättrad resurshushållning i ett strategiskt perspektiv. En är att köpa kvalificerade tjänster via elek- tronisk kommunikation, till exempel för diagnostik inom radiologi och laboratoriemedicin. En annan möjlighet är att kvalificerad personal kan utnyttjas mer effektivt genom att professionella nätverk skapas. Det är tekniskt möjligt att exempelvis samordna jourtjänstgöringen för per- sonal inom en rad specialiteter inom , i sjukvårdsregionerna och på nationell nivå. Möjligheterna att på dessa sätt effektivisera användningen av kvalifice- rade och ofta knappa resurser växer snabbt. De förutsätter i många fall samarbete mellan flera huvudmän eller samarbete på nationell och inter- nationell nivå. 5 Skapa goda förutsättningar för IT i vården Användningen och utbyggnaden av IT i vården försvåras av en rad gene- rella problem och brister i förutsättningarna för att använda IT på ett effektivt sätt. Dessa problem och brister kan i regel hänföras till tre om- råden: behov av lagändringar, krav på att informationen (termer och be- grepp) ska vara entydigt definierad samt behov av bättre teknisk infra- struktur för IT. För att mer generellt skapa goda förutsättningar för IT i vården behöver vi därför harmonisera lagar och andra regler med en ökad IT-användning med bevarat integritetsskydd, skapa en nationell informationsstruktur för vården, samt vidareutveckla den nationella tekniska infrastrukturen i vården för att skapa en säker elektronisk kommunikation, både mellan olika vårdenheter och vid användning av avancerade medicintekniska produkter. Sektorns alla aktörer måste samarbeta I den svenska vården ligger ansvaret för beslut om investeringar i nya IT- stöd på huvudmännen, det vill säga landstingen och kommunerna eller de privata vårdutförare som huvudmännen anlitar. Det strategiska verksam- hetsperspektivet på IT-användningen i vården förutsätter därför en bred samverkan mellan sektorns samtliga aktörer. Det är avgörande att huvudmännen och staten har en gemensam syn på de strategiska IT-frå- gorna. Även andra aktörer medverkar i patientens vård och måste delta i framtagandet och användningen av effektiva och samverkande IT-stöd. De fem huvudpunkterna i det strategiska verksamhetsperspektivet på IT-användningen i vården ska inte ändra grunddragen i det decentrali- serade svenska vårdsystemet. Men för att det svenska vårdsystemet ska kunna utvecklas och förbättras är det nödvändigt med ett samarbete i en rad IT-frågor. Därmed kan vårdens resurser utnyttjas på ett mer effektivt och ansvarsfullt sätt med bibehållen ansvarsfördelning för kommuner och landsting. Ledning, samordning och samarbete på nationell 3.7.1Övergripande nationell ledning och samordning Det framtida IT-stödet måste samordnas nationellt och kräver en gemen- sam teknisk infrastruktur. IT-användningen kommer därför att behöva ledas, samordnas och följas upp på nationell nivå. Denna uppgift ligger på den nationella ledningsgruppen för IT i vård och om- sorg som utarbetat den nationella IT-strategin. 3.7.2 Samarbete på nationell nivå Den nationella IT-strategin ställer krav på att aktörerna inom sektorn samarbetar om flera frågor på nationell nivå. Det gäller både att skapa grundläggande förutsättningar för IT (harmonisera lagar och andra regler, skapa en informationsstruktur och en teknisk infrastruktur) och att ta fram tillämpningsinriktade IT-stöd för vanliga uppgifter och funktioner i vård och omsorg. Det finns även andra skäl för samarbete på nationell nivå. gaste är behovet av samarbete för att hålla kostnaderna under kontroll. Det finns vidare behov av ett varierat utbud av ändamålsenliga fortbild- ningar för olika yrkesgrupper och befattningshavare i vården. Samarbetet på nationell nivå motiveras av en rad olika skäl. ligen gäller de ofta samma förhållanden, men ibland med skillnader i detaljer, omfattning och tidsplanering. Detta förhållande försvårar en beräkning och fördelning av kostnaderna för det arbete på nationell nivå som följer enbart som ett resultat av IT-strategin. Samarbetet mellan sektorns aktörer måste struktureras, konkretiseras och inordnas i ett handlingsprogram. Huvudmännen måste enas om finansieringen av det gemensamma arbetet och peka ut organisationer som ges i uppdrag att planera och genomföra detta. Vården i ett EU-perspektiv Människors rörlighet över nationsgränser ökar. Allt fler arbetar helt eller delvis i andra länder än där de är medborgare. Unga studerar ofta utom- lands, många åker utomlands som turister och pensionärer bor utomlands . Om ett EU-land inte kan tillgodose angelägna vårdbehov i rimlig tid har EU-medborgare rätt att få sådan vård i ett an- nat EU-land. Detta innebär att vården måste fungera utan hinder av na- gränser, både vid akut och planerad vård. För och öv- riga medlemsstaters del kommer behoven av en ökad samverkan att växa. En av de viktigaste aspekterna för EU-samarbetet på hälso- och sjuk- vårdsområdet är att trygga patientsäkerheten när en medborgare söker vård i ett annat EU-land. Detta innebär bland annat att relevant information ska kunna göras tillgänglig elektroniskt vid vård och behandling i en annan medlemsstat. Skillnader mellan landstingens och kommunernas IT-användning för- svårar ett fungerande informationsutbyte med vårdenheter i övriga med- lemsstater. Dessa skillnader kommer att bli ett viktigt argument för na- tionell samordning av IT-användningen i den svenska vården. Den nationella IT-strategins betydelse för 3.8.1Den nationella IT-strategins innebörd i korthet Den nationella IT-strategin för vård och omsorg innebär att huvudmän- nen, det vill säga landstingen, kommunerna och privata vårdgivare, för- utsätts 1.ta gemensam ställning till de fem verksamhetsfrågor som har strate- gisk betydelse för vårdens utveckling, effektivisering och förnyelse, samt 2.ställa sig bakom att ett antal viktiga frågor om IT-användningen i vården måste hanteras och lösas gemensamt på nationell nivå. I detta ingår att landstingen och kommunerna förklarar sig beredda att medverka till finansieringen av det arbete som ska ske på nationell nivå. Arbetets omfattning, finansiering samt formerna för beslut kommer att bli föremål för ytterligare diskussioner och övervägan- den mellan ovan angivna aktörer . 3.8.2Den nationella IT-strategins betydelse för huvudmännens verksamhets- och IT-strategi De stora kraven på utveckling, effektivisering och patientanpassning av vården kommer att tvinga samtliga huvudmän att genomföra föränd- ringar på en rad områden. Huvudmännen har därför stor nytta av att for- mulera en lokal strategi för verksamheten, som ger vägledning i föränd- ringsarbetet och sätter in åtgärderna i ett större perspektiv. IT är en viktig del i många av de verksamhetsförändringar som kom- mer att behöva genomföras. Alla huvudmän behöver därför en strategi Detta är nödvändigt för att de olika IT-stöden ska kunna anpassas till patienternas behov och kunna samverka med var- Skr. 2005/06:139 andra. En IT-strategi behövs också för att kostnaderna för IT-stödens införande, drift och förvaltning ska kunna hållas under kontroll. En naturlig fråga i sammanhanget blir därför på vilka sätt huvudmän- nens lokala IT-strategier kommer att påverkas av den nationella IT-stra- tegin. Den nationella IT-strategin behandlar sådana aspekter på IT-an- vändningen som en enskild huvudman inte kan eller bör besluta om var för sig; det vill säga sådana aspekter som måste hanteras och fastställas på nationell nivå för att IT-användningen ska fungera effektivt i ett stra- tegiskt verksamhetsperspektiv på vården. Det innebär att huvudmännen förutsätts inarbeta den nationella IT-strategin i den egna IT-strategin. Den nationella IT-strategin syftar således till att underlätta huvudmän- nens eget arbete. Insatsområden för samarbete och samordning på nationell nivå Struktur för arbetet på nationell nivå En ökad användning av IT inom olika verksamhetsområden kräver inte bara beskrivning av hur IT kan användas inom de berörda områdena. Det krävs även en rad andra åtgärder för att de ska kunna genomföras. Detta gäller i hög grad inom vård och omsorg, där starkt integritetskänsliga uppgifter om enskilda individer hanteras i en decentraliserad verksamhet där ansvaret är fördelat på ett stort antal huvudmän. För att IT-användningen ska få avsedda effekter krävs omfattande satsningar på utbildning och kompetensutveckling i hälso- och sjuk- vårdsinformatik och medicinteknik, det vill säga tillämpningar av infor- mationstekniken inom vården. Utbildningsinsatser krävs för vårdpersonal på olika nivåer, för kravställare och beställare på ledningsnivå samt för de som ska utveckla och införa IT-systemen. Vården använder en stor del av samhällets resurser och IT är ett allt viktigare verktyg för en rad olika ändamål i vården. Det är därför ange- läget med fristående och förutsättningslös forskning och andra djup- lodande studier av IT-användningen i vården, dess förutsättningar och effekter i olika avseenden. En ökad användning av IT kräver förbättringar av de grundläggande förutsättningarna i form av enhetlig informationsstruktur, utbyggd tek- nisk infrastruktur för IT samt ändringar i lagstiftningen. Åtgärder inom dessa områden innebär avsevärda fördelar för alla former av IT-stöd. Det krävs också en rad förbättringar av de IT-stöd som används i vårdarbetet och i kommunikationen mellan patienterna och vården. Behoven av för- bättringar har strukturerats i sex insatsområden som beskriver vad som måste göras för att förverkliga IT-strategins intentioner. Det är angeläget att alla landsting, kommuner, privata vårdgivare och andra aktörer inom sektorn medverkar i det nationella samarbetet inom samtliga insatsom- råden. Utbildnings- och forskningsinsatser är angelägna inom alla om- råden. De sex insatsområdena är: 1.Harmonisera lagar och regelverk med en ökad IT-användning. 2.Skapa en gemensam informationsstruktur. 3.Skapa en gemensam teknisk infrastruktur. 4.Skapa förutsättningar för samverkande och verksamhetsstödjande IT-system. 5.Möjliggöra åtkomst till information över organisationsgränser. 6.Göra information och tjänster lättillgängliga för medborgarna. Det saknas en av alla känd och accepterad beskrivning av vårdens olika processer och informationsflöden som kan ligga till grund för en samordnad utveckling och användning av IT-stödet. Beskriv- ningen måste tas fram på en nivå som gör det möjligt att urskilja och till- föra nya IT-stöd som komplement till de befintliga. Huvuddelen av detta arbete faller inom insatsområde 4. Den nationella ledningsgruppen kom- mer att överväga formerna för en insats på detta område. Det är viktigt att de svenska process- och informationsmodellerna så långt möjligt föl- jer de principer och modeller som finns och övervägs inom EU och det internationella standardiseringsarbetet. En bättre samverkan mellan vårdens IT-stöd kräver samordnade åtgär- Skr. 2005/06:139 der på flera nivåer. I bilden åskådliggörs dessa nivåer samt hur de för- håller sig till varandra. Åtgärderna på varje nivå är samlade i sex in- satsområden. På den översta nivån behöver medborgare och patienter någon form av ingång (portal) via Internet för att komma åt information och tjänster. Vårdpersonalen behöver en samlad ingång till alla infor- mationssystem och processtöd som används i det dagliga arbetet. För att dessa verktyg ska kunna användas och fungera tillsammans behövs ett antal infrastrukturella stödtjänster, som exempelvis säkerhetssystem. Standarder och regelverk fungerar som en grundläggande stödstruktur för alla IT-stöd. 4.2.1Harmonisera lagar och regelverk med en ökad IT- användning IT-stödet i vård och omsorg måste följa gällande lagar och regelverk. Men ett av hindren för en ändamålsenlig IT-användning har varit att la- gar och regelverk inte alltid har utvecklats i takt med medborgarnas och verksamhetens behov. Alltsedan datorer började införas i vården har därför en fortlöpande lagöversyn pågått med syfte att harmonisera lagar och regelverk dels med nya förhållanden i samhället, dels med en ökad och mer avancerad användning av IT och annan ny teknik. Den största och mest uppmärksammade frågan på det rättsliga området har gällt nödvändigheten att förhindra otillbörligt intrång eller risker för intrång i patienternas personliga integritet. Det finns en rad bestämmelser för sekretess- och integritetsskyddet, som exempelvis övergripande vårdlagar, till exempel hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL och lagen (1998:531)om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, LYHS,