prop · GT03135 · 2006-03-15 00:00:00 — Aktiebolagslagen innehåller ingen uttrycklig bestämmelse om att intyget skall vara undertecknat men i begreppet intyg torde ändå ligga ett underförstått krav på undertecknande. Något författningskrav på att intyget skall undertecknas av två personer finns inte utan det följer av etablerad bankpraxis. Intyget ges in i original till . Enligt 1 kap. 13 § aktiebolagslagen får en handling, som enligt aktiebolagslagen skall vara undertecknad, undertecknas med avancerad elektronisk signatur. och har varit inne på ligger det nära till hands att tolka bestämmelsen i 1 kap. 13 § aktiebolagslagen på det sättet att den även omfattar handlingar enligt aktiebolagslagen för vilka gäller implicit krav på underskrift, t.ex. intyg, och att sådana handlingar alltså alltid får undertecknas med avancerad elektronisk signatur. För att undanröja den oklarhet som kan råda om detta, föreslår vi att det tydliggörs i 1 kap. 13 § aktiebolagslagen att bestämmelsen omfattar alla handlingar enligt aktiebolagslagen som skall vara undertecknade. Det innebär att ett intyg av ett kreditinstitut får undertecknas med avancerad elektronisk signatur. Ett intyg som har undertecknats med en sådan signatur bör kunna vidarebefordras av bolaget till eller ges in av kreditinstitutet direkt till . Ett revisorsyttrande avseende apportegendom kan undertecknas med en avancerad elektronisk signatur (se 1 kap. 13 § aktiebolagslagen jämförd med 2 kap. 19 § och 13 kap. 23 § aktiebolagslagen). Ett revisorsyttrande som har undertecknats med en sådan signatur bör, på samma sätt som andra handlingar som har undertecknats enligt 1 kap. 13 § aktiebolagslagen, kunna ges in elektroniskt till . Vi avser att bemyndiga att meddela föreskrifter om ingivning av bankintyg och revisorsintyg som har upprättats elektroniskt. De intygsgivare och revisorer som det här är fråga om banker och andra kreditinstitut samt auktoriserade och godkända revisorer bör, i vart fall , ha goda förutsättningar att upprätta intygen och yttrandena elektroniskt och signera dem med en avancerad elektronisk signatur. Trots detta torde intyg och yttranden av dessa slag även ofta upprättas i pappersform. En särskild fråga är därför om det bör införas någon möjlighet att även ge in intygen och yttrandena till som elektroniska kopior. Uppgiften om att aktierna har betalats i pengar eller genom apportegendom är av grundläggande betydelse från borgenärssynpunkt, eftersom bolagets kapitalbas består av aktiekapitalet och stiftarna och aktieägarna personligen inte är betalningsansvariga för bolagets förpliktelser. Det är därför av synnerlig vikt att uppgiften om betalning i pengar respektive apportegendom är korrekt. I promemorian diskuteras som alternativ att låta intyg och revisorsyttranden ges in som elektroniska kopior vars överensstämmelse med originalet är bestyrkt av företrädare för bolaget eller av någon annan, t.ex. bolagets revisor. Båda dessa alternativ är dock förenade med nackdelar. Bland annat är en ordning som innebär att någon utanför bolagets sfär skall bestyrka handlingarna omständlig. 2005/06:135 33 Mot denna bakgrund bör det inte införas någon möjlighet att ge in intygen och revisorsyttrandena som elektroniska kopior. Övriga bolagsexterna handlingar Utgångspunkten bör enligt vår mening vara att övriga bolagsexterna handlingar som skall fogas till en registreringsanmälan skall behandlas enligt samma principer som bolagsinterna handlingar. Det innebär att, om handlingen har upprättats i pappersform, det bör vara möjligt att t.ex. skanna in handlingen och sända den elektroniska kopian till . Om handlingen har undertecknats med en elektronisk signatur som uppfyller godtagbara krav, bör den kunna ges in till i sin elektroniska form. Vi avser att, på motsvarande sätt som angetts ovan beträffande bolagsinterna handlingar, bemyndiga att meddela närmare föreskrifter om den elektroniska ingivningen. För ett slag av handling bör det dock göras avsteg från denna ordning. Det gäller sådana intyg från auktoriserad eller godkänd revisor, som skall upprättas vid fusion eller delning av aktiebolag, om att det överlåtande bolagets tillgångar har överlämnats till det övertagande bolaget. Intyg av dessa slag skall ges in vid registrering av fusionen eller delningen (se 23 kap. 25 § aktiebolagslagen och 24 kap. 27 § aktiebolagslagen). Som nämnts har auktoriserade och godkända revisorer i varje fall goda förutsättningar att upprätta intygen elektroniskt och signera dem med elektroniska signaturer. Det är av vikt att uppgifterna i intygen inte kan ifrågasätts. Vi anser därför att intygen även fortsättningsvis bör få ges in enbart i original. Om intyget har upprättats i form av en elektronisk handling som signerats med avancerad elektronisk signatur, bör alltså det elektroniska dokumentet få ges in till . Det bör däremot inte vara möjligt att ge in en kopia av intyget. 5.3 Ansökningsärenden Regeringens bedömning: Om en ansökan ges in elektroniskt till , bör den undertecknas med en elektronisk signatur. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (se promemorian s. 38 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte framfört några invändningar mot bedömningen. Bakgrund: handlägger, förutom de tidigare behandlade registreringsärendena (jfr ovan avsnitt 5.2), även vissa ansökningsärenden enligt aktiebolagslagen. Bland annat handlägger verket ärenden om dispens från behörighetskrav för stiftare (se 2 kap. 1 § tredje stycket), dispens från bosättningskravet för styrelseledamöter m.fl. (se 8 kap. 9, 30 och 37 §§) och dispens från kravet att anlita auktoriserad revisor (se 9 kap. 15 §). prövar vidare ärenden om tillstånd att verkställa beslut om minskning av aktiekapitalet eller reservfonden och tillstånd till vinstutdelning efter beslut om minskning av aktiekapitalet (se 20 kap. 23, 30, 33 och 35 §§). Verket handhar också ärenden om tillstånd 2005/06:135 34 att verkställa fusions- eller delningsplan (se 23 kap. 20 § och 24 kap. 22 §) samt, i vissa fall, ärenden om tvångslikvidation (se 25 kap. 11 §). Ansökningar i de nämnda ärendena skrivs under av behörig företrädare för bolaget eller, såvitt gäller ansökningar om tvångslikvidation, av sökande eller dennes företrädare och skickas till verket i pappersform. Till ansökningarna skall fogas handlingar av olika slag. Skälen för regeringens bedömning: Vi har tidigare förordat att det skall införas möjlighet att ge in ansökningar enligt aktiebolagslagen elektroniskt till (se avsnitt 5.1). Detta bör gälla även om ansökan ges in av någon annan än bolaget. Det är lämpligt att reglerna om elektronisk ingivning av ansökningsärenden utformas på liknande sätt som när det gäller anmälningsärenden. Enligt vår mening bör alltså en ansökan som lämnas elektroniskt, på samma sätt som en registreringsanmälan som lämnas elektroniskt, undertecknas med en elektronisk signatur (se ovan avsnitt 5.2.2). De föreskrifter om kraven på den elektroniska signaturen, som vi avser att bemyndiga att meddela, kommer att omfatta även ingivning i dessa ärenden. Principerna för ingivning av handlingar som skall fogas till en ansökan bör vara desamma som för ingivning av handlingar som skall fogas till en registreringsanmälan. Vi avser att bemyndiga att meddela föreskrifter om ingivningen av handlingar som skall bifogas en ansökan. 5.4 Straffansvar vid oriktigt bestyrkande, m.m. Regeringens förslag: Den som lämnar en osann uppgift i ett intyg eller någon annan urkund enligt aktiebolagslagen och som upprättas i elektronisk form eller som lämnar ett oriktigt bestyrkande av att en elektronisk handling överensstämmelser med originalet, skall, om åtgärden innebär fara i bevishänseende, dömas till böter eller fängelse eller, om brottet är att anse som grovt, till fängelse i högst . Den som lämnar en osann uppgift eller förtiger sanningen i en försäkran som enligt aktiebolagsförordningen skall lämnas på heder och samvete och som upprättas i elektronisk form, skall, om åtgärden innebär fara i bevishänseende, dömas till böter eller fängelse eller, om brottet är att anse som grovt, till fängelse i högst . Sker gärningen av grov oaktsamhet, skall dömas till böter eller fängelse . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 40 f.). Remissinstanserna: och har ansett att de föreslagna reglerna skall vara subsidiära i förhållande till regler. Remissinstanserna har i övrigt tillstyrkt förslaget eller inte framfört några invändningar mot det. Skälen för regeringens förslag: Aktiebolagslagen innehåller bestämmelser om att intyg om vissa förhållanden skall lämnas (se t.ex. 2 kap. 23 § första stycket 3 aktiebolagslagen). Aktiebolagsförordningen innehåller bestämmelser om att vissa uppgifter skall lämnas på heder och Prop. 2005/06:135 35 samvete (se t.ex. 1 kap. 3 § tredje stycket aktiebolagsförordningen) och att kopior skall vara bestyrkta (se 4 kap. 3 §). Om någon lämnar en osann uppgift i ett intyg eller en annan urkund eller osann uppgift på heder och samvete, kan ansvar enligt regler om osant intygande respektive osann försäkran komma i fråga (se 15 kap. 10 och 11 §§ ). I det ovan beskrivna systemet för elektronisk ingivning till kommer intyg och försäkringar på heder och samvete att kunna undertecknas med en elektronisk signatur (se ovan avsnitt 5.2.3 och 5.3). En handling som ges in som en elektronisk kopia till skall bestyrkas med en elektronisk signatur. Bolagsinterna handlingar som med stöd av 1 kap. 13 § aktiebolagslagen har upprättats elektroniskt skall kunna ges in elektroniskt till utan att vara bestyrkta, eftersom de är att se som originalhandlingar (se ovan avsnitt 5.2.3). För att undvika missbruk bör nu nämnda handlingar omfattas av ett straffrättsligt ansvar. Rättsläget beträffande förfalsknings- och sanningsbrott som sker genom användning av elektroniska handlingar anses oklart. Det har i olika sammanhang ifrågasatts bl.a. i vilken utsträckning en elektronisk handling kan ha urkundsstatus eller om uppgifter i en sådan handling kan anses vara lämnade i skriftlig form i den mening som avser. Det går därför inte att säkert säga att en manipulation avseende t.ex. en inskannad handling eller en osann uppgift på heder och samvete som har lämnats elektroniskt omfattas av regler. tillsattes en utredning som skall se över vissa av bestämmelserna i 14 och 15 kap. ur ett IT-perspektiv (se dir. 2005:68). I avvaktan på att den utredningen redovisar sina förslag och eventuella författningsändringar med anledning av utredningens överväganden genomförs, har det på olika områden införts eller föreslagits särskilda straffbestämmelser som skall tillämpas vid elektronisk kommunikation. I 5 § lagen (2004:115) om självbetjäningstjänster via Internet inom socialförsäkringens administration finns en särskild straffbestämmelse som gäller om någon vid användning av socialförsäkringstjänstens självbetjäningstjänster lämnar en oriktig uppgift eller förtiger sanning (jfr prop. 2003/04:40 s. 43 f.). I jordabalken har införts en straffbestämmelse som avser oriktigt bestyrkande i ett inskrivningsärende av att en elektronisk kopia stämmer överens med en originalhandling (se 19 kap. 39 a § jordabalken, jfr ovan avsnitt 4.5). För att motverka missbruk föreslår vi att motsvarande regler införs i fråga om elektronisk ingivning till . Regler om straffansvar bör alltså införas för dels osann uppgift i ett sådant intyg eller sådan annan urkund enligt aktiebolagslagen som upprättas i elektronisk form, dels oriktigt bestyrkande av att en elektronisk handling stämmer överens med originalet, dels osann uppgift eller förtigande av sanningen i en försäkran som lämnas på heder och samvete och som upprättas i elektronisk form. En förutsättning för straffansvar bör vara att åtgärden innebär fara i bevishänseende. Straffbestämmelserna bör utformas med reglerna i som förebild. När det gäller osann uppgift i intyg eller annan urkund och oriktigt bestyrkande bör således endast uppsåtliga gärningar straffbeläggas (jfr 15 kap. 11 § ). Straffet bör vara böter eller fängelse i . 2005/06:135 36 högst eller, vid grovt brott, fängelse i högst . Samma straffskalor bör gälla för oriktig försäkran som lämnas på heder och samvete som sker uppsåtligen (jfr 15 kap. 10 § första stycket ). Även en oriktig försäkran på heder och samvete som lämnats av grov oaktsamhet bör kunna föranleda straffansvar. Straffet bör då vara böter eller fängelse (jfr 15 kap. 10 § andra stycket ). och har ansett att det bör klargöras att de nu föreslagna straffbestämmelserna skall vara subsidiära i förhållande till bestämmelser. Med hänsyn till den osäkerhet som anses råda om i vilken utsträckning en manipulation avseende t.ex. en inskannad handling kan omfattas av regler, anser vi att de föreslagna bestämmelserna inte bör göras subsidiära. Det är också den lösning som har valts för de införda reglerna om elektroniskt ansökningsförfarande i inskrivningsärenden (se prop. 2005/06:28). I samband med översynen av bestämmelserna i 14 och 15 kap. och beredningen av de förslag som kan komma att lämnas vid den översynen kan det finnas anledning att ta upp frågan på nytt. 5.5 Skadeståndsfrågor Regeringens bedömning: Bestämmelserna om statens skadeståndsansvar och andra slag av skadeståndsansvar behöver inte ändras. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (se promemorian s. 41 f.) Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte invänt mot promemorians bedömning. Skälen för regeringens bedömning Statens skadeståndsansvar En särskild fråga i samband med att ett elektroniskt ingivningsförfarande införs är om detta medför några risker för skador för sökanden eller annan. Sådana skador kan bero på t.ex. felaktig handläggning i registrerings- eller ansökningsärendet. Enligt 3 kap. 2 § skadeståndslagen (1972:207) skall staten ersätta bl.a. ren förmögenhetsskada som har vållats genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning i verksamhet för vars fullgörande staten svarar. Handläggning och beslut i registreringsärenden hos torde innefatta sådan myndighetsutövning som avses i skadeståndslagen. Bestämmelserna blir tillämpliga även när ett ärende inleds genom en elektronisk anmälan. Det skulle kunna hävdas att ett elektroniskt ingivningsförfarande kan öka risken för falsarier, eftersom kan granska namnteckningar på anmälningar och ansökningar i original, och att reglerna om statens skadeståndsansvar till följd därav borde ses över. 2005/06:135 37 bedömer dock att risken för falsarier inte kommer att öka. har endast begränsade möjligheter att kontrollera äktheten av olika namnteckningar. En förutsättning för att en anmälan eller ansökan skall få lämnas elektroniskt kommer att vara att den är undertecknad med en avancerad elektronisk signatur eller en elektronisk signatur som uppfyller vissa kriterier. Det kommer därför alltid att vara möjligt att härleda anmälan eller ansökan till den person som har gett in den. Det kan mot denna bakgrund inte antas att ett införande av ett elektroniskt ingivningsförfarande kommer att leda till ökat missbruk. Om en handling ges in elektroniskt och det har förekommit någon försummelse vid handläggning av ärendet och detta har orsakat skada för någon, kan staten bli ersättningsansvarig för skadan. Enskildas möjlighet att få ersättning av staten för fel eller försummelse vid handläggning av ett anmälningsärende synes inte förändras av att anmälan eller ansökan ges in elektroniskt. Vi bedömer således att det inte finns något behov av författningsändringar avseende statens skadeståndsansvar. Andra slag av skadeståndsansvar Som vi har uttalat i avsnitt 5.2.3 avser vi att genom förordningsändringar göra det möjligt att ge in handlingar som skall bifogas en registreringsanmälan eller ansökan som bestyrkt kopia i form av en elektronisk kopia. En förutsättning för detta skall vara att den elektroniska handlingens överensstämmelse med originalet är bestyrkt. Det går inte att utesluta att det trots kravet på bestyrkande ges in en version som inte stämmer överens med originalet. Om en oriktig version läggs till grund för beslut, kan det leda till skada för bolaget eller någon annan som förlitar sig på beslut eller uppgift i en ingiven handling. Den skada som kan uppstå är ren förmögenhetsskada. Utgångspunkten i gällande skadeståndsrätt är att ersättning för ren förmögenhetsskada kan utgå om det föreligger ett kontrakt mellan den som orsakat skadan och den skadelidande. Enligt allmänna skadeståndsbestämmelser i skadeståndslagen kan ren förmögenhetsskada ersättas även om skadan vållas genom brott (se 2 kap. 2 § skadeståndslagen). Som har nämnts föreslås i denna proposition att det införs en särskild straffbestämmelse i aktiebolagslagen som avser oriktigt bestyrkande av att den elektroniska versionen stämmer överens med originalet. Bestämmelsen medför att den som mot bättre vetande intygar att en elektronisk kopia av t.ex. ett styrelseprotokoll stämmer överens med originalet, trots att så inte är fallet, kan bli ersättningsskyldig. Den föreslagna straffbestämmelsen i aktiebolagslagen omfattar enbart uppsåtliga brott. Eftersom oriktigt bestyrkande som sker av oaktsamhet inte omfattas av straffansvaret, kommer skadestånd i dessa fall inte att kunna utdömas enligt skadeståndslagen för oriktigt bestyrkande. Det utgör dock inte någon skillnad jämfört med rättsläget , eftersom straffbestämmelsen i om osant intygande som är tillämpligt vid oriktigt bestyrkande enbart omfattar uppsåtliga brott. Intyg från kreditinstitut om betalning för aktier och revisorsyttrande om apportegendom skall ges in i original till . 2005/06:135 38 ovan beskrivna systemet för elektronisk ingivning innebär att, om dessa handlingar är upprättade i elektronisk form och undertecknade med avancerad elektronisk signatur, skall de kunna ges in i denna form till . Den elektroniska handlingen utgör då en originalhandling. Däremot skall det inte vara möjligt att ge in en bestyrt elektronisk kopia av intyget eller yttrandet. Motsvarande skall gälla även beträffande vissa andra revisorsyttranden (se avsnitt 5.2.3). Någon skillnad jämfört med den nuvarande ordningen uppstår därmed inte. I aktiebolagslagen finns särskilda bestämmelser om ersättningsansvar. Dessa bestämmelser gäller enbart för aktiebolagets funktionärer. Av dessa följer bl.a. att en stiftare, en styrelseledamot eller en verkställande direktör som när han eller hon fullgör sitt uppdrag uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar bolaget är skyldig att ersätta skadan. Detsamma gäller när skadan tillfogas en aktieägare eller någon annan genom överträdelse av aktiebolagslagen, tillämplig lag om årsredovisning eller bolagsordningen (se 29 kap. 1 § aktiebolagslagen). De redovisade bestämmelserna kan vara tillämpliga när en stiftare, en styrelseledamot eller en verkställande direktör ger in en anmälan eller ansökan till och påverkas inte av om anmälan eller ansökan ges in i pappersform eller elektronisk form. Mot den nu angivna bakgrunden anser vi att det inte finns något behov av att införa kompletterande ersättningsbestämmelser med anledning av att det införs elektroniska ingivningsrutiner. 5.6 Ingivande av årsredovisning m.m. Regeringens förslag: En årsredovisning i ett aktiebolag skall kunna upprättas i elektronisk form och undertecknas med avancerad elektronisk signatur. En årsredovisning som har upprättats i elektronisk form skall få ges in till som elektroniskt original. En årsredovisning som har upprättats i pappersform skall få ges in elektroniskt till , om handlingens överensstämmelse med originalet är bestyrkt. Ett s.k. fastställelseintyg skall få undertecknas med en elektronisk signatur. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ingivning av årsredovisning på elektronisk väg, om bestyrkande av en elektronisk kopia av årsredovisning och om elektroniskt undertecknande av fastställelseintyg. Den som lämnar ett oriktigt bestyrkande av att en elektronisk kopia av en årsredovisning överensstämmer med originalet eller lämnar ett oriktigt fastställelseintyg i elektronisk form skall, om åtgärden innebär fara i bevishänseende, dömas till böter eller fängelse eller, om brottet är att anse som grovt, till fängelse i högst . skall registrera årsredovisningar och revisionsberättelser i aktiebolagsregistret. De nu beskrivna reglerna för årsredovisningar skall gälla även för koncernredovisningar och delårsrapporter. 2005/06:135 39 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 43 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har godtagit förslagen. Bakgrund: Ett aktiebolag är skyldigt att löpande bokföra alla affärshändelser (se 2 kap. 1 § och 4 kap. 1 § bokföringslagen, jfr ovan 4.3). Den löpande bokföringen skall avslutas med en årsredovisning (se 6 kap. 1 § bokföringslagen). En årsredovisning består av bl.a. en balansräkning, en resultaträkning, noter och en förvaltningsberättelse (se 2 kap. 1 § årsredovisningslagen). Årsredovisningen i ett aktiebolag skall granskas av bolagets revisor (se 9 kap. 3 § aktiebolagslagen). Revisorn skall lämna en revisionsberättelse till bolagsstämman (se 9 kap. 5 § aktiebolagslagen). Årsredovisningen och revisionsberättelsen för ett aktiebolag skall ges in till . När årsredovisningen har getts in till verket, kungörs detta i en särskild tidning som verket ger ut (se 8 kap. 4 § årsredovisningslagen). Ett aktiebolag är skyldigt att skicka bestyrkta kopior av årsredovisningen och revisionsberättelsen till inom efter det att bolagsstämman har fastställt balansräkningen och resultaträkningen. På kopian av årsredovisningen skall en styrelseledamot eller den verkställande direktören ha tecknat bevis om att balans- och resultaträkningarna har fastställts, s.k. fastställelseintyg (se 8 kap. 3 § 1 årsredovisningslagen). Hos blir handlingarna offentliga och envar som vill kan ta del av dem. Om ett aktiebolag är moderbolag i en koncern, är bolaget i vissa fall skyldigt att även upprätta en koncernredovisning bestående av bl.a. en koncernbalansräkning och en koncernresultaträkning (se 7 kap. 14 §§ årsredovisningslagen). Revisorn skall granska koncernredovisningen och lämna en koncernrevisionsberättelse (se 9 kap. 5 och 38 §§ aktiebolagslagen). För aktiebolag gäller att koncernredovisningen och koncernrevisionsberättelsen skall ges in till (se 8 kap. 16 § jämförd med 8 kap. 3 § 1 årsredovisningslagen). Också dessa handlingar blir genom ingivandet till tillgängliga för envar. Vissa aktiebolag, bl.a. börsnoterade bolag, är skyldiga att lämna delårsrapport minst en gång under ett räkenskapsår som omfattar mer än . En delårsrapport offentliggörs på samma sätt som en årsredovisning (se 9 kap. 1 och 2 §§ årsredovisningslagen). Som ovan har framgått anser vi att aktiebolag bör ha möjlighet att ge in bl.a. årsredovisningshandlingar till på elektronisk väg (se ovan avsnitt 5.1). Frågan om hur detta förfarande bör utformas behandlas i det följande. Skälen för regeringens förslag Upprättande och ingivande av årsredovisning Av årsredovisningslagen följer att en årsredovisning skall avfattas på svenska i vanlig läsbar form. Årsredovisningen skall skrivas under av samtliga styrelseledamöter och den verkställande direktören, om en sådan är utsedd (se 2 kap. 5 och 7 §§ årsredovisningslagen). 2005/06:135 40 inte något utrymme för att upprätta och underteckna årsredovisningen elektroniskt. I den nya aktiebolagslagen finns, som ovan har berörts, en bestämmelse som gör det möjligt att upprätta de flesta slag av bolagshandlingar exempelvis stiftelseurkunder, revisorsyttranden, styrelse- och stämmoprotokoll och revisionsberättelser i elektronisk form, under förutsättning att handlingen undertecknas med en avancerad elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer (se 1 kap. 13 § aktiebolagslagen och prop. 2004/05:85 s. 516 f.). För att underlätta bolagens kommunikation med bör det införas en möjlighet att upprätta och underteckna även årsredovisningen elektroniskt.