prop · GT031d32 · 2006-01-01 00:00:00 — beräknas de primära utgifterna som andel av BNP öka med ytterligare . Utgiftskvoten når sin kulmen under den senare . Det är huvudsakligen offentlig konsumtion av sjukvård och äldreomsorg som ökar, men även hushållstransfereringar i form av pensioner växer. De offentliga investeringsutgifterna faller däremot som andel av BNP . Investeringsvolymen ökar visserligen i takt med den offentliga konsumtionsvolymen, men priset på investeringsvaror antas öka långsammare än den genomsnittliga prisutvecklingen i ekonomin. Saldomålet och hållbara offentliga finanser Offentligfinansiell hållbarhet kan definieras på olika sätt. I strikt mening är de offentliga finanserna hållbara om nuvärdet av alla framtida inkomster och utgifter, exklusive räntor, är lika med skuldstockens storlek i periodens början. Om detta krav är uppfyllt täcker de framtida inkomsterna inte bara framtida utgifter, utan är därtill tillräckligt stora för att avveckla skulden. Problemet med denna definition är att man måste skriva fram inkomster och utgifter över mycket långa tidsperioder med all den osäkerhet som det innebär. Ett alternativt hållbarhetskriterium är att skuldsituationen inte skall försämras över en mer överblickbar period, som ändå är tillräckligt lång för att innefatta den demografiska strukturförändringen. Om den offentliga skulden som andel av BNP inte är större än i början kan finanspolitiken anses vara hållbar. I diagram 12.4 illustreras statsskuldens utveckling som andel av BNP . I beräkningen antas att skattereglerna anpassas så att de offentliga finanserna uppvisar ett överskott på av BNP . Kalkylen resulterar i en skuldkvot 2050, som är klart lägre än 2000. Därmed kan utvecklingen av de offentliga finanserna anses hållbar över perioden . visar skuldkvotens ökning under periodens senare del att hållbarhetsproblem kan uppkomma efter 2050. 2005/06:1 BILAGA 2 Scenariot illustrerar överskottsmålets betydelse för möjligheten att bibehålla standarden i de skattefinansierade välfärdssystemen. För att statsskulden som andel av BNP på lång sikt inte ska närma sig ohållbara nivåer och framtvinga nedskärningar, måste skuldkvoten minska snabbt och i stort sett halveras till mitten av . Källor: och . 2005/06:1 BILAGA 2 13.1Jämförelse med föregående prognos Sedan 2005 års ekonomiska vårproposition har prognosen för svensk BNP-tillväxt reviderats ned från till . Såväl export, offentlig konsumtion som lagerbidraget väntas bli svagare än vad som tidigare förutsetts. Även hushållens konsumtion bedöms utvecklas något svagare. Redan i vårpropositionen väntades en dämpning i utrikeshandeln . och inledningen av 2005 gav dock den vikande globala efterfrågan och den oväntat kraftiga inbromsningen i världshandeln en ännu tydligare exportavmattning än förutsett. Prognosen för exporttillväxten har därför reviderats ner från till . Nya importutfall har, i kombination med revideringen av exportutsikterna, medfört att även importtillväxten bedöms bli svagare nu jämfört med . I budgetpropositionen väntas nettobidraget från utrikeshandeln bli , att jämföras i vårpropositionen. Den i vårpropositionen förväntade ökningen i offentlig konsumtion uteblev . Inte heller väntas aktiviteten i den offentliga sektorn ta fart, varför offentlig konsumtion väntas vara oförändrad jämfört med föregående år. I vårpropositionen bedömdes att den offentliga konsumtionen skulle öka . Ett fortsatt lågt konsumentförtroende har, i kombination med något svagare utfall än förväntat, medfört att hushållens konsumtion reviderats ned. Till detta kan läggas att såväl arbetsmarknaden som löner utvecklats svagare. Hushållens konsumtion bedöms öka , vilket är en nedrevidering jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Till följd av starka utfall har investeringsvolymen reviderats upp något. Det är främst maskininvesteringarna i industrin och bostadsinvesteringarna som utvecklats ännu starkare än väntat, vilket resulterat i att bruttoinvesteringarna bedöms växa , jämfört i vårpropositionen. Januaristormens inverkan på skogslagren och förhållandevis små investeringar i industrins färdigvarulager har inneburit att bidraget från lagerinvesteringarna till BNP-tillväxten väntas bli mindre än tidigare förutsett. Tabell 13.1 prognoser ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen Procentuell förändring där annat ej anges Öppen arbetslöshet2,3 1I procent av BNP föregående år. 2Sedan vårpropositionen publicerats har en omläggning av arbetskraftsundersökningen skett. Detta medför att siffrorna inte är helt jämförbara. 3I procent av arbetskraften. 4I procent av BNP. Flera faktorer förklarar revideringarna av arbetsmarknadsprognosen . För det första var utfallen för såväl sysselsättning som arbetslöshet svagare än väntat . Detta gäller särskilt i sektor där den sysselsättningsuppgång som prognoserades uteblev. För det andra har den allmänna konjunkturutvecklingen varit svagare än förutsett. För det tredje bedöms de åtgärder som föreslås i denna proposition i hög grad påverka arbetsmarknadens utveckling, dock huvudsakligen . För det fjärde har den omläggning av AKU-statistiken som SCB genomfört inneburit viktiga förändringar när det gäller såväl den uppmätta sysselsättningen som arbetslösheten. De effekter av omläggningen som är kända har beaktats i prognosen. Sammantaget har detta inneburit att arbetslöshet, sysselsätt- ning och arbetade timmar väntas utvecklas sämre än tidigare förutsett. Inflationsutfallen har indikerat att det inhemska inflationstrycket är något lägre än vad som bedömdes i vårpropositionen, som oljepriserna varit och förväntas fortsätta vara högre. Sammantaget innebär detta att prognosen för årsgenomsnittet för den underliggande inflationen (UND1X) är oförändrad. Lägre bostadsräntor medför att prognosen för KPI-inflationen revideras ned något, mätt som årsgenomsnitt. Det låga inflationstrycket bidrog till att sänkte räntan . Reporäntan bedöms ligga kvar på året ut. Räntesänkningen bidrog även till att kronan försvagades såväl i handelsviktade termer som mot de största valutorna. I budgetpropositionen bedöms nu TCW-index uppgå till 127 vid utgången av 2005 jämfört med 121 i vårpropositionen. Vidare väntas kronan noteras till 9,20 mot euron , att jämföra med 8,90 i föregående prognos. Slutligen bedöms att kronan stärks mindre mot dollarn, jämfört med bedömningen . Vid slutet av året väntas kronan noteras till 7,36 mot dollarn (6,50 i vårpropositionen). Den offentliga sektorns finansiella sparande har reviderats av BNP trots att den ekonomiska tillväxten väntas bli lägre än tidigare förutsett. Förbättringen beror på lägre konsumtion, lägre räntor samt högre intäkter från bolagsskatten. Tillväxtutsikterna i euroområdet har försämrats, främst till följd av en sämre investeringskonjunktur. BNP-tillväxten i regionen väntas uppgå till vilket är en nedrevidering jämfört med vårpropositionen. 13.2Jämförelse med föregående prognos Sedan 2005 års ekonomiska vårproposition har prognosen för svensk BNP-tillväxt reviderats upp, från till . En mer expansiv penning- och finanspolitik samt ett något förbättrat läge på arbetsmarknaden väntas innebära att privat och offentlig konsumtion växer starkare jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Aviserade åtgärder i denna proposition kommer att påverka arbetsmarknaden . 2005/06:1 BILAGA 2 gärderna beräknas bland annat leda till högre offentlig sysselsättning. Detta, i kombination med kommunernas goda finanser, medför att offentlig konsumtion bedöms öka , att jämföras i vårpropositionen. Den starkare tillväxten i hushållens konsumtion innebär att importen väntas växa något starkare , jämfört med tidigare bedömning. Tabell 13.2 prognoser ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen Procentuell förändring där annat ej anges -0,1 Öppen arbetslöshet2,3 1I procent av BNP föregående år. 2Sedan vårpropositionen publicerats har en omläggning av arbetskraftsundersökningen skett. Detta medför att siffrorna inte är helt jämförbara. 3I procent av arbetskraften. 4I procent av BNP. TCW-index bedöms nu uppgå till 124 vid utgången av 2006, vilket är en försvagning jämfört med bedömningen . I vårpropositionen bedömdes TCW-index uppgå till 121. Den offentliga sektorns finansiella sparande är i det närmaste oförändrat trots det sysselsättningspaket och de skattesänkningar som föreslås i budgetpropositionen. Detta beror på att nivån på sparandet reviderats upp .