prop · GT031d23 · 2006-01-01 00:00:00 — Jämställdhet, hållbar konsumtion och produktion inklusive Marrakech-processen samt utbildning för hållbar utveckling var några av de tvärgående frågor som behandlades. Bilaterala kontakter är ett viktigt sätt att utbyta erfarenheter. För att miljöperspektivet skall få en framträdande roll fokuseras dessa frågor ofta i samarbetsstrategier och partnerskapsavtal med samarbetsländer. Samförståndsavtal inom miljöområdet finns bl.a. med . En kartläggning av prioriteringar och behovet av ökad samordning i det svensk-kinesiska samarbetet pågår. Ett närmare miljösamarbete med planeras. bedriver ett särskilt samarbete med och i den internationella miljöpolitiken. prioriteringar kring miljösamverkan med är under utveckling. Samarbetet med kommer att stärkas. Detta gäller även samarbetet med de övriga staterna i närområdet. är pådrivande i det internationella arbetet med att begränsa globala klimatförändringar. Arbetet bedrivs främst inom ramen för FN och EU. Arbetet med att begränsa klimatförändringar sker inom ramen för ramkonvention för klimatförändringar (klimatkonventionen). Det internationella klimatarbetet tar sin utgångspunkt i att nå klimatkonventionens övergripande mål om att 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 halten av växthusgaser i atmosfären bör stabiliseras på en nivå som innebär att farlig mänsklig inverkan på klimatet kan undvikas. I och med att Kyotoprotokollet trädde i kraft har det internationella klimatarbetet kommit in i en ny fas med bindande åtaganden för parterna. Arbetet med Kyotoprotokollet är fortsatt inriktat på att lösa metodologiska problem och övervakningstekniska frågor som behövs för att effektivt kunna följa upp klimatförändringarna och utsläppsutvecklingen av växthusgaser. Den svenska nationella klimatpolitiken är inriktad på att minska utsläppen för enligt klimatpolitiska beslut (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163). Vidare är EU:s och arbete inriktat på att nu bedriva utsläppshandel inom gemenskapen med tillskott av projektcertifikat även från andra länder och förbereda sig för utsläppshandel i en större skala för perioden 20082012. Enligt det klimatpolitiska beslutet skall klimatarbetet följas upp. Regeringen återkommer i en särskild proposition om uppföljningen av klimatpolitiken. prioriterar arbetet inom luftvårdskonventionen (CLRTAP) och EU:s tematiska strategi om luftföroreningar for Europe (CAFE). CAFE syftar till att minska luftföroreningarna och förbättra luftkvaliteten i . Kommissionens förslag till strategi väntas presenteras . Inom CLRTAP och CAFE pågår ett arbete med att ta fram underlag för revidering av bl.a. Göteborgsprotokollet och olika EG-direktiv om utsläpp till luft, bl.a. det s.k. takdirektivet. Regeringen avser att i de kommande förhandlingarna verka för att kraven i protokollen och EG-direktiven skärps på ett kostnadseffektivt sätt. Åtgärder inom sjöfarten för att minska utsläppen till luft är mycket kostnadseffektiva jämfört med nya åtgärder för att minska utsläppen från landbaserade källor. Det reviderade EG-direktivet om svavel i bränslen (1999/32/EG) innehåller bl.a. nya krav för fartyg i hamn och för färjor. Det är vidare viktigt att EU-länderna får gehör i IMO () för att svavelhalterna i fartygsbränslen sänks och att begränsningar av utsläppen av kväveoxider skärps. har FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) haft vatten, sanitet och boende och bebyggelse som teman. Vid kommissionens trettonde möte som fokuserade på policyfrågor, drev bland annat frågor jämställdhet, hållbar konsumtion och produktion inkl. utbildning för hållbar utveckling och ökad betoning på sanitetsfrågor, framgångsrikt. antogs en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt avseende kommissionens ändrade förslag till nytt direktiv om kvaliteten på badvatten (KOM (2004) 245 slutlig). har andra läsning ägt rum och förhandlingarna skall avslutas . Arbetet med den frivilliga genomförandestrategin för EG:s ramdirektiv för vatten (CIS) fortsätter. I detta arbete integreras nu även andra områden med bäring på vattenmiljöförvaltning, som kopplingen till den gemensamma jordbrukspolitiken, hantering av översvämningsrisker m.m. I EU-Rådets miljöarbetsgrupp har tillsammans med övriga medlemsstater vidareutvecklat ett förslag från EG-Kommissio- nen till nytt grundvattendirektiv. Vattenmyndigheter och länsstyrelser har inlett arbetet med att genomföra och rådets direktiv (2000/60/EG) om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, det s.k. kallade ramdirektivet för vatten. Arbetet befinner sig än så länge i en inledande fas. Övervakningsprogram enligt direktivet skall vara färdiga för användning 2006. Förvaltningsplaner med bl.a. åtgärdsprogram skall vara klara . och geologiska undersökning fortsätter med bistånd av andra centrala verk sitt arbete med föreskrifter, allmänna råd och annat underlag för genomförandet av ramdirektivet. har skapat en webbplats,Vattenportalen (), för samlad information om svenskt vattenarbete med fokus på ramdirektivet för vatten. Enligt direktivet skall en analys utföras för varje vattendistrikt. I denna skall ingå en beskrivning, en översyn av konsekvenserna av mänsklig verksamhet för tillståndet i ytvatten och grundvatten samt en ekonomisk analys av vattenanvändningen. Det ålåg medlemsstaterna att lämna sammanfattande rapporter om dessa analyser till kommissionen . På regeringens uppdrag har och geologiska undersökning efter samråd med berörda myndigheter och organisationer genomfört denna rapportering. En ny gränsälvsöverenskommelse, som skall ersätta gränsälvsöverenskommelse mellan , undertecknades av parterna. Villkoret för ikraftträdandet är att godkänner överenskommelsen. Propositionsarbete pågår i . Regeringen räknar med att den nya överenskommelsen kommer att kunna träda i kraft . Efter att arbetsformer och strukturer har etablerats för (), har verksamheten inneburit en betydande ökning i operativa aktiviteter. Bland annat har elva öppna seminarier genomförts, fem klustergrupper blivit operativa, ett webbverktyg lanserats och vidareutvecklats, samt flera olika rapporter och policy briefs publicerats. har havsmiljöfrågorna prioriterats högt och har varit aktivt i arbetet inom ramen för Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten (OSPAR). Inom OSPAR har man framför allt fortsatt arbetet med att följa upp besluten från ministermötet i . har också arbetat intensivt med förberedelserna inför det ministermöte om miljöpåverkan från sjöfart och fiske inom ramen för som skall stå värd för . har aviserat en europeisk havsmiljöstrategi . Regeringen kommer att verka för att denna strategi mynnar i bindande regler för hur havsmiljön skall kunna förbättras inom EU. överlämnade regeringen skrivelsen En nationell strategi för havsmiljön (skr. 2004/05:1739) till . I den pekar regeringen ut den strategiska inriktningen för det svenska havsmiljöarbetet. Strategin kompletterar de åtgärder och strategier som regeringen har redogjort för i propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:173) vad gäller att uppnå de miljökvalitetsmål som har bäring på havsmiljön, i första hand Hav i balans samt Levande kust och skärgård, Ingen övergödning och Giftfri miljö. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Under ordförandeskap fortsatte den detaljerade genomgången av kommissionens förslag till ny kemikalielagstiftning REACH (Registration, Evaluation, Authorisation of Chemicals). har målsättningen att under sitt ordförandeskap anta en politisk överenskommelse om delar av förslaget vid konkurrenskraftsrådet . kommer att rösta om ändringsförslag i sin första behandling av REACH. Arbetet med att utveckla underlaget för REACH-förhandlingen och regeringens ståndpunkter har fortgått, bl.a. genom dialog med olika intressenter. För att förstärka informationsutbytet med har regelbundna möten hållits i en särskild kemikaliegrupp under miljö- och jordbruksutskottet. De ståndpunkter och förslag som regeringen framfört i förhandlingarna i rådet ligger i linje med miljömålet giftfri miljö. De innefattar bl.a. frågor som kunskap och information om kemiska ämnen i varor, ett tydligare ansvar för företagen i linje med krav, skärpta krav gällande lågvolymkemikalier, en utökad tillämpning av produktvalsprincipen, att undvika dubbelreglering inom kemikalie- och avfallsområdet, förbättra förståelse och praktisk tillämpning av REACH för att underlätta för små och medelstora företag samt frågor av intresse för svensk basindustri gällande naturligt förekommande ämnen i skogsråvaror, och metallkoncentrat samt legeringar. Kemikalieinspektionen (KemI) redovisade ett förslag till system för information om varors innehåll av farliga kemikalier. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Den kommer att ligga till grund för insatser nationellt och internationellt. har frågan lyfts fram i samband med REACH-arbetet inom EU i syfte att initiera en debatt hos berörda parter kring behovet av tydliga och praktiskt tillämpbara regler för kemiska ämnen i varor. Frågan behandlas också i propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150). Regeringen fortsätter att verka för att växtskyddsmedel med för oacceptabla hälso- och miljöegenskaper förbjuds inom EU i den pågående utvärderings- och godkännandeprocessen under växtskyddsmedelsdirektivet (dir. 91/414/EEG). inledde 2004 en ogiltig- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 hetstalan i mot godkännandet av ogräsmedlet parakvat. lämnade , och in inlagor till domstolen till stöd för syn. Kommissionen förväntas lägga fram förslag till revidering av växtskyddsmedelsdirektivet och till en tematisk strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel. har bidragit med underlag under utarbetandet av förslagen. Registreringen av biocidprodukter under biociddirektivet (dir. 98/8/EG) påbörjades och kommer tillsammans med utvärdering och prövning av produkterna att innebära ett omfattande arbete för KemI och andra berörda myndigheter. Tillägg till förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter beslutades av regeringen . Genom tillägget genomförs direktiv (2002/95/EG) om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (RoHS-direktivet). Kommissionen lämnade ett förslag om ett generellt undantag för det bromerade flamskyddsmedlet deka-BDE i RoHS-direktivet. agerar nu mot förslaget och därmed för ett förbud för deka-BDE i elektriska och elektroniska produkter. KemI redovisade ett regeringsuppdrag om att ta fram ett nationellt förbud mot det bromerade flamskyddsmedlet deka-BDE. En slutsats i rapporten är att det i enlighet med försiktighetsprincipen är motiverat att förhindra ytterligare tillförsel av deka-BDE till miljön och att ett förbud därför är motiverat. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Ett uppdrag till Kemikalieinspektionen att ta fram underlag för att fasa ut de bromerade flamskyddsmedlen HBCDD och TBPPA bereds i . Arbete med att ta fram en global kemikaliestrategi inom FN:s ram pågår under svenskt ordförandeskap. Strategin, som skall antas , beslutades vid världstoppmötet i . Den syftar till att lägga grunden till förbättrad nationell kemikaliekontroll i utvecklingsländer och ökad förmåga att genomföra internationella åtaganden. Ett utökat byråmöte hölls i för att förbereda det avslutande förhandlingsmötet i arbetet med strategin . har deltagit i regionala seminarier om kvicksilver som ett led i arbetet med den globala kvicksilverstrategin under . Vid fattades beslut om globala åtgärder beträffande kvicksilver, kadmium och bly, bl.a. baserat på underlag som tagit fram. Kommissionen presenterade en EU-strategi för kvicksilver och arbetar nu med genomförandet av strategin. KemI:s redovisning av ett regeringsuppdrag om ett generellt förbud för kvicksilver remissbehandlades och bereds inom . Det andra partsmötet under Rotterdamkonventionen om farliga kemikalier i internationell handel genomförs . Inför mötet arbetar aktivt för ett beslut om ett tillägg av ytterligare ett 20-tal ämnen till konventionen. Det första partsmötet under om persistenta organiska föroreningar (POP:s) hölls . Den förordning (850/2004/EG) som genomför konventionen i EG-rätten antogs av rådet . Kemikalieinspektionen har fått i uppdrag att i samarbete med ta fram en svensk genomförandeplan för som skall redovisas . Som ett led i arbetet med redovisade ett uppdrag med en kartläggning av källor samt förslag till ytterligare åtgärder för att minska eller eliminera utsläppen av oavsiktligt bildade ämnen såsom dioxiner. Verket har vidare redovisat ett uppdrag om hur PCB skall omhändertas i byggnader och lämnat förslag till fortsatt arbete. Förslagen bereds inom . Det första partsmötet för POP-protokollet under konventionen om långväga gränsöverskridande föroreningar (CLRTAP) hölls . Genom ett gemensamt nordiskt initiativ nominerades det bromerade flamskyddsmedlet penta-BDE till protokollet av . nominerade det kemiska ämnet PFOS som kandidat att läggas till POP-protokollet. Regeringen avser även att nominera PFOS till . Expertmöten om revidering av tungmetallprotokollet under CLRTAP hölls . har drivit frågan om ett EU-förbud mot användningen av farliga s.k. HA-oljor i bildäck. Ett förbud på antogs av rådet och parlamentet . I rådets arbete med ett EU-förbud har bl.a. drivit igenom krav på en testmetod som kan fastställa om oljorna uppfyller kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande. har drivit frågan om begränsning av användningen av ozonnedbrytande ämnen både nationellt och internationellt. Un- der 2004 har aktivt verkat för att utfasningen av det ozonnedbrytande ämnet metylbromid skall ske enligt tidigare beslut. Metylbromid togs också upp vid ett extra partsmöte i . har vidare varit delaktig i att driva frågorna om snabbare utfasning av metylbromid för utvecklingsländer och om ett snabbare förfarande för att genom Montrealprotokollet reglera nya ozonnedbrytande substanser. Vid ett om hur utfasning av halogenerade klorfluorkarboner (HCFC) kan ske internationellt agerade ordförande tillsammans med kommissionen. Regeringen bidrar till Internationella kemikaliesekretariatets verksamhet. Sekretariatet drivs i samarbete mellan icke-statliga organisationer och är aktiva i kemikalierelaterade frågor både inom EU och internationellt. Regeringen har i miljömålspropositionen (prop.2004/05:150) föreslagit förändringar avseende delmålet om avfall under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö med syfte att öka materialåtervinningen av hushållsavfall samt att öka återföringen av fosforföreningar i avlopp till produktiv mark. Vidare aviseras åtgärder i strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp. Till grund för regeringens bedömningar ligger rapporter avseende strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp (jfr dnr M2004/1204/Kk) och om en aktionsplan för återföring av fosfor från avlopp (jfr dnr M2002/4113/Kk) samt allas vårt ansvar. beslutade regeringen om en ny förordning (2005:220) om retursystem för plastflaskor och metallburkar. kommer samtliga förpackningar med konsumtionsfärdig dryck av plast eller metall att ingå i retursystemet och inte bara PET- och aluminiumflaskor. Det blir förbjudet att sälja drycker i flaskor och burkar som man inte kan lämna tillbaka utan att få en pant eller premie. Den som säljer en flaska eller en burk som inte är märkt med en symbol som visar att den ingår i ett godkänt retursystem 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 skall betala en miljösanktionsavgift. Förordningen träder i kraft . trädde en ny förordning (2005:209) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter i kraft. Förordningen grundar sig på ett EG-direktiv (2002/96/EG) som drivit på för att få fram. får i uppdrag att upprätta ett register dit alla producenter skall anmäla sig. I registret samlas uppgifter om mängden produkter som säljs i och hur stor del som samlas in, återanvänds eller återvinns. På så vis kan tillsynen över att företagen tar sitt ansvar förbättras. presenterade kommissionen ett förslag till revidering av rådets förordning (259/93/EG) av om övervakning och kontroll av avfallstransporter transporter inom, till och från Europeiska gemenskapen. beslutade rådet om en gemensam ståndpunkt. Ett formellt beslut togs av rådet , varefter ståndpunkten överlämnades till parlamentet för en andra läsning. kom rådet överens om en gemensam ståndpunkt beträffande kommissionens förslag till direktiv om avfall från utvinningsindustrin. Ett formellt beslut togs av rådet , varefter ståndpunkten överlämnades till parlamentet för en andra läsning. Parlamentet avser att rösta om förslaget . presenterade kommissionen ett förslag till nytt direktiv om förbrukade batterier och ackumulatorer. kom rådet överens om en gemensam ståndpunkt. Ett formellt beslut togs av rådet varefter ståndpunkten överlämnades till parlamentet för en andra läsning. har fortfarande kvar att genomföra vissa delar av det s.k. bilskrotningsdirektivet (2000/53/EG). Det handlar bl.a. om att den sista ägaren skall kunna lämna sitt uttjänta fordon kostnadsfritt till skrotning. Därutöver skall enligt direktivet producenterna ta ansvar även för uttjänta bilar registrerade . Statskontoret har haft i uppdrag av regeringen att utreda den framtida finansieringen av insamling och återvinning av bilar. Regeringen avser att återkomma till med förslag i frågan i en särskild proposition . redovisade ett antal uppdrag på avfallsområdet om producentansvar för förpackningar och returpapper, 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 privatimporten av glasflaskor samt om kvalitet på avfall som förs till förbränning. Uppdragen hanteras inom . uppdrag om en nationell avfallsplan som skulle ha redovisats har fått förlängd tid och skall nu redovisas . redovisade regeringsuppdraget om ändringar i avfallsförordningen (2001:1063) för att förenkla den administrativa hanteringen kring främst avfallstransporter. Uppdraget har sänts på remiss till . redovisade sin årliga uppföljning av producentansvaret till regeringen i rapporten in - återvinn! (Rapport 5494). I rapporten konstateras att återvinningen har fortsatt att öka. Materialutnyttjandet för olika förpackningsslag var enligt följande: glas , plast , papper , metall och trä . av lantbruksplasten materialutnyttjas och inga däck läggs på deponi utan omhändertas genom materialutnyttjande eller energiutvinning. av skrotbilarna återvinns och el-avfall per person samlades in , vilket är en ökning med ett kilo sedan föregående år. arbetar vidare med att utveckla en tematisk strategi för förebyggande och återvinning av avfall. Kommissionen förväntas lämna ett förslag till tematisk strategi . Tillsammans med förslaget till strategi har kommissionen även aviserat att den avser att presentera ett förslag till revidering av ramdirektivet för avfall. För att främja utbyggnaden av källsorteringsutrymmen i flerbostadshus beslutade regeringen om ett särskilt investeringsstöd (2004:1387). Stödet tillgodogörs fastighetsägaren genom kreditering på skattekonto som har upprättats enligt skattebetalningslagen (1997:483). skall redovisa sitt slutbetänkande. En del av betänkandet behandlar frågan om krav på fastighetsägaren att inrätta källsorteringsutrymmen. har publicerat föreskrifter och allmänna råd om hantering av brännbart avfall och organiskt avfall, allmänna råd till 3-33 §§ förordningen om deponering av avfall, föreskrifter om deponering av avfall och kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid anlägg- ningar för deponering av avfall, allmänna råd till avfallsförordningen avseende farligt avfall samt publicerat en av avfall. hölls det sjunde partsmötet under . Vid mötet beslutades om riktlinjer för det fortsatta arbetet om fartygsåtervinning. Vidare beslutades om tekniska riktlinjer för POPs-avfall. framförde särskilt betydelsen av samarbete, dels med näringsliv och berörda aktörer, dels med övriga kemikaliekonventioner och den globala kemikaliestrategin (SAICM), betydelsen av en livscykelansats samt behovet av ett miljöriktigt omhändertagande av fartyg, ett obligatoriskt rapporteringssystem samt säkra arbetsförhållanden avseende fartygsåtervinning. Tillsynsmyndigheterna () och () har regeringens uppdrag att redovisa säkerhets- och strålskyddsläget vid de svenska kärnkraftverken och övriga kärntekniska anläggningar.SSI redovisar dessutom strålskyddsläget vid icke kärnteknisk verksamhet med strålning. Bedömning av det individuella dostillskottet till allmänheten från utsläpp från icke-kärntekniska verksamheter pågår. SSI och SKI har fortsatt granskningen av Svensk Kärnbränslehantering AB:s (SKB) arbete med att finna en plats för slutförvar av det använda kärnbränslet. bereds en proposition om översyn av systemet för att finansiera omhändertagandet och slutförvaret av det använda kärnbränslet. Myndigheterna har ägnat särskild uppmärksamhet åt hantering och förvaring av låg- och medelaktivt kärnavfall. Tillsynen har visat på brister bl.a. i lagring och dokumentation av visst avfall. SSI är ansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. I syfte att förstå och kartlägga arbetet på regional nivå har SSI genomfört en sammanställning av länsstyrelsernas arbete med att regionalisera miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö och miljömålsarbetet med radon. Tillsammans med en studie av informationsbehovet på regional och lokal nivå kommer SSI:s förutsättningar att stödja kommuner, länsstyrelser, landsting m.fl. i det regionala och lokala arbetet med Säker strålmiljö att öka. Strålskyddet har traditionellt inriktats på skyddet av människan. pågår ett intensivt interna- tionellt arbete för att även utveckla strålskyddskriterier för miljön. har drivit dessa frågor bl.a. inom internationella . Det internationella samarbetet inom området strålskydd, kärnsäkerhet och radioaktivt avfall som SSI och SKI deltagit i sker till största delen genom , och (). lyckades tillsammans med ett flertal av EU:s medlemsstater stoppa ett kontroversiellt lagförslag från Kommissionen, det s.k. kärnsäkerhetspaketet, som bl.a. skulle ha medfört oklara ansvarsförhållanden på kärnsäkerhetsområdet. Samarbetet på kärnsäkerhetsområdet inom EU inriktar sig nu på att tillvarata de erfarenheter som gjorts genom det framgångsrika internationella arbetet. Till det tredje granskningsmötet under Kärnsäkerhetskonventionen har en ny svensk nationalrapport sammanställts av myndigheterna och sänts till konventionens sekretariat som finns vid internationella atomenergiorganet i . har SKI, och Europeiska kommissionen genomfört inspektioner av hur kärnämneskontrollen hanteras vid de svenska kärntekniska anläggningarna. Vid inspektionerna har inget framkommit som tyder på brister i kärnämneskontrollen vid anläggningarna. Be- sluten att stänga och avveckla verksamheterna vid och forskningsreaktorerna i Studsvik innebar ökad tillsyn för att säkerställa att säkerhets- och strålskyddsarbetet fortsatt bedrevs på en hög nivå fram till anläggningarna stängdes respektive juni . Kärnteknisk verksamhet som kräver tillstånd enligt och som inte hade tillstånd enligt den tidigare miljöskyddslagen skall prövas av miljödomstol. Ansökan skall vara gjord innan utgången av 2006. Prövning pågår av de kärntekniska anläggningarna vid . Vidare har kraftgrupp AB lämnat en ansökan till miljödomstolen. Från SKI:s forskningsanslag har fortsatt stöd givits åt forskning vid universitet och högskolor inom områden som berör kärnteknik och kärnsäkerhet. Denna forskning bidrar framför allt till att förbättra säkerheten och att utveckla nationell kompetens på området. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Arbetet med att förbättra beredskap i händelse av en olycka med radioaktivt utsläpp fortsätter. En ny ledningscentral för den nationella strålskyddsberedskapen har tagits i bruk . För att minska barns exponering för solen har SSI tillsammans med Cancerfonden inlett ett omfattande arbete. Till exempel har ett videoprogram producerats för användning i bl.a. skolor och förskolor.