prop · GT031d20 · 2006-01-01 00:00:00 — Genom förmedling och kunskapsuppbyggnad skall verksamheten med stöd i forskning bedrivas i form av kulturverksamhet, seminarier, föreläsningar och debatt m.m. Tabell 4.88 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 28:34 Forum för levande historia Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:34 Forum för levande historia . beräknas anslaget till respektive . 4.9.3528:35 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen Under anslaget beräknas medel för inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Enligt förordningen (1998:200) om statliga utställningsgarantier kan den som anordnar en tillfällig utställning som skall visas i under vissa förutsättningar få en statlig utställningsgaranti. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 lämnas för svenska kulturmanifestationer utomlands. prövar ansökningarna om utställningsgarantier. Regeringen har beslutat om indragning med av anslagssparandet. Tabell 4.90 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 28:35 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 28:35 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål . beräknas anslaget till respektive . 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Under anslaget beräknas medel för statens stöd till svensk filmproduktion m.m. enligt förlängningen av filmavtal. Syftet med stödet är att främja värdefull svensk filmproduktion, att främja spridning och visning av värdefull film, att främja bevarandet och tillgängliggörandet av filmer och material av kulturhistoriskt intresse liksom att verka för internationellt samarbete i dessa avseenden samt att förbättra kvinnliga filmskapares villkor. Under anslaget beräknas även medel för ett filmarkiv för film på filmbas i samt för filmstöd. Regeringen beräknar att anslaget tillförs , i enlighet med det filmavtal som staten och övriga parter träffat avseende perioden 20062010. För 20072008 beräknas anslaget öka med . Tabell 4.92 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 28:36 Filmstöd Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:36 Filmstöd . beräknas anslaget till respektive . 4.9.3728:37 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 36 014 tkr prisnivå. 3Motsvarar 36 014 tkr prisnivå. Under anslaget beräknas medel för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Medlen används för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas, , och Språk- och folkminnes- Vidare beräknas under anslaget del av kostnaderna för grundforskning inom naturvetenskap vid . Tabell 4.94 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 28:37 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:37 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet . beräknas anslaget till respektive . 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 3 696 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 696 tkr prisnivå. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 till trossamfund har enligt förordningen (1999:975) med instruktion för till trossamfund till uppgift att pröva frågor om statsbidrag enligt lagen (1999:932) om stöd till trossamfund och förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund. Tabell 4.96 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 28:38 till trossamfund Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:38 till trossamfund . beräknas anslaget till respektive . 4.9.39 28:39 Stöd till trossamfund 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 50 232 tkr prisnivå. 3Motsvarar 50 232 tkr prisnivå. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Under detta anslag beräknas medel för stöd till trossamfund enligt förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund. Målet för det statliga stödet till trossamfund är att bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg, se 2 § lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Förutsättningarna för att ett trossamfund skall få statligt stöd är att det bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på och att samfundet är stabilt och har egen livskraft. Statligt stöd till trossamfund kan lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp till registrerade trossamfund. Tabell 4.98 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 28:39 Stöd till trossamfund Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:3 Stöd till trossamfund . beräknas anslaget till respektive . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5 Politikområde 27 Mediepolitik Politikområdet mediepolitik omfattar dagspress, radio och television samt skydd av barn och ungdom från skadligt innehåll i massmedierna. Till området hör , , och , och TV, samt , , och . Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 1 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar Totalt för utgiftsområde 1 Anslag inom utgiftsområde 17 27:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och 27:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 27:4 Forskning och dokumentation om medieutveck- Totalt för utgiftsområde 17 Totalt för politikområde Mediepolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har beslutat om målet för mediepolitiken (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Målet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna. Radio och TV i allmänhetens tjänst Den nuvarande tillståndsperioden för (), () och () inleddes och omfattade ursprungligen (prop. 2000/01:94, bet. 2000/2001:KrU8, rskr. 2000/01:268). har i enlighet med förslag i budgetpropositionen beslutat att förlänga tillståndsperioden till utgången av 2006 (prop. 2004/05:1 utg.omr. 17, bet. 2004/05:KrU1, rskr. 2004/05:97). I de nuvarande tillstånden förtydligas och förstärks företagens uppdrag på ett antal punkter. Detta gäller bl.a. kraven på programproduktion utanför , ett fördjupat kulturansvar samt omfattningen av utomståendes medverkan och frilansmedverkan. Sändningsvillkoren anger också att programföretagen har i uppdrag att ägna ökad uppmärksamhet åt programverksamhet som riktar sig till barn och unga samt att öka funktionshindrades tillgänglighet till programutbudet. tillförs programföretagen ökade resurser. I samband med övergången till digital marksänd television har SVT och UR ökade kostnader för att sända parallellt i ett analogt och ett digitalt marknät. För att utjämna merkostnaderna över tiden har ett särskilt distributionskonto inrättats för kostnader för TV-distribution. beslutade regeringen att tillsätta en kommitté med ledamöter från samtliga partier. Den fick i uppdrag att utifrån en bred omvärldsanalys ta fram ett underlag om de villkor som skall gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst. Kommittén lämnade sitt slutbetänkande Radio och TV i allmän- hetens tjänst Riktlinjer för en ny tillståndsperiod (SOU 2005:1) . gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att ta fram ett underlag beträffande avgiftsskyldighet och uppbörd av TV-av- giften, medelstilldelning till programföretagen samt skatteplikt enligt mervärdesskattelagen (1994:200). Utredningen lämnade sitt betänkande Radio och TV i allmänhetens tjänst Finansiering och skatter (SOU 2005:2) . Betänkandena har remissbehandlats . Regeringen avser att lämna förslag till gällande radio och TV i allmänhetens tjänst för kommande tillståndsperiod. På förslag av regeringen beslutade att de digitala TV-sändningarna skall byggas ut och att de analoga sändningarna skall läggas ned etappvis (prop. 2002/03:72, bet. 2002/03:KU33, rskr. 2002/03:196). De analoga sändningarna skall ha upphört helt . godkände regeringens förslag att de digitala marksändningarna från SVT och UR skall ha samma räckvidd som företagens analoga sändningar, vilket innebär att av befolkningen skall kunna ta emot sändningarna (prop. 2003/04:118, bet. 2003/04:KU24, rskr. 2003/04:231). av befolkningen bör kunna ta emot digitala marksändningar från ytterligare minst en frekvenskanal. Regeringens förslag utarbetades i samråd med , , och . En kommission med uppgift att förbereda övergången från analoga till digitala marksändningar har tillkallats (dir. 2004:32). Kommissionen, som har antagit namnet Digital-tv-kommis- sionen, skall bl.a. lägga fram en plan för när de analoga marksändningarna skall upphöra i olika områden samt planera och samordna informationen till allmänheten om omläggningen. Vid fullgörandet av uppgiften skall hänsyn i första hand tas till konsumenternas önskemål och behov. På förslag av fattade regeringen beslut om den första etappen av digital-TV-övergången. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 TV-sändningarna från de större sändarstationerna i , och med tillhörande mindre sändarstationer skall upphöra . lade fram förslag om återstående delar av digital-TV- övergången. Enligt förslaget skall övergången delas upp i fyra etapper, vår och höst 2006 respektive vår och höst 2007. Regeringen fattade beslut i huvudsaklig överensstämmelse med kommissionens förslag. Efter regeringens beslut kommer de analoga TV-sändningarna att upphöra från större sändarstationer med tillhörande mindre sändarstationer i enlighet med följande tabell. Tabell 5.2 Tidpunkter för digital-TV-övergången , , , Tåsjö, , , , , Som redovisats i föregående års budgetproposition har regeringen gett Radio- och i uppdrag att följa utvecklingen av elektroniska programguider och tillämpningsprogram för interaktiva TV-tjänster samt att uppmuntra övergången till en gemensam standard. Radio- och lämnade en rapport med anledning av uppdraget. Av rapporten framgår att verket finner anledning att ta tydligare ställning för användningen av en öppen standard för interaktiva tjänster med MHP (Multimedia Home Platform) som teknisk I rapporten föreslås bl.a. att tillstånden att sända TV i det digitala marknätet förenas med tydligare villkor om användning av en öppen standard och att sökande som avser att sända MHP-tjänster bör prioriteras. På förslag av regeringen beslutade om ändrade regler för vidaresändningsplikt i kabelnät (prop. 2004/05:105, bet. 2004/05:KU26, rskr. 2004/05:252). De nya reglerna, som börjar tillämpas successivt i områden där de analoga TV-sändningarna har upphört, innebär att innehavare av kabel-TV-nät och andra elektroniska kommunikationsnät som används för överföring av TV-sändningar till allmänheten kommer att vara skyldiga att vidaresända fyra programtjänster från SVT och UR. Till och med utgången av omfattar skyldigheten ytterligare en programtjänst som sänds av en annan tillståndshavare. godkände regeringens förslag att ändra lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område så att skyldigheten att betala koncessionsavgift för det programföretag som har ensamrätt att med analog sändningsteknik sända TV-program med reklam skall gälla oavsett om tillståndet avser hela landet eller inte (prop. 2004/05:155, bet. 2004/05:KU16, rskr. 2004/05:294). Bakgrunden till förslaget var att konkurrenssituationen på TV-marknaden motiverar en fortsatt avgiftsskyldighet även efter att de analoga marksändningarna har börjat läggas ned . I propositionen gjordes även bedömningen att koncessionsavgiften bör reduceras. Som skäl angavs bl.a. att den etappvisa nedläggningen av de analoga marksändningarna innebär att värdet av ensamrätten till reklamfinansierad analog TV successivt kommer att minska i och med att det analoga marknätet får en mindre räckvidd. Regeringen gjorde vidare bedömningen att reduceringen bör kopplas till den takt i vilken de analoga sändningarna faktiskt upphör och påbörjas i nära anslutning till att nedläggningen av de analoga sändningarna inleds. I propositionen angavs att regeringen avser att återkomma med förslag till reducering i budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Presstödet uppgår till ca och stödet till taltidningsverksamhet är . beviljades en tillfällig anslagshöjning på i budgeten för att bekosta inköp av nya radiotidningsmottagare. Upphandlingen genomförs , men kostnaderna för upphandlingen utfaller först . Ett antal åtgärder har genomförts i syfte att främja mångfald på dagstidningsmarknaden, samt en god spridning av dagstidningar. Höjningar av driftsstödet och distributionsstödet är exempel på sådana åtgärder. Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté med uppdrag att göra en översyn av frågor inom dagspress- och presstödsområdet och lämna förslag på hur det framtida statliga engagemanget på dagspressområdet skall vara utformat (dir. 2004:137). Kommittén, som är parlamentariskt sammansatt, har antagit namnet 2004. Den skall lämna sitt slutbetänkande . Ett särskilt distributionsstöd för utdelning av dagstidningar infördes (prop. 2001/02:1 utg.omr. 1, bet. 2001/02:KU1, rskr. 2001/02:55). Bakgrunden var att tidningsföretagens kostnader för utdelning av dagstidningar i framför allt glesbygds- och landsbygdsområden ökat kraftigt. Regeringen har gett 2004 i uppdrag att göra en analys av det särskilda distributionsstödet. Kommitténs överväganden presenterades i delbetänkandet Lördagsdistribution av dagstidningar (SOU 2005:13) som lämnades . Betänkandet har därefter remissbehandlats. redovisade sitt slutbetänkande Digital Radio (SOU 2004:16). Betänkandet har remissbehandlats. Kommitténs uppdrag var att göra en samlad analys av den digitala radions framtidsförutsättningar i . Kommittén skulle bl.a. ta ställning till om digital marksänd radio (DAB) skall införas i större skala, om den pågående försöksverksamheten skall fortsätta eller om de digitala sändningarna helt skall upphöra. I betänkandet förordade en majoritet av ledamöterna en etappvis utveckling av DAB-sändningarna. Lokal icke-kommersiell radio och TV Flera initiativ har tagits av regeringen i syfte att få en bättre insikt om under vilka villkor ickekommersiell radio och TV verkar. Under delar av 2003 och 2004 utfördes ett arbete med att kartlägga och analysera de framtida förutsättningarna för icke-kommersiell radio och television i . Arbetet redovisades i rapporten radion och televisionen . gav regeringen i i uppdrag att ansvara för att bl.a. utbildningsinsatser och ett ökat erfarenhetsutbyte kommer till stånd inom området icke-kommersiell lokal-TV. Insatsen har bland annat syftat till att utveckla folkrörelsernas möjligheter att använda TV-mediet som ett forum för kommunikation, lokal kultur och debatt. har fördelats för uppdraget . Uppdraget redovisades till Radio- och . Av redovisningen framgår att uppdraget främst varit inriktat på hur icke-kommer- siell lokal-TV kan struktureras och effektiviseras i hela . Regeringen har vidare genom tilläggsdirektiv gett Radio- och i uppdrag att bl.a. analysera hur de lokala icke-kommersi- ella TV-sändningarna påverkas av digitaliseringen och om förutsättningarna för sådana sändningar kan förbättras genom lagstiftning. Post- och kassaserviceutredningen överlämnade delbetänkandet Samhällets behov av betaltjänster (SOU 2004:52) och slutbetänkandet Postmarknad i förändring (SOU 2005:5) . Utredningen har bl.a. haft i uppdrag att beskriva och analysera marknaden för befordran av tidningar och tidskrifter i , inklusive kostnader och priser för distributionen, och göra en jämförelse med de övriga nordiska länderna. I uppdraget har ingått att särskilt beskriva och analysera möjligheterna till samdistribution av oadresserade tidskrifter och tidningar och adresserade försändelser. Uppdraget har vidare varit att om det är lämpligt föreslå förändringar i regelverket för att skapa förutsättningar för samdistribution. Utredningen anser att Posten och pressen bör fortsätta att diskutera en lösning av samdistributionen på affärsmässig grund särskilt med sikte på att finna lokala lösningar inom ramen för gällande regelverk. Utredningen anser vidare att tillsynsmyndigheten () i sin återkommande uppföljning av den samhällsomfattande posttjänsten bör följa upp samdistributionen och hur den påverkat kvaliteten på den samhällsomfattande posttjänsten. I utredningen föreslås ingen ny prisreglering för tidningar och tidskrifter. Dock anförs att frågan om en ny prisreglering för sådan tidningsbefordran kan aktualiseras om t.ex. den fortsatta utvecklingen för distribution av posttidningar leder till alltför kraftiga prisökningar. Utredaren anser att PTS fortlöpande bör ges i uppdrag, i exempelvis regleringsbrev, att följa upp prisutvecklingen för befordran av adresserade tidningar och tidskrifter. Betänkandena har remissbehandlats och fortsatt beredning av ärendet pågår inom . En revidering av TV- direktivet (direktiv /552/EEG, ändrat genom direktiv /36/EG) som innehåller minimiregler för gränsöverskridande TV-sändningar förbereds av europeiska kommissionen. De konsultationer som kommissionen har genomfört har sammanfattats i ett antal arbetspapper som publicerats . En viktig fråga för är jurisdiktionsfrågan och möjligheten att införa eventuella förbättringar av den s.k. sändarlandsprincipen. och ett antal andra medlemsstater har uppmärksammat kommissionen på att utformningen av de nuvarande reglerna för med sig att nationell lagstiftning inte alltid kan tillämpas på sändningar som är direkt riktade till den egna nationella publiken. Kommissionen har initierat en diskussion om möjliga förbättringar av reglerna med bibehållande av den grundläggande sändarlandsprincipen. En annan stor fråga är direktivets tillämpningsområde, där kommissionen nu inriktar sig på att föreslå att alla audiovisuella tjänster bör omfattas av ett helt nytt direktiv, men där regleringen graderas för olika typer av audiovisuella tjänster. har deltagit aktivt i konsultationsprocessen genom att närvara vid en rad öppna möten och ordförandeskapskonferenser och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 genom att svara skriftligt till kommissionen. Kommissionen avser att presentera ett utkast till nytt direktiv /06. Inom pågår ett arbete med att ta fram ett nordiskt medieprogram inriktat på datorspel för barn och unga. Beslut har ännu inte fattats om den slutliga utformningen av programmet, avsikten är emellertid att programmet skall finnas . Det övergripande syftet är att säkerställa tillgången till kvalitetsmaterial med ett tydligt nordiskt inslag inom datorspelsområdet för barn och unga. Programmet kommer att ha särskilt fokus på frågor om skydd av barn och unga från skadligt medieinnehåll. De förändringar i medielandskapet vi ser i är gemensamma för hela . Det internationella samarbetet på medieområdet är viktigt bl.a. för att främja mediemångfald och yttrandefrihet. Yttrandefriheten och ett fritt åsiktutbyte som också ger plats för avvikande och annorlunda perspektiv, är garanterade genom bl.a. flera internationella konventioner. Den sjunde ministerkonferensen på massmedieområdet arrangerades i , , där presenterade en nationell rapport om mediepluralism. Det är viktigt att stödja arbete för mediemångfald såväl vad gäller innehåll som ägande. Radio och TV i allmänhetens tjänst Sändningstillstånden som gäller för (), () och () trädde i kraft och löper, efter att ha förlängts med , ut . I anslagsvillkoren för radio- och TV-företagen i allmänhetens tjänst ingår ett krav på programföretagen att minska TV-avgiftsskolket och därigenom öka intäkterna med . Jämfört med 2002 har de totala avgiftsintäkterna 2004 ökat med , vilket överstiger kravet med god marginal. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Programföretagen har enligt anslagsvillkoren en skyldighet att följa upp och redovisa hur uppdraget genomförts. Redovisningarna gäller det gångna verksamhetsåret och utgår från sändningstillstånd, anslagsvillkor och i förekommande fall företagens egna måldokument. Syftet är bl.a. att ge ett underlag inför kommande tillståndsperioder och skärpa företagens uppmärksamhet på hur uppdraget uppfyllts. Ett annat syfte är att ge allmänheten information om TV- avgiftsmedlens användning och att stimulera till offentlig debatt.