prop · GU031d16 · 2006-10-16 00:00:00 — Storstadspolitiken omfattar frågor kring hur en jämställd och jämlik positiv utveckling kan främjas i storstädernas mest segregerade stadsdelar, hur förutsättningar för tillväxt skapas i storstadsregionerna och hur tillväxten kommer män, kvinnor och barn till del. har skett i samband med att kommuner med lokala utvecklingsavtal rekvirerar medel för genomförda insatser. fanns kvar att rekvirera för de sju kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal . De medel som aviserades för vidgat storstadsarbete i den ekonomiska vårpropositionen 2006 anslås på anslaget 10:2 Integrationsåtgärder för insatser i syfte att bryta utanförskapet. Utgifterna inom politikområdet styrs av de insatser som görs inom det lokala utvecklingsarbetet för att bryta segregationen. Statlig medfinansiering av lokala utvecklingsinsatser som bekostats av kommuner Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 13 2004 13 11:1 Utvecklingsinsatser i storstads- Totalt för utgiftsområde 13 Anslag inom utgiftsområde 16 2002 16 11:1 Förstärkning av utbildning i storstads- Totalt för utgiftsområde 16 Totalt för politikområde Storstadspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Storstadspolitiken har tidigare tillhört utgiftsområde 8, invandrare och flyktingar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 och ambitionen är att harmo- nisera det fortsatta arbetet med EU:s struktur- Storstadspolitikens övergripande mål är följande: ge storstadsregionerna goda förutsätt- Ett led i storstadspolitikens övergång till att ningar för långsiktigt hållbar tillväxt och genomföras inom ramen för ordinarie verksam- därmed kunna bidra till att nya arbets- heter och strukturer är etablerandet av det årliga tillfällen skapas såväl inom storstads- Storstadsmötet som är ett möte mellan kom- regionerna som i övriga delar av landet samt mun- och myndighetsledning, samt regerings- -att bryta den sociala, etniska och diskriminerepresentanter. Ett annat led är tillsättandet av rande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99: AU2, rskr. 1998/99:34). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . I storstadspolitiken har investerats för att bryta segregationen och bygga kunskap kring samordningen av det nationella, regionala, kommunala och lokala arbetet inom ett antal politikområden för att dessa tillsammans skall bidra till att nå de storstadspolitiska målen. Arbetet med storstadspolitikens tillväxtmål har framför allt skett genom att främja tillväxt i det lokala utvecklingsarbetet. I vissa kommuner har nya arbetsformer etablerats för att effektivisera matchningsprocessen mellan arbetssökande och arbetsgivare. Storstadsarbetet har pågått 2006. Under dessa år investerades särskilda medel i att bygga kunskap kring hur de negativa konsekvenserna av segregationen kan motverkas. Dessa kunskaper skall nu användas för att bryta människors utanförskap. två arbetsgrupper för att formalisera det tvärsektoriella arbetet inom dels och dels mellan de myndigheter som främst berörs av storstadsarbetet. Arbetsgrupperna skall lämna sina slutrapporter . Vidare tillsattes en särskild utredare en koordinator (dir. Ju2006:06) för att stödja den strategiska samordningen av de lokala och regionala aktörer som berörs av storstadspolitikens lokala utvecklingsarbete. Koordinatorns arbete skall utgå från övergripande mål för den nationella storstadspolitiken att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen, samt från de kunskaper och erfarenheter som vunnits från storstadsarbetet. Koordinatorn skall löpande rapportera arbetet och en slutrapport skall lämnas . Förberedelserna med att forma förutsättningarna för arbetet med att bryta utanförskapet pågår. bereds frågan om utformningen av statens och kommunernas fortsatta samverkan för att bryta utanförskapet och främja den lokala och regionala tillväxten. Ambitionen är att harmonisera det kommande arbetet med programperioden för , 20072013. De befintliga lokala utvecklingsavtalen med de sju avtalskommunerna har förlängts till och med utgången av 2006. Avtalen syftar till att bryta segregationen. En central utgångspunkt för det lokala utvecklingsarbetet är att samverkan fungerar. Samverkan formaliseras genom att berörda aktörer tecknar samverkansöverenskommelser. Be- tydelsen av dessa överenskommelser har ökat då det lokala utvecklingsarbetet nu sker genom statens och kommunernas ordinarie verksamheter och resurser. serna bör innehålla en för avtalskommunen och myndigheten gemensam: 1.målbeskrivning inklusive relevant statistik, 3.redovisning av vald strategi för att nå målen, 5.avsatta, respektive behov av, resurser för att genomföra åtgärdsplanerna, Arbetet skall samordnas med statens övriga samverkansinstrument, såsom exempelvis Regionala utvecklingsprogrammen (RUP), Regionala tillväxtprogrammen (RTP), Social samverkan (SocSam), Frivillig samverkan (FriSam), Vi som samverkar (ViSam) samt lokala och regionala samverkansöverens-kommelser för introduktion (RÖK). Arbetet bör innefatta framtagandet av förslag till hur fler samverkansparter, såväl statliga och kommunala som privata och frivilliga aktörer, kan engageras för att storstadspolitikens mål skall nås. I samverkan ingår även uppdraget att sprida kunskap om arbetets form och innehåll inom och mellan berörda kommuner och myndigheter samt till kommuner som har stadsdelar med liknande situation. demokratisatsning, som genomförs inom ramen för demokratipolitiken, har bl.a. kommuner som har tecknat lokalt utvecklingsavtal fått extra resurser för att delta i aktiviteten Valinformation. Krav har ställts på att Valinformationen skall vara allsidig och skapa goda förutsättningar för kvinnor och män att fatta välgrundade beslut om deltagande i samband med allmänna val. och kommun har även fått bidrag för att delta i aktiviteten Medborgarinflytande . Aktiviteten skall genomföras inom ramen för kommunens långsiktiga ambition om ett medborgarinflytande mellan valen som ett permanent inslag i kommunens beslutsprocesser. För att utbyta kunskaper och erfarenheter om storstadspolitiken hölls en hearing om storstadspolitikens delmål med anledning av 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 betänkandet Storstad i rörelse (SOU 2005:29). Vidare presenterades utvecklingen i de 24 stadsdelarna i en årsrapport samt ett faktahäfte. Även två konferenser har genomförts : den årliga nationella storstadskonferensen och den internationella konferensen 2.0. Vad gäller det internationella arbetet beviljades Mångkulturellt centrum medel för förberedelser av ett svenskt deltagande i ett europeiskt kunskaps- och erfarenhetsutbyte inom ramen för , . Mångkulturellt Centrum skall i samband med detta ta fram ett underlag för förberedelse- och efterarbete kring ett planerat kunskapssymposium i Leeds. I detta arbete ingår bl.a. att diskutera: formerna för ett nationellt urbant kunskapsnätverk för att nå och förmedla tillgänglig kunskap i landet, former för hur kommande utvärdering av storstadsarbete kan utvecklas, sprida delar av den kunskap som framkom under 2.0 till internationella fora såsom International Metropolis samt se till att kunskap och erfarenheter från det kunskapsseminariet i Leeds kommer nationella aktörer till del vid storstadspolitikens årliga. Parallellt bereds frågan om fullföljande av det svenska deltagandet i (). Tillväxtmålet inom storstadspolitiken skall uppnås genom insatser inom flera olika politikområden såsom finanspolitik, innovationspolitik, arbetsmarknadspolitik, forskningspolitik, jämställdhetspolitik, utbildningspolitik, och näringslivspolitik samt europeiskt samarbete kring tillväxt, konkurrenskraft, forskning och utbildning, handel, hållbar utveckling m.m. Den tidigare regeringen har fattat beslut om en nationell strategi för regional konkurrenskraft och sysselsättning 20072013. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen avser att återkomma med överväganden rörande prioriteringar och riktlinjer i den nationella strategin. fortsatte arbetet med att förebygga och förhindra alla former av diskriminering i myndigheternas verksamheter. Insatser har gjorts inom polisens tre storstadsmyndigheter för att höja kunskaperna hos den egna personalen. pågår strategiska utvecklingsinsatser för skolor i segregerade områden. Den nationell samordnaren för Mångkulturåret (dir. 2004:169) skall bl.a. genomföra sitt uppdrag i samråd med de sju kommuner med vilka staten tecknat lokala utvecklingsavtal. Vidare skall statliga myndigheter inför det kommande Ungkulturåret 07 inhämta erfarenheter från storstadsarbetet. har fått i uppdrag att, tillsammans med i flera av de kommuner som omfattas av lokala utvecklingsavtal, utveckla och pröva en förstärkt vårdkedja inom ungdomsvården. finns representerad i samverkansprojekt inom ramen för storstadsarbetet i de tre storstadslänen. Som en förberedelse inför att teckna samverkansöverenskommelser och planera samverkan med kommunerna har utformat nationella riktlinjer för sitt arbete inom ramen för storstadsarbetet. Inom barnpolitiken utvecklas indikatorer för att mäta och följa upp insatser som speglar barns och ungas livsvillkor. En stor andel av de barn och unga som bor i de områden som omfattas av storstadsarbetet lever i en socialt och ekonomiskt utanförskap. har beslutat om en rad åtgärder inom olika områden för att stödja och förstärka insatser som har betydelse för ekonomiskt utsatta barn. Många av dessa barn bor i de kommuner som omfattas av lokala utvecklingsavtal. Inom ramen för den tidigare regeringens särskilda satsning på psykiatrin skall totalt fördelas som ett särskilt storstadsstöd till storstadslänen , och . Den demokratisatsning som inleddes innehåller insatser både för att långsiktigt främja ett högt valdeltagande och en bred dialog om demokrati. För att följa utvecklingen avseende storstadspolitikens segregationsmål har ett index tagits fram. Indexet består av en sammanvägning av andelen sysselsatta, andelen i beroende av långvarigt försörjningsstöd samt andelen med lägst tvåårig gymnasieutbildning. Indexet är baserat på statistik ur databas . Tabellen nedan visar den genomsnittliga utvecklingen i och i de 24 stadsdelarna samt utvecklingen i (som är den stadsdel som har lägst index, men som är en av de som har utvecklats mest) och (som är den stadsdel som har högst index). Tabell 4.2 Index över utvecklingen Indexet visar den genomsnittliga utvecklingen i de 24 stadsdelarna under storstadsarbetets inledande år. Utvecklingen i stadsdelarna diskuteras även i flertalet rapporter (exempelvis i till bostadsmarknaden en lägesrapport om integration och Rapport 2005). Utveckling inom storstadsarbetets olika delmål redovisar , baserat på underlag i databasen , utvecklingen av andelen sysselsatta, arbetslöshet, beroende av långvarigt försörjningsstöd, befolkningsstatistik samt utbildningsnivå i de 24 stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen (Utveckling i storstadssatsningens 24 stadsdelar 1997 2004, ). Utfallet av redovisning presenteras nedan utifrån storstadsarbetets delmål. Andelen sysselsatta har utvecklats enligt tabellen nedan. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.3 Andelen sysselsatta (procent) Tabellen visar genomsnittet för riket, genomsnittet för de 24 stadsdelarna, utvecklingen i (som är den av de 24 stadsdelarna som har högst andel sysselsatta samt utvecklingen i ) som är den av de 24 stadsdelarna som har längst andel sysselsatta. Andelen sysselsatta i genomsnitt för de 24 stadsdelarna ökade . Efter detta har utvecklingen mattats av. Utvecklingen vad gäller det långvariga beroendet av försörjningsstöd redovisas i tabellen nedan. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.4 Beroende av långvarigt försörjningsstöd Tabellen visar utvecklingen i genomsnitt för , i genomsnitt för de 24 stadsdelarna, utvecklingen i /(som är den av de 24 stadsdelarna som har lägst andel invånare i beroende av långvarigt försörjningsstöd samt utvecklingen i ) som är den av de 24 stadsdelarna som har högst andel invånare i beroende av långvarigt försörjningsstöd. Siffrorna är baserade på uppgifter från Över tiden har det långvariga beroendet av försörjningsstöd minskat i samtliga stadsdelar utom tre. Dock har utvecklingen mattats av vid mätningar . Vidare konstateras i att den befolkning som bor i mycket resurssvaga områden i de tre storstadsregionerna har haft svårare att komma tillbaka till självförsörjning genom eget arbete än de som bor i andra typer av områden. Svenska språkets ställning samt utbildningsnivå När det gäller utbildningsnivån, mätt som andelen personer som har lägst tvåårig gymnasieutbildning, har den utvecklats enligt tabellen nedan. Tabellen visar utvecklingen i genomsnitt för , i genomsnitt för de 24 stadsdelarna, utvecklingen i (som är den av de 24 stadsdelarna där utbildningsnivån ökat mest), utvecklingen i (som är den av de 24 stadsdelarna där utbildningsnivån ökat minst), samt i (som är den av de 24 stadsdelarna där utbildningsnivån är lägst). Siffrorna är baserade på uppgifter från . Attraktiva och trygga stadsdelar Utifrån Brottsförebyggande rådets statistik över anmälda brott redovisas nedan antalet anmälda brott per 100 000 invånare i de stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal. Notera att stadsdelsindelningen inte alltid överensstämmer med den indelning som gjorts för storstadsarbetet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.6 Antalet anmälda brott per 100 000 invånare Tabell 4.7 Ohälsotal 2004 har tillsammans med tagit fram statistik över ohälsotalet i de stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal. Ohälsotalet är ett mått på antalet utbetalda dagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning, aktivitets- och sjukersättning från socialförsäkringen. Nedan illustreras ohälsotalen för storstadsarbetets stadsdelar 2004. Ohälsotalet beräknas genom att för personer försäkrade i åldrarna summera antalet dagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning samt dagar med aktivitets- och sjukersättning och dividera med antalet försäkrade. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Den tidigare regeringens politik har syftat till att öka delaktigheten hos de boende i de kommuner som omfattas av lokala utvecklingsavtal. I några kommuner har detta arbete i någon mån bidragit med att boende har involverats i diverse beslutsprocesser som rör stadsdelen. Människors utanförskap har stadigt vuxit. Situationen ställs på sin spets i storstädernas segregerade förortsområden där ett stort antal människor är långvarigt arbetslösa och beroende av försörjningsstöd. Vidare är klyftan mellan exempelvis andelen sysselsatta i och i utanförskapsområdena stort och i många fall växande. En sådan koncentration av människor i utanförskap kan leda till sociala spänningar och urladdningar. Underlag från SCB visar dessutom att utanförskapet sprider sig till städer utanför storstadsområdena vilket bidrar till att utanförskapets karta blir allt mer omfattande. Den tidigare regeringen investerade i att bekämpa segregationen genom enstaka insatser. Samordningen mellan de statliga myndigheternas och kommunernas arbete har gradvis förbättrats men takten och omfattningen behöver öka. Liksom i många andra storstäder med internationell konkurrens där utanförskapet utgör ett ökande problem har det i saknats en politik för att skapa arbeten till människor i utanförskap. Att ha ett arbete är den enskilt viktigaste åtgärden för att bryta människors utanförskap. Det krävs ett samlat arbete som både aktivt verkar för ökad tillväxt och skapar förutsättningar för ökad välfärd. En förutsättning för att bryta människors utanförskap och stoppa det växande antalet utanförskapsområden är att samspelt förbättra den lokala och regionala tillväxten i de svenska storstäderna. Ett sådant utvecklingsarbete möjliggör att den lokala tillväxten i utanförskapsområdena blir en vital del av både det lokala och regionala utvecklingsarbetet. Detta inte minst eftersom det finns en betydande arbetskraftspotential i dessa områden och hos dess invånare. Detta utvecklingsarbete bör genomföras utifrån individernas och stadsdelarnas behov och förutsättningar. Ökad decentralisering, flexibilitet och samverkan Vidare, för att minska utanförskapet måste övergången till att genomföra storstadspolitiken inom ramen för statens och kommunernas ordinarie verksamheter och resurser säkras. Alla involverade aktörer, såsom staten, kommuner, näringsliv, föreningsliv och boende, måste se över hur det lokala utvecklingsarbetet kan genomföras på ett effektivt sätt. Detta förutsätter inte minst att samverkan inom och mellan lokal, regional och nationell nivå fungerar. Statliga myndigheter bör få mer kunskaper och bättre förutsättningar för att kunna arbeta utifrån de lokala och regionala behoven. Samverkansöverenskommelser har möjliggjort vissa omprioriteringar och lokala anpassningar som även fortsättningsvis måste göras genom utökad samverkan. Därigenom kan människors utanförskap brytas. Kunskap för minskat utanförskap För att långsiktigt bryta utanförskapet förutsätts ett kontinuerligt och uthålligt arbete med att bygga kunskap kring lokalt utvecklingsarbete. Detta kan bidra till skapandet av strukturer för att stödja utvecklingen och lärandet i landets utanförskapsområden. Regeringen avser fortsätta detta kunskapsbyggande och följa utanförskapet genom utvärderingar. Detta är centralt inte minst för att den kontinuerliga läroprocessen och kvalitetssäkringen ska komma individer och stadsdelar tillgodo. Genom att ta tillvara befintliga erfarenheter och kunskaper från det lokala utvecklingsarbetet kan även andra kommuner med utanförskapsområden på ett effektivt sätt komma igång med ett lokalt utvecklingsarbete. Sammanfattningsvis krävs insatser för att fortsätta bekämpandet av landets utanförskapsområden. Fler människor som kan och vill arbeta skall också ha möjlighet att försörja sig genom eget arbete. Regeringens övergripande mål är att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Därigenom skall också bidragsberoendet minska och utanförskapet brytas. Att bekämpa utanförskapet i ett väl utvecklat sam- spel med att förbättra förutsättningarna för lokal och regional tillväxt i de svenska storstäderna är avgörande för att frigöra människornas inneboende kraft och trygghet. De medel som initialt satsades inom storstadspolitiken för att förbättra situationen i stadsdelarna är förbrukade. Bekämpandet av utanförskapet skall nu främst ske genom samverkan med stöd i ordinarie verksamheter och resurser. bereds utformningen av statens och kommunernas fortsatta 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 samverkan för att bryta människors utanförskap och utbredningen av antalet utanförskapsområden. Detta sker genom att öka sysselsättningen, minska bidragsberoendet och stimulera den lokala och regionala tillväxten. bereds prioriteringarna inom ramen för det nationella programmet för den Europeiska socialfonden . Ett tilläggsdirektiv till den särskilda utredaren () kan komma att bli aktuellt. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Politikområdet omfattar platsförmedling, arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, och insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga samt bidrag till lönegarantiersättning. Vidare ingår Europeiska socialfonden och Stiftelsen . förvaltningskostnader för () inklusive i avseende den pågående försöksverksamheten med en vidgad samordnad länsförvaltning, In- spektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), () och Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) samt AMV:s avgiftsfinansierade verksamheter Tjänsteexport och . Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Miljoner kronor (löpande priser) 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivi- 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga 22:4 Lönebidrag och m.m. 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 22:9 Bidrag till administration av grundbeloppet 22:10 Bidrag till Stiftelsen 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2007. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgifterna inom politikområdet påverkas av utvecklingen på arbetsmarknaden, som både beror på konjunkturen och den ekonomiska politiken. Trots en stark konjunkturutveckling har arbetslösheten och utanförskapet varit fortsatt högt. Den harmoniserade arbetslösheten var enligt preliminära siffror från . Det officiella svenska måttet öppen arbetslöshet var 2005. Därutöver deltog i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program . Såväl den öppna arbetslösheten som åtgärderna avspeglas direkt i utgifterna för arbetslöshetsersättningarna och aktivitetsstödet. Utgifterna ökade med jämfört med . Arbetsmarknadsläget förbättrades som den tidigare regeringens satsningar på arbetsmarknadspolitiska åtgärder lyfte över personer från öppen arbetslöshet till program. beräknas den öppna arbetslösheten vara och antalet personer i åtgärder motsvara . Regeringen avser att framgent redovisa bedömningar av harmoniserad arbetslöshet. Även andra arbetsmarknadsmått och indikatorer över utanförskapet kan bli aktuella i den framtida analysen av regeringens samlade politik. Utgifterna bedöms dock bli högre jämfört med den bedömning som den tidigare regeringen gjorde främst på grund av att öppen arbetslöshet inte minskat i den takt som förutsågs. Utgifterna väntas minska 2007 till följd av regeringens omläggning av arbetsmarknadspolitiken som del av ett brett jobbprogram. För utgiftsområdet innebär jobbprogrammet ökad fokus på matchning, neddragningar av de arbetsmarknadspolitiska programmen och regelförändringar för att förstärka arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring vid kortare perioder av arbetslöshet. Utgifterna för den statliga lönegarantiersättningen har minskat kraftigt men beräknas successivt öka . Skatteutgifter för utgiftsområdet utgår från förhållandena som gällde vid tiden ekonomiska vårproposition. Skatteförslagen i budgetpropositionen kommer till den del det påverkar skatteutgifterna att redovisas ekonomiska vårproposition. I avsnitt 2.3, redogörs för vad en skatteutgift är och varför den redovisas. Dessutom ges en samlad bild av det totala stödet i form av skatteutgifter inom utgiftsområdet. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteutgifterna inom politikområdet Arbetsmarknadspolitik. Tabell 5.2 Skatteutgifter inom politikområdet Arbetsmarknadspolitik, netto Avdrag för ökade levnadsomkostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning Avdrag för resor till och från arbetet Förmån av fri resa vid anställningsinter- Förmån av fri utbildning vid personalav- Avdrag för kostnader för resor till och Skattereduktion för avgiften till arbets- Skyddat arbete hos offentliga arbetsgi- vare (OSA) 1Skatteavvikelse kan inte beräknas. 2Skatteutgiften har upphört eller beloppsmässigt ändrats sedan redovisningen ekonomiska vårproposition, bilaga 2 Insatserna inom arbetsmarknadspolitiken redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vissa stöd lämnas dock på statsbudgetens inkomstsida i form av särregler i skattelagstiftningen som betecknas som saldopåverkande skatteutgifter. Anställningsstöd, stöd till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () och utbildningsvikariat lämnas i form av en skattekreditering på arbetsgivarens skattekonto och innebär minskade skatteintäkter på budgetens inkomstsida. Det allmänna och förstärkta anställningsstödet samt plusjobb och utbildningsvikariat kommer att avvecklas .