prop · GT03205 · 2006-05-30 00:00:00 — Anmälda arbetssjukdomar orsakade av organi- satoriska och sociala faktorer förekommer framförallt inom kvinnodomi- nerade arbetsplatser och har ökat kraftigt . Våld och hot om våld är ett ökande arbetsmiljöproblem. Enligt arbets- miljöundersökningen har av alla förvärvsarbetande kvinnor jämfört av motsvarande grupp män varit utsatta för våld eller hot om våld . Arbetsmiljöunder- sökningen visar även att av alla förvärvsarbetande kvinnor har utsatts för arbetsrelaterade sexuella trakasserier eller annan kränkning på grund av kön , framför allt från andra personer än från arbetsgivare och arbetskamrater, t.ex. exempel kunder. Detta kan jäm- föras av alla män. En kartläggning gjord av visar att det förekom Skr. 2005/06:205 trakasserier på arbetsplatsen i form av nedsättande och förlöjligande om- dömen om homo- och bisexuella inom framför allt mansdominerade branscher (Statens folkhälsoinstituts rapport bisexuellas och trans- personers hälsosituation, [dnr S2005/10569/FH]). Den demografiska utvecklingen pekar mot en betydande arbetskrafts- brist framöver. Det är därför viktigt att åstadkomma arbetsförhållanden som inte stöter ut individer med begynnande hälso- och anpassnings- problem till följd av ålderns inverkan. Medan arbetsmiljön efter hand blivit mindre riskfylld, tycks tempot i arbetslivet ha blivit högre och toleransen för nedsatt kapacitet ha minskat. Detta skulle kunna missgynna äldre och personer med funktionshinder. genomför () på uppdrag av en tilläggsundersökning till SCB:s ordinarie arbetskraftsundersökningar (). uppgav sju av tio personer med funktionshinder som innebär nedsatt arbets- förmåga att de behöver åtminstone någon form av anpassning av arbets- förhållandena. De vanligaste åtgärderna för att underlätta arbetet är en anpassning av arbetsuppgifter eller arbetstempo. Undersökningen visar att anpassad arbetstid är enklast att få tillgodosett. Anpassade hjälpmedel och anpassade arbetsuppgifter får fler än av de som behöver det. Möjligheterna att få särskild lokalanpassning har ökat , men fortfarande uppger ungefär en av tre att de inte får tillgång till det. En av fyra får inte tillgång till anpassade hjälpmedel. - Åtgärder för att förbättra arbetsmiljöfaktorerna En viktig åtgärd i strategin för ökad hälsa i arbetslivet var den informa- tions- och utbildningssatsning som regeringen genomförde åren 2003 2004. Flera statliga myndigheter är delaktiga i de åtgärder som vidtas inom målområdet såsom t.ex. och . anslag har höjts med ca för att förstärka tillsynsverksamheten. I verksamhets- planen för tillsynen prioriterar verket särskilt utsatta grupper eller bran- scher. För verksamhetsprogrammet för åren 20042006 är tre av sex prio- riterade branscher kvinnodominerade. Dessa är hälso- och sjukvård, om- sorg samt skola. Regeringen anser, i likhet med ett flertal remissinstanser, att ett det är av stor vikt med ett jämställdhetsperspektiv på arbetsmiljö- arbetet. och JämO har genomfört ett pilotprojekt i för att öka arbetsmiljöinspektörernas kunskaper i genus- frågor. I skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 20062009 (skr. 2005/06:95) framhöll regeringen att man avser att ge i uppdrag till och JämO att utvärdera och fortsätta det samarbete i kompetensfrågor som de båda myndigheterna har inlett. När det gäller arbetsorganisation och negativ stress har Arbetsmiljö- verket utvecklat metoder i ett särskilt utvecklingsprogram () och ca 150 arbetsmiljöinspektörer har särskilt utbildats inom området. Rege- ringen anser, liksom ett flertal remissinstanser, att systematiskt arbets- miljöarbetet () är viktigt. krav gäller i ökad utsträckning . handlar det om en tredjedel av alla Även de regionala skyddsombudens verksamhet är i stor Skr. 2005/06:205 utsträckning inriktad på . Satsningar har även skett på regionala skyddsombud genom att det stat- liga bidraget förstärkts med ca till sam- manlagt ca . De regionala skyddsombuden utgör en viktig strategisk resurs för bättre arbetsmiljö vid mindre företag. forsknings- och utvecklingsverksamhet har bidragit med ny kunskap inom området. Forskning har bl.a. bedrivits kring sam- banden mellan arbetsförhållanden och hälsa respektive ohälsa. har även i uppdrag att utveckla, bedriva och marknadsföra före- tagshälsovårdsutbildning. Totalt har satsats på försöksverksamhet inom den offentliga sektorn. Syftet är att stimulera till insatser för att minska sjuk- frånvaron. Samtliga försöksverksamheter är nu avslutade. Verket för innovationssystem, , har regeringens uppdrag (dnr N2002/11731/ARM) att följa och utvärdera verksamheten och skall lämna sin slutrapport. Regeringen har även gett i uppdrag (dnr N2003/6929/ARM och 2003/4773/ARM) att stödja och stimulera en utveckling av arbetsgivarsamverkan när det gäller förebyggande och rehabiliterande åtgärder (Arbetsgivarringar). Totalt har avsatts. lämnade sin slutrapport till regeringen. Genom bidraget Kultur i arbetslivet samverkar kulturpolitiska mål med folkhälsopolitiska. Projekt som får stöd leder förutom till ett ökat kul- turellt deltagande även till en ökad diskussion och breddade sociala kon- taktytor vilket har en positiv inverkan på gemenskapen på arbetsplatsen. Regeringen anser, i likhet med ett flertal remissinstanser, att det är viktigt med en god företagshälsovård. har insatser genomförts för att stärka företagshälsovårdens kompetens och kvalitet. avsattes för att stärka metodutveck- lingen inom företagshälsovården. Vidare beslutade , i enligt med regeringens förslag, om för till för att förstärka företagshälsovårdsutbildningen. Medlen för- delades över perioden 20032005. avsattes härutöver för metodutveckling och utbildningsinsatser. Utöver detta har företagshälsovårdsutbildningen stärkts inom med för åren 20062008. Företagshälsovårdsutred- ningen lämnade sitt betänkande Utveckling av god företagshälsovård ny lagstiftning och andra åtgärder (SOU 2004:113). Förslagen har remissbehandlats och bereds inom (dnr N2004/9367ARM). Därutöver har en utredare i uppgift att se över vissa delar av arbets- givarens rehabiliteringsansvar (dir. 2005:48). Utredaren skall redovisa uppdraget . Regeringen har uppmärksammat att även andra aktörer, såsom fack- förbund, frivillig- och näringslivsorganisationer, genomför åtgärder som påverkar arbetsmiljöfaktorerna i positiv riktning. - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa Med begreppet återhämtning mellan arbetspass avses aspekter som har att göra med individens möjligheter att hantera arbetets belastningar och glädjeämnen i förhållande till åtaganden, krav, belastningar och positiva inslag inom andra livssfärer såsom familj, föreningsliv, fritid etc. Bris- tande återhämtning kan leda till stressreaktioner, sömnstörningar och i förlängningen utmattningssyndrom. Något fler kvinnor än män har problem med återhämtning mellan arbetspass: av kvinnorna jämfört av män- nen får klart otillräckligt med sömn mellan arbetspassen. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Den minskning av det psykiska välbefinnandet, bl.a. i form av ökad trött- het, som kan noteras i stora delar av befolkningen har enligt Folkhälso- politisk rapport (dnr S2005/7557/FH) sannolikt delvis med arbets- livet i sig att göra, men även med hur arbetslivet låter sig förenas med livet i övrigt. Möjligheterna till återhämtning skiljer sig åt mellan olika yrken. Per- sonal inom offentlig sektor och de som arbetar med människor är särskilt utsatta, liksom vissa chefer. Kvinnor har generellt något större problem att varva ner efter arbetsdagens slut och de rapporterar också oftare otillräck- ligt med sömn. Hur åldern inverkar på behovet av återhämtning är inte särskilt väl utforskat, men mycket tyder på att behovet ökar i takt med stigande ålder. - Åtgärder för att förbättra återhämtningen mellan arbetspass På regeringens uppdrag har en utredare i betänkandet Partiell ledighet (SOU 2005:106) lämnat förslag på hur en lag om partiell tjänstledighet för arbetstagare som önskar gå ned i arbetstid skall kunna utformas. I ut- redarens uppdrag ingick att analysera konsekvenserna av en sådan lag samt överväga om en rätt till partiell tjänstledighet bör införas. Utredarens bedömning var att en sådan lag inte bör införas. Förslagen har remiss- behandlats och bereds inom . har startat projektet för- äldraskap och förvärvsarbete en bidragande orsak till ohälsa och sjuk- frånvaro bland 60- och 70-talister? Projektet sätter fokus på unga föräld- rars möjlighet och sätt att kombinera barn och arbetsliv, och under vilka betingelser detta kan medföra hälsoproblem och sjukfrånvaro. Projektet beräknas pågå till 2007. - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa Lösare anställningsformer med svag anställningstrygghet kan leda till otrygghet och negativa hälsoeffekter. En alltför stark anknytning till en arbetsplats kan leda till inlåsningseffekter och en stelare arbetsmarknad med för liten rörlighet, vilket i sin tur kan medföra risk för negativa hälso- effekter både för inlåsta arbetstagare och för dem som inte kommer in i Skr. 2005/06:205 arbetslivet. Att ha ett arbete eller på annat sätt känna sig behövd är en viktig bestämningsfaktor även för äldres hälsa. Att lämna arbetslivet på grund av pension kan innebära en stor omställning med konsekvenser för hälsan. Långtidssjukskrivning och sjuk- och aktivitetsersättning framstår alltmer som ett stort samhällsproblem. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn Andelen med osäkra anställningsförhållanden har ökat och är dubbelt så vanliga bland kvinnor som bland män. Tidsbegränsade anställningar har ökat från av arbetskraften. Det är enligt Folkhälsopolitisk rapport framför allt yngre arbetstagare som har de lösaste anställningsformerna och särskilt de unga kvinnorna. Enligt Folkhälsopolitisk rapport kan försämrad anställningstrygghet bidra till psykisk ohälsa. Det finns allt fler äldre kvar i arbetslivet. I åldersgruppen har andelen sysselsatta ökat från år . Det skulle kunna antas att riskerna för inlåsning är större för äldre. Äldre personer, såväl de med fast som de med tillfällig anställning, har dock i mycket högre utsträckning än yngre en anställning i önskat yrke och på önskad arbetsplats. - Åtgärder med påverkan på bestämningsfaktorn bedriver forskning för att öka kunskapen om av olika anställningsformers betydelse för hälsa. Frågor som berör hälsoaspekter på inlåsning och rörlighet belyses också på olika sätt både i Arbetslivsinsti- tutets egen forskning och i kunskapssammanställningar av olika slag, t.ex. rapporterna Låsningar och lösningar i svenskt arbetsliv Trendrapport och Vägar till en öppnare arbetsmarknad 2006. I betänkandet Stärkt rätt till heltidsanställning (SOU 2005:105) har en utredare på regeringens uppdrag utrett frågan om hur rätten till heltids- anställning skall stärkas. Utredaren föreslår en reglering som begränsar arbetsgivares möjlighet att anställa på deltid till fall då det är motiverat med hänsyn till verksamhetens behov eller när arbetstagaren för fram ett eget önskemål om deltid. Förslagen har remissbehandlats och bereds inom . För att skapa goda förutsättningar att förena arbetsliv med föräldraskap är det viktigt att kvinnor och män känner trygghet i sina anställningsför- hållanden under föräldraledigheten. Regeringen tog emot utredningen arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv (Ds 2002:56). I utredningen behandlas bl.a. regle- ringen av tidsbegränsade anställningar och skyddet för föräldralediga. Regeringen har, tillsammans med stöd från och Miljö- partiet, avlämnat en proposition som syftar till att stärka anställningsskyddet för visstidsanställda och föräldralediga, som anställningsskyddslagen (LAS) förenklas. Följande ändringar föreslås träda i kraft : -I de fall som föräldralediga sägs upp, börjar uppsägningstiden först löpa när den föräldralediga är tillbaka på arbetet. -Ett brett missgynnandeförbud av föräldralediga införs. Borttagen kvalifikationstid för att få rätt till ledighet. Bevisbördan blir omvänd arbetsgivaren skall vid en domstolsförhandling kunna visa att den föräldraledige inte missgynnats. Följande ändringar föreslås träda i kraft med möjlighet, liksom , att träffa kollektivavtal med avvikelse från anställnings- skyddslagens regler om tidsbegränsad anställning: -Ny fri visstidsanställning hos sam- ma arbetsgivare. Därefter övergår anställningen till tillsvidareanställ- ning. Provanställning räknas in i anställningstiden, kvalifikationstiden för företrädesrätten sänks och gäller alla anställningar. -Praktik-, ferie- och säsongsanställning, anställning vid arbetsanhop- ning, inför värnplikt och överenskommen visstidsanställning för- Den parlamentariska äldreutredningen 2005 har i sitt slut- betänkande lagt fram flera förslag för att öka äldres vilja och möjligheter att förvärvsarbeta fram till pensioneringen och därefter. Bland förslagen finns nya deltidslösningar, nya system för studiefinansiering och bättre information om pensionssystemen. Regeringen anser att det är angeläget att bestämningsfaktorer och till- förlitliga indikatorer som beskriver utvecklingen inom området utvecklas inom ramen för Statens folkhälsoinstituts uppdrag att ta fram en ny folk- hälsopolitisk rapport (se avsnitt 6.3). Att utifrån ett fåtal indikatorer redo- visa utvecklingen av betydelse för hälsan i arbetslivet är inte oproble- matiskt och kräver noggranna överväganden avseende syfte, relevans och möjligheten att regelbundet inhämta statistiskt underlag. En indikator skall vidare vara lätt att tolka, dvs. utvisa om de förändringar indikatorn tydlig- gör är önskade eller oönskade. Den skall underlätta förståelsen av utveck- lingen på folkhälsoområdet i första hand i , men det är fördelaktigt om en indikator även kan användas i internationella sammanhang. Rege- ringen anser i likhet med att alltför många och snarlika indikatorer bör undvikas och att de folkhälsopolitiska indikatorerna därför företrädelsevis bör väljas bland dem som används och tas fram av myn- digheterna inom området. har i uppdrag att i samråd med , och utveckla och presentera relevanta indikatorer för att beskriva utvecklingen inom arbetslivsområdet. Indikatorerna skall utvecklas så att de även beskriver utvecklingen ur ett jämställdhetsperspektiv. skall redovisa uppdraget till () . Målområde 5: och säkra miljöer och produkter Skr. Regeringens bedömning: Luftföroreningssituationen har förbättras, men höga halter av marknära ozon, kväveoxider och inandningsbara partiklar är fortfarande allvarliga hälsoproblem. De antas orsaka tusen- tals förtida dödsfall i . Arbetet med dessa frågor natio- nellt, inom Europeiska unionen (EU) och i internationella organ bör därför ha fortsatt hög prioritet. Ett annat hot mot hälsan är långlivade organiska ämnen, ämnen som är cancerframkallande, allergiframkallande, mutagena och reproduk- tionsstörande samt vissa metaller. Bestämningsfaktorn för dessa bör därför vara Farliga kemiska ämnen. De olika ämnenas egenskaper och användning och deras betydelse för folkhälsan bör även fortsätt- ningsvis kartläggas. Arbetet med att förbättra informationen om farliga ämnen i varor samt att fasa ut farliga ämnen och att minska risker och motverka deras spridning i miljön bör fortsätta i enlighet med miljö- kvalitetsmålet Giftfri miljö. För att uppnå miljökvalitetsmålet behöver agerande för att utveckla regelverket inom EU och internatio- nellt prioriteras. EU:s nya kemikalielagstiftning (REACH) kommer att få stor betydelse för en säkrare kemikaliehantering . I arbetet med att förebygga olika typer av skador har trafiksäker- hetsinsatser fortfarande en hög prioritet. Därutöver är bl.a. äldres och barns säkerhet när det gäller olycksfallsförebyggande arbete prioriterat. Frågan om barnsäkerhet i utrymmen i byggnader där barn kan vistas behöver belysas ytterligare. bör därför få i uppdrag att granska hur byggreglerna efterlevs vid nybyggnad och ändring av befintlig bebyggelse avseende utrymmen i byggnader där barn kan vistas, samt vid behov föreslå författningsändringar. För bestämningsfaktorerna luftföroreningar, UV-strålning, radon, buller och miljöer och produkter som kan relateras till skador överensstämmer det beträffande sambandet bestämningsfaktorerna och hälsa samt utveck- lingen av bestämningsfaktorerna i huvudsak med regeringens bedömning. Inom målområdet och säkra miljöer och produkter har FHI i Folk- hälsopolitisk rapport (dnr S2005/7557/FH) definierat sju bestäm- ningsfaktorer. FHI redogör för utvecklingen av dessa med sammanlagt elva indikatorer. Bestämningsfaktorerna och indikatorerna har enligt FHI koppling till åtta olika politikområden. I enlighet med vad som redovisas nedan har regeringen valt att ersätta FHI:s bestämningsfaktor Långlivade organiska ämnen med Farliga kemiska ämnen. Jämfört med Statens folk- hälsoinstituts (FHI:s) sammanställning har regeringen funnit att även politik området Barnpolitik är väsentligt för bestämningsfaktorerna Luft- föroreningar, Farliga kemiska ämnen, UV-strålning, Buller och Miljöer som kan relateras till skador. Halter av kvävedioxid (h) Halter av marknära ozon Långlivade organiska ämnen i bröst- mjölk (h) Långlivade organiska ämnen i Radonhalt i skolor, förskolor och Trafikbuller (h) Antal rapporterade skadade (döda och vårdade) i olika miljöer Antalet skadade relaterat till olika (h) = huvudindikator. Remissinstanserna: stödjer åtgärdsförslagen mot luftföroreningar i rapporten, men efterlyser starkare styrmedel när det gäller slitagepartiklar från fordon och från småskalig vedeldning. Väg- verket påpekar att halterna av slitagepartiklar i urban miljö inte har ökat utan att det finns tecken på en svag minskning. Kemikalieinspektionen anser att Folkhälsorapporten ger en alltför begränsad bild av kemikaliers betydelse för folkhälsan, och att perspek- tivet borde vidgas till att omfatta mer än långlivade organiska ämnen med hänsyn till dagens kunskap om den inverkan som exempelvis giftiga metaller, cancerframkallande, mutagena och reproduktionsstörande ämnen och allergener kan ha på människors hälsa. , Natur- vårdsverket och i anser att tungmetaller är problem av samma storlek som långlivade organiska ämnen. menar att mängderna av långlivade organiska ämnen i miljön endast kan förändras långsamt genom olika åtgärder. Därför är halten i miljön inte en bra indikator. Istället föreslår verket en indikator som speglar uppkomst och spridning av dessa ämnen. i framför att det vore önskvärt med indikatorer som följer miljögifter i naturprodukter som älgkött, fisk och bär. Förslaget om UV-strålning har inte kommenterats. Ett par remiss- Skr. 2005/06:205 insatser, däribland och och klinisk medicin vid , saknar underlag om innemiljön förutom radon. betonar vikten av att buller beaktas i folkhälsoarbetet då det har en dokumenterad påverkan på barns hälsa och livskvalitet. Natur- vårdsverket anser att förslaget om tysta områden i tätorter borde förtyd- ligas till tysta områden för rekreation i och omkring tätorter. Beträffande miljöer och produkter som kan relateras till skada ifråga- sätter förslaget om att EHLASS-registrering skall kunna bli en indikator för hörselskadande buller. Det blir svårt att engagera hörselskadeenheterna i tillräcklig omfattning för att säkerställa en god kvalitet i det insamlade materialet. Vägtrafikinspektionen instämmer i FHI:s bedömning att det skadeförebyggande arbetet inom arbets- och trafikmiljöerna har varit framgångsrikt men inte tillräckligt eftersom målet om högst 270 omkomna inom vägtrafiken inte nås . Inspektionen vill peka på att STRADA kan utgöra en del i ett nationellt informations- system för skador. framhåller att sannolikheten för att människor skadas beror på ålder, kön och socioekonomisk grupp. För ett samhälle som vill uppnå en god och jämlik hälsa och säkerhet är det därför en viktig uppgift att skadesäkra miljöer utformas. Verket anser att det bör klarläggas om skadeprevention skall ses som en del av folkhälso- politiken eller om det bör vara ett eget politikområde. i avvisar förslaget att inrätta en äldresäkerhetsdelegation. Skälen för regeringens bedömning och säkra miljöer och produkter är av grundläggande betydelse för folkhälsan och skall utgöra ett särskilt målområde (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Miljöfaktorer antas orsaka mer än 8 000 förtida dödsfall och ett stort antal sjukhusinläggningar. Luftföroreningar orsakar de flesta döds- fallen. Två andra miljöfaktorer som orsakar många dödsfall är radon och UV-strålning. Flera grupper av kemiska ämnen har problematiska egen- skaper från hälsosynpunkt och därmed betydelse för folkhälsan. Det gäller bl.a. ämnen som är förknippade med cancer, allergier och överkänslighet samt fortplantnings- och utvecklingsstörningar. dör ca 4 500 personer av skador, varav de flesta sker i hem- och fritidsmiljöer. Därtill finns det ett antal andra faktorer i omgivningen som leder till betydande olägenheter och besvär. Buller orsakar exempelvis sömnstörningar, koncentrationssvårigheter, trötthet och stressreaktioner men även direkta skador i form av hörselnedsättning och tinnitus. - Samband mellan bestämningsfaktorn och hälsa Luftföroreningar orsakar hjärt- och kärlsjukdomar, och lungsjukdomar samt luftvägsbesvär. Störst negativ effekt har partiklar, som orsakar drygt 5 000 förtida dödsfall och marknära ozon som orsakar ca 2 000 Därtill kommer ökad dödlighet i cancersjukdomar, som i totalt uppskattas till flera hundra till följd av luftföro- Skr. 2005/06:205 reningar. med hjälp av en empirisk modell beräknat effekterna av kvävedioxid som kompletterar det underlag () använt. Utifrån dessa modellberäkningar uppskattar IVL att överexponeringen av kväve- dioxid, vid haltnivåer över /m3, kan leda till nästan 3 000 extra dödsfall i . IVL:s beräkningar stödjer tidigare studier som beräknat dödlighet av partikelexponering. Antalet förtida dödsfall från de olika studierna kan dock inte adderas eftersom de bygger på olika beräkningsmetoder. Luftföroreningar beräknas dessutom leda till ett stort antal dagar då sjukhusvård krävs. De som redan har en dålig hälsa i form av luftvägs-, hjärt- och kärlsjukdom drabbas värre än andra. Barn som växer upp i förorenade omgivningar löper risk att få nedsatt lungfunktion som vuxna. - Utvecklingen av bestämningsfaktorn I propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag redovisade regeringen under avsnitten om miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning utvecklingen när det gäller luftföroreningssituationen (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48). Bland annat antog två nya delmål för partiklar och benso(a)pyren. Syftet är att minska hälsoeffekterna av luftföroreningar. För partiklar har man inte observerat någon tröskelnivå. Alla åtgärder som minskar halten av partik- lar i omgivningsluften påverkar därför hälsan. Flertalet av de delmål som gäller luftföreningar kan nås antingen med befintliga eller kompletterande åtgärder. kommer Miljömåls- rådet att presentera sin årliga uppföljning av utvecklingen av miljömåls- arbetet. Den kommer att innehålla rådets första bedömning av om de två nya delmålen kan nås. Marknära ozon bildas genom reaktioner mellan luftens syre, kväveoxi- der och kolväten i solljus. Delmålet om halten av marknära ozon kommer troligen inte att nås under varma sommardagar, eftersom bildningen då är större. Även om antalet episoder med höga halter av ozon har minskat finns ingen tendens till att medelhalten kommer att minska fram . En sådan utveckling parallellt med att halterna i större städer blir allt högre medför att befolkningens exponering för ozon kan befaras öka. Till stor del är marknära ozon långväga transporterat. Höga halter i beror därför till stor del på utsläpp i andra länder. Förhållandet är likartat för övriga luftföroreningar som påverkar hälsan vilket innebär att arbetet inom Europeiska unionen (EU) och internationella organ är av stor betydelse. Inom EU är de kommande förhandlingarna om revidering av direktivet om nationella utsläppstak avgörande.