prop · GT03106 · 2006-03-01 00:00:00 — Förhandlingsresultatet: Både och har accepterat att utan övergångslösningar tillämpa regelverket i detta kapitel från anslutningsdagen. 7.13.2Hälsa och säkerhet i arbetslivet Sammanfattning: och har accepterat att tillämpa regelverket om hälsa och säkerhet i arbetslivet från och med anslutningsdagen. Remissinstanserna har inte yttrat sig i frågan. Bakgrund: som behandlar hälsa och säkerhet i arbetslivet består i huvudsak av ett ramdirektiv med anslutande särdirektiv. Rådets direktiv /391/EEG av om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (ramdirektivet) innehåller grundbestämmelser om organisationen av verksamheten för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och om arbetsgivarens och arbetstagarens ansvar. Ramdirektivet kompletteras med särdirektiv för olika grupper av arbetstagare, för vissa typer av arbetsplatser och för vissa ämnen. För att främja forskning och utveckling för förbättring av levnads- och arbetsvillkor bildades . Vid sidan av detta finns även den Europeiska arbetsmiljöbyrån med säte i , vars huvudsakliga uppgifter är att samla in och förmedla teknisk, ekonomisk och vetenskaplig information om arbetsmiljö och att främja och stödja utbyte av information och erfarenheter mellan medlemsstaterna. Vidare har genomförandekommittén, för arbetarskyddsfrågor, inrättats för att bistå kommissionen vid förberedelse och genomförande av aktiviteter på arbetsmiljöområdet. Den skall bl.a. lämna synpunkter på planerade gemensamma bestämmelser. Kraven på hälsa och säkerhet i arbetslivet får även betydelse för harmonisering av lagstiftningen på produktområdet. Grundläggande säkerhetskrav för produkter som avses släppas ut på marknaden inom EU har upprättats. Harmoniserade standarder som anger tekniska specifikationer för olika typer av produkter tas fram av de europeiska standardiseringsorganen. Förhandlingsresultatet: Både och har accepterat att utan övergångsregler tillämpa regelverket i detta kapitel från anslutningsdagen. Sammanfattning: För att och skall kunna delta i den sociala dialogen på EU-nivå krävs strukturerade organisationer och väletablerad praxis. Ingen av de nya medlemsstaterna har framfört önskemål om övergångsperioder eller avsteg från nu gällande regelverk. Remissinstanserna: betonar vikten av att främja insatser för att stödja de nya medlemsstaternas ansträngningar att etablera förutsättningar för och vidmakthållandet av en väl fungerande social dialog. LO anser att erfarenheterna från de tidigare statsstyrda fack- och arbetsgivarorganisationerna sitter kvar djupt i dessa länder. Svårigheterna att organisera sig i fria organisationer enligt västerländsk modell är därför stora. Därför behövs både ekonomiskt och organisatoriskt stöd till båda parter på arbetsmarknaden, även efter medlemskapets inträde. Inom det fackliga området påpekas i samband därmed särskilt vikten av att skapa en effektiv social dialog och av de arbetsrättsliga direktiven, t.ex. utstationeringsdirektiven. Bakgrund: Den rätt till föreningsfrihet och kollektiva förhandlingar, som finns i samtliga medlemsstater, har varit grundläggande för tillskapandet av den europeiska sociala modellen, i vilken dialogen mellan arbetsmarknadens parter är en av hörnstenarna. Enligt artiklarna 136140 i EG-fördraget skall gemenskapen och medlemsstaterna främja den sociala dialogen. Det har ansetts viktigt att de nya medlemsstaterna har väl fungerande relationer mellan parterna på sina arbetsmarknader eftersom detta utgör en förutsättning för deltagande i den sociala dialogen på europeisk nivå. Kommissionen skall, i överensstämmelse med artikel 138 i EG-fördraget, sträva efter att utveckla dialogen på europeisk nivå mellan arbetsgivare och arbetstagare så att denna, om parterna så önskar, kan leda till avtalsbundna relationer. Vidare betonas i den nya avdelningen i EG-fördraget om sysselsättning (Avdelning VIII) den centrala ställning som arbetsmarknadens parter har inom ramen för den samordnade strategin för sysselsättning. UNICE, vari bl.a. ingår, företräder de privata arbetsgivarna och CEEP de offentliga arbetsgivarna i dessa avtalsförhandlingar på europanivå. Arbetstagarna företräds på denna nivå av organisationen . Den sociala dialogen har bidragit till vissa framsteg på det sociala området. Tre övergripande avtal har genomförts genom direktiv. Det första är rådets direktiv /34/EG av om ramavtalet om föräldraledighet, undertecknat av UNICE, CEEP och EFS, vilket var det första direktiv om genomförande av ett ramavtal som arbetsmarknadens parter undertecknat på EU-nivå. Detta följdes av rådets direktiv /81/EG av om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS och av rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP. Den sociala dialogen har också lett till avtal på sektorsnivå om bl.a. arbetstid vid sjöfart och civil luftfart som genomförts genom rådsdirektiv och till s.k. frivilliga avtal om distansarbete och stress i arbetslivet, som arbetsmarknadens parter själva ansvarar för att genomföra på nationell nivå. Kommissionen har även en fortlöpande dialog med arbetsmarknadens parter där företrädare för både arbetsgivarorganisationer och fackföreningar på EU-nivå deltar. Förhandlingsresultatet: På den sociala dialogens område har varken eller framfört önskemål om övergångsperioder eller avsteg från det nu gällande regelverket. Sammanfattning: fram till har medgetts undantag från bestämmelser om högsta tillåtna tjärhalt i cigaretter som tillverkas och saluförs. Under en viss övergångsperiod får cigaretter med hög tjärhalt som tillverkats i inte heller exporteras till tredjeländer. Remissinstanserna: framhåller att även om undantaget från tobaksdirektivet, som övergångsvis föreslås, i princip avgränsas till tobakskonsumenter i , bidrar det till att den jämförelsevis höga dödligheten bland män riskerar att bestå. Enligt WHO är det förväntade antalet levnadsår med hälsa för en bulgar vid födseln mellan 61,663,. Motsvarande uppgift för svenska män är 71,272,. Övergångsreglerna kommer således inte att bidra till att denna skillnad minskar. Bakgrund: och rådets direktiv /37/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror syftar bland annat till att tillnärma medlemsstaternas lagar och andra författningar om den högsta tillåtna halten av tjära, nikotin och Prop. 2005/06:106 kolmonoxid i cigaretter, de varningstexter och andra uppgifter som skall finnas på styckförpackningar med tobaksvaror samt vissa åtgärder avseende ingredienser i och beskrivning av tobaksvaror, med utgångspunkt i en hög hälsoskyddsnivå. Förhandlingsresultatet: Med avvikelse från artikel 3 i direktiv /37/EG skall direktivets bestämmelse om den högsta tillåtna halten av tjära i cigaretter som tillverkas och saluförs inte börja tillämpas i förrän . får cigaretter tillverkade i med en tjärhalt som överstiger per cigarett inte saluföras i andra medlemsstater. Cigaretter tillverkade i med en tjärhalt som överstiger per cigarett får inte exporteras till tredjeländer; detta gränsvärde skall sänkas till och till . Slutligen skall förse kommissionen med regelbundet uppdaterad information om tidsplanen och de åtgärder som vidtas för att se till att direktivet följs. Beslutet får inga direkta följder för eftersom undantaget endast avser . Sammanfattning: och har medgetts övergångsregler från kraven på oljelagring enligt . har åtagit sig att stänga de två kvarvarande reaktorerna i kärnkraftverket . Remissinstanserna: anför att de övergångslösningar för energidelen som avtalats inte kan förväntas få några direkta konsekvenser för svensk del. Bakgrund: Det nuvarande EG-fördraget har inte något specifikt avsnitt som behandlar energi. De gemensamma åtgärder som finns på energiområdet har framförallt utvecklats inom ramen för den inre marknaden eller försörjningstrygghet och som en del av EU:s Ett viktigt redskap för EU att uppnå energimålen är att förverkliga den Detta är viktigt för att ha stabila energiflöden till rimliga priser, för att öka konkurrenskraften hos den europeiska industrin och för att kunna möta utmaningar i form av t.ex. de miljökrav som åtagandena inom ramen för innebär. på energiområdet innehåller bland annat en successiv avreglering av el- och gasmarknaderna, regler för el- och gastransitering samt en ganska omfattande rapporteringsskyldighet när det gäller investeringar och priser. Där finns också bestämmelser om försörjningstrygghet, villkor för utvinning av olja och gas, utbyggnad av transeuropeiska energinät, energieffektivitet, förnybara energikällor samt energidelen av ramprogrammet för forskning och utveckling samt det särskilda ramprogrammet för energi, som omfattar bl.a. samarbete kring energieffektivitet och alternativa energikällor. Kärnenergiområdet regleras av Euratomfördraget vars syfte är att Prop. gynna fredlig användning av kärnenergi. Den sekundärrätt som finns hälsoskydd, dvs. Vad som dock inte finns är reglering på kärnsäkerhetsområdet. EU-sidan valde dock att i samband med förhandlingarna på energiområdet inkludera dessa frågor i utvidgningsprocessen. EU:s position var att målet om en hög kärnsäkerhet skulle beaktas i utvidgningsprocessen samt att kärnkraftsreaktorer som inte bedöms kunna uppgraderas till en acceptabel säkerhetsnivå skulle stängas. Förhandlingsresultatet: Förhandlingarna har lett fram till att både och accepterat för energiområdet. För båda länderna gäller att de endast begärt övergångslösningar vad gäller reglerna för upprätthållande av beredskapslager av olja. Inom kärnkraftsområdet har i linje med sina åtaganden definitivt stängt reaktorerna 1 och 2 vid kärnkraftverket i Kozloduj . Vidare har åtagit sig att stänga reaktorerna 3 och 4 vid samma kärnkraftverk . Gemenskapen har å sin sida åtagit sig att stödja finansiellt för avvecklingen av reaktorerna 14 vid kärnkraftverket i Kozloduj med . Både och har för energidelen begärt och fått undantag endast avseende uppfyllande av krav på oljelagring enligt rådets direktiv /414/EEG av om en skyldighet för medlemsstaterna i EEG att inneha minimilager av råolja och/eller petroleumprodukter, reviderat genom rådets direktiv /93/EG av om ändring av direktiv /414/EEG om en skyldighet för medlemsstaterna i EEG att inneha minimilager av råolja och/eller petroleumprodukter. För innebär detta undantag att man har fram till på sig för uppbyggnad av beredskapslager av olja motsvarande 90 dagars förbrukning. Motsvarande datum för är . För varje land har dessutom en tidtabell med årliga mål lagts fast. De övergångslösningar som avtalats kan inte förväntas få några direkta konsekvenser för svensk del. 7.15Industripolitik och åtgärder för att främja små och medelstora företag Sammanfattning: och har under förhandlingarna presenterat sin industripolitik inklusive strategier för omstrukturering av näringslivet. Förhandlingarna har kunnat slutföras utan övergångs- lösningar. Remissinstanserna: delar helt ambitionen att utvidga EU. Däremot är det inte helt givet vid vilket datum och skall inträda i unionen. Det är viktigt att de inte inträder förrän de har politisk, juridisk och administrativ förmåga att hantera medlemskapets krav på ett tillfredsställande sätt. Gemenskapen och medlemsstaterna skall enligt artikel 157 i EG- fördraget säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för näringslivets konkurrenskraft. För detta ändamål inriktas insatserna inom industripolitiken på frågor som bl.a. rör näringslivets anpassning till strukturförändringar. Arbetet sker främst i form av utbyte av erfarenheter och annat, icke rättsligt bindande, samarbete. EU:s industripolitik omfattar i första hand horisontella frågor, men inriktas delvis även på åtgärder i enskilda branscher. Små och medelstora företag Åtgärder för att främja småföretagens konkurrenskraft ligger i stor utsträckning på medlemsstaterna. Det gemensamma regelverket omfattar enbart meddelanden och rekommendationer. EU:s småföretagspolitik utgörs i huvudsak av ett program för företag och företagaranda som särskilt riktar sig till små och medelstora företag. Programmet finansierar olika projekt och initiativ för att stimulera entreprenörskap främst genom utbyte av erfarenheter och jämförande studier. och deltar i detta program. Förhandlingsresultatet: Båda de nya medlemsstaterna har under förhandlingarna presenterat sin industripolitik inklusive strategier för omstruktureringar av näringslivet. Dessa strategier har varit föremål för bedömning av hur väl respektive land kan säkerställa att det finns förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv. Särskilt har omstruktureringar och privatiseringar beaktats. Förhandlingarna har kunnat slutföras utan övergångslösningar på något av dessa områden. De nya medlemsstaterna har accepterat att tillämpa regelverket från och med anslutningsdagen och några övergångslösningar finns således inte. Några särskilda konsekvenser för svensk del kan inte förutses. Sammanfattning: Några överenskommelser om övergångslösningar i fråga om vetenskap och forskning har inte träffats med och kommer även fortsättningsvis att kunna samarbeta med de nya medlemsstaterna inom forsknings- och utvecklingsområdet. Remissinstanserna har inte yttrat sig i frågan. Förhandlingsresultatet: Regelverket behandlar främst två områden: dels EU:s program för forskning och teknisk utveckling, dels forskningssamarbete med tredjeland. De nya medlemsstaterna deltar redan i EU:s program för forskning och utveckling. Inga övergångslösningar har överenskommits och och har åtagit sig att tillämpa regelverket från anslutningsdagen. För svensk del innebär detta att även fortsättningsvis kan samarbeta med de nya medlemsstaterna inom forsknings- och Sammanfattning: Utbildningssystemens innehåll och organisation är uteslutande medlemsstaternas ansvar. dock att omfattas av det utbildningssamarbete som sker inom ramen för särskilt uppsatta program. Remissinstanserna har inte yttrat sig i frågan. Bakgrund: Enligt artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget skall gemenskapen dels främja det samarbete mellan medlemsstaterna som bidrar till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet, dels genomföra en yrkesutbildningspolitik som stödjer och kompletterar medlems- staternas egna insatser. Utbildningssystemens innehåll och organisation är dock enligt EG-fördraget uteslutande medlemsstaternas ansvar och det finns ingen strävan hos vare sig EU:s institutioner eller medlemsstater att ge gemenskapen befogenheter i det avseendet. systemen mer eller mindre direkt beröras av exempelvis regelverket avseende den fria rörligheten för personer. Det gäller särskilt rådets direktiv /486/EEG av om undervisning av barn till Direktivet innebär att medlemsstaterna skall ge medföljande skolpliktiga barn till arbetstagare från en annan medlemsstat gratis undervisning i värdlandets och hemlandets språk. Inga övergångslösningar har aktualiserats och de nya medlemsstaterna har förbundit sig att tillämpa regelverket på utbildningsområdet från den dag de inträder i unionen. Den fria rörligheten för personer innebär att migrerande arbetstagare, egenföretagare och deras familjemedlemmar skall behandlas på lika villkor som svenska medborgare. följaktligen inte uteslutas att utvidgningen kan komma att få ekonomiska konsekvenser för bl.a. studiestödet. Utbildningssamarbetet mellan medlemsstaterna sker i första hand inom ramen för programmen , som omfattar alla utbildningsnivåer, och , som avser yrkesutbildning och Programmen ger stöd till gränsöverskridande utvecklingsprojekt samt rörlighet och utbyten för studerande, lärare m.fl. De startade och är nu inne i den andra etappen, som genomförs Vid sidan av programmen genomförs också pilotprojekt och annan verksamhet av mera tillfällig natur. gemenskapens uppdrag på utbildningsområdet hör att främja samarbetet verksamheter medger deltagande av kandidatländerna. har deltagit fullt ut i programsamarbetet . Till stöd för utbildningssamarbetet finns EU:s institutioner Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildningen i () och i (). 7.18Telekommunikationer, informationsteknologi och post Regelverket inom detta område utgörs av bestämmelser som syftar till att avreglera telekommunikationsmarknaderna och postmarknaden. Sammanfattning: och har accepterat att tillämpa regelverket på detta område från anslutningsdagen med undantag för att har getts möjlighet att skjuta upp introduktionen av nummerportabilitet till . Remissinstanserna har inte yttrat sig i frågan. Bakgrund: Liberaliseringen av telekommunikationsmarknaderna i EU påbörjades och kan anses fullbordad , så när som på några undantag av övergångskaraktär. Det övergripande målet var att främja konkurrensen på den inre marknaden och att stimulera investeringar i en miljö präglad av snabb teknisk utveckling. Telekommunikationssektorn utgör ett högtillväxtområde inom den europeiska ekonomin och en viktig stimulans av ekonomin som helhet. har ett omfattande arbete pågått inom EU med att formulera ett nytt regelpaket för elektroniska kommunikationer i syfte att modernisera och anpassa reglerna på området. Avsikten har varit att anpassa regleringen till en mer konkurrensutsatt marknad och att ta hänsyn till den pågående konvergensen, dvs. sammansmältningen av tele, data och rundradio. Det nya regelverket innebär att alla typer av infrastruktur (telenät, datanät, rundradionät m.fl.) regleras på samma sätt. Regelverket syftar till att vara teknikneutralt. Det nya regelverket antogs och trädde i kraft . Förhandlingsresultatet: och har accepterat att tillämpa regelverket på detta område från anslutningsdagen med undantag för att har getts möjlighet att skjuta upp introduktionen av nummerportabilitet till . För att klara tillämpningen av regelverket från anslutningsdagen kommer det att vara nödvändigt för dem att genomföra ganska omfattande ändringar i sina nationella lagstiftningar. och har gjort betydande framsteg med att anta och tillämpa så som de var före ändringarna . Genomförandet av det nya regelverket kräver dock att samtliga intressekonflikter avlägsnas genom en tydlig åtskillnad mellan ansvar för reglering och operativa intressen, något som endast är delvis genomfört i dessa länder. Detta inbegriper skapandet av en oberoende regleringsmyndighet och en åtskillnad mellan lagstiftande organ och ägarintressen. Genom det nya regelverket som trädde 2002 skapas goda förutsättningar för att säkerställa att regelverket på telekommunikations- området tillämpas på samma sätt i de olika medlemsstaterna. Spelreglerna för näringslivet kommer att se likadana ut i alla medlemsstater, vilket kommer att göra det lättare för aktörerna att agera och konkurrera i de olika länderna. Genom att de nya medlemsstaterna ansluter sig till denna reglering kommer deras telemarknader att vara öppna för konkurrens på samma vis som i övriga EU. Detta torde innebära utökade möjligheter för svenska operatörer att kunna agera på dessa marknader. Sammanfattning: och har accepterat att tillämpa regelverket inom postsektorn från anslutningsdagen. Remissinstanserna har inte yttrat sig i frågan. Bakgrund: Politiken för en gradvis liberalisering av postmarknaden började ta form med en omfattande debatt kring ett inledande diskussionsdokument från Europeiska kommissionen som publicerades . varierade posttjänsterna mellan medlemsstaterna. Tjänsterna kännetecknades av att de främst levererades av förlustbringande monopol i den offentliga sektorn, som tillhandahöll standardtjänster av vitt skiftande kvalitet och effektivitet. För att nå målen för bättre kvalitet och en inre marknad för posttjänster infördes en begränsad harmonisering av posttjänsterna genom och rådets direktiv /67/EG av om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna (postdirektivet). I det regelverk som fastställdes ingår en definition av ett minimiutbud av samhällsomfattande posttjänster, ett maximalt område för monopoltjänster, ett villkor för tillhandahållande av icke- monopoliserade tjänster och tillgång till nätet, taxeprinciper, insyn i räkenskaperna, krav på tjänsternas kvalitet och harmonisering av tekniska standarder. Genom och rådets direktiv /39/EG av om ändring av direktiv /67/EG för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen, har gränsen för monopoltjänster successivt sänkts 2006 endast kvarstå för brev som väger högst . Inom EU är det ännu bara och som har gått längre än vad postdirektivet föreskriver och fullt ut avskaffat monopolet på posttjänster. kommer att ha en postmarknad helt öppen för konkurrens och detsamma gäller . Förhandlingsresultatet: Både och har accepterat att utan övergångsregler tillämpa regelverket i detta avsnitt från anslutningsdagen. Alltsedan den svenska postmarknaden öppnades för konkurrens har det inte funnits några hinder mot att utländska företag etablerar sig på marknaden. Det har däremot funnits hinder för de svenska operatörerna, främst , att etablera sig på de utländska marknaderna för brevtjänster. Det finns därför i princip endast positiva effekter av att de nya medlemsstaterna anpassar sin lagstiftning till den europeiska när det gäller postområdet. I och för sig innebär den europeiska liberaliseringen inte att några dramatiska brevvolymer blir tillgängliga för den som etablerar sig på en annan marknad än hemmamarknaden. procent av alla brev i väger, enligt uppgift från Post- och Prop. 2005/06:106 , under . Troligtvis ser marknadsbilden liknande ut i En sänkning av det tillåtna monopolområdet ner till innebär därför inte någon väsentlig möjlighet för postoperatörer att ta marknadsandelar på andra marknader än hemmamarknaden. 7.19Kultur och audiovisuella frågor Sammanfattning: Förhandlingarna har främst rört införlivandet av ett direktiv om den fria rörligheten för TV-sändningar inom unionen. och har accepterat att tillämpa regelverket från anslutningsdagen. Remissinstanserna: Enligt Radio- och uppfattning är det positivt att båda de nya medlemsstaterna har accepterat att tillämpa TV- direktivet från anslutningsdagen. Förhandlingsresultatet: när det gäller kultur- och audiovisuella frågor omfattar främst TV-direktivet (rådets direktiv /552/EEG av om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television, ändrat genom och rådets direktiv /36/EG av ). Direktivet utgör det rättsliga ramverket för den fria rörligheten för televisionssändningsverksamheter inom unionen. Direktivet omfattar bl.a. regler för sändningsverksamhet, programkvoter, reklam, listor över viktiga evenemang, skydd av minderåriga, m.m. och har accepterat att tillämpa regelverket i detta kapitel från anslutningsdagen. När det gäller EU:s program på kultur- respektive medieområdet deltar både och i Kultur 2000-programmet. Endast deltar i Media Plus och Media Training, men förväntas vara färdigt för inträde senast i samband med anslutningen. Utvidgningen innebär inte några särskilda konsekvenser för svensk del på detta område. Regionalpolitik och samordning av instrument i Sammanfattning: Under förutsättning att förhandlingarna om nästa finansiella perspektiv har avslutats kommer det nya regelverket att gälla för och från anslutningsdagen. Remissinstanserna har inte yttrat sig i frågan. Bakgrund: Enligt artikel 158 i EG-fördraget skall gemenskapen särskilt sträva efter att minska skillnaderna mellan olika regioners utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna och öarna, inbegripet landsbygdsområdena. Regelverket på detta område består i första hand av Prop. 2005/06:106 rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. Det omfattar perioden 20002006. Förhandlingar om nästa finansiella perspektiv pågår och avser perioden 20072013.