prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — I propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. 1997/98:12) ansåg regeringen att dessa mål är ägnade att stimulera ett långsiktigt och systematiskt jämställdhetsarbete på alla nivåer. För att ett lärosäte skall kunna uppnå målen måste åtgärder vidtas såväl inom grundutbildning och forskarutbildning som inom den fortsatta akademiska karriären. har måluppfyllelsen för perioden 2004 redovisats och det finns anledning att se tillbaka på utvecklingen. Av 15 lärosäten som fick rekryteringsmål för kvinnliga professorer var det 9 lärosäten som uppnådde sina mål. Det genomsnittliga målet var kvinnor och utfallet var i genomsnitt . Av 24 lärosäten som haft rekryteringsmål för kvinnliga professorer var det endast en tredjedel som nådde målen. Det genomsnittliga målet var kvinnor och utfallet var i genomsnitt , dvs. på samma nivå som för perioden 19971999. låg utfallet under utfallet för perioden 19971999, nämligen på för att öka till . En förklaring till tillbakagången i perioden är att det var svårt att upprätthålla den nivå som var resultatet av regeringens satsning för att komma till rätta med den bristande jämställdheten inom högre utbildning. Satsningen innebar bl.a. att resurser anvisades för att anställa 32 nya professorer i syfte att åstadkomma en jämnare könsfördelning. Majoriteten av lärosäten med mål för andelen kvinnor bland nyanställda professorer nådde inte målen. Utvecklingen totalt går dock åt rätt håll. Av de nyanställda professorerna 198592 var andelen kvinnor , 199395 var andelen , 199799 var andelen och 2004 var andelen . I regleringsbrev för har regeringen för perioden 20052008 satt mål för en lägsta andel kvinnor bland nyanställda professorer för universiteten och för högskolor med eget vetenskapsområde. Dessa mål innebär ett krav på ökad andel kvinnor bland anställda professorer. För övriga högskolor har regeringen angett att högskolan vid anställning av professorer och lektorer skall sträva efter att andelen kvinnor skall ligga inom intervallet eller närma sig detta intervall. Regeringen ser med oro på att den sneda könsfördelningen består, bland annat inom områden som undervisning och vård samt inom teknik. För att högskolan skall kunna bli jämställd krävs det medvetna och långsiktiga insatser på varje lärosäte. En målsättning är att få en jämn fördelning mellan kvinnor och män bland samtliga kategorier anställda. Regeringen har valt att sätta rekryteringsmålet för professorerna, högskolans främsta anställning som lärare, och uppmanat lärosätena att själva sätta rekryteringsmål för de andra lärarkategorierna. För att nå rekryteringsmålet för professorerna krävs en jämnare fördelning mellan kvinnor och män i de underliggande lärarkategorierna. Det är därför glädjande att det numera är en i det närmaste jämn könsfördelning bland nybörjarna i forskarutbildningen. Det är nödvändigt att rekryteringsmålen bryts ner lokalt inom lärosätet så att de blir konkreta för alla ansvariga i syfte att tydliggöra att insatser är nödvändiga på alla nivåer för att uppnå målen. Detta har även betydelse då olika utbildningsområden har olika förutsättningar. Regeringen vill betona vikten av ledningens stöd för jämställhetsarbetet. Likaså är det viktigt att arbetet är förankrat inom 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 organisationen, för att ge de rätta förutsättningarna för ett positivt utvecklingsarbete. Även bland personer på ledande befattningar är könsfördelningen ojämn. Regeringen ser positivt på de initiativ som tas för samarbete mellan lärosäten och olika personalkategorier för att utveckla en jämnare könsfördelning på ledningsnivå. Syftet med de statliga myndigheternas kompetensförsörjning är att säkerställa att det finns personal med rätt kompetens för att uppnå verksamhetens mål, på både kort och lång sikt. Regeringen har delegerat det övergripande ansvaret för detta arbete till myndigheterna själva. var antalet anställda vid myndigheterna inom högskolesektorn 53 400 (heltidsekvivalenter), vilket utgör drygt en fjärdedel av all statligt anställd personal. Jämfört med 2003 var antalet anställda i stort oförändrat. Personalens genomsnittsålder är vilket ligger nära genomsnittsåldern vid samtliga statliga myndigheter. Vid lärosäten med forskarutbildning utgör dock doktoranderna en stor grupp bland de yngre anställda. Andelen av personalen som är eller äldre är marginellt lägre inom högskolesektorn än inom statliga myndigheter totalt. Andelen av den forskande och undervisande personalen som har doktorsexamen har 2004 ökat till från 2003. Andelen av personalen som har utländsk bakgrund är betydligt högre inom högskolesektorn än inom staten som helhet. Högskolemyndigheternas personalomsättning var , vilket är högre än genomsnittet för samtliga statliga myndigheter, där den var . Åldersstrukturen är timglasformad vid de flesta lärosätena, dvs. det finns många äldre och många yngre, men färre i mellanåldrarna. Sjukfrånvaron var för högskolemyndigheterna, vilket är lägre än för statliga myndigheter totalt, där den var . Variationerna mellan lärosätena är dock stora. Flera lärosäten uppger att de nu haft möjlighet att rekrytera disputerade lärare inom vissa områden där det tidigare varit svårt att hitta personer med rätt kompetens. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lärosäten uppger i stället att de har för många anställda i förhållande till den ekonomiska ramen. Detta kräver åtgärder som neddragning och omställning. Lärosätena värnar om den egna arbetsmiljön för att behålla kvalificerad personal. Här ingår kompetensutveckling med möjlighet till forskarutbildning och annan utbildning inom ramen för anställningen, lönepolicy samt policyprogram och handlingsplaner för jämställdhet och mångfald. En breddning av arbetsuppgifterna och pedagogisk utbildning ingår också i arbetet med att förbättra arbetsmiljön, liksom även strategiska åtgärder för att minska sjukfrånvaron. Flera lärosäten uppger att de arbetar med att skapa bättre karriärvägar efter disputation, genom att inrätta fler postdoktorala anställningar. Lärosätena har generellt sett ett målmedvetet arbete med att öka andelen kvinnor på ledande befattningar. En majoritet av lärosätena är involverade i det nationella chefsförsörjningsprojektet (Identification Development Advancement Support), som drivs i universitets- och högskoleförbunds regi och finansieras av för den statliga sektorn. Projektet som löper syftar till att underlätta för kvinnor att nå ledande positioner såsom dekan och rektor. Lärosätena har, enligt rapportering till regeringen, i huvudsak kommit till rätta med de tidigare redovisade svårigheterna att inom vissa områden rekrytera kvalificerad personal. Kommande pensionsavgångar och konkurrens från andra arbetsgivare kan dock fortfarande leda till rekryteringssvårigheter inom ett fåtal områden. Lärosätena är medvetna om detta och arbetar målmedvetet med att säkra kompetensförsörjningen av personal . Även om en stor del av lärosätenas mål för kompetensförsörjningen har uppfyllts, är det viktigt att lärosätena strävar efter att uppnå målen och i detta arbete även beaktar behovet av att uppnå en jämnare könsfördelning för inte minst professorer och personer på ledande befattningar. De flesta statliga myndigheter har av regeringen givits i uppdrag att införa miljöledningssystem som ett verktyg för att förbättra och organisera miljöarbetet. Införande av miljöledningssystem innebär att myndigheterna integrerar miljöhänsyn i den ordinarie verksamheten och sätter mål för miljöarbetet. Med ett fungerande miljöledningssystem kan miljöarbetet bedrivas på ett systematiskt sätt och dess resultat kan följas och mätas. Universitet och högskolor har i uppdrag att införa miljöledningssystem. Liksom i tidigare redovisningar framkommer att fokus i lärosätenas arbete ligger på den direkta miljöpåverkan som t.ex. energiförbrukning, transporter och avfallsfrågor. finns det en påtaglig ökning av antalet lärosäten där utbildning, forskning och samverkan med det omgivande samhället finns med bland de betydande miljöaspekterna. Även andelen lärosäten som strävar efter en certifiering av sina miljöledningssystem har ökat. och högskolor sker ofta ett betydelsefullt indirekt miljöarbete inom utbildningen och forskningen som inte alltid är inkluderat i eller styrt av lärosätets övergripande miljöledningsarbete. Det finns lärosäten som menar att fokus, i framför allt utbildningen, har kommit att alltmer ändras från att enskilt behandla miljöproblem, till att ge studenterna en ökad förståelse för hållbar utveckling, dvs. hur ekonomiska, sociala och miljömässiga faktorer samverkar. Miljöarbetet vid lärosätena utvecklas kontinuerligt. Från införandet av miljöledningssystem fram kan en utveckling mot effektivare system och höjda ambitioner utläsas vid de flesta lärosätena. Det är positivt att flera lärosäten har integrerat miljöledningsarbetet i verksamhetsplaner eller motsvarande. Inom högskolesektorn har lärosätenas anslag och anslagsposter för grundutbildning och forskning pris- och löneomräknats för . Pris- och löneomräkningen är en sammanvägd omräkning som består av tre delar, en lönedel, en hyresdel och en del för övrig förvaltning. Som underlag för omräkningen av lönedelen beräknar () ett arbetskostnadsindex avseende utvecklingen för arbetare och tjänstemän inom tillverkningsindustrin. Omräkningen av hyresdelen sker genom att de hyresavtal som inte skall omförhandlas det år som omräkningen avser, genererar en omräkning som motsvarar av konsumentprisindex. För de hyresavtal som går ut det aktuella året beräknar Statskontoret ett hyresindex, som bl.a. baseras på prisutvecklingen på marknaden. Slutligen gör , med hjälp av prisökningstal som 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fastställts av SCB, omräkning av den del som avser övrig förvaltning. Pris- och löneomräkningen beräknas inte individuellt för varje lärosäte, utan omräkningen utgör ett vägt genomsnitt för samtliga anslag till grundutbildning samt till forskning och forskarutbildning. För anslaget 16 25:76 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning begärs uppgifter om fördelning på löner, hyra och övrig förvaltning från berörda landsting. Med dessa uppgifter sammantagna beräknas ett genomsnittligt omräkningstal för samtliga ovan uppräknade anslag. Omräkningstalet används sedan som pris- och löneomräkning även för anslagen 16 25:73 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. samt 16 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Förändringar av anslag till grundutbildning I kapitlet Insatser, avsnittet Utökning av högskoleplatser, redovisas den föreslagna ökningen av antalet högskoleplatser fördelat på lärosäten. I tabell 7.12 framgår de resursförändringar som föreslås . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.12 Förändring 2006 av anslagen till grundutbildning 16 25:35 Kungl. 16 25:60 Högskolan på 16 25:68 Kungl. 16 25:73 Sophiahemmet, 16 25:23 Teologiska högskolan, och högskolor har tilldelats särskilda resurser för högskolepedagogisk utbildning av lärare. Från början var dessa resurser upptagna som särskilda åtaganden, men fördes de in under det takbelopp respektive lärosäte tilldelas. Dessa belopp förs nu bort från grundutbildningsanslagen. Det totala beloppet, , föreslås överföras till anslaget 16 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Regeringen gör bedömningen att medlen bör användas för att stärka undervisningen för nybörjare i matematik i högskolan. Regeringen har tidigare givit i uppdrag att utarbeta förslag till hur lärosätena bättre skall kunna möta studenterna vid undervisning och lärande i matematik och överbrygga det gap som studenter och lärare upplever finns mellan gymnasisternas reella kunskaper i matematik och den nivå högskolan förväntar sig av högskolenybörjarna. redovisade detta uppdrag. Regeringen avser att fortsätta beredningen av ärendet för att 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 regleringsbrev till universitet och högskolor precisera vilka åtgärder som bör vidtas med start . Planerade insatser för att stärka matematikämnet i grund- och gymnasieskola redovisas i kapitlet Barn- och ungdomsutbildning förskola, förskoleklass, skola och fritidshem, avsnittet Baskunskaper. Regeringen föreslår en kvalitetsförstärkning genom att ersättningsnivåerna till utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, teologi, juridik, naturvetenskap, teknik och farmaci ökar . Regeringens förslag innebär att grundutbildningsanslagen ökar med totalt och som en planeringsförutsättning beräknas ytterligare prisnivå. Se även kapitlet Insatser, avsnittet Ökade resurser till den grundläggande högskoleutbildningen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 16 25:68 Kungl. Förändring av anslag till forskning och forskningsutbildning Samtliga anslag, med undantag för anslag till grundutbildning vid universitet och högskolor, föreslås minskas till följd av en generell reduktion med de belopp som framgår av tabell 7.14. Minskningen har fördelats på samtliga under respektive anslag upptagna anslagsposter i relation till resursfördelningen . föreslår regeringen att anslagen till forskning och forskarutbildning ökar i enlighet med regeringens bedömning i den forskningspolitiska propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.14 Förändring av anslagen till forskning och forskarutbildning 16 25:36 Kungl. 16 25:73 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. 16 25:74 Särskilda utgifter inom 16 25:75 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa 16 25:78 Verket för högskoleservice 16 25:82 Myndigheten för 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Vidare anges i tabell 7.15 planeringsförutsättningarna på anslagen för forskning och forskarutbildning för varje universitet och högskola. Den resursökning som aviserades i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) anges tills vidare som ett samlat resurstillskott till respektive lärosäte. Resursfördelningen mellan olika vetenskapsområden m.m. framgår under respektive universitets och högskolas anslag för forskning och forskarutbildning. Tabell 7.15 Planeringsförutsättningar och 2008 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa Ersättningsbeloppen för utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik, teologi, naturvetenskap, teknik och farmaci har räknats upp till följd av den kvalitetsförstärkning som regeringen föreslår i föreliggande proposition. Till detta har samtliga ersättningsbelopp räknats upp med pris- och löneomräkningen på . Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer bör för vara: Tabell 7.16 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer Humanistiskt, teologiskt, Naturvetenskapligt, tekniskt, 1Utbildning inom det allmänna utbildningsområdet samt övrig verksamhetsförlagd utbildning. 2Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar samt praktisk-estetiska kurser inom bl.a. lärarutbildning med inriktning mot samt utbildning vid /vid . Nuvarande resurstilldelningssystem till grundläggande högskoleutbildning infördes som en del av den reform som trädde i kraft . Tilldelningen av resurser till lärosätena baseras på resultat i form av antal helårsstudenter och helårsprestationer. När systemet infördes var den grundläggande principen att lärosätenas utbildningsutbud förväntades anpassas till studenternas efterfrågan. Lärosätena har numera även i uppdrag att erbjuda utbildningar som tillgodoser arbets- En sådan anpassning av utbildningsutbudet har i vissa fall medfört uteblivna intäkter hos lärosätena på grund av låg studenttillströmning till vissa utbildningar som arbetsmarknaden efterfrågar. Av bl.a. detta skäl beslutade regeringen att en utredare skulle göra en översyn av resurstilldelningssystemet. Utredaren lämnade sitt delbetänkande (SOU 2005:48). Regeringen har för avsikt att återkomma med tilläggsdirektiv som innebär att även resurstilldelningen till anslagen för forskning och forskarutbildning skall ses över. Utredarens förslag till nytt resurstilldelningssystem för grundutbildningen baseras på utredningens direktiv och utgår från nuvarande resurstilldelningsmodell. Utredaren föreslår förändringar av såväl styrsystemet till universitet och högskolor som resurstilldelningssystemet. föreslår utredaren när det gäller styrsystemet att de utbildningsuppdrag som regering och riksdag fastställer för respektive lärosäte bör finnas kvar, men på ett tydligare sätt än omfatta en hel fyraårsperiod, och att budgetdialogerna som genomförs mellan departement och lärosäte bör vara förstärkta två och fyra i en given fyraårsperiod. I de budgetdialoger som äger rum två analyseras och utvärderas lärosätenas resultat i relation till strategier och målsättningar som diskussioner inleds om nya utbildningsuppdrag för respektive lärosäte avseende den kommande fyraårsperioden. Den förstärkta budgetdialogen som äger rum fyra fokuseras på respektive lärosätes utbildningsuppdrag den kommande fyraårsperioden. Vidare föreslås att lärosätena arbetar med utbildnings- och forskningsstrategier i ett och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 samma dokument tre i en given fyraårsperiod. Dessa strategier skall redovisas till Utbildnings- och . Grundutbildningsanslaget för alla lärosäten föreslås bestå av en del som är direkt student- och prestationsrelaterad och en del som utgör en grundersättning och som indirekt är student- och prestationsrelaterad. Den del som föreslås vara direkt student- och prestationsrelaterad begränsas av ett takbelopp som utgör av helheten. En sådan nivå innebär att resurstilldelningssystemet även fortsättningsvis blir starkt beroende av studenternas efterfrågan och prestationer. Grundersättningen föreslås utgöra av helheten. Grundersättningen möjliggör för lärosätena att göra andra prioriteringar och hänsynstaganden än de som är baserade på studenternas efterfrågan och prestationer. Enligt utredaren markerar en grundersättning också statsmakternas insikt om att lärosätena har kostnader av långsiktig karaktär. För vissa lärosäten föreslås dessutom en specifik lärosätesresurs. Denna lärosätesresurs omfattar några få lärosäten och är knuten till konstnärliga utbildningsområden samt utbildningsområdet idrott. För några lärosäten ingår i grundutbildningsanslaget också ersättning för särskilda åtaganden av mer långsiktig karaktär. Vidare föreslår utredaren att dagens 20 utbildningsområden ersätts med sex ersättningsnivåer. För att skapa förutsättningar för långsiktighet i samband med planeringen föreslås att en ny avräkningsregel införs som motverkar snabba förändringar av tilldelade medel till lärosätena i de fall studentefterfrågan sviktar. Utredningens delbetänkande kommer att remitteras . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Samtliga anslag presenteras under utgiftsområde 15. Studiestödsverksamheten finansierar i huvudsak studerandes levnadsomkostnader . Verksamheten rymmer flera olika stödformer som främst består av bidrag och lån. Stöden är till stor del generella på så sätt att alla får lika stora belopp och vissa av stöden är renodlade bidrag. Utgifterna på statsbudgeten för verksamheten beräknas uppgå till och utgör främst transfereringar i form av bidrag. Studielånen tas upp som lån i (). Drygt 900 000 studerande får någon form av studiestöd och närmare 1,4 miljoner kvinnor och män har en studieskuld, vilket medför en omfattande återbetalningsverksamhet. Stöden hanteras av (), (), utbildningsstöd (Sisus), (), Talboks- och (TPB), i (LO) och (). Endast CSN hanterar återbetalningen av studielån. Målet för utbildningspolitiken är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. För att förverkliga målet finansierar staten och kommunerna bl.a. ett antal utbildningsplatser inom olika utbildningsformer. Studiestödet är så utformat att det skall bidra till att förverkliga målet genom att främja rekrytering till dessa utbildningsplatser. Hinder för studier kan övervinnas med ett väl utbyggt studiestödssystem. Det skall vara möjligt att studera utan att begränsas av sina ekonomiska resurser eller av funktionshinder. För att möta skilda behov av studiefinansiering finns olika former av studiestöd. Stora ekonomiska satsningar på verksamhetsområdet har genomförts, dels studiestödsreformen , dels införandet av ett rekryteringsbidrag till vuxenstuderande 2003. Förstärkningarna inom studiestödsområdet har fortsatt och har antalet personer som fått möjlighet att studera med studiestöd utökats genom en tillfälligt vidgad användning av rekryteringsbidraget till vuxenstuderande för studier på halvfart och arbete på deltid, s.k. kombinationsutbildning. Det har varit viktigt att ge fler grupper i befolkningen ekonomisk möjlighet att delta i utbildning och kompetensutveckling. Detta leder till ökad social rättvisa. Mot denna bakgrund har regeringen föreslagit ytterligare förstärkningar i studiestödssystemet 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2004/05:111). Förändringarna avser både studiemedelssystemet och rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. Utgiftsområde 15 Studiestöd ökas därför med och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning med till följd av att ett bidrag till studerande med barn, ett s.k. tilläggsbidrag, införs från . I samma proposition aviserade regeringen även att möjligheterna för äldre att studera med studiestöd skall förbättras fr.o.m. . För detta ändamål har 2006 och totalt beräknats. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (prop. 2004/05:111, bet. 2004/05:UbU14, rskr, 2004/05:309). Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att studiestödets omfattning är direkt kopplat till antalet utbildningsplatser i vissa utbildningsformer, exempelvis vuxenutbildning och högskolor. Utöver dessa kan även utbildningar anordnade av enskilda utbildningsanordnare bli studiestödsberättigande. Regeringen har särskilt beslutat om att ytterligare vissa utbildningsplatser skall ge rätt till studiemedel. Det gäller bl.a. viss grundutbildning vid samt utbildning till tolk mellan hörande och döva på folkhögskola. Syftet med studiehjälpen är att minska betydelsen av ekonomiska, geografiska och sociala hinder för gymnasiala studier. Studiehjälpen består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg samt bidrag till dagliga resor för utlandsstuderande. Studiebidraget lämnas för studier på gymnasial nivå, i regel fr.o.m. kvartalet efter det att den studerande fyllt , t.o.m. det första kalenderhalvåret det år då han eller hon fyller . De övriga stöden i studiehjälpen kan lämnas till studerande som är yngre. Studiebidrag och extra tillägg lämnas och inackorderingstillägg . Studiebidraget lämnas för studier som bedrivs på heltid och uppgår till ett i lag fastställt belopp om per studiemånad. Detta innebär att någon automatisk justering av nivån inte görs i förhållande till barnbidraget. Hemkommunen har ansvaret för att ge ekonomiskt stöd till elever inom det offentliga skolväsendet som behöver inackordering. Elever vid läroanstalter och utbildningar utanför det offentliga skolväsendet (folkhögskolor, fristående gymnasieskolor, riksinternatskolor m.fl.) som behöver inackordering kan i stället få inackorderingstillägg enligt studiestödslagen. Beroende på avståndet mellan hemmet och skolan lämnas inackorderingstillägg med som lägst och högst per studiemånad. Extra tillägg lämnas för elever från inkomstsvaga hushåll. Beroende på familjens ekonomi kan bidrag lämnas med 285, per studiemånad. var studiehjälpen föremål för översyn. Utredningens betänkande, Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier (SOU 2003:28) bereds inom . har CSN presenterat en forskningsrapport utbildningspolitiskt medel och välfärdspolitiskt mål. Myndigheten har även genomfört en undersökning om skolornas närvarorapportering av elever som har studiehjälp. Upprepad frånvaro som inte beror på sjukdom eller liknande kan medföra att studiehjälpen dras in.