prop · GT031d26 · 2006-01-01 00:00:00 — I den nya grundförordning som antogs har målet att uppnå en större överensstämmelse mellan fiskeflottans kapacitet och de befintliga fiskemöjligheterna prioriterats. Möjligheterna till att lämna investeringsstöd till fiskeflottan har därmed begränsats och stöd får inte beviljas för någon åtgärd som ökar ett fartygs fångstmöjligheter. Indikatorn för detta område är genomförandetakten för fiskeprogrammen och mäter strukturåtgärdernas omfattning. Strukturprogrammens genomförandegrad har ökat jämfört , främst gäller detta för program utanför Mål 1-områden och för Mål 1-Norra . För Mål 1-Södra Skogslänsregionen är genomförandetakten och ansökningar om stöd fortfarande lågt i förhållande till de medel som finns tillgängliga från Fonden för fiskets utveckling (FFU). Inom EG har man fattat beslut om bl.a. gränsvärden för dioxin i livsmedel och djurfoder. Gränsvärdena är framtagna eftersom beräkningar visar att en relativt stor del av den europeiska befolkningen överskrider det s.k. tolerabla intaget av dioxin. skall det nuvarande gränsvärdet för dioxin kompletteras med ett gränsvärde för dioxinlika PCB:er. Det har ännu inte fastställts något gränsvärde. Det är angeläget att minimera risken för att konsumenter utsätts för dioxin samt att motverka att ytterligare dioxin och PCB:er sprids till haven. Det mest prioriterade arbetet ligger i att vidta åtgärder för att förebygga och sänka koncentrationerna av skadliga ämnen till en nivå där påverkan på ekosystemen eller människors hälsa upphör eller är försumbar. Detta skulle innebära att inte längre behöver ha undantag från EU:s gränsvärden för dioxin och kostråden för fisk som tillämpas inte längre behövs. Den för producenterna gynnsamma prisutvecklingen för såväl vitfisk som pelagisk fisk som har gällt har delvis förändrats. Orienteringspriserna ligger för flertalet fiskslag på en nivå som är avsevärt lägre än det nuvarande marknadspriset. För ett fåtal fiskslag, t.ex. makrill och vitling, fastställdes dock ett högre orienteringspris . Indikatorn landningsvärdet per yrkesfiskelicens indikerar att värdet per licens har ökat. Detta kan bl.a. bero på att antalet yrkesfiskare mellan 20032004 minskat . har fortsatt att utveckla sin verksamhet. Föreningens främsta syfte är att samla och sprida kunskap om förvaltningen av bestånden samt att identifiera möjliga åtgärder för att uppnå en hållbar utveckling. Vidare har sekretariatet ett tydligare fokus på bl.a. den nya rågivande kommittén för , där har tagit på sig rollen att samordna deltagandet av olika NGO:s i regionen. De indikatorer som har valts för säkra livsmedel visar en i huvudsak positiv bild när det gäller att livsmedlen skall vara säkra och konsumenten skall ha tillräcklig kunskap om mat och matvanors betydelse för att kunna göra medvetna val. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ansvarar för de flesta detaljbestämmelserna på livsmedelsområdet. Ett arbete med att se över och förenkla det nationella regelverket som har pågått avslutades . Så långt som det har varit möjligt har tekniska bestämmelser som inte är av värde för konsumenterna avvecklats. Nya gemenskapsbestämmelser för hygien och kontroll beslutades av och rådet. Dessa regler innebär både en förenkling, modernisering och samordning av befintliga regler på området. De nya bestämmelserna skall tillämpas från och en omfattande översyn av det svenska regelverket krävs. Det befintliga svenska regelverket är baserat på de tidigare gemenskapsbestämmelserna eftersom området är harmoniserat och lagstiftningen därmed gemensam i hela EU . Information till företag och konsumenter De många förändringar av regelverket som har skett har lett till att det finns ett stort behov av information till företagen. fortsätter därför att utveckla den elektroniska förvaltningen, t.ex. sin webbplats för att informera. Alla gällande regler och mycket annan information om livsmedel finns tillgänglig elektroniskt. har även arbetat aktivt med att ta fram olika tillsynsvägledningar och varit olika branschorgan behjälpligt med att ta fram branschriktlinjer. Detta arbete kommer att fortgå under en följd av år och kommer att vara nödvändigt för att den moderniserade lagstiftningen skall få fullt genomslag. För att konsumenterna skall kunna göra medvetna val krävs att de har tillräcklig kunskap om livsmedel och om hur man skall äta för att må bra. Genom media och reklam översköljs konsumenterna ständigt med nya råd om hur de skall äta för att gå ner i vikt och om vad som är hälsosamt att äta. Att många konsumenter aktivt försöker att ta reda på vad som verkligen är nyttigt tyder det stora intresset för på liksom det stora antalet förfrågningar som når via telefon och e-post. Indikatorn antalet externa besökare på webbplatsen visar fortsatt en 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 stigande tendens från redan höga nivåer. var antalet unika besökare 3 800 per dag. Vid samma tillfälle var antalet besökare 2 360 per dag. leder och samordnar livsmedelstillsynen i landet. Huvuddelen av all direkt tillsyn utförs dock av kommunerna. gjorde satsningar på att förbättra och utöka stödet till kommunerna eftersom detta tidigare fått en del kritik. I de utvärderingar som har gjorts förefaller stödet uppskattas av kommunerna. Särskilt uppskattar de de kommuninspektioner och normerande inspektioner som gör. Ut- värderingarna visade också att de kommuner som har inspekterats av bedriver mer livsmedelstillsyn än de som inte har inspekterats. sammanställningar av kommunernas rapportering samt bedömning av den kommunala tillsynen visar att inspektionsfrekvensen i kommunerna generellt fortsatt är låg och till och med sjunkande. I kommuner där datorbaserade inspektioner används har tillsynen dock effektiviserats. Samstämmiga uppgifter från kommunerna i diskussioner med visar också på att tydligheten i de datorbaserade inspektionerna även leder till att företagen börjar arbeta mer aktivt med egentillsyn. bedriver även en omfattande egen direkt tillsyn. Denna har i högre grad än tidigare utvärderats och reviderats både internt och med hjälp av externa utvärderare. Resultaten av utvärderingarna visar på vissa behov av förbättringar, vilka också har genomförts eller avses att genomföras . Indikatorn den kommunala och statliga inspektionsverksamhetens frekvens och kvalitet visar att behov av förbättringar finns för att måluppfyllelsen skall bli bättre. Åtgärder som vidtagits eller håller på att vidtas förväntas dock åstadkomma en förbättrad måluppfyllelse. Tabellen nedan visar utvecklingen för indikatorerna antalet länsmöten och kommuninspektioner . Tabell 6.5 Länsmöten och kommuner inspekterade av Kunskap om olika konsumentgruppers kostvanor är nödvändig för att kunna bedöma vilka åtgärder som skall vidtas för att maten skall bli säkrare och för att kunna verka för en god nutritionsstatus i befolkningen. har på uppdrag av regeringen genomfört en kostvaneundersökning speciellt inriktad på barn och ungdomars kostvanor. Resultaten är fortfarande delvis under bearbetning men det går dock att utläsa att barnen i de undersökta åldrarna 4, 8 respektive i allmänhet får i sig tillräckligt med energi och näringsämnen. Kostfiberintaget är dock för lågt och andelen mättat fett och socker för högt. Barnen äter också mindre frukt och grönsaker än rekommenderat. slutsats är att de rekommendationer som gäller för att vuxna skall äta hälsosammare gäller även för barn i de åldrar som undersökningen omfattar. Det handlar generellt om att öka konsumtionen av frukt, grönt och nyckelhålsmärkt mat och att minska konsumtionen av söta livsmedel och snacks. lägger betydande resurser på kunskapsuppbyggnad. Verksamheten syftar till att ta fram underlag till regelarbete, tillsynsverksamhet samt nutritions- och informationsarbete. har framgångsrikt deltagit i ett flertal EU-projekt. Som exempel kan nämnas ett projekt om förebyggande åtgärder mot mögelgiftet Ochratoxin A i spannmål som har koordinerats från . Detta projekt avslutades . Slutrapporten har godkänts av Europeiska EU- kommissionen och resultaten kommer att få praktisk betydelse. Metodutveckling är en viktig del av verksamheten. Bra analysmetoder är nödvändiga verktyg i tillsynen men också för att bättre kunna bedöma mindre kända risker. har även utvecklat ett stort antal nya metoder för analys som gör provtagning och analys i livsmedelstillsynen avsevärt billigare och effektivare. Sammanfattningsvis visar bedömningen utifrån indikatorerna och den samlade resultatbilden en positiv utveckling, t.ex. effektivisering men med områden som behöver utvecklas, t.ex. inspektionsverksamheten. Generellt bedömer regeringen att målet för livsmedelspolitiken uppfylls väl på jordbruksområdet. I samband med att reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken får full genomslagskraft kommer målet att produktionen skall spegla konsumenternas efterfrågan att få en större tyngd. Det svenska jordbruket får med hjälp av reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken större möjligheter att anpassa sig efter det övergripande målet. Takten på arrendeprisökningen har avtagit . Arrendepriserna har stigit mest för jordbruksmark i områden med höga prisnivåer medan mark i områden med lägre priser, framför allt i , inte ökat nämnvärt. Markpriserna har dock ökat sedan gick med i EU. Den låga räntenivån tillsammans med gällande stödnivå kan vara en förklaring till ökade markpriser då investeringskostnaden kan förbli densamma trots högre markpriser. visar de ökade markpriserna att många jordbrukare utifrån lönsamhetskalkyler och framtida förväntningar anser att det är skäligt att investera. Strukturomvandlingen har resulterat i färre men större jordbruksföretag och som följd av det en mer konkurrenskraftig jordbrukssektor. Kvotutnyttjandet uppvisar skilda trender gällande olika kvotgrupper. En hög utnyttjandegrad av produktionskvoterna kan ses som en indikator på att lönsamheten inom det svenska jordbruket är tillräckligt god för att upprätthålla tillåten produktion. Kvotutnyttjandet har varit och är relativt högt. Produktionen av fågelkött, griskött och ägg omfattas inte av några kvoter och uppvisar olika produktionstrender. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 tionen av griskött har varit ansträngd men visat på en svag återhämtning . Äggproduktionen har minskat , sannolikt bl.a. till följd av omställningen från traditionella burar till inredda burar eller frigående höns. Andra orsaker är en viss nationell överproduktion samt att konkurrensen från den nederländska marknaden har ökat. Jordbrukspolitikens effekt för konsumenterna kan mätas i priser, även om denna indikator bara mäter en begränsad del av hur jordbrukspolitiken påverkar konsumenterna. Priserna på såväl jordbruksreglerade livsmedel som övriga livsmedel ökade . Det är samma ökningstakt som för konsumentpriserna i allmänhet. Priserna på jordbruksreglerade produkter har påverkats av att producentpriserna fallit sedan EU-inträdet. Dessa sänkta producentpriser har delvis kompenserats med höjda stöd. Handelsbalansen, skillnaden mellan export och import för jordbruksvaror och livsmedel, är negativ. Det innebär att import är större än exporten. Det kan utläsas på basis av de indikatorer som mäter förändringen i förädlingsledet för utvecklingen av handeln med livsmedel och jordbruksvaror. Handelsunderskottet för jordbruksvaror och livsmedel låg 2004 på nära , dvs. samma som 2003. har handelsunderskotten ökat . Importen av kött och mejeriprodukter har ökat betydligt . Statistik visar att livsmedelsexporten har ökat före det svenska EU-medlemskapet. När det gäller exporten av jordbruksråvaror (ej tobak och fisk) har denna värdemässigt fördubblats . En ökad livsmedelsexport är positiv för svensk primärproduktion då det innebär ökade möjligheter för avsättning av varorna. Frikopplingen av de produktionskopplade direktstöden gör att svenska jordbrukare inte längre behöver producera för stödsystemen utan i stället kan anpassa sin produktion till efterfrågan på svenska jordbruksråvaror från utlandet och från svensk livsmedelsindustri. En av regeringens ambitioner är att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. I och med den genomförda jordbruksreformen med 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 frikopplade stöd får konkurrensvillkoren en ökad betydelse. förväntas även konkurrenstrycket att öka betydligt från länder utanför EU i takt med att produktionen i dessa länder utvecklas. kan det förväntas ytterligare liberalisering av världshandeln. Den nu genomförda jordbruksreformen innebär att svenskt jordbruk står inför stora utmaningar. Som en följd av att den direkta produktionskopplingen har tagits bort från stora delar av stödsystemet kommer den relativa lönsamheten att förändras för enskilda produktionsgrenar såsom t.ex. kött- och spannmålsproduktion. Regeringen följer utvecklingen men det är ännu för tidigt att tydligt se konsekvenserna av reformen. Vissa tendenser går dock att utläsa såsom att spannmålsodlingen minskar och att vallodlingen ökar. Att effekterna inte får genomslag i animalieproduktionen kan förklaras med en naturlig tröghet i jordbruket, dvs. att det tar tid att ställa om till en ny reform samt att reformen inte får fullt genomslag innan samtliga direktstöd är frikopplade. Det ökade trycket på att minska kostnaderna i jordbruket kommer sannolikt att leda till att takten i strukturrationaliseringen ökar. kommer att få fler större och specialiserade företag som arbetar med kommersiell livsmedelsproduktion och som i många fall också är inriktade på export. För att dessa företag skall vara framgångsrika krävs det att de är konkurrenskraftiga inte bara mot andra producenter inom EU utan även mot en alltmer effektiv produktion i länder utanför EU. innebär frikopplingen större frihet för jordbrukarna att ändra sin produktion och reagera på marknadens krav utan att förlora sitt stöd. Frikopplingen ger därför jordbruket stora möjligheter att anpassa sig till konsumenternas efterfrågan och att producera med lönsamhet. Därigenom kommer jordbrukarna att bli mindre beroende av stödsystemen. På lite ger reformen alltså möjligheter till ökad lönsamhet i jordbruket. En utveckling mot fler mindre deltidsjordbruk med ett ökat inslag av diversifiering vid sidan om de större specialiserade företagen är en möjlig framtidsutsikt som också kan innebära en positiv utveckling av landsbygden som helhet. Det kan röra sig om kompletterande sysselsättningar såsom småskalig livsmedelsförädling, turism och hästhållning. De borttagna produktionsstöden, som är en följd av jordbruksreformen, innebär att skatter och avgifter på produktionsmedel får en större betydelse för produktionens omfattning . Detta eftersom jordbruksstöden inte längre bör inkluderas då brukaren fattar beslut om eventuell produktion. Dieselskatten sänktes för jordbruket, skogsbruket och vattenbruket . Denna sänkning, samt de nedsatta skattenivåerna för eldningsolja och el, har stor betydelse för prisutvecklingen på produktionsmedel. I samband med reformen beslutades även om att delar av skatten på handelsgödsel skall återföras inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet . Ytterligare uppburen skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel avseende 2004 skall återföras för verksamhet som främjar en hållbar utveckling av svenskt jordbruk samt bidrar till att konkurrens- och tillväxtförmågan stärks. Livsmedelsindustrins förmåga att marknadsföra och sälja i producerade jordbruksråvaror och livsmedel på export samt förmågan att kunna konkurrera med import är viktig för jordbrukets konkurrenskraft. Den svenska livsmedelsproduktionen karaktäriseras av mervärden som säker mat, god djuromsorg och miljöhänsyn. har handelskedjornas egna märkesvaror (EMV) ökat och har av den svenska marknaden. Information om produkten och om produktens och råvarornas ursprungsland är ofta sämre på EMV- varor jämfört med andra varor. Regeringen avser att följa utvecklingen. Regeringen har för avsikt att noga följa konsekvenserna av jordbruksreformen och utvecklingen inom konkurrensområdet och därvid även analysera skillnaderna mellan länder vad avser produktionspriser och avräkningspriser. Behovet av ett gediget underlag inför svenska ställningstaganden för fortsatta reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att vara stort. 6.6.3.2 Odling av hampa Ärendet och dess beredning ombad regeringen i ett tillkännagivande att pröva möjligheterna att godkänna odling av hampa för energi-, fiber- och proteinändamål inom eller utom de stödsystem som EU:s gemensamma jordbrukspolitik omfattar. Enligt rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (artikel 52) kan hampa odlas med frikopplat stöd för fiberproduktion. Odling kan även ske för industri- och energiändamål på uttagen areal enligt förordning (EG) nr 1973/2004 (artikel 145). Dessutom kan hampa odlas för energiändamål på icke uttagen med en grödpremie om per hektar enligt rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (artikel 8892). har till begärt undantag för odling av hampa som energigröda på uttagen areal och odling som energigröda på ordinarie med grödpremie. Undantaget innebär att odling för energiändamål inte är stödberättigad i . En rapport har i samråd med berörda departement tagits fram inom /05. I rapporten föreslås att bör ompröva beslutet att undanta odling av hampa som energigröda. Rapporten har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser ställer sig bakom förslaget att ompröva beslutet att undanta odling av hampa som energigröda. Behovet av att flera grödor undersöks som potentiella, alternativa energikällor och vikten av att satsningar på förnybar energi sker betonas. understryks att odling av hampa utanför stödsystemet inte kan anses vara motiverat. De länsstyrelser som tar ställning till förslaget är positiva men anger att nuvarande kontrollsystem är både tids- och resurskrävande. , och flera länsstyrelser betonar också vikten av att klarlägga kontrollernas omfattning och vilken myndighet som skall genomföra dem. I det sammanhanget framhålls vikten av att säkerställa berörda myndigheters resursbehov. bedömer att risken för illegal odling för missbruksändamål kommer att öka och befarar att kontrollsystemet inte blir tillräckligt effektivt. anser att man bör avvakta med att tillåta odling av energihampa till dess att den ekonomiska potentialen för energiändamål har bevisats. mot Narkotika och befarar att, trots uppräknade säkerhetsåtgärder, kommer odling av hampa med annan än den med låg THC-halt att före- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 komma i större utsträckning om stödsystemet utvidgas. menar att kontrollen bör ske inom ramen för stödsystemet på samma sätt och med samma upplägg och finansiering oavsett slutanvändning. En begränsning av energihampa som fiberhampa tillåts är inte rimlig. anför att ny teknik möjliggör småskalig odling för samtidig produktion av fiber och bränsle, att småskalig pressning av hampafrön kan ge olja av hög kvalitet för human konsumtion och att pressresten har hög proteinkvalitet och är ett möjligt substitut för soja i foderstater. Även flera länsstyrelser, och HampeKraft förordar att hampa skall erhålla proteingrödstöd bl.a. för att förbättra självförsörjning av proteinfoder i norra . , Ekologiska Lantbrukarna samt HampeKraft anför dessutom att bör uppvakta med en begäran att odlingen av hampa skall erhålla gårdsstöd även i de fall där fiberberedningskontrakt ej ingåtts. Regeringen är positiv till att det svenska beslutet om att undanta odling av hampa som energigröda omprövas. En förändring skulle kunna initiera de insatser inom forskning och utveckling som är nödvändiga för att lösa de tekniska problem som finns vad gäller skörd, hantering, lagring, sönderdelning till bränslen samt förädling. I dagens stödsystem är hampa som odlas för energiändamål på areal där det har sökts energigrödpremie inte berättigad till gårdsstöd. Regeringen anser att det inte finns något skäl som talar för att systemet för gårdsstöd skall exkludera odling av hampa för energiändamål. Regeringen anser därför att i de fall som hampa odlas för energiändamål bör den vara berättigad till gårdsstöd. I tillkännagivande har också frågan om odling av hampa för proteinändamål aktualiserats. Hampan är inte berättigad till det särskilda proteingrödstödet som finns i dagens stödsystem. är nettobetalare till EU-budgeten och när det gäller det specifika stödet till proteingrödor så har ett negativt återflöde. Om ytterligare grödor skulle inkluderas i stödet skulle dessa inkräkta på 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 stödmöjligheterna för de grödor som är godkända. Intresset från andra medlemsstater för att göra ytterligare baljväxter, varav många av dessa inte odlas i , berättigade för proteingrödestödet är mycket stort. EU-kommis- sionen har, då denna fråga tidigare diskuterats, starkt avvisat alla förslag till att bevilja proteinstöd till flera grödor. Mot denna bakgrund är det därför enligt regeringens bedömning inte lämpligt att arbeta för en utvidgning av EU:s reglering om proteinstödet så att även hampa blir stödberättigad. Med hänsyn tagen till de synpunkter som har framförts av remissinstanserna vad gäller bl.a. kontrollernas omfattning, ansvarsfördelningen samt resursbehovet hos berörda myndigheter bör en omprövning av undantaget från att bevilja stöd för hampa odlat för energiändamål beredas ytterligare inom . Under de som den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) har funnits har lagstiftningen successivt utvecklats avseende såväl antalet reglerade bestånd och förvaltningsmetoder som kontrollens omfattning. Målen om att skydda och bevara de levande akvatiska resurserna har dock inte uppfyllts utan situationen för de flesta fiskbestånden har visat en negativ utveckling. Läget är allvarligt för bl.a. torsk-, ål- och kummelbestånden. En positiv utveckling har dock skett för framför allt skarpsill men även för lax i och för sill i . För att på ett hållbart sätt kunna nyttja fisken som resurs krävs framför allt att den vetenskapliga rådgivningen vid kvotförhandlingar måste ges en ökad tyngd så att uttaget av fisk från haven inte överstiger vad som är ekologiskt acceptabelt. Då det fortfarande för del ligger ett krävande arbete bakom att verka för att den vetenskapliga rådgivningen skall följas krävs parallella åtgärder. Mot denna bakgrund är de ytterligare åtgärderna inom GFP och de ökade möjligheterna att integrera miljöskyddande åtgärder i fiskeripolitiken viktiga. Även bildandet av de regionala rådgivande nämnderna (RAC) är en viktig komponent för den gemensamma fiskeripolitikens utveckling. Genom att det nu finns ett regelverk inom vilket dessa nämnder kan bildas har ytterligare ett steg tagits mot ett stärkt samråd med fiskerinäringen och andra berörda intressenter för att effektivisera och skapa legitimitet för fiskeripolitiken. Bildandet av den regionala rådgivande nämnden för har lett till nya arbetsformer samt till kunskapsspridning mellan aktörer och organisationer. Ett utökat samrådsförfarande är viktigt även på nationell och lokal nivå. Regeringens initiativ om pilotprojekt för nationell, lokal och regional förvaltning syftar till att uppnå detta. Fiskbeståndens tillstånd ställer allt större krav på kontrollmyndigheternas förmåga att genomdriva såväl den nationella som den gemensamma fiskeripolitiken. Det är uppenbart att en mer effektiv kontroll är viktig för att målen för den gemensamma fiskeripolitiken skall kunna uppnås. Det europeiska kontrollorganet kommer att fungera som ett effektivt verktyg för fiskerikontrollen och därmed utveckla samarbetet bl.a. kring . lämnade utredningen om den svenska fiskerikontrollen sitt betänkande Den svenska fiskerikontrollen en utvärdering (SOU 2005:27). I utredningen analyseras den svenska fiskerikontrollen med avseende på myndigheternas effektivitet, flexibilitet, resursutnyttjande och kostnadseffektivitet. Utredningens övergripande slutsats är att fiskerikontrollen i i stort sett fungerar väl men att det råder oklarhet mellan de i fiskerikontrollen inblandande myndigheterna , och länsstyrelserna om respektive myndighets ansvar och uppdrag.