prop · GU031d27 · 2006-10-16 00:00:00 — En sammanställning av de nordiska ländernas statistik över utländska gästnätter på hotell i respektive land visar att har den största marknadsandelen av de utländska gästnätterna i . geologiska undersökning (SGU) har av riksdag och regering fått långsiktiga mål till 2008 för tillhandahållandet av geologisk information med en given kvalitetsnivå. Vid utgången av 2005 hade målet nåtts till . Målet kommer sannolikt inte att nås fullt ut för alla informationsslag. För flyggeofysisk information uppfylls målet däremot . Nya mätningar för identifierade behov inom främst havsmiljöarbetet och mineralprospekteringen kommer att påbörjas för att var besöksfrekvensen av prospektörer vid mineralinformationskontoret i den högsta . Prognosen innebär ett nytt rekord för besöken i . SGU:s uppdragskunder dominerades av beställare inom den statliga förvaltningen (av omsättningen) med och länsstyrelserna som de största kunderna. SGU redovisade ett antal uppdrag som genomförts inom ramen för strategiprogrammet för Metallurgi. Dessa berör geovetenskaplig forskning, program för industrimineral-, ballast- och stenindustrier, flygmätningskampanj och effektiv tillgång till prospekteringsintressant information. En första delrapportering för inriktning och nya mål för verksamheten efter 2008 har lämnats. Förslaget innebär bl.a. mer behovsstyrd insamling och mer kundanpassat tillhandahållande av geologisk information. En politik som syftar till att öka sysselsättningen måste inriktas på att förbättra entreprenörsklimatet och villkoren för tillväxt i små nya företag. Andelen av befolkningen som försörjer sig som företagare i är låg i jämförelse med andra länder och det sker färre nyetableringar i än i många andra industriländer. Företagsklimatet i är generellt bra för stora och väletablerade företag, men klimatet för entreprenörskap kan förbättras. Förutsättningarna för att små företag skall växa är inte tillräckligt goda. Hur många som väljer att bli företagare beror på en rad faktorer. Samhällets syn på företagande är viktigt. Attityder från familj, myndigheter och samhället i övrigt kan ha stor inverkan på viljan att bli företagare. Utbildningssystemet har också en central roll när det gäller att förmedla kunskaper och en positiv bild av entreprenörer till unga. Att det i finns få företagare och få företag som växer visar att klimatet för entreprenörskap inte är så bra som det skulle kunna vara. På en rad områden har haft en politik som avviker från andra industriländers och som försvårat för entreprenörer. Värderingsklimatet har inte varit gynnsamt för entreprenörskap och företagare har ofta, inte minst från politiker och myndigheter, mötts av negativa attityder. En attityd där konkurser inte nödvändigtvis stigmatiserar, utan kan ses som en erfarenhet, kan få positiva effekter på företagandet. Det är angeläget med insatser för att förbättra attityderna till, och öka kunskaperna om, företagande. Intresset för företagande ökar generellt, inte minst bland kvinnor och unga. Det finns dessutom en stor företagarpotential bland kvinnor, som är underrepresenterade som företagare. Fler kvinnor som startar och driver företag skulle ge en starkare ekonomisk utveckling och dessutom göra att fler kvinnor skulle skapa och delta i de informella nätverk där styrelseledamöter, och ordföranden rekryteras. Det är därför angeläget att kraftfullt förstärka insatserna för att främja företagande bland kvinnor och öka kunskaperna om kvinnors företagande. Ett program för att öka kvinnors företagande skall utformas och genomföras. Regeringen föreslår därför en satsning på för att främja företagande bland kvinnor och öka forskningen och kunskaperna om kvinnors företagande. Det är angeläget att generella program för att främja entreprenörskap och företagande redan från början utformas för att nå och möta även kvinnliga företagares behov. Regeringen föreslår att bidraget till verksamhet ökar med . Resursförstärkningen är angelägen för att kunna erbjuda bra stöd till landets småföretagare. Förstärkningen innebär bland annat att kan stärka rådgivningen till personer med utländsk bakgrund som startar och driver företag. Detta sker bl.a. genom att integreringen av IFS i fortsätter. Det statliga driftbidraget till har inte täckt verksamhetens kostnader. Underskottet har finansierats med bolagets eget kapital. Bolaget har genomfört organisationsförändringar för att effektivisera verksamheten. Rationaliseringarna tillsammans med ökat anslag möjliggör en budget i balans. När det gäller myndigheters information och service till blivande företagare har det länge efterfrågats samordning och en enda väg in till myndighetskontakterna. Det utökade samarbetet mellan , , 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 , , , Statskontoret samt är en viktig del i detta arbete. Ett exempel är de starta-eget seminarier som myndigheterna anordnat gemensamt. Ett annat exempel på samordnad myndighetsinformation är Företagarguiden. Denna tjänst uppskattas av de flesta besökare, men är fortfarande okänd för många. Relevanta myndigheter och andra organisationer kan här spela en viktig roll i att informera om Företagarguiden och dess mervärde. Även om initiativ har tagits för att underlätta företagens kontakter med myndigheter finns fortsatt mycket att göra för att rationalisera myndighetskontakterna för befintliga och blivande företagare. utlåning har ökat vilket visar att efterfrågan på kompletterande lån är hög. Vidare finns stora möjligheter att omvandla Almilånen till banklån. Enligt de uppföljningar som genomförts av bl.a. () har statens långivning via haft god effekt på tillväxten i de företag som fått finansiering. Regeringen ser positivt på den ökande andelen kvinnor i kundregister. Trots det är andelen av lånevolymen som går till kvinnor relativt låg. För att öka andelen är det angeläget att noga följa kapitalmarknaden för kvinnliga företagare och se vilken typ av låneprodukter som efterfrågas. Minilånen är ett exempel på en ny tjänst som visat sig vara efterfrågad. Regeringen avser att återkomma med förslag på insatser för att öka tillgången till små lån riktade till små och medelstora företag. Små företag med begränsad tillgång till säkerheter och utan en lång kredithistoria kan ha svårt att erhålla lån. Väl fungerande kreditgarantiföreningar har visat sig i andra länder vara ett sätt att förbättra kreditmöjligheterna. Regeringen vill därför utreda förutsättningarna för ett statligt kreditgarantisystem för små och medelstora företag. Regeringen avser vidare att göra en grundlig översyn av dagens system för stöd till företag. Turistnäringen består av många små företag och några få storföretag. Den geografiska spridningen är god. Den statliga satsningen på turism är betydelsefull både för hållbar tillväxt i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 alla delar av landet och för att öka antalet arbetstillfällen. Många politikområden påverkar turistnäringens utveckling, t.ex. näringspolitik, regional utvecklingspolitik, transportpolitik, utbildningspolitik och kulturpolitik. Det internationella resandet i världen ökar stadigt. En växande global marknad för med sig stora möjligheter för svensk turism. Även om resultaten visar på en positiv utveckling så har svensk turism en potential att utvecklas ytterligare. Staten har en viktig uppgift att bidra till att skapa förutsättningar för detta. De länder som agerar snabbt på de förändringar som den ökade takten i globaliseringen innebär och förmår utnyttja dessa möjligheter har goda förutsättningar att stärka sina positioner internationellt. Beslut i samhället om stora nationella infrastruktursatsningar, planerings- och miljömålsarbeten samt det fortsatta stora intresset för malmprospektering i , har medfört ett ökat behov och användning av geologisk information. Regeringens bedömning är att kvalitetssäkrad geologisk information är nödvändig för att tillgodose samhällets behov inom områdena miljö- och hälsa, fysisk planering, hushållning och försörjning med naturresurser, jord- och skogsbruk samt totalförsvar. Saknas relevant geologisk information kan detta leda till fördyringar och ökade risker vid beslut av olika slag. De privata företagens prospektering i ligger på en hög nivå i ett internationellt perspektiv. Inte minst utländska företags intresse för prospektering har ökat. En av förklaringarna är tillgången på geologisk grundinformation av hög kvalitet som finns i SGU:s databaser och som företagen kan ta del av. Innovativa en strategi för tillväxt genom förnyelse är en departementsövergripande strategi för åtgärder inom områden som utbildning, forskning, näringslivs-, handels- och investeringsfrämjande samt åtgärder för en innovationsdrivande offentlig sektor. Strategin syftar till att stärka svensk konkurrenskraft och bidra till näringslivets förnyelse. Sammanlagt har ett drygt hundratal åtgärder som ligger i linje med Innovativa vidtagits sedan strategin presenterades . Åtgärderna är relativt jämnt fördelade över strategins fyra insatsområden Kunskapsbas för innovation, Innovativt näringsliv, Innovativa offentliga investeringar samt Innovativa människor och involverar ett flertal politik- och verksamhetsområden. Ett innovationspolitiskt råd har varit knutet till den strategiska plattformen, och har i sin hittillsvarande form fokuserats på tre politikområdesöverskridande teman: nyföretagande och entreprenörskap, produktion samt exportfrämjande. Det har, vid sidan av samtalen kring strategiska branscher, utgjort ett instrument för dialog med forskarsamhället, näringsliv, fackföreningar, myndigheter och branschorganisationer. Strategiska utvecklingsprogram för svensk industri I arbetet med att öka konkurrenskraft har det genomförts ett strategiskt utvecklingsarbete i samverkan med företrädare för näringslivet och fackliga organisationer, som har resulterat i strategiprogram för sex näringslivssektorer, fordon, metallurgi, läkemedel/bioteknik och medicinteknik, IT/telekom, skog och trä samt flyg och rymd. De åtgärdsområden som har prioriterats av parterna i arbetet återfinns i huvudsak inom följande områden; behovsmotiverad FoU, kompetensförsörjning, samverkan och dialog med näringslivet, test- och demonstrationsprojekt, export- och investeringsfrämjande samt affärsutveckling. Satsningar på forskning och utveckling är avgörande för att bibehålla och stärka svensk industris internationella konkurrenskraft. Inom strategiprogrammen har därför satsningar gjorts på behovsmotiverade FoU-program i direkt samverkan med näringslivet. Samverkansprogrammen är viktiga komplement till näringslivets egen FoU och erfarenheter från tidigare och pågående satsningar har visat på Verket för innovationssystem, , har tillsammans med ett flertal andra myndigheter fått den tidigare regeringens uppdrag att ta fram FoU-program i samverkan med näringslivet inom ramen för varje strategiprogram. Vissa av programmen skall även bidra till att öka deltagande i EU:s ramprogram. En viktig fråga för de sex näringslivssektorerna har varit att inom arbetet med strategiprogrammen få till stånd en varaktig dialog direkt med regeringen. Den tidigare regeringen har därför inrättat särskilda grupper för en fortsatt tillväxtdialog med regeringen och företrädare för de sex näringslivssektorerna. Kompetensförsörjningsfrågorna är centrala för de flesta branscher och i strategiprogrammen har därför detta område lyfts fram som ett särskilt viktigt område för åtgärder. Gemensamma för dessa är att det trycks på en ökad dialog mellan utbildningsansvariga och industrin för att på så sätt stärka utbildningarnas kvalitet, öka attraktionskraften hos utbildningarna samt stärka företagens konkurrenskraft. Särskilda satsningar som syftar till att stödja leverantörsföretageni sin affärsutveckling har varit viktiga frågor i arbetet. Flera åtgärder påbörjas för att på olika sätt stödja affärsutveckling bl.a. påbörjas ett mentorskapsprojekt med inriktning på IT- och telekombranschen för strategiprogrammet. För fordonsindustrin har det etablerats ett mentorprogram för leverantörsföretag. De beslut som tagits inom handels- och investeringsfrämjandet som åtgärder med anledning av genomförandet av strategiprogrammen har gällt regional exportrådgivning, exportsäljarutbildning, analys av affärsmöjligheter på intressanta och snabbväxande marknader samt exportfrämjande respektive investeringsfrämjande satsningar avseende strategiska marknader och branscher. enades parterna inom strategiarbetet för fordonsindustrin om ett 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 strategiprogram i syfte att stärka konkurrenskraften hos företag inom fordonsindustrin. I arbetet identifierades ett antal fordonsspecifika frågor som särskilt viktiga att prioritera t.ex. att ta fram förslag på inriktningen av den långsiktiga fordonsforskning, en ny programperiod av Gröna bilen, ett forskningsprogram med inriktning mot utveckling av miljövänligare fordon och drivmedel samt ett utvecklingsprogram för leverantörsföretag inom fordonsindustrin, en test- och demonstrationsarena, Test Site , etableras i västra och ett utredningsuppdrag om regler och regelsystem som påverkar fordonsindustrin har lämnats till . Den svenska metallurgin (järn- och stålindustrin, gruvor och smältverk, utrustningsindustrin, industrimineral-, ballast-, och stenindustrierna) tillhör landets basnäringar. En Metallurgistrategi har formulerats av parterna inom strategiskt utvalda områden och den innehåller strategier för FoU, kompetensförsörjning och hållbar utveckling. Bland dessa kan särskilt nämnas ett strategiskt stålforskningsprogram och gruvforskningsprogram. Skogs- och träindustrin är en mycket viktig näring för landet, och den har en världsledande ställning inom strategiskt valda marknadssegment. Den förnybara skogsråvaran förädlas i högteknologiska processer till produkter med högt kunskapsinnehåll, som används och exporteras över hela världen. Samarbetet inom strategiprogrammet för skogs- och träindustrin har bl.a. lett fram till gemensamma satsningar på ett FoU-program och ett uppdrag att öka användningen av trä i det moderna byggandet. Läkemedel, bioteknik och medicinteknik fördes samtal med läkemedels-, bioteknik- och medicinteknikbranschen, som resulterade i ett gemensamt strategiprogram . Under arbetet gjordes prioriteringar som bl.a. har resulterat i uppdrag om program för forskningssamarbete mellan industrin och universitet och högskolor, program för personrörlighet mellan industri och universitet och högskolor samt program för stöd till utvecklingsprojekt inom akademi innan 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 företag har bildats. Ett annat viktigt område som diskuterades är den kliniska forskningen. Den förra regeringen beslutade därför att anta kommittédirektiv (dir. 2006:74) om en särskild delegation med uppgift att arbeta för att stärka samverkan mellan aktörerna som är verksamma inom klinisk forskning. I strategiarbetet uppmärksammades också vikten av att vården är kvalitetsorienterad i sitt arbetssätt. har parterna i strategiarbetet för flyg- och rymdindustrin arbetat med genomförandet av de åtgärder och förslag som tagits fram gemensamt och redovisats i strategiprogrammet. I arbetet identifierades bl.a. ökad samverkan och förstärkt synergi mellan civil och militär verksamhet som en avgörande fråga för branschens framtida konkurrenskraft. Arbetet har fokuserat på betydelsen av kunskaps- och teknikutveckling. De FoU- program som har utarbetats innefattar ett program för civila demonstratorer inom flygindustrin, ett forsknings- och utvecklingsprogram för små och medelstora företag inom flygteknikområdet samt ett nationellt rymdtekniskt forsknings- och utvecklingsprogram. presenterade parterna i strategiarbetet för IT- och telekombranschen ett strategiprogram med åtgärder för en stärkt IT- och telekomsektor, för en ökad och mer effektiv användning av IT samt för att möta utmaningarna i globaliseringen och det hållbara samhället. Bl.a. har det fattats beslut om ett FoU-program inom mobilitet och mobil kommunikation, ett nationellt FoU-program för ökad användning av industriell IT och en studie av offentliga e-tjänster för företag. Bland de andra åtgärder som vidtagits kan nämnas att () har fått i uppdrag att genomföra ett mentorskapsprojekt i syfte att bidra till ökad jämställdhet i IT- och telekombranschen. Produkt-, tjänsteutveckling och produktionsprocesser Programmet Produktutveckling i små företag av varor och tjänster som startade har fortsatt 2006. Uppdraget genomförs i samarbete med 20 partnerskap, varav 17 är regionala och tre vidgades programmet till att också omfatta utveckling av de medverkande företagens produktionsprocesser. Designens betydelse för utveckling av produkter, tjänster och produktionsprocesser beaktas också inom programmet. använde dessutom från satsningen på kvinnor och invandrare till insatser inom Produktutvecklingsprogrammet, särskilt riktade till dessa målgrupper. avslutades det nationella programmet Design som utvecklingskraft för näringsliv och offentlig verksamhet. En sammanfattande utvärdering av programmets nio näringslivsprojekt har också genomförts . Därtill har regionala designsamordnare använt Designåret som plattform för ytterligare initiativ över landet. Insatser under Designåret redovisas även inom politikområde 28 Kulturpolitik. beslutade den tidigare regeringen att skulle få ett uppdrag att främja industriell utveckling i små och medelstora företag. Ett utvecklat samarbete med industriforskningsinstituten poängterades. Likaså tillsattes ett programråd med uppgift att styra och kvalitetssäkra programmets innehåll. Den tidigare regeringen beslutade att ge i uppdrag att i samverkan med Innovasjon genomföra ett program för näringslivssamarbete (SNNS) omfattande totalt . Målgruppen är små och medelstora företag i de båda länderna samt forskningsinstitut och kompetenscentra med syfte att höja innovations- och kompetensnivån hos företagen. Utifrån strategin för miljödriven näringslivsutveckling ett förslag till strategi har stimulerat företag att ta vara på de affärsmöjligheter som ligger i ett aktivt miljöarbete. På samma sätt uppmuntrar de aktörer som arbetar med näringslivsutveckling och regional utveckling att beakta miljöfrågor i sitt arbete. SWENTEC har tagit ett flertal initiativ inom sitt område, miljöteknik. inleddes diskussioner om ett samarbete kring biogas mellan och . undertecknades ett samarbetsavtal. SWENTEC uppdrogs att samverka med SIDA och vid i utformningen av ett program för miljösatsning inom biståndsinsatserna om . Stödet till innovationer har genomgått stora förändringar. Strukturförändringarna i det innovationsstödjande systemet är i stort sett genomförda. Förändringarna är en viktig del i genomförandet av innovationsstrategin. Tillgången på riskkapital för de företag som befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede har stärkts genom bildandet av . har bildat regionala dotterbolag på sju orter i landet: , , , , , och . Den nya koncernen har ökat sitt fokus på innovationer som kommer från näringslivet och inriktar sig på projekt som befinner sig i tidiga utvecklingsskeden. skall vidare bidra till att knyta samman högskolor och universitet i hela med det omkringliggande näringslivet. Verket för innovationssystem, , finansierar utvecklingsmiljöer för nya företag, så kallade inkubatorer via . Som ett led av branschsamtalet inom bioteknik, läkemedel och medicinteknik gav den tidigare regeringen i uppdrag till att genomföra en satsning på för stöd till utvecklingsprojekt i akademiska forskningsmiljöer innan företag bildas inom ovanstående områden. arbetar också med innovationsfrämjande verksamhet, inriktad på produkter från enskilda uppfinnare med lägre kapitalbehov. innovationsverksamhet består av finansiering och rådgivning. Finansieringsverksamheten är beskriven under det avsnitt som rör kapitalförsörjning. Rådgivningen till enskilda innovatörer är en stor och viktig del av innovationsverksamhet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och har ett nära samarbete. På i beslutade och övriga medlemsländer om den europeiska rymdverksamhetens fortsatta inriktning genom att fastställa sina gemensamma satsningar för perioden 2010. SGU har till uppgift att inom det geovetenskapliga området stödja riktad grundforskning, tillämpad forskning och kompetensutveckling. Vidare skall myndigheten utarbeta, utveckla och införa ny kunskap och nya arbetsmetoder i sin verksamhet. presenterade den tidigare regeringen en vidareutveckling av strategi för hållbar utveckling i skrivelsen Strategiska utmaningar (skr. 2005/06:126). togs en gemensam ståndpunkt om REACH (den nya kemikalielagstiftningen inom EU). Förslaget kommer att få stor påverkan på berört näringsliv. har det operativa ansvaret för genomförandet av Baltic 21-Näringsliv en av sektorerna inom Baltic 21. För insatser inom ramen för Baltic 21-Näringsliv fick , genom Östersjömiljard 2, för finansiering av projekt som främjar en hållbar utveckling och särskilt miljöanpassning i de nyblivna medlemsländerna i EU samt nordvästra . De projekt som har stött skall utöver främjande av en hållbar utveckling även bidra till affärsmöjligheter för svenska företag. Inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen finansierades satsningar för kluster och innovationssystem med . , kommunala samverkansorgan och regionförbund har i de län där det finns behov beviljat såddfinansiering inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 sammanlagda beloppet uppgick till ca . Målet för verksamhetsområdet och förnyelse är: Ökad kunskap och kompetens så att tillväxt, innovationer och företagsutveckling stimuleras. Detta mål är beslutat av den tidigare regeringen, resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. Nedan följer ett urval av åtgärder som vidtagits i arbetet för att genomföra Innovativa en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36). Satsningar har gjorts för forskning och utbildning. Kvalitetsreformer har genomförts i gymnasieskolan. Den kvalificerade yrkesutbildningen har stärkts med 1 000 platser. Den högre utbildningen har fått en EU- gemensam struktur som underlättar internationell studentrörlighet. Forskningsbasen har stärkts. Lärosätenas basanslag för forskning och forskarutbildning har ökats med 20052006 och byggs successivt upp till en förstärkning om 2008. Strategiska forskningssatsningar har givit ökade resurser till teknisk forskning med 20052006, för medicinsk forskning med 20052006 och för hållbar utveckling med 20052006. Satsningen byggs successivt upp för att omfatta till medicinsk forskning, till teknikforskning och till forskning för en hållbar utveckling. För starka forskningsmiljöer satsas 2006. Satsningen omfattar fullt utbyggd 2008. En utredning har tillsatts i syfte att föreslå en effektivare holdingbolagsstruktur vid de svenska lärosätena. Tillgången till sådd- och ägarkapital för kommersialisering av forskning och idéer har Med i medel från de sju regionala Teknikbrostiftelserna, från och från Industrifonden bildades koncernen , som startade sin verksamhet . Utöver satsningarna på sex strategiska nyckelbranscher (se separat beskrivning) har , i enlighet med den satsning som presenterades i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2004/05:80), tagit fram ett FoU-program inom produktionsteknik och telematik. Två avtal har slutits om FoU- program, Area (MERA) och Vehicle Information and Communication. , , och gavs i regleringsbreven i uppdrag att redovisa insatser som görs för att skapa ett gott innovationsklimat och stimulera till innovation i den egna verksamheten. Verken rapporterade uppdragen . fick i uppdrag av regeringen att beskriva och bedöma läget inom forsknings- och innovationsområden där myndigheten har ett ansvar. Uppdraget resulterade i rapporten spaning efter innovationssystem. Rymdstyrelsen och Kungl. () har givits liknande uppdrag och har i samband med respektive årsredovisning 2005 rapporterat dessa.