prop · GT03110 · 2006-03-22 00:00:00 — I regleringsbrevet för har länsstyrelserna i uppdrag att följa upp kommuners riktlinjer för LSS-insatser samt att se till att dessa utfor- mas så att de inte begränsar enskildas rättigheter. Uppdraget skall redo- visas . Länsstyrelserna har även haft i uppdrag att genomföra insatser som påverkar kommuner att planera för behovstäckning. Kvalitet, dokumentation och anmälningsplikt i LSS Åtgärder för att stärka den enskildes rättssäkerhet och ge tydligare väg- ledning för de olika myndigheternas tillämpning av LSS har genomförts genom att några nya bestämmelser införts i LSS. Dessa gäller från . I lagen klargörs nu att LSS-verksamhet skall vara av god kvalitet. Kvaliteten i verksamheten skall systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Vidare har det införts regler om dokumentation. Handläggning av enskilda ärenden samt genomförande av beslut om insatser skall dokumenteras. Dessutom finns det en bestämmelse om anmälningsplikt. Personal som utför uppgifter enligt LSS skall anmäla allvarliga missförhållanden. Åtgärdas inte ett missförhållande omgående skall förhållandet anmälas till tillsynsmyndigheten. tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté som fått i uppdrag att göra en bred översyn av insatsen personlig assistans. De nationella målen för handikappolitiken skall utgöra en utgångspunkt för kommitténs överväganden och förslag. I översynen skall kommittén ut- värdera hur assistansreformen fungerar i praktiken, undersöka alternativa lösningar för personlig assistans, överväga åtgärder för en förenklad och effektiviserad tillämpning av lagstiftningen samt göra en studie av yrket som personlig assistent. Kommittén skall även analysera konsekvenserna av gemensamt finansieringsansvar mellan stat och kommun och föreslå åtgärder för en dämpad och stabil kostnadsutveckling. Kommittén skall integrera ett jämställdhetsperspektiv och ett barn- perspektiv i sitt arbete. Frågor om etnisk integration och minoriteters särskilda behov skall även beaktas. Uppdraget skall slutredovisas senast Skr. 2005/06:110 . Kommittén har lämnat ett delbetänkande På den assistansberättigades uppdrag (SOU 2005:100) . slagen i delbetänkandet syftar till att säkerställa god kvalitet i personlig assistans och ändamålsenlig användning av assistansersättningen. De handlar bland annat om tillsyn av och tillstånd för assistansanordnare samt principer för hur assistansersättningen får användas. Betänkandet är ute på remiss. har i ett tillkännagivande (bet. 2005/06:SoU7, rskr. 2005/06:5) framfört att bör få ett tilläggsdirektiv med uppdrag att analysera och redovisa för- och nackdelar med ett sam- lat kostnadsansvar och ansvar för en och samma huvudman, staten, avseende personlig assistans. Med anledning av tillkännagivandet bereds tilläggsdirektiv inom . Sanktionsavgifter vid domstolstrots och åtgärder mot ej verkställda beslut En särskild avgift en s.k. sanktionsavgift ersatte den tidigare möjligheten till vitesföreläggande för ej verkställda domar om insatser enligt LSS eller socialtjänstlagen (SoL). Enligt de nya reglerna kan hos länsrätten ansöka om att en särskild avgift skall prövas om en kommun eller ett landsting inte verkställt en dom som meddelats med stöd av LSS eller SoL. För dessa ärenden har en sank- tionsavgift bedömts vara effektivare än ett vitesföreläggande. Regeringen avser presentera propositionen Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre (prop. 2005/06:115) där förslag om åtgär- der för stärkt rättssäkerhet för äldre ingår som en viktig del. Förslagen innebär i korthet att en rapporteringsskyldighet införs som innebär att socialnämnden skall rapportera ej verkställda gynnande beslut enligt socialtjänstlagen (SoL) till , de kommunala revisorerna och fullmäktige. Besluten skall vara och rapporteringen skall ske en gång per kvartal. Regeringen föreslår dessutom att en sank- tionsavgift skall införas som ett yttersta påtryckningsmedel för att gynnande beslut enligt SoL skall verkställas inom skälig tid. De flesta av de ej verkställda besluten enligt SoL gäller beviljande av en plats i sär- skilt boende. Åtgärderna föreslås träda i kraft . När det gäller sådana beslut som har fattas enligt LSS avser regeringen att återkomma till frågan i samband med beredningen av Assistans- kommitténs avlämnade delbetänkande (SOU 2005:100). Utjämning av kostnader för LSS infördes ett utjämningssystem för kostnader som kommu- nerna har för insatser som beviljas enligt LSS. Syftet med utjämningen är att ge kommuner likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva sin verksamhet trots skilda behov och förutsättningar. Regeringen har beslutat att följa upp och se över systemet (dir. 2006:15). Psykiatrisamordnaren och satsningar på vård, sysselsättning och boende Skr. Regeringen tillsatte en nationell psykiatrisamordnare (dir. 2003:133) med uppgift att se över vården och de sociala stöden till personer som är psykiskt sjuka och på grund härav har psykiska funktionshinder. Samordnaren skall verka för en bättre sam- verkan mellan ansvariga huvudmän och en ökad samordning av insatser så att personer med psykiska funktionshinder får ett anpassat stöd när det gäller boende, sysselsättning och rehabilitering. I syfte att förbättra möjligheterna för personer med psykiska funk- tionshinder att få tillgång till anpassade insatser och vårdplatser har riks- dagen på förslag från regeringen avsatt för och cirka 200 miljoner för . Satsningen utgörs av två Den första delen avser och för satsning på vård, sysselsättning och Den andra delen avser cirka 100 miljoner vardera åren 2005 och 2006 för satsning på verksamhetsutveckling. resultatet av satsningarna med en slutredovisning . Regeringen har tecknat en överenskommelse med kommuner och landsting om att av de medel som tidigare hanterats inom den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården skall satsas på förbättringar I överenskommelsen lyfts barn och ungdomar särskilt Utvärdering av personliga ombud har haft regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera verksamhet med personliga ombud. 2005 i rapporten 20002004. deringen avser bl.a. hur verksamhet med personliga ombud utvecklats när det gäller verksamhetsform, kvalitet, ledningsgrupper, verksamhetens avgränsning i förhållande till andra uppgifter, effekter för klienterna av ombudens verksamhet och andra vunna erfarenheter. att personernas psykosociala situation har förbättrats och deras ställning Det bidrar till att skapa både jämlikhet i levnadsvillkor och en samhällsgemenskap med mångfald. Reformen har dessutom positiva samhällsekonomiska effekter genom ekonomiska besparingar. Även andra utvärderingar visar att personliga ombud fyller ett vakuum i det samhälleliga stödsystemet, en fristående instans till vilken perso- ner som har psykiska funktionshinder och stora behov av stödinsatser kan vända sig. Ombudens stöd i personernas kontakter med bl.a. myndig- heter och organisationer har utgjort ett särskilt betydelsefullt inslag. Antalet personliga ombud och antalet personer som har eller har haft ett personligt ombud har successivt ökat under uppbyggnadsfasen. Ökat anslag för och översyn av bilstöd Anslaget för bilstöd har både höjts permanent och fått ökade medel på tilläggsbudget. Bilstödet höjdes även med ytterligare på tilläggsbudget i syfte att minska Skr. 2005/06:110 väntetiderna för bidrag. Det totala anslaget för bilstöd uppgick därmed Med dessa förstärkningar täcker an- slaget hela efterfrågan av bilstöd. Regeringen ser över stödformen i syfte att uppnå ett effek- tivare och förbättrat system för bilstöd. Till grund för denna översyn ligger betänkande Mobil med bil (SOU 2005:26) som överlämnades till regeringen . och samordning av individuella planer En handbok som sammanfattar information om service och insatser för barn har tagits fram av () . , , Specialskolemyndig- heten och har haft regeringens uppdrag att tydliggöra ansvarsfördelningen och effektivisera samverkan mellan olika huvudmän när det gäller stödet till barn och ungdomar med omfattande funktions- hinder. Uppdraget redovisades i rapporten och sam- verkan helhetsperspektiv på samhällets stöd till barn och unga med funktionshinder. publicerades också idéskriften Ta ansvar för samverkan. Myndigheterna har gjort en problemanalys, lyft fram goda exempel och lämnat ett antal förslag. Individuell planering är ett exempel på ett framgångsrikt arbetssätt för att förtydliga ansvar och förbättra samverkan när det gäller barn och unga. har även genomfört en kartläggning av samverkansavtal kring barn och unga med funktionshinder. Endast cirka 40 kommuner, varav flertalet i , uppger att de har sådana avtal. Intresset för samverkansavtal är dock relativt stort. Genomförda analyser och kartläggningar har lett till att i regleringsbrevet för fått i uppdrag att analysera förutsätt- ningarna för samordning av olika individuella planer som barn, ungdom eller vuxna med funktionshinder kan ha. Det kan vara en individuell plan enligt LSS, individuell habiliterings- eller rehabiliteringsplan enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), åtgärdsprogram eller individuell utvecklingsplan enligt grundskoleförordningen (1994:1194), motsvaran- de bestämmelser i andra skolformsförordningar eller individuella studieplaner i det offentliga skolväsendet för vuxna. skall särskilt uppmärksamma behov av förändringar i författningar och andra regelverk för att möjliggöra att individuell planering kan göras gemen- samt av flera aktörer. Uppdraget, som skall genomföras i samarbete med och , skall redovisas . I stort sett alla länsstyrelser har mot bakgrund av styrningar i reg- leringsbrevet genomfört särskilda insatser för att öka antalet individuella planer, bl.a. genom att tillsammans med kommuner hitta lämpliga former för att driva arbetet framåt. Positiva inslag är de insatser som görs i samverkan med landsting och kommuner eller i sam- verkan med brukare. Klagomålshantering och dialog med brukare Det finns många kommuner som inom ramen för sina kvalitetssystem har egna klagomålsfunktioner. Det förekommer även att kommuner har egna ombudsmän, t.ex. som har en funktionshinderombuds- man dit allmänheten kan vända sig. Det har pågått en försöksverksamhet med servicedeklarationer som regeringen tog initiativ till i skrivelsen Regeringens förvaltningspolitik (skr. 2000/01:151). Arbetet med servicedialoger och serviceåtaganden har förts ut på myndigheter. Statens kvalitets och kompetensråd (KKR) har haft som särskilt uppdrag att stödja myndigheternas arbete med servicedialoger. KKR har på regeringens uppdrag tagit fram en vägledning för myndigheters dialog med sina brukare. Syftet är att stödja statliga myndigheters arbete med att utveckla sina tjänster. har KKR uppgått i den nya myndigheten för för- valtningsutveckling (Verva). Innehåll och form i den framtagna vägled- ningen för dialog med brukare kommer successivt att utvecklas i sam- arbete med andra myndigheter. Möjligheten att ha en ledarhund ökar synskadades oberoende och mins- kar behovet av stöd och hjälp i andra former. På grund av att det råder brist på ledarhundar och av rättssäkerhetsskäl har efter förslag från regeringen beslutat att både reglera verksamheten och att öka utbudet av ledarhundar. De nya reglerna gäller från . Ett system för maxtaxa inom äldre- och handikappomsorgen infördes . Syftet är att skydda personer som har insatser enligt SoL mot alltför höga vård- och omsorgsavgifter. Reglerna preciserar den högsta avgift som kommunen får ta ut av den enskilde för hemtjänst och dagverksamhet. Bestämmelserna anger också den högsta avgift som får tas ut för bostad i sådant särskilt boende som inte omfattas av hyres- lagens bestämmelser. Det tillkom även bestämmelser som garanterar den enskilde ett lägsta förbehållsbelopp för normala levnadskostnader och för den faktiska boendekostnaden. har i uppdrag att utvärdera maxtaxan . En slutrapport kommer att lämnas . Regeringen har tillsatt en särskild utredare som skall föreslå hur av- gifter för färdiglagad mat inom kommunernas äldre- och handikappom- sorg skall kunna hanteras på ett enklare och mer enhetligt sätt (dir. 2005:15, 2005:110). Utredaren har lämnat sitt betänkande Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen (SOU 2006:24) till regeringen. I regleringsbrevet för har fått i uppdrag att följa upp hur vanligt det är att den enskilde betalar hyra respektive avgift för en särskild boendeform enligt LSS, om det i praktiken är till nackdel för den enskilde med den ena eller den andra betalningsformen samt andra för- eller nackdelar eller frågeställningar som kan aktualiseras med de olika betalningsformerna. Uppdraget skall redovisas till regeringen I utredningen om stöd till våldsutsatta kvinnor (S 2005:04, dir. 2005:32) skall utredaren i såväl kartläggning som förslag särskilt beakta stödet till våldsutsatta kvinnor med funktionshinder. Utredningen skall vara klar den . Samlad bedömning och fortsatta insatser En rad insatser har gjorts och görs för att personer med funktionshinder genom de individuella stöden skall ges bättre förutsättningar för själv- ständighet och självbestämmande. Att fler får insatser enligt LSS och att antalet insatser ökar tyder på att den behovsbedömning som görs, gene- rellt sett inte har blivit mer återhållsam. Det är dock vanskligt att dra allt- för långtgående slutsatser i vilken omfattning ökningarna också ger bättre förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Andelen flickor och pojkar, kvinnor och män, som beviljas stöd i kommunerna till följd av funktionshinder skiljer sig åt mellan kommuner. Skillnaderna kan bero på flera faktorer. Kommunerna kan bedriva verksamheten på olika ambitions-, kvalitets- och effektivitetsnivå. Enskilda personers behov av stöd, ålder och etnisk bakgrund samt typ av hushåll kan också påverka. I en del kommuner finns verksamhet med nationell eller regio- nal upptagning som kräver extra resurser och särskild kompetens. Social- styrelsen konstaterar att det ges fler LSS-insatser i kommuner där hand- läggningen av insatser till personer med funktionshinder sker i en egen organisation. Anledningen till detta är sannolikt att en egen organisation ger bättre möjligheter att utveckla en specifik kompetens om funktions- hinder. Stödet skall vara anpassat till varje mottagares individuella behov och den enskilde skall ha inflytande över de insatser som ges. Satsningar på individuella stöd och verksamheter genom personliga ombud, särskilda medel för att stimulera utvecklingen av insatser till personer med psy- kiska funktionshinder, samordnad tillsyn, ökat bilstöd m.m. har gett positiva resultat. En effektiv granskande tillsyn, normering och vägledning liksom goda exempel betyder mycket för att öka kunskapen och förbättra verksam- heten. Regeringen följer noga utvecklingen, bl.a. via tillsynsmyndig- heternas uppföljningar och lägesrapporter. Regeringen har även tagit flera framåtsyftande initiativ i syfte att ytterligare förbättra villkoren för personer med funktionshinder. För att främja kvalitén i verksamheten måste den i högre utsträckning bemannas med personal som har adekvat grundutbildning och kunskap kring funktionshinder. Stöd måste dessutom erbjudas i form av konti- nuerlig kompetensutveckling, anpassad efter verksamhetens och brukar- nas behov. Regeringen kommer successivt att se över, analysera och göra indivi- duella stöd flexibla och tillgängliga för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder som behöver dessa för att kunna vara delaktiga i samhället och bestämma över sina liv. Stöd måste anpassas efter den tekniska utvecklingen och samordnas för att bli mer effektiva. Olika myndigheter måste bli bättre på att planera, samarbeta och ta till vara de samarbetsmöjligheter som de senaste årens reformer på området er- bjuder. Stöd och insatser måste finnas tillgängliga samt utformas och samordnas så att barn och unga får det stöd de behöver och vill ha sam- tidigt som föräldrar och syskon avlastas. Förmågan att lyssna till och beakta barns egna synpunkter måste ut- vecklas. Bestämmelser kan även behöva förtydligas för att öka den enskildes rättssäkerhet och förbättra tillämpningen av lagen. Lagar kan dock aldrig vara så detaljerade att de ger lösningar i alla situationer. Det måste finnas flexibilitet och utvecklingsmöjligheter utan att för den skull andemeningen i tillämpningen av lagen kringgås. En parlamentarisk kommitté håller för närva- rande på att se över insatsen personlig assistans och användningen av assistansersättningen. Personliga ombud har visat sig fungera väl för personer med psykiska funktionshinder. Regeringen kommer därför att fortsätta följa, stödja och utveckla denna verksamhet. konstaterar i uppföljningen att modellen för att bygga upp verksamheten har varit framgångsrik. Det finns dock enligt ett antal frågor som regeringen behöver ta ställning till, bl.a. om lagstiftning är en möjlighet för verksamheterna med personliga ombud. förordar att det sker i en särskild lag och att kommunerna skall vara huvudmän för verksamheten. Andra frågor som berörs är t.ex. tillsyn, dokumentation, definition av mål- gruppen, huvudmannaskap och driftsform. Tillsyn och annan styrning Frågan om tillsyn har aktualiserats i olika sammanhang. Som nämnts pågår det en utredning om en stärkt och tydligare tillsyn av social- tjänsten. Den beräknas vara klar . Därutöver är frågan aktuell i ett par avlämnade utredningar som remissbehandlas; Delbetänkande av På den assistansberättigades uppdrag (SOU 2005:100) och betänkande av sociala barn- och ungdomskommittén Källan till en chans (SOU 2005:81). Dessutom ser Ansvarskommitten över och analyserar vissa centrala delar av den statliga styrningen av samhällsorganisationen. kommer att vara ett fortsatt viktigt styrinstrument när det gäller frågor som rör bl.a. kvalitet, laglighet, rättssäkerhet, nor- mering och kunskapsförmedling. Kompetensutvecklings- och fortbildningsfrågor inom stöd-, omsorgs- och vårdområdena kommer även framöver att vara angelägna för regeringen. De är avgörande för att verksamheterna skall vara av god kvalitet. I rapporten nu! som lämnades av tio myndigheter till regeringen redovisades en handlingsplan för kompetensför- Skr. 2005/06:110 sörjning inom kommunernas vård och omsorg om äldre och funktions- har i regleringsbrevet för som mål att kom- munernas förutsättningar för kompetensförsörjning skall förbättras. skall i återapportering särskilt uppmärksamma sina åtaganden i rapporten nu! En åtgärd i denna plan är att Social- styrelsen skall precisera de grundläggande yrkeskraven för omvårdnads- personal i en kompetensbeskrivning. har presenterat ett förslag på kompetensbeskrivning för omvårdnads- assistenter (en samlingsbeteckning för undersköterskor, vårdbiträden, skötare, vårdare, personliga assistenter, boendestödjare, hemvårdare och personal med andra liknande benämningar) i remissversionen Omvård- nadsassistentens kompetens. Syftet med en kompetensbeskrivning är att bidra till utvecklingen av kvaliteten i vård- och omsorgstjänsterna genom att beskriva vilken yrkeskompetens omvårdnadsassistenter bör ha. Ett annat syfte är att bidra till en tydligare yrkesidentitet för omvårdnads- assistenter. 6Sektorsmyndigheternas omvärldsanalyser trender som påverkar möjligheten att uppnå de handikappolitiska målen Samhället förändras och därmed förutsättningarna för att uppnå de mål som satts upp inom handikappolitiken. Utvecklingen är komplex och innebär både drivkrafter och motkrafter för det handikappolitiska arbetet. För att få en samlad bild av de trender som kan antas påverka sam- hällsutvecklingen gav regeringen 14 myndigheter2 med sektorsansvar inom/för handikappolitiken i uppdrag att genomföra omvärldsanalyser. Syftet var att ta tillvara myndigheternas kunskap om de förhållanden och förändringsprocesser som pågår inom respektive sektor och som kan påverka möjligheterna att uppnå de handikappolitiska målen. De trender som myndigheterna identifierar bildar tillsammans sju övergripande utvecklingsområden: 4.Fysisk samhällplanering, boende- och pendlingsmönster De olika utvecklingsområdena är naturligtvis ömsesidigt beroende av varandra. Några myndigheter menar att ekonomin i stor utsträckning 2 (), (), , , För- säkringskassan, , , , (), (), , , (Sos), (Vv) påverkar de övriga områdena och vice versa. Exempelvis innebär en Skr. 2005/06:110 större andel äldre i befolkningen en ekonomisk utmaning för såväl stat som landsting och kommun. Likaså är en förutsättning för att teknik- utvecklingen skall leda till nya produkter till nytta för personer med funktionshinder, att det finns en ekonomisk marknad för dessa produkter. Internationaliseringen medför större konkurrens mellan aktörer, vilket i sin tur påverkar kostnadsutvecklingen. Fysisk planering och boende- utveckling påverkas av såväl individernas köpkraft som kommunernas ekonomi. Med denna komplexa verklighet i åtanke ges nedan en beskriv- ning av de trender som myndigheterna identifierat och de drivkrafter och motkrafter som de förknippar med dessa. I stort sett samtliga myndigheter tar upp den demografiska utvecklingen och dess konsekvenser för såväl den egna sektorn, som för handi- kappolitiken i stort. beräknas antalet personer öka med drygt 270 000 personer. sker en långsammare tillväxt av befolkningen i de arbetsföra åldrarna (SCB, Demografiska rapporter 2003:4). som vi blir äldre, blir vi allt friskare och andelen personer med funktionshinder inom gruppen äldre kan därför komma att minska. Med tanke på gruppens storlek kommer däremot antalet att öka. Fram- tidens äldre kan förmodas vara en köpstark grupp med allmänt god hälsa och höga krav på service. Vilka drivkrafter och motkrafter ser myndigheterna med denna utveckling i förhållande till de handikappolitiska målen? Ett ökat antal äldre kan ge draghjälp åt det handikappolitiska arbetet genom att krav på ett tillgängligare samhälle kommer alla personer med funktionshinder till del. En större andel äldre i arbetskraften innebär ökade krav på arbetsanpassning i arbetslivet. Likaså kan ett större arbets- kraftsbehov öka benägenheten att anställa personer med nedsatt arbets- förmåga. Å andra sidan kan stora pensionsavgångar innebära kompetens- förlust och arbetskraftsbrist inom sektorer med en relativt hög medel- ålder. Transportmyndigheterna ser även den nya ekonomiskt starka äldre- gruppen, som framtida resenärer, vilket kommer att ställa krav på en anpassning av bl.a. kollektivtrafiken. Den demografiska utvecklingen påverkar även den tekniska utveck- lingen. Ett ökat antal äldre kommer att utgöra ett betydligt marknads- segment. Därmed öppnas nya möjligheter för teknisk utveckling, som kommer alla med funktionshinder till del. En uppenbar motkraft är att när den äldre delen av befolkningen ökar i relation till gruppen i arbetsför ålder påverkas finansieringsmöjligheterna av den gemensamma välfärden. Transfereringarna via socialförsäkrings- systemet är beroende av samhällsekonomin och därmed andelen av befolkningen som deltar i arbetskraften. Utvecklingen pekar på vikten av att få in fler personer i arbetskraften. Den tekniska utvecklingen innebär nya möjligheter till delaktighet i samhället för personer med funktionshinder. LSS- och hjälpmedels- utredningen framhöll i sitt betänkande Hjälpmedel (SOU 2004:83) att utvecklingen av informationstekniken (IT) har inneburit något av en revolution för många med funktionshinder. Exempel på nya möjligheter är bl.a. informationsåtkomst genom punktskriftsdisplay och syntetiskt tal, ett nytt talbokssystem, digitala hörapparater, bild- och texttelefoni, mottagning och uppläsning av taltidningar och talböcker. Den snabba utvecklingen ställer emellertid nya krav på kunskap hos både brukare och hjälpmedelsförsörjning. Flera av myndigheterna har i sina omvärlds- analyser uttryckt oro för att vissa grupper exkluderas av ekonomiska eller kunskapsmässiga skäl. Kvinnor och män, flickor och pojkar med kogni- tiva funktionshinder är en särskilt utsatt grupp i detta avseende.