prop · GT03206 · 2006-05-24 00:00:00 — Mot bakgrund av de slutsatser som har lämnat i sitt be- tänkande finns det anledning för regeringen att överväga frågan om kommunförsök och rådgivande skrift ytterligare. Den kunskap och de erfarenheter som har av att arbeta med barnkonsekvensanaly- ser och samråda med barn i trafikplanering bör tas tillvara i det fortsatta arbetet. Av den nationella strategin (prop. 1997/98:182) framgår att barn- statistiken skall utvecklas. har haft regeringens uppdrag att vidareutveckla statistiken om barn och unga och har för detta arbete tilldelats . har nio demografiska rapporter om barn och deras familjer publicerats. Inom ramen för uppdraget utges också fördjupningar inom olika ämnes- områden. Regeringens bedömning är att arbete utgör ett viktigt och värdefullt bidrag för att öka kunskapen om barns och ungas levnadsvillkor. har också enligt lag om (1993:335) i uppdrag att samla kunskap och sammanställa statistik om barns och ungas levnadsvillkor och genomför regelbundet undersök- ningar om barns levnadsförhållanden och attityder inom olika områden. Dessutom publicerar i samarbete med Upp till 18 fakta om barn och ungdom, som är en sammanställning av statistik rörande barns och ungas levnadsför- hållanden. Barns och ungas levnadsförhållanden undersöks också inom ramen för den s.k. levnadsnivåundersökningen (LNU) och i de årliga undersökningarna av befolkningens levnadsförhållanden (). bygger på intervjuer med flickor och pojkar i åldrarna om deras levnadsförhållanden inom flera olika områden, bl.a. ekono- miska och materiella resurser, boende och trygghet, familj och sociala relationer, skola och mobbing, psykiskt välbefinnande. Utifrån under- sökningen publicerades rapporten . är ett mycket viktig bidrag till beskrivningen av barns väl- färd och för vissa områden det enda befintliga underlaget för en beskriv- ning på nationell nivå. Undersökningen är också en grundläggande källa i det ovan beskrivna arbetet med att ta fram barnindikatorer för barnpoli- tiken (se avsnitt 2.1.1). Regeringen har avsatt särskilda medel för genom- förande av . I skrivelsen med en utveckling av den nationella strategin för att förverk- liga (skr. 2003/04:47) pekade regeringen på några ytterligare utvecklingsområden, för vilka en redogörelse ges nedan. Kompetens- och metodutveckling kring barnets rättigheter Behovet av att samla och sprida kunskap om och barnets rättigheter har uppmärksammats och från flera håll. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att undersöka behovet, förutsättningarna samt intresset för en verksamhet för barnkon- Förstudien bekräftade ett behov av och intresse Skr. 2005/06:206 för en sådan verksamhet hos många kommuner, landsting, statliga myndigheter samt universitet och högskolor. Med utgångspunkt i för- studien bereds frågan om inrättande av en verksamhet för metod- och kompetensutveckling kring barnets rättigheter samt erfarenhetsutbyte i arbetet med att förverkliga vidare inom . Frågan om hur de olika artiklarna i skall tolkas och vad de egentligen innebär för åtagande för har länge varit en återkommande fråga. En svensk handbok om genomförande av syftar dels till att vara en hjälp att uttolka för såväl politiker på olika nivåer som andra beslutsfattare, tjänstemän och övriga intresserade, dels skall den bidra till att skapa en samstämmighet om uttolkningen av och vad som krävs för att leva upp till de åtaganden konventionen innebär. Regeringen beslutade att utbetala till för arbetet med att ta fram en publikation som mot- svarar ovan angivna syften. Projektet beräknas vara avslutat till utgången av 2006. Informationsmaterial till barn och unga om har med särskilda medel från regeringen tagit fram och distribuerat informationsmaterial om riktat till flickor och pojkar i åldrarna , och . Kopplat till informationsmaterialet finns också en handledning för vuxna. Materialet har tagits fram i nära dialog med flickor och pojkar i de olika åldersgrup- perna. Materialet har även gjorts tillgängligt för bl.a. synskadade barn och för barn med läs- och skrivsvårigheter. Regeringen har avsatt sam- manlagt för detta arbete. 4Insatser för att förverkliga Ett för barn är utgångspunkten för regeringens arbete med att för- bättra barns och ungas villkor i samhället. Konventionens grundläggande principer och intentioner återspeglas också i målet för barnpolitiken. skall ses som ett instrument för ständig utveckling, inte som en miniminorm som när den är uppnådd kan läggas åt sidan. har bättre förutsättningar än många andra länder att gå längre i såväl mål som innehåll i sin politik för barn och unga än vad barnkon- ventionen sätter som minimistandard. Regeringens vision är att skall vara ett land där varje flicka och pojke får bästa tänkbara start i livet och där de oberoende av kön, nationellt, etniskt eller socialt ursprung, funktionshinder, sexuell lägg- ning eller familjens ekonomiska ställning eller bosättningsort har förut- sättningar att utveckla sin personlighet, förmåga och kompetens i en trygg, kärleksfull och stödjande miljö. Insatser inom ramen för den generella välfärdspolitiken är basen för att kunna förverkliga intentioner. De välfärdspolitiska insatserna för att garantera flickor och pojkar jämlika uppväxtvillkor innefattar tillgång till en förskoleverksamhet, skola, skolbarnsomsorg och mödra- och barnhälsovård av god kvalitet på lika villkor. Föräldrarna har ett gemensamt huvudansvar för barnets uppfostran och utveckling. Sam- hällets uppgift är att stödja och komplettera föräldrarna så att goda och trygga uppväxtvillkor kan garanteras varje barn, vilket bl.a. innefattar olika insatser som möjliggör för båda föräldrarna att kunna vara delak- tiga i och ta ansvar för barnets uppväxt. Välfärdspolitiken rymmer också insatser för att stödja barn som har olika former av funktionshinder. Det är viktigt att uppmärksamma det funktionshindrade barnets rätt att i första hand få vara barn, med liknande behov och intressen som varje flicka och pojke i allmänhet har under uppväxten. Till detta kommer att barn med funktionshinder dessutom har särskilda behov av stöd för att kompensera sina funktionsnedsättningar. Den generella välfärdspolitiken rymmer också stöd till de mest utsatta grupperna familjer som befinner sig i en ekonomiskt utsatt situation, barn som bor i utsatta bostadsområden och barn som av olika anledningar har särskilda behov av samhällets stöd och skydd. Utöver den generella välfärdspolitiken har också insatser inom om- råden såsom samhälls- och trafikplanering, livsmedels- och konsument- politik, miljöpolitik, folkhälsopolitik, kultur- och mediapolitik betydelse för utvecklingen av barns och ungas livsvillkor och möjlighet till del- aktighet som fullvärdiga samhällsmedlemmar. De flesta verksamheter som direkt rör barn och unga finns i kommu- nerna och i landstingen. Förskoleverksamheten, skolan och skolbarnsom- sorgen, fritidsklubbar, idrottsplatser och lekplatser, barnavårdscentraler, ungdomsmottagningar, och kollektivtrafiken utgör exem- pel på sådana verksamheter. Flera av de beslut som fattas på nivå, t.ex. i fråga om trafik, byggande och planering är också sådant som påverkar barns och ungas liv. Regeringens arbete med att förverkliga och dess intentioner är i hög grad beroende av de lokala huvudmännens vilja och förmåga att inom ramen för sina kom- petensområden omsätta konventionen i verklig handling. De stödinsatser som regeringen erbjuder för det lokala strategiska genomförandearbetet har redovisats i avsnitt 3. Barnpolitikens sektorsövergripande karaktär innebär att insatser för barn och unga utförs inom en mängd olika politikområden. Samtliga dessa insatser bidrar till att uppfylla målet för barnpolitiken. I det följan- de lämnas en redovisning av pågående initiativ och åtgärder för barn och unga. För att skapa en struktur och överblick över de insatser som görs för att förverkliga barnets rättigheter och förbättra barns och ungas livs- villkor i olika avseenden sker redovisningen utifrån sex olika målom- råden, som var för sig innehåller insatser som svarar mot de olika artik- larna i och som därigenom också bidrar till målupp- Skr. 2005/06:206 fyllelsen för barnpolitiken. 4.2Barnets rätt till en god levnadsstandard tillerkänner varje barn rätten till social trygghet, inne- fattande socialförsäkring (jfr artikel 26 och 27). De förmåner som rätten till social trygghet avser skall beviljas med hänsyn till bland annat de resurser och omständigheter i övrigt som finns hos barnet och de per- soner som ansvarar för barnets underhåll. Vidare tillerkänns barnet den levnadsstandard som krävs för barnets utveckling. Det är föräldrarna eller andra som är ansvariga för barnet som, inom ramen för sin förmåga och ekonomiska resurser, har huvudansvaret för att säkerställa de lev- nadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling. Föräldrars sysselsättning och inkomster förstärks genom regeringens sysselsättningspaket Arbetsmarknadspolitiken är en del av den ekonomiska politiken. Rege- ringens mål är full sysselsättning med delmålet 4 procents öppen arbets- löshet och 80 procents sysselsättning. För att uppnå regeringens mål om full sysselsättning i är det viktigt att underlätta för arbetstagare och arbetsgivare att hitta varandra på ett effektivt sätt. Regeringen genomför insatser för att lediga jobb snabbt skall tillsättas och insatser för att rusta de arbetssökande att möta arbetsmarknadens behov. Dessa insatser kommer även barn och unga till del då föräldrarnas möjligheter till sysselsättning och inkomster förstärks. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1) aviserade regeringen ett tvåårigt sysselsättningspaket med start . beräknas ge omkring 55 000 personer möjlighet till arbete, praktik eller De arbetsmarknadspolitiska programmen ökar med drygt 40 000 platser till 161 000 platser totalt. Inom ramen för sysselsättnings- paketet införs en ny typ av anställningsstöd benämnda plusjobb. avser anställning inom stat, kommuner, kommunförbund och av dessa organisationer anlitade entreprenörer. Målgruppen är arbetslösa som varit inskrivna vid arbetsförmedlingen . Vidare införs en ny arbetsmarknadspolitisk insats i form av utbildningsvikariat som skall bidra till minskad arbetslöshet och stärkt kvalitet inom vård och omsorg. Lärlingsplatser införs för arbetslösa ungdomar som innebär en arbetsplatsförlagd yrkesutbildning i kombination med studier i kärn- ämnen och yrkesanpassade ämnen. styrelsen fått i uppdrag att upprätta ett samarbete mellan arbetsförmed- lingen och bemanningsföretag för att genom en subvention placera en arbetslös akademiker i företrädesvis små och medelstora företag. Trygga anställningsformer och goda förutsättningar för att förena Antalet tidsbegränsat anställda ökade tydligt . var särskilt markant för ungdomar () och tycks för denna grupp i viss mån fortsätta. Regeringen anser att den huvudsakliga anställnings- Skr. 2005/06:206 formen skall vara tillsvidareanställning. För att skapa goda förutsättningar att förena arbetsliv med föräldraskap är det viktigt att män och kvinnor känner trygghet i sina anställnings- förhållanden under föräldraledighet. Regeringen överlämnade, tillsam- mans med och , en proposition (prop. 2005/06:185) som syftar till att stärka anställningsskyddet för visstidsanställda och föräldralediga, som anställningsskydds- lagen (LAS) förenklas. tillkallades en särskild utredare med uppgift att göra en över- syn av reglerna för föräldraförsäkringen. Översynen skulle göras med utgångspunkt i att föräldraförsäkringen skall verka för barnets bästa. För- äldraförsäkringsutredningens betänkande Reformerad föräldraförsäkring Kärlek, Omvårdnad, Trygghet (SOU 2005:73) överlämnades till rege- ringen . En utredare har på regeringens uppdrag utrett frågan om hur rätten till heltidsanställning skall stärkas. Utredaren föreslår en reglering som be- gränsar arbetsgivares möjlighet att anställa på deltid till fall då det är motiverat med hänsyn till verksamhetens behov eller när arbetstagaren för fram ett eget önskemål om deltid (SOU 2006:105). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen överväger förslagen. Delat barnbidrag och vårdbidrag Regeringen har lämnat förslag till om delat barnbidrag vid växelvis boende (prop. 2005/06:20). I propositionen föreslås också en möjlighet att dela rätten till vårdbidrag. har bifallit förslagen gällande barnbidraget, med undantag för den del av förslaget som innebär att barnbidraget under vissa förutsättningar skall kunna delas även efter anmälan av endast en av föräldrarna samt att förslagen gällande vårdbidraget har avslagits. Höjt tak inom föräldraförsäkringen Regeringen har till föreslagit (prop. 2005/06:142) att inkomst- taket vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst skall höjas från sju och en halv till tio gånger prisbasbeloppet fr.o.m. . Regeringens mål för föräldrapenningen är att det samlade uttaget av för- äldrapenning skall vara jämställt mellan kvinnor och män. En höjning av inkomsttaket kan vara ett sätt att förmå de män som har inkomst över taket att höja sitt uttag av föräldrapenningdagar, vilket också inne- bär att barns tillgång till båda föräldrarna förbättras. Utvidgad rätt till tillfällig föräldrapenning vid vård av ett allvarligt sjukt barn Regeringen har till föreslagit att rätten till tillfällig föräldra- penning utvidgas på så sätt att föräldrar till ett allvarligt sjukt barn får rätt till ett obegränsat antal dagar med tillfällig föräldrapenning (prop. 2005/06:159). Rätten till tillfällig föräldrapenning skall, förutom de situationer när det föreligger ett påtagligt hot mot barnets liv, även omfatta tid när barnet genomgår behandling som behövs för att barnet skall bli botat och att det utan behandlingen föreligger en fara för barnets liv. Föräldern skall sam- tidigt behöva avstå från förvärvsarbete för vård av barn. Ändringarna föreslås träda i kraft . Insatser för att stärka ekonomiskt utsatta barn Regeringen genomför åtgärder inom olika områden för att stödja och förstärka insatser som bl.a. har betydelse för ekonomiskt utsatta barn. Utöver de insatser som syftar till att öka sysselsättningen, se ovan, kan följande nämnas. För barnets skull är det viktigt att båda föräldrarna är delaktiga i barnets uppväxt och tar ansvar för barnet. Med anledning av rapporten utsatta barn (Ds 2004:41) aviserade regeringen i vårproposi- tionen (prop. 2003/04:100) att skall avsättas för reformer för ekonomiskt utsatta barn. Regeringen har där- efter lämnat propositioner till med förslag på förbättringar inom underhållsstödet, bostadsbidraget och studiestödssystemet, som har bifallit. Lagändringarna innebär bland annat att underhålls- stödets belopp höjs med per barn och månad. Vidare höjs det särskilda bidraget för hemmavarande barn inom bostadsbidraget och det införs också ett umgängesbidrag till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge har sina barn boende hos sig. Dessutom införs ett barntillägg till studerande föräldrar inom studiestödssystemet. I syfte att förbättra barnfamiljernas ekonomi lämnades i budgetpropo- sitionen (prop. 2005/06:1) förslag om höjning av barnbidraget och det förlängda barnbidraget med per barn och månad. De nya reglerna trädde i kraft . infördes ett nytt flerbarnstillägg med för det andra barnet och flerbarnstillägget höjdes med från och med det tredje barnet. Regeringen har vidare ställt till förfogande för Myndigheten för skolutveckling för att genomföra utveck- lingsstödjande insatser för skolor och kommuner i segregerade områden. Myndigheten har lämnat ett förslag till regeringen om hur de anslagna medlen skall fördelas. Myndigheten har också överläm- nat en slutrapport till regeringen om ett uppdrag som haft till syfte att förbättra utbildningsvillkoren i områden präglade av mångfald och social utsatthet. Regeringens Storstadsdelegation har medverkat till olika satsningar för att bryta utsatthet och segregationen i svenska storstäder och vissa ut- valda stadsdelar som präglas av låga inkomster, hög arbetslöshet och hög koncentration av människor med utländsk bakgrund. Enligt avseende individ- och familjeomsorg så varierar antalet barn som lever i ett biståndshushåll kraftigt i landet. Nästan vart fjärde barn i och endast ett av hundra barn i lever i hushåll som beviljats ekonomiskt bistånd. var nära en tredjedel av alla hushåll som fick bistånd barnfamiljer. När föräldrar inte kan försörja sina barn genom eget arbete får det kon- sekvenser för hela familjen, speciellt om de är beroende av ekonomiskt bistånd . Enligt visar flera studier att barnfamiljer med dålig ekonomi strävar efter att barnen skall påverkas så lite som möjligt och de prioriterar barnens konsumtion. Föräldrarna kompenserar barnen på bekostnad av sina egna behov. Ekonomiskt bi- stånd i familjen är relaterat till ökade risker för ohälsa bland barnen (skador, psykisk ohälsa och missbruk) och negativa psykosociala utfall (låg utbildning, social dygnsvård etc.), till skillnad mot enbart låga in- komster, där sådana effekter är små (Social rapport , Socialstyrel- sen). Barnets situation skall uppmärksammas också när vuxna ansöker om ekonomiskt bistånd. I regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa hur barnperspektivet beaktas i handläggningen av det ekonomiska biståndet. Länsstyrelserna konstaterar i sin tillsyn 2004 att barnperspektivet generellt sett beaktas allt bättre när det gäller eko- nomiskt bistånd, men framhåller också brister både när det gäller indivi- duella bedömningar och barnperspektivet. Av årsredo- visning framgår att bedömningen av de ekonomiska behoven är schabloniserad och att det kan vara svårt att få bistånd utöver försörjningsstöd. Handläggningen präglas fortfarande av ett vuxenperspektiv och i den allt striktare behovsbedömningen riskerar barnen att inte synas. Föräldrarna frågar inte efter bistånd för speciella behov hos barnen, då de inte vet att detta går att få. Ett annat intryck är att handläggare och biståndssökande ofta ser olika på biståndsbehovet och hur det skall tillgodoses. Utredningen om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer presenterade Utredningen om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer sitt betänkande (SOU 2005:88) Vräkning och hemlös- het drabbar också barn. Utredaren gör bedömningen att sammanlagt minst 1 000 barn vräktes och konstaterar att problematiken är mångfacetterad varför det krävs insatser både inom och bostadspolitiken. Betänkandet innehåller en rad förslag, bl.a. uppdrag till vissa myndigheter i syfte att förbättra kunskapsläget på området samt förslag till vissa kompletteringar i socialtjänstförordningen. Betänkandet bereds inom . Registrering av förmyndare i vägtrafikregistret Ett problem som uppmärksammats , av bland andra och , är att barn kommit att få skulder genom att de registrerats som ägare av fordon. Förslag som syftar till att komma till rätta med detta problem har lämnats i propositionen (prop. 2005/06:117) Skydd för barn genom registrering av förmyndare i vägtrafikregistret, m.m. som regeringen beslutat . Regeringen föreslår att det införs en regel i lagen (2001:558) om vägtrafikregister som innebär att när ett barn uppges vara ägare till ett fordon så skall lagen i stället tillämpas på en förmyndare för barnet. Förmyndaren skall alltså registreras i vägtrafikregistret. Motsvarande skall gälla om barnet uppges inneha fordonet på grund av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt eller med nyttjanderätt för en bestämd tid om . Undantag skall gälla för fordon som barnet har behörighet att själv fram- föra. Lagändringen medför att betalningsskyldighet som vilar på den registrerade ägaren, t.ex. för felparkeringsavgift och fordonsskatt, belas- tar förmyndaren och inte barnet. I lagar på vägtrafikområdet som inne- håller regler om betalningsskyldighet för ägaren av ett fordon utan att direkt hänvisa till lagen om vägtrafikregister införs särskilda bestämmel- ser med samma innebörd. Ett förtydligat kommunalt informationsansvar En ny bestämmelse om kommunernas informationsansvar för unga trädde i kraft . Bestämmelsen, som finns i 1 kap. 18 § skollagen (1985:1100), innebär att kommunernas informationsansvar för unga upp till , som inte går eller har fullföljt en gymnasieutbildning på ett nationellt eller specialutformat program, förtydligas. har regeringens uppdrag att i samråd med följa upp dels hur kommunerna håller sig informerade om ungdomar som inte är sysselsatta, dels vilka individuella åtgärder som kommunerna erbjuder dessa ungdomar. Uppdraget skall redovisas . beslutade regeringen att ge i uppdrag att stimulera utvecklingen av kommunala navigatorverksamheter och samverkan mellan dessa och ideella navigatorcentra. Navigatorverksam- heterna syftar till att samla och utveckla aktiviteter för ungdomar som varken arbetar eller studerar. Regeringen beslutade om att bevilja ytterligare medel för satsningens andra år. Arbetsförmedlingen fick använda högst för insatser för att skapa feriearbeten för gymnasieungdomar i åldern 16 . Målgruppen är ungdomar som kan antas ha särskilda svårigheter att ordna arbeten på egen hand. Stödet som lämnas i form av ett bidrag till kommunerna skall användas för feriearbeten som annars inte skulle komma till stånd och som inte finns på den ordinarie arbetsmarknaden. 2005/06:206 har framhållit vikten av att anordna feriearbe- ten inom så kallade flaskhalsområden, t.ex. vård och omsorg. Feriearbe- tena skall också ha ett jämställdhetsperspektiv. förstärks resurserna till feriearbeten med 25 miljoner till att omfatta 75 miljoner. 4.3Barnets rätt till en trygg uppväxt I varje barns grundläggande rättigheter ingår att få omvårdnad, att få växa upp under goda och trygga förhållanden och att få utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar. För barnets skull är det viktigt att båda föräldrarna är delaktiga i barnets uppväxt och tar ansvar för barnet. Av följer bland annat att staten skall respektera det ansvar och de rättigheter och skyldigheter som tillkommer föräldrar och att staten skall göra sitt bästa för att säkerställa att båda för- äldrarna har ansvar för barnets uppfostran och utveckling. Barnets bästa skall för dem komma i främsta rummet. Föräldrar skall i sammanhanget få lämpligt bistånd då de fullgör sitt ansvar för barnets uppfostran. Ett barn som är skilt från den ena av eller båda föräldrarna har rätt att upp- rätthålla en personlig och direkt kontakt med dem, om det inte strider mot barnets bästa. (Se närmare artikel 5, 11, 18 och 16.) Vidare har barn med funktionshinder bl.a. rätt till särskild omvårdnad (artikel 23) och de som ansvarar för barnet skall, inom ramen för statens tillgängliga resurser, få det bistånd som är lämpligt med hänsyn till barnets tillstånd och föräldrarnas förhållanden. Staten skall säkerställa att barnet har effektiv tillgång till och erhåller undervisning och utbildning, hälso- och sjukvård, habilitering, förberedelse för arbetslivet och möjlig- heter till rekreation på ett sätt som bidrar till barnets största möjliga inte- grering i samhället och individuella utveckling. I rätten till en trygg uppväxt ingår också att den fysiska miljö barnet vistas i skall var säker och utvecklande (jfr artikel 6 och 31). 4.3.1Barnet och dess familj Förstärkt barnperspektiv vid frågor om vårdnad, boende och umgänge I propositionen (prop. 2005/06:99) Nya vårdnadsregler har regeringen föreslagit ändringar i bestämmelser om vårdnad, boende och umgänge. Förslagen syftar till att förstärka barnperspektivet. Det föreslås att betydelsen av barnets bästa skall komma till klarare uttryck i lagen. Barnets bästa skall vara avgörande för alla beslut om vårdnad, bo- ende och umgänge. Betydelsen av risken för att barnet far illa framhålls i lagen. Domstolen och socialnämnden skall vid bedömningen av vad som är bäst för barnet fästa avseende särskilt vid risken för att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp eller att barnet olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa.