prop · GT031d24 · 2006-01-01 00:00:00 — Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. Det allvarligaste hotet mot elförsörjningen i fredstid är extrema väderförhållanden samt sabotage mot vitala delar av elsystemet. Sådana angrepp kan leda till stora konsekvenser i samhället genom omfattande elavbrott. Fredstida störningar i elförsörjningen, som drabbar elkunder i form av elbortfall sammanhänger oftast med fel i elnäten på grund av storm eller snöoväder. Störningar i stam- och regionnät förekommer, men de medför sällan elbortfall för elkunder. Extrema väderförhållanden kan medföra omfattande skador och särskild kraftsamling av reparationsresurser kan krävas för att återställa elsystemets funktion. Standarden på de svenska ledningsnäten är generellt sett hög med låga avbrottsfrekvenser och relativt korta avbrottstider. Elsystemet är dock sårbart och svårt att skydda från omfattande och målmedveten förstörelse. Organiserade angrepp mot vitala anläggningar kan medföra svåra störningar i elsystemet och kräva omfattande insatser för att återställa systemets funktion. När det gäller elförsörjningen har fortsatt verksamhet bedrivits för att vid svåra påfrestningar på samhället i fred och under höjd beredskap totalförsvarets och det övriga samhällets behov av elkraft skall kunna tillgodoses. Insatser har gjorts för investeringar i anläggningar, för åtgärder inom drift och underhåll, för forskningsinsatser samt för utveckling och utredningar. Inom området har vidare fortsatt verksamhet bedrivits för planering och uppföljning, för utbildning och övning, samverkan och information samt för internationell verksamhet. För att styra och övervaka stamnätet har en landstäckande telekommunikationsnät. har ett optofibernät installerats i kraftledningarnas topplinor. Utbyte av äldre telekommunikationsutrustning har fortsatt och av stamnätets totalt 135 stationsanläggningar har 111 stycken anslutits till Svenska kraftnäts optobaserade bredbandsnät. På ett antal ledningssträckor har optokabel installerats vilket medfört att flertalet stamnätsstationer i norra fått redundant optokabelanslutning. har fortsatt arbetat med att skapa s.k. redundant anslutning, vilket ger ökad robusthet och säkerhet i Svenska kraftnäts telenät. Utbyggnaden har lett till att ett antal kommuner har eller kommer att få möjlighet att ansluta sig till Svenska kraftnäts optonät. Ytterligare utbyggnad av optokabel planeras , bl.a. förstärks drifttelenätet mellan mellersta och /Vänernområdet. I , och har tillsammans med regionala aktörer byggt ut nätet så att de flesta kommuner är anslutna eller kommer att bli anslutna till optofibernätet. Svenska kraftnäts optonät bestod vid utgången av 2004 av i egna kablar och inhyrda från andra aktörer. har efter Roslunds utredning Bredbandsnät i hela landet (SOU 2003:78) som överlämnades - inlett en upphandling av extern förvaltning av telenätet. skulle då övergå till att enbart ha en beställarorganisation på telekomområdet. En förutsättning för att det skall bli ett samarbete med en extern förvaltare är att de klarar Svenska kraftnäts höga driftsäkerhetskrav. Ett anbudsförfarande har avslutats och anbuden har behandlats . Tre företag lämnade anbud på extern valde att inte anta något av anbuden då inget av dem var ekonomiskt fördelaktigare än att bedriva telekomverksamheten i egen regi. Det avgörande var dock att ingen anbudsgivare kunde ge de säkerhetsmässiga garantier som högst prioriterad kund som är nödvändigt för Svenska kraftnäts verksamhet. Elmarknaden har sedan elmarknadsreformen genomfördes genomgått stora förändringar. Syftet med elmarknadsreformen var att stimulera till ett effektivare resursutnyttjande och öka valfriheten för konsumenterna. Genom att konkurrens introducerades i elproduktionen och handeln med el skulle effektivitetsvinster kunna uppstå både för samhället i stort och för de enskilda konsumenterna. Till stor del har detta också blivit resultatet av reformen. En viktig del av den nordiska elmarknaden utgörs av den nordiska elbörsen som är en organiserad handelsplats för el. omsattes av all el som förbrukades i via elbörsen, en ökning . En anledning till uppgången var det ökade antalet nya aktörer på börsen. aktörer består av kraftproducenter, distributörer, industriföretag och andra slutförbrukare samt portföljförvaltare. Antalet aktörer på marknader /05 var 397 stycken, en ökning från . Aktörerna kommer huvudsakligen från , men har andelen utomnordiska aktörer ökat. Tendensen är att en allt större andel av den svenska elförbrukningen sker via elbörsens spotmarknad. På finns en spotmarknad (fysisk dygnsmarknad) och en terminsmarknad (finansiella prissäkringar). Priset bestäms både för nästkommande dag och för längre perioder. De dagliga priserna görs upp på elspotmarknaden. Långsiktiga överenskommelser träffas på terminsmarknaden. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Elpriset på är offentligt och publiceras . Det utgör därför en prisreferens för den nordiska elmarknaden. med den reformerade elmarknaden i var ett torrår, vilket medförde att systempriset steg ända . Det genomsnittliga priset 1996 var i per kWh. Därefter sjönk priset kraftigt ända fram till slutet av 2000 då priset var per kWh. Prisfallet kan främst förklaras av riklig nederbörd under dessa år, men också av ökad konkurrens på den gemensamma elmarknaden. vände trenden och priset steg till . Det högsta genomsnittspriset sedan avregleringen såg vi 2003 då priset var per kWh. vände trenden och genomsnittspriset sjönk till per kWh. januari har det genomsnittliga systempriset varit per kWh. Det finns en tydlig koppling mellan elpriset och vattenkraftens produktionsförutsättningar, vilket kan förklaras med att ju mer vattenkraft som finns till förfogande, desto mindre elproduktion behövs från produktionsanläggningar med högre kostnader. (, indikator 18). Detta förklarar även det sjunkande elpriset till följd av god tillrinning och magasinsfyllnadsgrad. ökade handeln på den finansiella marknaden åter efter att ha minskat . Handeln på den finansiella marknaden uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Handelsvolymen på fysiska spotmarknad ökade markant . omsattes el på den fysiska marknaden, vilket är en ökning med , eller , jämfört med . Priserna på spotmarknad varierar kraftigt medan konsumentpriserna har varit mer stabila. På grund av den ökade konkurrensen har elhandelsföretagen varit tvungna att anpassa sina priser. Detta har resulterat i att elhandelspriserna sjunkit stadigt . och 2002 bröts dock trenden och priserna började stiga till följd av utvecklingen på spotmarknaden. Elpriserna har fortsatt att stiga . Elpriset ökade för privatkunder , i löpande penningvärde, och för de större industrikunderna 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ungefär lika mycket. Kunden kan genom att byta elleverantör påverka priset på elen och elcertifikatavgiften. Aktiva konsumenter är en förutsättning för en effektiv och fungerande marknad. I har av hushållskunderna bytt elleverantör eller omförhandlat elpriset med sin befintliga leverantör. Tendensen är att aktiviteten på elmarknaden ökar. Ökningen var dock relativt liten. Det totala elpriset för en kund med elvärme fördelades med elpris, nätavgift, energiskatt och moms samt elcertifikatavgift (indikator 13). Vid en nordisk jämförelse har de högsta elpriserna för samtliga kundtyper. Danska hushållskunder betalar upp till så mycket för elen jämfört med övriga nordiska hushållskunder. Detta förklaras till stor del av de höga skatterna för hushållskundernas elkonsumtion. När det gäller industrikunder är elpriserna lägst i och , medan priserna för hushållskunder är lägst i . Elpriserna i , och är dock relativt samstämmiga. Koncentrationen av ägande i elproduktionen har ökat sedan elmarknadsreformen 1996 och elproduktionen i är i hög grad koncentrerad (indikator 19). De tre största producenterna, , står för av elproduktionen i . I ett nordiskt perspektiv utgjorde de tre största svenska producenternas marknadsandelar av den samlade nordiska produktionen. Hur dominerande de tre största svenska elproducenterna är beror på vilken geografisk marknad som betraktas som den relevanta, eller . Inom elhandeln är koncentrationen av ägandet inte lika stor. Trenden har varit att koncentrationen minskar. De tre stora bolagen har en gemensam marknadsandel på . De dominerar således även elhandelsverksamheten. Marknadsandelen har dock minskat från en marknadsandel på (indikator 6). anger att orsakerna till minskning sannolikt är att delar av försäljningen sålts till andra företag och att elhandelsföretag utanför de tre stora företagen tagit marknadsandelar. har även följt upp koncentrationen på marknaden för elhandel genom ett så kallat Herfindahl-index. indikerar att den svenska elhandelsmarknaden är moderat koncentrerad. anger att handelsmarginalerna för elhandelsföretagens försäljning av inköpt el till slutkund minskat markant (indikator 4). Minskningen kommer efter en period med ökande handelsmarginaler. Den undersökta perioden är mellan 1996 2002. Den långsiktiga trenden var 2000 att handelsmarginalen ökade. visas en kraftig minskning av handelsmarginalen, från ca /kWh till /kWh. över hela perioden 2002 visas minskande handelsmarginaler för elhandelsföretagen. anger att en orsak till detta kan vara ökad konkurrens på marknaden. Att marknadsandelen för de tre största elhandelsföretagen har minskat efter 2000 antyder ökad konkurrens. En av de grundläggande uppgifterna för som nätmyndighet är att säkerställa att nätföretagen bedriver sin verksamhet effektivt, så att kostnaderna för överföring av el kan hållas låga. För att ge tillsynsmyndigheten en mer fristående roll och därigenom skapa en självständig och stark myndighet och öka fokus på tillsyn över elmarknaden bildades inom . Tillsynen har präglats av att myndigheten driftssatt den s.k. nätnyttomodellen som tillsynsmetod för att bedöma tariffernas skälighet. Genom nätnyttomodellen får myndigheten fram en s.k. debiteringsgrad, vilken visar relationen mellan fakturerade intäkter och den prestation nätföretagen utfört år sina kunder. En debiteringsgrad över 1,0 indikerar att nätföretaget kan ha fakturerat sina kunder för mycket. Modellen har utvecklats i samarbete med branschen och företrädare för konsumenterna. Arbetet med utvecklingen av modellen har försenats kraftigt främst på grund av att det gått åt stora personella resurser i det avslutande skedet samt att frågor om sekretess väckts i ett sent skede, även efter det att föreskrifterna om rapportering trätt ikraft. har myndigheten lagt stora resurser på att utreda frågan för att åstadkomma en korrekt hantering av känslig information och hjälpa nätföretagen att följa regler och föreskrifter. Samtliga nätföretag utom ett har lämnat rapport till myndigheten. Medeldebiteringsgraden tariffer blev 1,12. fattade myndigheten beslut om fördjupad granskning i 43 fall med hjälp av nätnyttomodellen. Några nätföretag har lämnat in handlingsplaner där de talar om hur de avser att sänka sina nättariffer. Vad gäller koncessionsprövning har antalet inkomna ärenden ökat från 146 till 155 . avslutades 173 koncessionsärenden. När det gäller prövningsärenden är antalet inkomna ärenden 183 vilket är betydligt fler än föregående år då antalet inkomna prövningsärenden var 31 stycken. Det ökade antalet prövningsärenden beror till största del på det stora antalet ärenden som inkommit rörande prövning av anslutningsavgifter av 3G-master till elnäten. avslutades 34 prövningsärenden. Handläggningstiden för prövningsärenden är fortfarande lång. Den genomsnittliga handläggningstiden överstiger . har 109 förelägganden meddelats. 69 av dessa har avsett föreläggande om vite att inkomma med provningsprotokoll angående krav på mätare i produktionsanläggningar. Flertalet förelägganden har lett till att korrekta protokoll lämnats in. 36 förelägganden har gällt inkommande med uppgifter som underlag för nätnyttomodellens tillämpning, tre förelägganden har avsett ekonomisk rapportering och ett föreläggande har avsett besked om anslutning av nya kunder. Inget föreläggande har överklagats. I tre av ärendena har utdömande av vite begärts. har tillämpat nätnyttomodellen för bedömning av nättariffernas skälighet. har beslutat om fördjupad granskning i 41 fall. har 9 ärende avskrivits. beslutade att 16 elnätsföretag skall betala tillbaka som de tagit ut i för höga nättariffer 2003. skall granskningen av de 15 elnätsföretag som återstår slutföras. har lagt stora resurser på det regeringsuppdrag myndigheten fick med 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 anledning av det omfattande elavbrottet till följd av stormen . Rapporten, En leveranssäker elöverföring (dnr M2005/2950/E) som redovisades , har remissbehandlats. Regeringen avser att lämna en proposition om dessa frågor till . Ett av målen med Svenska kraftnäts affärsverksamhet är att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. Antalet driftstörningar på stamnätet var 187 stycken, varav 10 stycken medförde leveransavbrott för elkunder. Motsvarande värde var 198 respektive 27 stycken. Den energi som inte levererats uppgick till 25 MWh. Flertalet störningar berodde på åska . I egenskap av systemansvarig skall ansvara för den momentana nationella elbalansen och den balansavräkning som krävs för en väl fungerande marknad. hade avtal om balansansvar med 30 företag i . skall verka för en ökad integration och harmonisering av de nordiska ländernas elmarknader och vidareutveckla elmarknadssamarbetet inom för att främja en inre marknad för el. I princip utgör , , och en nordisk elmarknad. Länderna arbetar aktivt för att utveckla den gemensamma marknaden. Det pågår löpande ett samarbete mellan de systemansvariga företagen i genom Nordel. Arbetet har varit intensivt. Nordel presenterade ett program med investeringar för att förstärka det nordiska transmissionsnätet där fem projekt identifierats. Dessa är förbindelsen Hallsberg-Hurva mellan centrala och sydliga , Stora Bältförbindelsen i , mellan och , Nea-Järpströmmen mellan och samt Skagerak-förbindelsen mellan och . De kan alla vara genomförda omkring 2010, och är ett viktigt steg mot en ännu bättre nordisk infrastruktur. Den totala investeringen uppgår till . Nordel har även lagt fram ett förslag till gemensam målsättning för att säkra tillgången på effekt vid höglast samt 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 redovisat resultatet av en översyn av dimensionerings- och driftskriterierna i det nordiska elsystemet. Inom ETSO, de europeiska systemoperatörernas samarbetsorgan, fortsätter arbetet med att skapa förutsättningar för en gränsöverskridande handel med el. Då EU- kommissionens arbete med riktlinjer är försenat har ETSO beslutat att förlänga det tillfälliga systemet för transitkompensation . Inom ETSO arbetas det även med frågor om flaskhalshantering, harmonisering av stamnätstariffer samt kommissionens förslag till direktiv för att förstärka försörjningstryggheten för el. har beviljat bidrag till restelektrifiering inom en ram om sammanlagt . Under hela har 164 ansökningar inkommit. Totalt har 107 ansökningar (113 fastigheter) beviljats bidrag med sammanlagt 59, . Femtio ansökningar har avslagits där den vanligaste orsaken har varit att fastigheten inte uppfyllt kravet på permanentboende från . Sju ansökningar har återtagits. beviljades endast bidrag till elproduktionsanläggningar i två fall. Det är först , när investeringskostnaderna för nätanslutning hos de kvarvarande ansökningarna har ökat, som frågan om elproduktionsanläggningar blivit mer aktuell. Bidrag till elproduktionsanläggningar har beviljats till 25 fastigheter. För hela landet är det genomsnittliga bidraget ca per fastighet. För av fastigheterna redovisas någon form av näringsverksamhet. Svenska kraftnäts ekonomiska resultat Svenska kraftnäts verksamhet är i huvudsak uppdelad på affärsverksamhet och elberedskapsverksamhet. Affärsverksamheten finansieras genom nät- och systemavgifter medan elberedskapen är anslagsfinansierad. Vidare finansieras verksamheten rörande elcertifikat och ursprungsgarantier med offentligrättsliga avgifter som disponeras av . Svenska kraftnäts omsättning ökade med till 3 990 (3 982) . Svenska kraftnäts resultat uppgår till , vilket är en avsevärd förbättring med jämfört med . Detta förklaras av höjd energiavgift och mer normalt överföringsmönster än föregående år. Intäkterna för såld balanskraft minskade med och kostnaderna för köpt balanskraft minskade med jämfört med , vilket beror på ett lägre elpris . De sista åtgärderna för bidrag till s.k. restelektrifiering beräknas slutföras . Tabell 4.1 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden 1 Telekomverksamheten har utfört tjänster åt Nätverksamheten för 32 (32) , vilket redovisas som rörelseintäkt för Telekom och motsvarande andel av rörelsekostnaden för Nät. Målen är, liksom , att skall uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital1, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på . skall även ha en skuldsättningsgrad2 på högst och kostnadseffektiviteten skall vara lika hög som i jämförbara företag. Räntabiliteten på justerat eget kapital efter skatt uppgick (3,) och skuldsättningsgraden blev 43 (49) procent. Avkastningskravet har därmed uppnåtts med viss marginal liksom målet för skuldsättningsgraden. Svenska kraftnäts samlade resultat skall ses eftersom 1Justerat eget kapital definieras som genomsnittet av in- och utgående bundna egna kapital samt av det fria egna kapitalet. 2Med skuldsättningsgrad avses räntebärande skulder dividerat med justerat eget kapital inklusive minoritetsandelar. de hydrologiska förhållandena kan få stora genomslag enskilda år. Översikt av de ekonomiska målen eget kapital, % Kostnadseffektiviteten ska enligt regeringens mål vara lika hög som i jämförbara företag. Kostnadseffektivitet mäts kontinuerligt i jämförande studier med andra motsvarande företag. Sådana studier visar att hör till de mest kostnadseffektiva stamnätsföretagen i världen vilket gör att stamnätsavgifterna kan hållas låga jämfört med andra länder. gjorde ETSO, de europeiska stamnätsoperatörernas organisation, en jämförelse av stamnätsavgifterna i medlemsländerna. Jämförelsen visar att den svenska stamnätsavgiften är låg. Regeringens bedömning är att kostnadseffektiviteten är god. Utfallet för elberedskapsverksamheten, som finansieras via utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, uppgick till ca . En utgiftsbegränsning som regeringen beslutade innebar att ca av årets disponibla medel ej kunde utbetalas. Mot bakgrund av utvecklingen av den nordiska elmarknaden till en allt mer integrerad och väl fungerande marknad samt Svenska kraftnäts mångfacetterade verksamhet anser regeringen att finansiell och redovisningsmässig genomlysning med en tydlig uppdelning på verksamhetsgrenar är av stor vikt. Kostnader för mer renodlade myndighetsuppgifter samt kostnader för annan verksamhet bör fortsatt särskiljas på ett tydligt sätt. Regeringen har tidigare konstaterat att ett behov av ökad genomlysning också fanns när det gäller att särskilja kostnader och intäkter för balanstjänst respektive nättjänst. Därför har i sin årsredovisning med början återrapporterat intäkter och kostnader per verksamhetsgren. har även slutfört den ratingprocess som påbörjades . En årlig rating av tillsammans med den fortsatta utvecklingen av redovisningen och uppföljningen per verksamhetsgren skall 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 förbättra genomlysningen av verksamheten samt kommunikationen gentemot elmarknaden och andra intressenter. tillkommer även Svenska kraftnäts uppgift som systemansvarig på naturgasmarknaden som skall redovisas som en särskild verksamhetsgren. Regeringen gör bedömningen att har en säker tillgång på el till konkurrenskraftiga priser, även om det under extremt kalla dagar kan uppstå prissvängningar till följd av risk för effektbrist. Erfarenheterna från bl.a. den nordiska elmarknaden visar att såväl försörjningstryggheten som konkurrenskraften stärks genom att våra nationella marknader stegvis integreras med våra grannländer. Den nordiska elmarknaden har präglats av liten nederbörd, låg tillrinning i vattenmagasinen och höga elpriser. Trenden vände dock 2004 som blev ett mer normalt år vad gäller nederbörd och tillrinning. Nivåerna i de svenska och norska vattenmagasinena var under det normala men tack vare god tillrinning återgick nivån i magasinena till normal nivå . Detta resulterade i att elpriserna sjönk , vilket även slog igenom i priserna till konsumenterna. Trots att nivån i vattenmagasinena återgått till normal nivå finns risk för en ansträngd effekt- och energisituation. Det är därför av stor vikt att en långsiktig marknadsmässig lösning utvecklas för att hantera effektsituationen. visar dock att elmarknaden fungerar väl även vid oväntade nederbördsförhållanden. Elmarknaden fungerar i huvudsak väl. Det är emellertid av stor vikt att reglerna för tillsynen av elnäten vidareutvecklas. Fokus på tillsyn av elnätsverksamhet har dock stärkts genom inrättandet av . En av de grundläggande uppgifterna för som tillsynsmyndighet är 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 att säkerställa att nätföretagen bedriver sin verksamhet effektivt, så att kostnaderna för överföring av el kan hållas låga samt att förhindra oskäliga nättariffer och diskriminering vid tillträdet till elnätet. har tillämpat nätnyttomodellen för bedömning av nättariffernas skälighet. har beslutat om fördjupad granskning i 41 fall. Det är angeläget och väsentligt för tilltron till elmarknadsreformen att fortsätter sitt arbete med att aktivt granska skäligheten i nätföretagens tariffer. Det är också av stor vikt att myndigheten i sin expertroll på elmarknaden ser till att konsumenterna på elmarknaden har tillräcklig information för att kunna agera samt att det ökade fokuset på konsumenternas villkor på elmarknaden bibehålls. Regeringen bedömer att den omorganisation av som gjordes i och med inrättandet av samt det ökade anslaget som myndigheten fick för kommer att bidra till att skapa en självständig och stark myndighet och öka fokus på tillsyn över elmarknaden. Leveranssäkerheten i elnäten har varit en mycket viktig fråga. skall ha en säker elförsörjning. Regeringen har följt utvecklingen noga och konstaterar att det nu är dags att skärpa lagstiftningen på området. Regeringen avser att lägga fram en proposition med det syftet . Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning som affärsverket ålagts. Det är av stor vikt att arbetet med att vidta åtgärder för att ytterligare stärka stamnätets driftssäkerhet fortsätter samt att det nordiska arbetet är fortsatt prioriterat framöver. Förslag till investeringsplan och finansiella befogenheter för redovisas i avsnitt 7.2. En effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens på lika villkor förutsätter att inga eller få marknadshinder finns på den svenska och nordiska elmarknaden. För att elmarknaden skall fungera väl är det viktigt att kunderna har möjlighet att vara aktiva konsumenter. Därför eftersträvas även bättre villkor för elkonsumenterna. Elnätsverksamheten bedrivs som monopol. Elnätsföretagen har stor betydelse för den konkurrensutsatta elmarknaden eftersom de äger och förvaltar elnätet och därigenom har ansvar för att den nödvändiga infrastrukturen fungerar. En effektiv tillsyn av nätverksamheten är därför nödvändig bl.a. för att se till att nätföretagens priser är skäliga och att olika aktörer inte diskrimineras, genom t.ex. villkoren för överföring av el eller tillträdet till nätet. Samhällets ökade krav på tillgängligheten i elnäten har även lett till ökat fokus på leveranssäkerheten. skall ha en säker elförsörjning. Det är viktigt att långsiktigt komma tillrätta med de många och omfattande strömavbrotten som skett till följd av snöoväder.