prop · GU031d12 · 2006-10-16 00:00:00 — I det uppdrag som den förra regeringen gav till om fortsatt förändringsarbete, det s.k. förändringsuppdraget, lyftes rättssäkerhet, effektivitet och personalpolitik fram som särskilt viktiga områden för den nya myndigheten. Förändringsarbetet skall enligt det lämnade uppdraget pågå fram . Den nya organisationen av administrationen skapar förutsättningar för att raka och tydliga ansvars- och beslutslinjer etableras och för att ansvar klart och entydigt skall kunna utkrävas på varje nivå inom organisationen. Avsikten är att detta skall göra det möjligt att fokusera styrningen mot en mer strategisk nivå. Ett steg i denna riktning var den tidigare regeringens uppdrag till att ta fram en plan för arbetet med uppföljning, utvärdering och analys . 2005/06:1 finansplan m.m. avsnitt 1.8). Till följd av åtgärdspaketet och de insatser som ryms inom detta pågår numera ett arbete mot fusk med förmåner på flera olika områden (prop. 2005/06:1, finansplan m.m. avsnitt 1.8). tilldelades ett tillfälligt tillskott på för att stärka myndighetens arbete med att förebygga och minska förekomsten av fusk och felaktigheter. har även haft i uppdrag att redovisa hur dess arbete mot fusk har integrerats i myndighetens ärendehanteringssystem utöver möjligheten till elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna, och . När det gäller elektroniska informationsutbyten har en särskild utredare fått i uppdrag (Dir 2005:91) att pröva om det är lämpligt att utöka möjligheterna till informationsutbyte mellan myndigheter. Uppdraget skall redovisas . har även fått i uppdrag (dnr S2006/4952/SF) att utreda och föreslå möjliga åtgärder för att förhindra fusk med tillfällig föräldrapenning (TFP). Inom ramen för uppdraget skall bland annat utreda möjligheten till en obligatorisk arbetsgivaranmälan när en anställd gör anspråk på TFP. Bakgrunden till uppdraget är att flera av studier visar att det är vanligt förekommande att föräldrar lämnar felaktiga uppgifter för att få TFP som de inte är berättigade till. Insatser för ökad jämställdhet och integration fick i uppdrag att integrera könsperspektivet vid tillämpningen av socialförsäkringen. Myndigheten skall utarbeta metoder och arbetssätt för hur handläggarna skall bemöta den enskilde och handlägga sjukförsäkringsärenden likformigt och rättssäkert oavsett den försäkrades kön. Uppdraget rapporterades (dnr S2005/8376/SF). fick i regleringsbrevet i uppdrag att se över sina kvalitetssäkringssystem ur ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv. Arbetet skall redovisas i årsredovisningen . fick också i uppdrag att redovisa möjligheterna att ta fram och presentera könsuppdelade utgiftsprognoser. Uppdrag inom det storstadspolitiska området fick i regleringsbrevet i uppdrag att tillsammans med de kommuner som 2005 omfattas av storstadsarbetet, arbeta för lokal samverkan mellan myndigheten och de berörda kommunerna. Arbetet skall bedrivas inom ramen för verksamhetsområde och med syfte att uppnå de storstadspolitiska målen. Försöksverksamhet med avidentifierade ansökningshandlingar tillsattes en utredare med uppdrag att analysera förutsättningar för att använda en metod med avidentifierade ansökningshandlingar vid rekrytering inom offentlig sektor. Betänkandet överlämnades (SOU 2005:115). En försöksverksamhet vid sju myndigheter, däribland , har därefter beslutats. Syftet är att pröva på vilket sätt en metod med avidentifierade ansökningshandlingar kan bidra till en rekrytering fri från diskriminering med kompetensen i fokus och därmed öka den etniska och kulturella mångfalden vid försöksmyndigheterna. För att stärka den totala produktionskapaciteten har flyttat ärenden från län med långa handläggningstider till län med ledig produktionskapacitet. Gemensamma arbetssätt har införts och en viss koncentration av ärendehandläggning har skett. Fem ärendeslag kommer att koncentreras till en plats i landet 2007. Det gäller ärendeslagen statlig fordran, familjebidrag till värnpliktiga, bilstöd till funktionshindrade, EU-vård samt aktivitetsstöd. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Därutöver har beslutat att handläggningen av arbetsskadeärenden framöver skall vara förlagd till en ort i varje län. har förtydligat rollfördelningen inom myndigheten. Uppdelningen inom myndigheten när det gäller ansvaret för produktion, försäkringsfrågor och utvecklingsfrågor har blivit klarare. Detta skall bidra till en tydligare och effektivare intern styrning. Ett ökat fokus har även lagts på IT-utvecklingen. Allt fler ärenden skall kunna handläggas med effektiva IT-hjälpmedel. Ett särskilt förändringsprogram för IT-verksamheten har också tagits fram. har överfört resurser till prioriterade områden. Minskningar har skett av personalstyrkan både inom huvudkontoret och i länsorganisationerna. Antalet anställda inom stödverksamheter har också minskat. kommer att omfördela till prioriterade områden, främst arbetet med aktivitets- och sjukersättning samt arbetsskadehandläggning. är en ny version av det elektroniska informationsutbytet igång vilket medför att även är inkopplat till den befintliga frågerutinen. En enhetlig rättstillämpning rättssäkerhet har genomfört och planerar ytterligare insatser för ökad rättsäkerhet. Vissa åtgärder skall bidra både till högre effektivitet och förbättrad rättsäkerhet, exempelvis koncentrationen av vissa ärendeslag. prioriterar i sitt arbete med rättssäkerhetsfrågorna de förmåner och regelverk som har de största bristerna eller är förknippade med de största tillämpningsproblemen, exempelvis sjukpenning och sjukpenninggrundande inkomst. Den nya organisation som infört för personalutbildning skall ge alla medarbetare enhetlig och erforderlig kompetens, vilket också bidrar till ökad likformighet i handläggningen. Den nya organisationen beskrivs nedan under avsnittet En god personalpolitik. pågår även ett projekt där kvalitetsgranskningsinstrumentet, Qben II, utvecklas för att garantera en högre kvalitet i ärendehandläggningen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 har en systematisk synpunktshantering införts inom hela socialförsäkringsadministrationen. Enskilda kan lämna synpunkter via telefon, besök eller e-post. Synpunkterna samlas in och vidarebefordras till ansvariga inom samt till regeringen. har närmare 600 kundsynpunkter lämnats. Insatser mot fusk och felaktigheter har fortsatt arbetet mot fel och fusk med förmåner genom förstärkta insatser och skärpt kontroll. Arbetet har bedrivits enligt myndighetens kontrollstrategi och de kontrollplaner som upprättats för verksamhetsåren. Till stöd för arbetet har myndigheten anställt 300 årsarbetskrafter genom det tillfälliga tillskott som tilldelats för att stärka kontrollverksamheten. Ett led i kontrollstrategin är att genomföra riktade kontroller inom olika förmåner. har riktade kontroller genomförts inom förmånerna aktivitetsstöd och tillfällig föräldrapenning samt gällande skenseparationer och valsedelreturer. har även startat olika projekt för att bland annat öka kunskapen om de individer som fuskar och för att bedöma de mest kostnadseffektiva arbetsmetoderna i arbetet mot fusk. Vad beträffar arbetsmetoder har även vissa insatser vidtagits på myndigheten för att få arbetet mot fusk att bli mer enhetligt och gå i samma takt i hela landet. Insatser har även vidtagits för att öka samverkan med andra myndigheter. Exempelvis har i ett avtal med och kommit överens om en nationell samverkansmodell, den s.k. Västmanlandsmodellen, i syfte att effektivisera hanteringen av polisanmälningar. finns en ny kontrollfunktion inrättad på med vilken systematiska slumpmässiga kontroller av ärenden kan göras. granskas numera ett antal ärenden för fusk genom denna funktion. Insatser för ökad jämställdhet gav dåvarande regeringen i uppdrag att integrera könsperspektivet vid tillämpningen av socialförsäkringen (dnr S2005/8376/SF). I myndighetens första redovisning presenterades ett antal åtgärder för att garantera att män och kvinnor behandlas lika inom socialförsäkringsadministrationen. 2006 lämnande en slutrapport där en utvärdering av arbetet redovisades. En samordnare har fått särskilt ansvar för att driva de aktiviteter som presenterats i åtgärdsplanen. En utbildningsdag har genomförts för chefer och medarbetare på huvudkontoret för att ge alla en gemensam kunskapsbas inför det fortsatta jämställdhetsarbetet. I 2005 (På gränsen till trygghet) redovisar socialförsäkringen och dess administration ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Hur olika grupper av utrikesfödda och inrikesfödda får del av försäkringen undersöks och en analys av orsakerna till identifierade skillnader påbörjas. De delar av socialförsäkringen som granskas är föräldrapenning, sjukförsäkringen, ersättningar till personer med funktionshinder och pensionsförmåner. Insatser inom det storstadspolitiska området fokus inom storstadspolitiken (utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, politikområde Storstadspolitik) är att i samverkan med andra aktörer minska antalet personer som är sjukskrivna eller har aktivitets- och sjukersättning. Myndigheten har utformat nationella riktlinjer för arbetet inom storstadsarbetet och finns representerad i olika samverkansprojekt och ordinarie verksamheter i de tre storstadslänen. I detta arbete skall myndigheten ta tillvara, anpassa och använda redan befintliga samverkansstrukturer, såsom lokala samverkansgrupper och samordningsförbund. Handlingsplan för mänskliga rättigheter inom socialförsäkringen avser att ta ett samlat grepp om diskrimineringsfrågorna genom att införa en policy och en handlingsplan för de mänskliga rättigheterna. Planen kommer att omfatta diskriminering på grund av kön, etnisk bakgrund, ålder, religiös tillhörighet, funktionshinder och sexuell läggning. har en hög andel äldre medarbetare varför antalet pensionsavgångar kommer att stiga kraftigt . Genom nyanställningar söker myndigheten successivt föryngra personalkåren, vilket bl.a. medför att andelen akademiker ökar, främst i de yngre åldersgrupperna. Även verksamhetsutvecklingen ställer förändrade krav. Handläggningen av ärenden förskjuts från enklare uppgiftshantering till ökad komplexitet och samverkan med andra aktörer. För att möta utvecklingen ställs nya krav på kompetens och därför har en ny struktur för utbildning skapats. Tre regionala kompetenscentra i , och bildar det gemensamma Kompetensforum, som är samlade organisation för kompetensutvecklingsinsatser. Insatserna planeras och genomförs gemensamt inom myndigheten. har vidare skapat en ny organisation för sitt personalarbete för att möjliggöra en sammanhållen personalpolitik. Den nya organisationen skall verka inom områdena arbetsmiljö och hälsa, bemanning och ledarskap, arbetsgivarfrågor samt kompetensfrågor. har också ett ansvar för att skapa förutsättningar för ett friskare arbetsliv inom myndigheten. Det arbete som bedrivits för att minska den interna sjukfrånvaron omfattar insatser på flera områden. Det gäller bl.a. en utveckling av rehabiliteringsarbetet av personalen, ett förbättrat internt samarbete i ohälsofrågor och förebyggande insatser inom arbetsmiljön. Insatser inom andra områden Försäkringsdelegationerna har två uppdrag, samverkans- och bevakningsuppdraget. lämnas en rapport med de iakttagelser som gjorts till regeringen. lämnade delegationerna sina första rapporter (dnr S2006/2828/SF). har genomfört två konferenser med företrädare för försäkringsdelegationerna för att diskutera samverkans- och bevakningsuppdraget. Omlokalisering av vissa delar av verksamhet har redovisat vilka av myndighetens verksamheter som, enligt Lokalise- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 ringsutredningens delbetänkande Omlokalisering av statlig verksamhet (N 2004:15), omlokaliseras till , och (dnr S2005/5589/SF). avser därutöver att även omlokalisera viss verksamhet till . Sammanlagt berörs drygt 500 årsarbetare. Omlokaliseringen, som påbörjas , omfattar såväl delar av det interna administrativa stödet som handläggning och innebär att det är verksamhet från samtliga län i landet som koncentreras till de nya orterna. Den största delen av omlokaliseringen sker från storstadslänen. vidtar förebyggande åtgärder för att minimera riskerna för störningar och ekonomisk osäkerhet och genomför , enligt förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap, en risk- och sårbarhetsanalys av sin verksamhet. Denna redovisas separat till regeringen (5 kap. 8 § SekrL är tillämplig). Av årsredovisningen framgår att myndigheten prioriterat åtgärder för att höja säkerheten inom socialförsäkringen. I dessa frågor arbetar inom ramen för samverkansområdet Ekonomisk säkerhet (politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar) för att klarlägga brister och ta fram förslag till åtgärder. internationella arbete innebär framför allt tillämpning av EG-lagstiftning och av bilaterala socialförsäkringskonventioner om samordning av de nationella socialförsäkringssystemen för dem som bor och arbetar i olika länder. uppgift är bl.a. att ta fram vägledningar och att följa upp tillämpningen av de gemensamma samordningsbestämmelserna för socialförsäkringen. utfärdar t.ex. europeiska sjukförsäkringskort som ger rätt till vård i andra länder enligt EG-lagstiftningen. har ca 3,3 miljoner kort utfärdats. Myndigheten deltar dessutom i flera av EU:s kommittéer och arbetsgrupper. Handläggningen av ärenden som omfattas av om samordning av de nationella systemen för social trygghet (rådets förordning [EEG] nr 1408/71) sker till största delen genom att pappersblanketter sänds mellan medlemsländernas behöriga institutioner. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 lar t.ex. om ansökningar om familjeförmåner och pensioner samt om återbetalning av vårdkostnader. och rådet har moderniserat samordningsbestämmelserna genom att anta en ny förordning (förordning [EG] nr 883/2004) som skall ersätta förordning 1408/71. Informationsutbyte mellan medlemsländerna när det gäller handläggning av ärenden, skall därigenom övergå till att ske i elektronisk form. Syftet är att underlätta och påskynda ärendehandläggningen mellan medlemsländerna. Utvecklingen är också ett sätt att förbättra EU:s konkurrenskraft genom att öka graden av e-förvaltning i den offentliga administrationen. På nationell nivå skall det elektroniska informationsutbytet genomföras av berörda svenska myndigheter, däribland . kan enligt sin instruktion bedriva export av tjänster mot betalning. har avslutat två EU- finansierade s.k. twinningprojekt i respektive och påbörjat ett nytt i . Projektens ändamål är att öka de nya medlemsländernas kunskap om samordningsreglerna för socialförsäkringen inom EU. har myndigheten dessutom startat ett Sidafinansierat projekt i . Redovisningen av resultat sker i det följande huvudsakligen utifrån de tre områden som lyfts fram i det förändringsuppdrag som den tidigare regeringen lämnat, dvs. en effektiv verksamhet, en enhetlig rättstillämpning och en god personalpolitik. Den nya samlade organisationen har inneburit förändrade förutsättningar för att åstadkomma en mer enhetlig och flexibel styrning. har genomfört snabbare förändringar av handläggningsrutiner än vad som skulle ha varit möjligt i den tidigare organisationen. När det t.ex. gäller arbetsskadeärenden har ärendemängder flyttats mellan län för en effektivare handläggning. Åtta s.k. ensa-processer är i stort införda i samtliga län. Myndigheten har tagit fram nya mål som tar hänsyn till länens olika förutsättningar; län med svaga resultat har avkrävts större förbättringar. De nya arbetsmetoderna har bland annat lett till en ökad effektivitet och minskad spridning i resultat mellan länen. egen samlade bedömning är att effektiviteten och den totala kvaliteten inom administrationen har ökat. Som redogörs för under avsnitt 3.5.2 finns dock stora brister i myndighetens arbete med rehabilitering av sjukskrivna. Myndigheten har inte kunnat leva upp till målet att fler sjukskrivna skall återgå eller ges förutsättningar att återgå i arbete. Det finns dessutom brister när det gäller efterlevnaden av bestämmelserna i lagen om allmän försäkring gällande rehabiliteringsutredning, rehabiliteringsplan samt avstämningsmöten. Därutöver finns allvarliga brister i redovisning av resultaten av samordnad rehabilitering. Myndigheten kan inte redovisa i vilken omfattning sjukfall avslutas för dem som omfattas av samordnad rehabilitering. har utvecklat ett produktivitetsindex. Indexet visar på förbättrade resultat i förhållande till 2004, något som kan tillskrivas en ökning av antalet avslutade sjukfall. Produktiviteten inom övriga verksamheter är i stort oförändrad. Ärendehandläggningssystemet, ÄHS, har ännu inte gett de förväntade effektiviseringarna. Den plan som tagits fram för det fortsatta förändringsarbetet inom myndigheten löper enligt beslut fattade under den tidigare regeringen till 2008. kommer enligt beräkning att kunna omfördelas till prioriterade områden som en följd av de effektiviseringar som genomförs inom huvudkontoret och länsorganisationerna. beräknar myndigheten att skall kunna frigöras genom sådana effektiviseringar. Genomströmningstiderna har förbättrats för tolv av sexton administrativt tunga förmåner eller förmånsgrupper. Den genomsnittliga genomströmningstiden för ärenden som hanteras av () fortsätter att sjunka. De tyngre ärendeslagen där genomströmningstiderna ökar är vårdbidrag, tandvård för personer över 65 och arbetsskadelivränta. Utvecklingen av den regionala spridningen av genomströmningstiderna ger en splittrad bild. Spridningen har ökat inom sex av de administra- tivt tunga förmånerna och minskat inom nio. Spridningen inom flera ärendeslag är kraftig. Den genomsnittliga genomströmningstiden för SFN-ärenden varierar mellan . En enhetlig rättstillämpning rättssäkerhet egen kvalitetsbedömning, som görs med stöd av kvalitetskontrollen Qben II, visar att merparten av de granskade förmånerna har en hög andel tillräckliga beslutsunderlag. I flera tunga ärendeslag visar dock granskning att det finns brister i beslutsunderlagen. mål är att av ärendena skall ha tillräckligt beslutsunderlag, vilket sex ärendeslag inte nåt upp till. En uppföljning som myndigheten gjort av ärenden där personer fått avslag på sin begäran om ersättning visade dock på att beslutsunderlagen i dessa ärenden höll god kvalitet i av fallen. Ett positivt resultat är att den regionala spridningen inom ohälsoområdet uppges ha minskat, vilket är ett tecken på att likformigheten i bedömningen av de försäkrades arbetsförmåga har ökat . Tabell 3.4 Ärenden med tillräckligt beslutsunderlag Andel (%) med tillräckligt besluts- Källa: årsredovisning 2005 har i en revisionsrapport (dnr 32- 2005-0655) konstaterat brister i det underlag som redovisar i årsredovisningen som grund för sin bedömning att kvaliteten i ärendehandläggningen har förbättrats. I granskningen får Qben II kritik på flera punkter. gör bedömningen att myndigheten ställer tydligare krav på åtgärder då länskontoren inte uppfyller de uppsatta målen för handläggningstider jämfört med då de inte uppfyller målen för korrektheten i besluten. Detta riskerar enligt att påverka länen vid deras prioriteringar av sina resurser och där- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 med påverkas beslutskvaliteten i handläggningen på ett negativt sätt. inkom 18 805 ärenden till länsrätten, en ökning jämfört med året innan. Cirka 4 000 ärenden gällde sjukpenning och 3 400 aktivitets- och sjukersättning. Antalet sjukpenningärenden som ändrats har ökat , från 420 till 731 ändrade ärenden. När det gäller aktivitets- och sjukersättning har antalet ändrade ärenden ökat från 370 till 482 . Andelen ändrade ärenden är dock näst intill . () tog emot 427 ärenden som rörde socialförsäkringen. JO beslutade i 473 ärenden och i 97 av dessa fann JO anledning till kritik mot , vilket motsvarar av de avgjorda ärendena. genomförde JO en inspektion av länsorganisation i . JO fann att det i allmänhet var god ordning i de granskade akterna och att handläggningstiderna generellt sett var rimliga. Dock fann JO några fall där handläggningstiderna absolut inte var rimliga. I en rapport från (dnr S2005/2747/SF) bedömer myndigheten att systemet med elektroniskt informationsutbyte mellan , arbetslöshetskassorna och har haft en god effekt för minskningen av antalet felaktiga utbetalningar. Informationsutbytet anges ha begränsat antalet återkravsärenden liksom haft en preventiv inverkan mot fusk med förmåner. Systemet förefaller enligt myndighetens uppföljning ha fungerat väl. I rapporten kräver bra förutsättningar (Statskontoret 2006:7) uppges dock att utbytet bedrivs utan ett riktigt helhetsperspektiv och att det finns en del brister i de legala och administrativa förutsättningarna för informationsutbytet. Resultaten från de riktade kontroller som genomfört inom olika förmåner skiljer sig kraftigt åt. Exempelvis har i en kontroll av uttaget av tillfällig föräldrapenning funnit att av den grupp föräldrar som kontrollerats har lämnat felaktiga uppgifter i syfte att erhålla förmånen utan att vara berättigade till det. Däremot har myndigheten i en kontroll av eventuella skenseparationer endast funnit några enstaka fall där förmånerna bostadsbidrag och underhålls- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 stöd betalats ut felaktigt på grund av att den som erhållit förmånerna har fuskat och uppgivit att den separerat. De systematiska slumpmässiga kontrollerna av utbetalningar som genomförs indikerar att av de totalt cirka 10 000 ärenden som granskats måste utredas vidare då det i dessa ärenden inte kan uteslutas att något fel föreligger till följd av fusk. Vad gäller både omfattningen av fusk med socialförsäkringsförmåner och kostnaderna för detta så är det fortfarande svårt att beräkna på ett tillförlitligt sätt. har dock i en rapport till den tidigare regeringen (S2006/7084/SF), utifrån de slumpmässiga kontroller som gjorts, skattat att kan ha betalats ut för mycket på grund av fusk. av denna miljard beräknas härröra från felaktiga utbetalningar av tillfällig föräldrapenning. I en studie gjord av () i samarbete med (Överutnyttjande i tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn, rapport 2006:9) uppges överutnyttjandet av tillfällig föräldrapenning uppgå till av de totala medel som betalas ut för vård av barn. Resultatet innebär att kan betalas ut felaktigt på grund av att föräldrarna fuskar. Studien som bygger på en ny metod och fördjupade kontroller visar på att problemet kan vara betydligt mer omfattande än vad som varit känt. Antalet polisanmälningar vid misstänkt fusk med förmåner fortsätter att öka. Totalt polisanmäldes 1 558 personer vilket kan jämföras med 410 personer . En förklaring till ökningen är enligt att myndighetens kontrollstrategi anger att allt misstänkt fusk skall polisanmälas. En annan förklaring är de riktade kontrollinsatserna som bedrivits . Antalet utredningar på har också ökat vilket har medfört att mera fusk upptäcks. har redovisat en plan för sitt arbete med att integrera jämställdhetsperspektivet i tillämpningen av socialförsäkringen (dnr S2005/8376/SF). I redovisningen presenteras även resultatet av en utvärdering av aktiviteter i handläggningen inom ohälsan. anser, utifrån den gjorda under- sökning, att vare sig regelverken eller myndighetens tillämpning riskerar att diskriminera individer beroende på vilket kön de tillhör. I redovisar hur olika grupper av inrikesfödda och utrikesfödda får del av socialförsäkringen och påbörjar en analys av vad identifierade skillnader kan bero på. konstaterar att eftersom socialförsäkringen bygger på inkomstbortfallsprincipen är den nära kopplad till arbetsmarknaden, vilket innebär att ojämlikhet och ojämställdhet på arbetsmarknaden återspeglas i försäkringen. Utrikesfödda har generellt en sämre anknytning till arbetsmarknaden, vilket medför att ersättningsnivåerna ofta är lägre för dem.