prop · GT031d19 · 2006-01-01 00:00:00 — av licentiatexamen och licentiatexamen räknas som en halv examen. Antalet examina per vetenskapsområde i forskarutbildningen uppfyller de mål som gällt för perioden 20012004. I regleringsbrev fastställde regeringen efter samråd med berörda lärosäten mål för perioden 20052008. Dessa innebär en ökning i förhållande till målen för 20012004, men en minskning i förhållande till utfallet . Utvecklingen av antalet nyantagna till forskarutbildningen framgår av följande diagram. Antalet nybörjare ökade från 3 340 till 4 080 för att sjunka till 4 020 och 2004 till 3 090. Utvecklingen kommenteras i avsnittet Forskning och forskarutbildning. Diagram 7.1 Nyantagna till forskarutbildningen 19992004 per vetenskapsområde Regeringen har satt mål för antalet examina i grundläggande högskoleutbildning för civilingenjörsexamen och arkitektexamen, för sjuksköterskeexamen och för lärarexamen. Regeringen räknar med en fortsatt efterfrågan på utbildade civilingenjörer och sjuksköterskor. Som planeringsförutsättning för perioden 20092012 bör därför gälla att examinationen skall ligga på minst samma nivå som . Beträffande magisterexamen med ämnesdjup är måluppfyllelsen mycket god för perioden 20012004. Som framhållits i de senaste budgetpropositionerna har målet fyllt sin funktion och medverkat till att introduktionen av magisterexamen med ämnesdjup blivit framgångsrik. Något nytt mål sätts därför inte för denna examen. Det framtida behovet av lärare kommenteras i kapitlet Insatser, avsnittet Lärarutbildning. Som planeringsförutsättning för forskarutbildningen bör gälla att antalet examina 20092012 inte skall understiga målen för 20052008. Se också avsnittet Forskning och forskarutbildning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7.2.2Grundutbildningens omfattning och studenter Som framhölls inledningsvis har inte den grundläggande högskoleutbildningen ökat mer än marginellt 2004 i förhållande till 2003. I tabell 7.9 redovisas utvecklingen av antalet helårsstudenter totalt och inom naturvetenskap och teknik för var och en av de statliga lärosätena samt för och Stiftelsen , för vilka i princip samma regler för resurstilldelning gäller som för de statliga universiteten och högskolorna. Efter en ökning av antalet helårs- 2003 stannade ökningen vid 2004. Utvecklingen stämmer överens med regeringens intentioner. Svårigheterna att rekrytera studenter talade för behovet av en period för konsolidering. Av 37 lärosäten ökade ändå 23 dimensioneringen av grundutbildningen i förhållande till 2003. För naturvetenskap och teknik minskade antalet helårsstudenter något för alla lärosätena sammantagna. Av 27 lärosäten med naturvetenskaplig eller teknisk utbildning var det dock närmare hälften eller 12 lärosäten som ökat antalet helårsstudenter inom dessa områden. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.9 Antal helårsstudenter per lärosäte 2002, 2003 och 2004 VARAV NATURVETENSKAP OCH TEKNIK Förändring i förhållande till 2002 Källor: Utfallssiffrorna är hämtade från universitetens och högskolornas årsredovisningar. Anm.: Utfallet avser antalet helårsstudenter inom ramen för ordinarie uppdrag. Härtill kommer helårsstudenter inom åtaganden för vilka särskilda resurser anvisats och antalet helårsstudenter inom ramen för uppdrag av annan högskola eller inom annan uppdragsutbildning. redovisade lärosätena ett sammanlagt utfall för den grundläggande högskoleutbildningen som låg över tilldelat s.k. takbelopp. ligger det samlade utfallet över takbeloppen. Tilldelningssystemet för grundutbildningen ger utrymme för svängningar mellan plus/minus i förhållande till takbeloppet och att därvid outnyttjat takbelopp (anslagssparande) respektive helårsprestationer får föras över till följande budgetår. Av 37 lärosäten var det endast tre som inte nådde takbeloppet. Sex lärosäten redovisade ett utfall som översteg av takbeloppet. Av dessa var det endast en högskola som inte hade anslagssparande som täckte det överskjutande beloppet. Utfallet kan ses som ett indicium på ett ökat efterfrågetryck från studenternas sida. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.10 Tilldelat takbelopp 2004 samt utfall 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av samtliga registrerade studenter inom grundutbildningen var registrerade på fristående kurser. Motsvarande andel som var registrerade på program som leder till generell examen respektive program som leder till yrkesexamen var respektive . minskade andelen studenter som studerade på program något. Mönstret skiljer sig tydligt mellan kvinnor och män. Andelen kvinnor som läser mot yrkesexamen ligger relativt stabilt på mellan och fram för att sedan öka till , medan andelen män som läser mot yrkesexamen sjunker mycket kraftigt från till för att sedan öka något . Ett annat sätt att beskriva utvecklingen är att antalet högskolenybörjare ökat kraftigt på såväl fristående kurser () som inom program som leder till generella examina () medan antalet högskolenybörjare inom program som leder till yrkesexamina endast ökat marginellt () och antalet manliga högskolenybörjare inom utbildningar som leder till yrkesexamina minskat . Diagram 7.2 Andelen av registrerade höstterminerna 1997 2004 som läst på program som leder till yrkesexamen angav inte regeringen något mål för det totala antalet helårsstudenter per lärosäte utan enbart för antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik vid de lärosäten som har sådan utbildning. Behovet av utbildade inom dessa utbildningsområden bedöms kvarstå. Regeringen avser därför att även ange mål för dessa utbildningsområden utifrån en bedömning av arbetsmarknadens behov, studenternas efterfrågan och lärosätenas kapacitet inom dessa områden. beslutade i enlighet med regeringens förslag i propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5) om en reformering av lärarutbildningen. Reformen trädde i kraft . har utvärderat den nya lärarutbildningen och publicerade sin rapport av den nya lärarutbildningen vid svenska universitet och högskolor (2005:17 R). I rapporten konstaterar att den genomförda förändringen av lärarutbildningen svarar mot ett behov av att komma tillrätta med tidigare utbildningars tillkortakommanden. Verket konstaterar också att reformen skapat nya utmaningar; åtta utbildningar förs samman till en programutbildning och den vetenskapliga grunden kompletterar ämnesstudierna och ger beredskap att arbeta okonventionellt med skolans kunskapsstoff. Lärosätenas intensiva och lojala arbete med reformen har lett till att lärarutbildningens ställning har förbättrats och blivit en gemensam angelägenhet, vilket var ett av syftena. Dessa strukturella förändringar har bidragit till att höja kvaliteten i utbildningen jämfört med tidigare. till att reformprocessen pågått ger den således utrymme för ytterligare kvalitetshöjning i utbildningen. Dock pekar verket på företeelser i utbildningen som behöver korrigeras. En av reformens bärande idéer är studenternas fria val av kurser och inriktningar vilket tillgodoses genom lärosätenas flexibilitet i utbud av kurser och inriktningar. Detta har lett till att det blivit svårt för lärosätena att skapa en naturlig progression för studenterna i utbildningen. Vidare noterar verket att den komplicerade strukturen med allmänt utbild- ningsområde, många olika inriktningar och specialiseringar kombinerat med verksamhetsförlagd utbildning och krav på examensarbete, gör utbildningen svåröverskådlig. Studenternas behov av studievägledning har blivit stort som lärosätena inte avsatt tillräckliga resurser för denna, vilket bidragit till att studenter gör val som minskar deras möjlighet att få arbete. Av utvärderingen framgår också att kravnivån ofta uppfattas som låg, framför allt inom det allmänna utbildningsområdet. Verket pekar också på lärarutbildningens behov av internationalisering utifrån såväl innehåll som struktur och kommer att uppmärksamma denna fråga i sitt fortsatta arbete. anser att ett flertal åtgärder behöver vidtas på olika nivåer för att den nya lärarutbildningen skall svara mot skolans behov och uppfylla de kvalitetskrav som måste ställas på den högre utbildningen. Verket ger ett antal rekommendationer till regeringen och till lärosätena. kommer att följa upp resultatet av den genomförda granskningen genom en förnyad utvärdering . I lärarutbildningsreformen betonades behovet av forskning i nära anslutning till lärarutbildningen, som svarar mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Bland annat mot den bakgrunden har utbildningsvetenskaplig forskning tillförts stora resurser . Den utbildningsvetenskapliga kommittén inom disponerar att fördela främst till forskning med anknytning till lärarutbildningen. I stort sett samtliga lärosäten har i enlighet med bestämmelserna i högskolelagen (1992:1434) inrättat ett särskilt organ för lärarutbildning. Dessa organ, som bl.a. har ansvar för forskning och forskarutbildning med anknytning till lärarutbildning, utvecklas alltmer i att företräda utbildningsvetenskapen visavi den övriga verksamheten vid lärosätet. De medel som det särskilda organet vid respektive lärosäte disponerar används ofta till finansiering av doktorander. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Enligt utvärdering av den nya lärarutbildningen utgör de forskarstuderande som är antagna till forskarutbildning med anknytning till lärarutbildningen omkring 500 personer varav en tredjedel är män. Knappt 100 doktorander antas . Det finns omkring 10 forskarskolor med anknytning till lärarutbildning och ca 100 forskarstuderande är knutna till någon av dessa forskarskolor. Andelen disputerade lärare inom lärarutbildningen är liten, men vissa lärosäten erbjuder kompetensutveckling i form av forskarutbildning. av de forskarstuderande är adjunkter med viss nedsättning i tjänsten för att bedriva forskarutbildning. Bland de uppgifter i utvärdering av den nya lärarutbildningen som regeringen finner särskilt oroande är att även den nya utbildningen upplevs ställa låga krav. Regeringen förutsätter att lärarutbildningen liksom all grundläggande högskoleutbildning vid varje lärosäte utformas så att den uppfyller de övergripande målen i högskolelagen och att varje studiepoäng motsvarar heltidsstudier . Som framgår av kapitlet Insatser, avsnittet Lärarutbildning, har regeringen vidtagit åtgärder med anledning av bl.a. utvärderingen. Den studieorganisatoriska valfrihet som ingår i reformen kräver en intensifierad kontakt med verksamheten i skolan samt en kvalificerad och tillgänglig studievägledning för studenterna. Det är angeläget att lärosäten sinsemellan samverkar kring vissa specialiseringar och inriktningar. Det är också angeläget att lärarutbildningen bygger på den forskning som bedrivs inom respektive områden. Den av påtalade bristen på disputerade lärare, i synnerhet inom det allmänna utbildningsområdet, måste åtgärdas såväl genom utbildning av befintliga lärare som genom användning av högskolans samlade lärarkrafter. I propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162) redovisar regeringen en strategi för internationalisering av den högre utbildningen. Ett delmål i denna strategi är att den internationella rörligheten bland studenter i lärarutbildningen skall öka. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den samverkan kring IT-stödd distansutbildning som universitet och högskolor inledde 2002 under benämningen har inneburit en snabb tillväxt av utbudet av kurser och antalet studerande inom IT-stödd distansutbildning. deltog 33 lärosäten i samarbetet. Vid starten erbjöds ca 1 200 kurser via . hade utbudet vuxit till ca 2 600 kurser och 100 program. av kursutbudet består av korta kurser omfattande 10 poäng eller mindre. Det största antalet längre utbildningar, ca 40 stycken, finns inom området vård och omsorg. De flesta av dessa är specialistutbildningar för sjuksköterskor. Även inom de samhällsvetenskapliga och juridiska områdena ges flera längre program. /04 läste 53 000 studenter nätuniversitetskurser, vilket motsvarar av samtliga registrerade studenter vid universitet och högskolor och av utbildningsvolymen räknat i helårsstudenter. Omfattningen av respektive lärosätes verksamhet inom 2003 och 2004 redovisas i tabell 7.11. I senaste årsrapport (2005:26 R) framgår att det ökade utbudet av IT-stödd distansutbildning har bidragit till att öka tillgängligheten och bredda rekryteringen till högre utbildning. I rapporten av (2004:30 R) redovisas att nybörjare inom IT- stödd distansutbildning i större utsträckning bor i glesbygd än motsvarande campusstudenter, har fler barn och mer sällan studiestöd. Inom gruppen finns en något större andel kvinnor och något äldre studenter än i studentgruppen i genomsnitt. Studenterna i IT-stödd distansutbildning har i något större utsträckning arbetarbakgrund, men i något mindre utsträckning utländsk bakgrund än campusstudenter. Enligt rapporten har även de kommunala lärcentra som etablerats runt om i landet haft betydelse för utvecklingen av IT- stödd distansutbildning. har lärosätena tagit i anspråk för studenter inom ramen för . Huvuddelen av dessa resurser, , har avräknats inom ordinarie takbelopp. stimulera lärosätena att ge utbildning inom ramen för har regeringen fördelat i särskild ersättning vilket i genomsnitt motsvarar per helårsstudent. har enligt lärosätenas redovisningar ca 750 kurser och närmare 40 program utvecklats eller anpassats så att de kan erbjudas inom ramen för . Cirka en tredjedel av detta utbud var helt nytt. Lärosätena har uppskattat kostnaderna för nyutveckling av kurser till mellan 20 000 och per kurs och kostnaderna för anpassning av kurser till lägre än för nyutveckling. För program redovisas ännu större skillnader i kostnader, för nyutveckling mellan 100 000 och i något fall per program och för anpassning per program. Enligt redovisningarna varierar kostnaderna för nätburen utbildning på samma sätt som för campusutbildning t.ex. mellan laborativ och ickelaborativ utbildning. Utöver satsningar på kursutveckling har de flesta lärosäten byggt upp stödstrukturer för lärare och studenter, t.ex. gemensamma lärplattformar (ett avancerat datorstöd för kommunikation, produktion och presentation av utbildningsmaterial och kursadministration), biblioteks- och informationstjänster och speciell pedagogisk utbildning för lärarna. Kostnaderna för sådana gemensamma åtgärder varierar mellan vid små lärosäten till fyra eller vid stora lärosäten. Av lärosätenas redovisningar framgår att prestationsgraden vid studier inom nätkurser varierar mellan ämnen och med kursernas omfattning. Högst prestationsgrad finns bland heltidsstudenter på längre utbildningsprogram medan studenter på korta kurser som studerar parallellt med arbete eller andra studier har lägre prestationsgrad. Studenternas prestationsgrad är mellan 10- och lägre och i vissa fall lägre inom nätkurser än inom motsvarande utbildning på campus. Det prestationsbaserade resurstilldelningssystem som gäller för grundutbildningen innebär att lärosätenas intäkter inom ordinarie takbelopp blir lägre för nätkurser med låg prestationsgrad. Lärosätena redovisar exempel på att det utvecklingsarbete och de investeringar som skett för den IT-stödda distansutbildningen även 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kommer den ordinarie campusutbildningen till del. Detta gäller t.ex. kompetensutveckling av lärare samt tekniskt och pedagogiskt stöd i form av gemensamma lärplattformar. Lärosätenas prognoser för pekar på ett fortsatt stort utbud av IT-stödd distansutbildning . Antalet helårsstudenter beräknas dock minska med i förhållande till 2004. Tabell 7.11 Universitet och högskolors verksamhet inom 2003 och 2004 ANTAL KURSER OCH PROGRAM * * *Enligt årsredovisning/motsv. **Registrerade hos Myndigheten för 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Lärosätenas samverkan inom ramen för är ett led i regeringens arbete med att öka tillgängligheten och bredda rekryteringen till högre utbildning. Med hjälp av IT-stödd distansutbildning har fler människor kunnat läsa kurser och längre utbildningar när det passar dem själva. Insatsen har varit framgångsrik och har bidragit till ökad tillgänglighet och breddad rekrytering. Regeringen bedömer att den IT-stödda distansutbildningen nu har etablerats som en varaktig utbildningsform och understryker betydelsen av att den teknik och pedagogik som används inom IT-stödd distansutbildning kommer alla studenter till godo såväl inom som utom campus. Regeringen ser det som viktigt att lärosätena fortsätter att varaktigt utveckla och erbjuda IT-stödd distansutbildning och avser att även i fortsättningen följa utvecklingen av utbildningens omfattning och inriktning. 7.2.5Rekrytering och tillträde till högre utbildning Regeringens långsiktiga mål är att hälften av en årskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning . Av dem som fyllde 2004 hade påbörjat en högskoleutbildning. Det innebär en ökning med en procentenhet jämfört med den årskull som fyllde 2003. har andelen som påbörjat högskolestudier ökat från till . För kvinnorna har andelen ökat från 41,5 till , vilket innebär att de är i nivå med regeringens mål. För männen har andelen ökat från med endast mindre förändringar . Åtgärder för att bredda rekryteringen till högre utbildning I syfte att underlätta övergången från gymnasieskola till högskola har universitet och högskolor möjlighet att anordna högskoleintroducerande utbildning, s.k. collegeutbildning, i samarbete med vuxen- Collegeutbildningen består av en gymnasial del och en högskoledel om högst 20 högskolepoäng. Collegeutbildningen vänder sig främst till personer som kommer från studieovana miljöer och som känner osäkerhet inför att ta steget in i högskolan. konstaterar i rapporten en delrapportering (2005:23 R) att collegeutbildningen är en relativt marginell företeelse inom den svenska högskolan. och högskolor anordnade collegeutbildning /04 och sammanlagt ca 400 deltagare genomgick utbildningen med godkänt resultat. Enligt fortsatte uppskattningsvis ca 300 av de godkända deltagarna med studier på högskolan efter collegeutbildningen. Flertalet av de lärosäten som anordnar collegeutbildning har fått särskilt stöd för detta från antingen regeringen eller Rekryteringsdelegationen. Drygt en fjärdedel av lärosätena har valt att göra sina collegeutbildningar ämnesspecifika, dvs. med inriktning mot högskolestudier inom exempelvis naturvetenskap och teknik. Behörighetsgivande förutbildning, s.k. basår, har bedrivits enligt förordningen (1992:819) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor. Basåret har sedan införandet varit en effektiv åtgärd för att vidga rekryteringen till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar inom högskolan. I syfte att öka lärosätenas möjligheter att bredda rekryteringen till högskolan kan basåret anordnas i anslutning till alla högskoleprogram där det finns brist på behöriga sökande och där det finns ett arbetsmarknadsbehov av högskoleutbildade. Enligt rapporten av basårsutbildningen (2005:22 R) ökade antalet basårsstudenter något /04 jämfört med föregående läsår. Totalt fanns drygt 3 500 registrerade basårsstudenter vid de 26 lärosäten som anordnade basårsutbildning. Andelen kvinnor var . De vanligaste inriktningarna på basåret var mot ingenjörsutbildningar och mot andra tekniska eller naturvetenskapliga utbildningar. Möjligheten att anordna basårsutbildning med inriktning mot andra utbildningar än naturvetenskapliga och tekniska har utnyttjats av två högskolor. Vid några lärosäten har basårsutbildning helt eller delvis erbjudits inom ramen för . Övergången till högskolestudier efter avslutad basårsutbildning är alltjämt hög. Över två tredjedelar av de studenter som påbörjade basåret /03 fortsatte på en högskoleutbildning året efter. Av dem började drygt var tredje basårsstudent på en högskoleingenjörs- eller civilingenjörsutbildning och cirka en femtedel fortsatte på en utbildning utanför det tekniska eller naturvetenskapliga området. Män och kvinnor gick i lika stor utsträckning vidare till högskoleutbildning efter basåret. Sedan höstterminen 2003 har sökande kunnat uppfylla kraven på grundläggande och särskild behörighet genom bedömning av s.k. reell kompetens. Med reell kompetens avses de samlade kunskaper och färdigheter som den sökande tillägnat sig genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller genom någon annan omständighet. Enligt rapporten kompetens och alternativt urval vid lärosätena (2005:21 R) har antalet ansökningar avseende bedömning av reell kompetens ökat från drygt 4 400 till närmare 5 600 ansökningar . Av dem som ansökte om bedömning av reell kompetens bedömdes knappt 1 000 vara behöriga och av dessa antogs omkring 300. Det innebär att fler sökande bedömdes behöriga och fler sökande antogs 2004 jämfört med . I likhet med 2003 är flera av dem som ansöker om att få sin reella kompetens bedömd redan behöriga. Lärosätena framhåller att det är oklart för de sökande vad reell kompetens är och att bedömningarna av reell kompetens är resurskrävande. Bestämmelserna om det alternativa urvalet syftar till att öka lärosätenas frihet och flexibilitet vid urval till grundläggande högskoleutbildning. Inom ramen för bestämmelsen får universitet och högskolor bestämma urvalsgrunder som innefattar vissa förkunskaper eller andra sakliga omständigheter dvs. som för utbildningen utgör sakliga omständigheter till högst av nybörjarplatserna. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Alternativt urval har tillämpats av 14 lärosäten . Av rapporten kompetens och alternativt urval vid lärosätena (2005:21 R) framgår emellertid att ett relativt litet antal studenter, knappt 500, antagits genom det alternativa urvalet. Det är drygt 100 färre än 2003. bedömer att orsaken till detta kan vara att bestämmelserna är relativt nya och att det råder oklarheter om vad som är tillåtet inom ramen för regelverket. Rekryteringsdelegationen (dnr U2001/4158/ST) hade i uppdrag att stödja universitet och högskolor i arbetet med att främja och bredda rekryteringen till högskolan. I det ingick bl.a. att stimulera till samt pröva frågor om bidrag till utvecklings- och pilotprojekt avseende rekryteringsfrämjande utbildningar, exempelvis s.k. collegeutbildningar, samt stimulera till samverkan mellan högskolan, grund- och gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen kring rekryteringsinsatser. Rekryteringsdelegationen hade även i uppdrag att sprida kunskaper och idéer om projekt och andra åtgärder för att bredda rekryteringen. För sitt uppdrag förfogade delegationen . Av Rekryteringsdelegationens slutrapport, Breddad rekrytering En fråga om visioner, incitament och attityder (dnr U2004/4252/UH) som överlämnades till regeringen , framgår att intresset för att ansöka om medel för olika rekryteringsprojekt varit stort, särskilt från högskolorna. Totalt hanterade delegationen drygt 600 ansökningar varav ca 100 projekt beviljades medel. En viktig grund för att projekten skulle beviljas medel var att målgruppen var tydligt definierad, dvs. att rekryteringsinsatsen i fråga avsåg personer från studieovana hem eller personer med utländsk bakgrund. Drygt hälften av de beviljade projekten anordnades av universitet och högskolor av vilka flertalet innebar någon form av samarbete med andra utbildningsnivåer. De olika projekt som beviljades medel representerar verksamheter som omfattar tiden före, vägen till eller tiden i högskolan. De projekt som riktat in sig före högskolan har syftat till att på ett tidigt stadium väcka intresse för och grundlägga positiva attityder till högskolestudier bland grund- och gymnasie- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Dessa projekt har skett i samverkan mellan högskolor och grund- och gymnasieskolor, exempelvis i form av samarbete mellan en högskola och en gymnasieskola i ett område som har en låg andel elever som går vidare till högskolestudier. Projekten har bl.a. inneburit att elever i gymnasieskolan fått möjlighet till regelbundna studiebesök i högskolan, viss undervisning i högskolans lokaler samt handledning i sina projektarbeten av en högskolelärare.