prop · GT031d8 · 2006-01-01 00:00:00 — Vidare kommer investeringar att göras bl.a. för att förbättra säkerheten i nätverk. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta disponera en kredit i på högst 28 för att tillgodose behovet av rörelsekapital. Skälen för regeringens förslag: behöver ett rörelsekapital för att finansiera utstående förskott till industrin och övrigt behov av rörelsekapital. Regeringen föreslår, mot bakgrund av det bedömda framtida kreditbehovet, att krediten i uppgår till 28 . 3.10.126:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor och exportstöd m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 90 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 90 000 tkr prisnivå. Anslaget finansierar tillhandahållande av resurser inom teknik- och materielförsörjning, inklusive forskning för stöd till (Försvarsdepartementet). Anslaget finansierar även, inom ovan nämnda område, egna myndighetsuppgifter samt samverkansuppgifter med övriga myndigheter. Resurser definieras enligt följande: Kompetens, ledningsförmåga och analyskapacitet avseende försvarsrelaterad industri, kompetenser/nischer, internationella materielsamarbeten samt statens materielförsäljning och exportstöd. Anslaget är till sin helhet hänförligt till verksamhetsområdet Det militära försvaret. Anslaget har inte tidigare funnits uppfört på statsbudgeten. Medel för ändamålet har till och med beräknats under anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. beräknas istället under föreliggande anslag. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.44 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 6:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor och exportstöd m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4 Politikområde skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar Politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar omfattar verksamhetsområdet mot olyckor och verksamhetsområdet påfrestningar. Inom politikområdet bedrivs verksamhet som omfattar beredskapen för vissa normala fredstida olyckor liksom extrema fredstida störningar och olyckor med omfattande konsekvenser som t.ex. svåra epidemier, allvarliga smittsamma djursjukdomar och allvarliga störningar i elförsörjningen eller telekommunikationerna. Avgörande är arbetet med att förebygga och hantera olyckor samt förmågan att motstå störningar och att kunna hantera konsekvenserna av det inträffade. Med normala fredstida olyckor menas både olyckor som människan vållat och naturolyckor där skador kan förorsakas på människa, egendom eller miljö. Verksamheten omfattar räddningstjänst, olycks- och skadeförebyggande verksamhet samt övriga åtgärder vid olyckor enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, lagen (1982:821) om transport av farligt gods, lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor samt lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor. Vidare styrs verksamheten av ett antal författningar inom sjösäkerhetsområdet. Politikområdet omfattar även åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. prövar enligt lagen om skydd mot olyckor och den därtill knutna förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor frågan om ersättning till kommuner för vidtagna åtgärder och uppkomna merkostnader vid genomförda räddningsinsatser. Myndigheter inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet som bedriver verksamhet med stöd av nämnda författningar är och . Inom politikområdet skall vidare tillräcklig förebyggande verksamhet bedrivas och tillräcklig krishanteringsförmåga åstadkommas i händelse av att en svår påfrestning på samhället i fred inträffar. Genom att höja förmågan inför en svår påfrestning på samhället i fred ökas också förmågan att motstå ett väpnat angrepp. 4.1.1Omfattning Verksamhetsområdet mot olyckor Verksamhetsområdet omfattar åtgärder för att förebygga och begränsa konsekvenser av olyckor samt avhjälpa skador. Verksamhetsområdet begränsas till att omfatta verksamheter som bedrivs av och inom utgiftsområdet. Verksamhet bedrivs också av andra statliga myndigheter till del baserade på samma lagstiftning samt av kommunerna. Inom politikområdet innefattas även den verksamhet som bedriver med uppgiften att införa, förvalta och utveckla ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet (). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4.1.2Omfattning Verksamhetsområdet beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar Samhällets planering av åtgärder för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred sker som tidigare nämnts samordnat med planeringen för det civila försvaret inom ramen för sex samverkansområden (se avsnitt 3.1.2). De ansvariga myndigheterna framgår av bilagan till förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. Från och med beräknas anslaget 7:5 Krisberedskap (tidigare 6:5 Civilt försvar) under politikområdet Skydd och istället för under politikområdet Totalförsvar. Även fortsättningsvis kommer sådan verksamhet som i huvudsak stärker det civila försvarets förmåga att finansieras över detta anslag. Resultat och effekter av den verksamheten kommer att redovisas under politikområdet Totalförsvar medan den verksamhet som i huvudsak stärker samhällets förmåga att motstå och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred redovisas under detta politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 6 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra 7:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. 7:4 Samhällets skydd mot olyckor 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och Totalt för politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 4.2.1Utgiftsutveckling Verksamhetsområdet mot olyckor uppgick tilldelat belopp inklusive anslagssparande till . Genom regeringens beslut om utgiftsbegränsningar blev utgifterna . Vid utgången av 2004 fanns därmed ett anslagssparande om . Tilldelade medel 2004 för verksamhetsområdet uppgick till , inklusive anslagssparande. Genom regeringens beslut om utgiftsbegränsningar uppgick det totala tillgängliga utrymmet till . De totala utgifterna uppgick till . Vid utgången av 2004 var anslagssparandet . Utgifter för de åtgärder som framförallt inneburit att en förmåga skapats för att hantera 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 svåra påfrestningar på samhället i fred uppgick till ca . Regeringen avser att lämna en proposition om samhällets säkerhet och krisberedskap som kan behandlas av . I propositionen är avsikten att bl.a. en nationell säkerhetsstrategi skall 4.3Mål för politikområdet Skydd och presenteras, som grund för det fortsatta arbetet beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar Målet för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar är att minska risken för och konsekvenserna av olyckor och svåra påfrestningar på samhället i fred och minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder. 4.3.1Mål för verksamhetsområdet mot olyckor Målet är att skydda kvinnors, mäns och barns liv, säkerhet och hälsa mot olyckor, samt att förhindra eller begränsa skador på egendom och miljö. med att stärka samhällets förmåga inför framtida hot och risker. Vidare är avsikten att åtgärder skall redovisas om hur krishanteringsförmågan på främst den nationella nivån skall stärkas. Den verksamhet som bedrivs inom politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar skall leda till att det sker färre olyckor i , att färre människor skadas eller dödas samt att miljön utsätts för mindre påfrestningar till följd av de olyckor som trots allt inträffar. Inom politikområdet skall såväl till lands som till sjöss förebyggande, skadeavhjälpande och skadebegränsande arbete bedrivas för att uppnå regeringens mål. Arbetet inom verksamhetsområdet mot olyckor skall även fortsättningsvis präglas av minskad detaljreglering, införande av nationella mål, förebyggande arbete och en förändrad utbildningsstruktur. Det skall finnas en räddningstjänst som effektivt kan begränsa konse- 4.3.2Mål för verksamhetsområdet kvenserna för människor och miljö av olyckor Målet är att minska risken för och konsekvenserna av svåra påfrestningar på samhället i fred. Om en sådan påfrestning skulle inträffa skall kvinnors, mäns och barns liv, personliga säkerhet och hälsa tryggas samt skador på egendom eller i miljö hindras eller begränsas. Julhelgen 2004 drabbades många svenskar av flodvågskatastrofen i . Kort därefter svepte stormen in över och orsakade omfattande förödelse. Dessa händelser belyser ytterligare behovet av en förmåga att hantera allvarliga och oväntade situationer. Den svenska krisberedskapen är under fortsatt reformering. Vi har stegvis gått från ett system som var byggt utifrån krigets behov totalförsvaret mot ett krishanteringssystem som svarar mot de hot som är aktuella . Vi måste nu dra lärdom av flodvågskatastrofen och stormen i så att vår förmåga att hantera kriser kan utvecklas. som ändå sker. skall ha medborgarnas förtroende. Det är viktigt att hela samhället engageras i verksamheten inom politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. I vårt gemensamma arbete med att öka säkerheten i samhället måste fler kvinnor och fler personer med olika etnisk bakgrund uppmuntras att delta. All den kunskap och erfarenhet som finns hos befolkningen måste tas tillvara så att vi på bästa sätt är rustade att förebygga, avhjälpa och begränsa skador vid olyckor och svåra påfrestningar. I arbetet med och i valet mellan olika åtgärder måste också ingå att göra analyser av hur åtgärderna påverkar och ger effekter från ett jämställdhetsperspektiv. Dessutom bör de olika åtgärdernas effekter på kvinnor respektive män analyseras. Detta för att skapa en kunskapsbas för att bättre kunna tillmötesgå framförallt kvinnors behov. Regeringen förklarade sin avsikt att från upprätta en förstärkt internationell verksamhet vid . Dess verksamhet skall huvudsakligen vara att hantera verkets internationella katastrof- och biståndsinsatser, återbyggnads- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 arbete samt kapacitetsuppbyggnad i länder som ofta utsätts för katastrofer. försvarspolitiska proposition framgår att denna verksamhet skall förläggas till då denna region särskilt berörs av förändringarna i Försvarsmaktens grundorganisation. Till följd av flodvågskatastrofen fick i uppdrag att upprätthålla en stärkt förmåga att bistå människor med hemvist i som drabbats till följd av allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. skall även upprätthålla kapacitet för medverkan i förtroendeskapande och säkerhetsfrämjande verksamhet, såsom för räddningstjänstinsatser inom EU, tillämpning av bilaterala räddningstjänstavtal samt operativ samverkan inom ramen för Nato/PFF. Även denna verksamhet skall utgå från . Regeringen har gett i uppdrag att påbörja omlokaliseringen av myndighetens enhet för brandfarliga och explosiva varor till . Omlokaliseringen skall vara genomförd . Verksamheten vid enheten omfattar ca 20 årsarbetskrafter. Beslutet är ett led i regeringens arbete att genomföra lokalisering av statliga verksamheter till de lokala arbetsmarknadsregioner som berörs mest av försvarsomställningen. gäller lagen (2003:778) om skydd mot olyckor vilken ersatt räddningstjänstlagen. I lagen betonas kommunernas förebyggande verksamhet. Den innehåller också bestämmelser om förebyggande åtgärder som skall vidtas av enskilda. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdraget att göra en översyn av lagen (1982:821) om transport av farligt gods. Utredaren överlämnade sitt betänkande . bereds inom en lagrådsremiss om transport av farligt gods. Syftet med det nya reformerade regelverket är att göra det mer lättförståeligt samt lättare att anpassa till förändringar av bakomliggande internationella regler och till de nya internationella reglerna om transportskydd, dvs. bl.a. för skydd mot terrorism. tillkallade regeringen även en särskild utredare med uppdraget att göra en översyn av lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor. Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete . Huvudsyftet med översynen är att förenkla och modernisera regelsystemet. 4.5.1.1Insatser inom Verksamhetsområdet mot olyckor Regeringen föreslog i budgetpropositionen en långsiktig investeringsplan för . biföll regeringens förslag (prop. 2004/05:1, utg.omr. 6, bet. 2004/05:FöU1, rskr. 2004/05:130). Planen innehåller en rad investeringar vilka innebär att den svenska förmågan avseende miljöräddningstjänst successivt kommer att stärkas. har upphandlat tre nya flygplan, med bättre kapacitet än de nuvarande. Bedömningen är att dessa bl.a. kommer att öka förmågan att leda bekämpningsoperationer till sjöss och förmågan att spana efter illegala oljeutsläpp samt utgöra en viktig resurs i övervakande och brottsbekämpande verksamhet. har under innevarande år även påbörjat upphandlingen av två större fartyg vilka kommer att öka myndighetens förmåga vad avser brandbekämpning, nödläktring, nödbogsering samt oljeupptagning. har även fått vissa nya uppgifter inom det polisiära området. Staten räddningsverk har tillsammans med , , och utarbetat ett strategi- och policydokument för det svenska oljeskyddet utmed de svenska kusterna och i de stora insjöarna. Dokumentet är bl.a. avsett att ge berörda myndigheter en gemensam grund och inriktning för arbetet med oljeskadeskyddet. har det samordnande ansvaret för barnsäkerhetsarbetet. skall på ett övergripande plan samordna sektorsmyndigheterna och vara pådrivande i barnsäkerhetsarbetet för att förbättra säkerheten samt motverka olycksfall och skador till följd av brister i den inre och yttre miljön. Statens räddningsverks och säkerhetsutbildning bedrivs den tvååriga, eftergymnasiala och studiemedelsfinansierade utbildningen i skydd mot olyckor och examinerades den första antagningsomgången. har ca 500 elever utbildats inom den tvååriga utbildningen i skydd mot olyckor. Den avgiftsfinansierade uppdragsutbildningen har ökat jämfört med föregående år och omsättningen har gått upp . har på regeringens uppdrag tagit fram ett nytt vidareutbildningssystem avseende tillämpning av den nya lagen för skydd mot olyckor. Den nya utbildningen i räddningsinsats för deltidsanställd personal har påbörjats. Antalet anmälda elever har emellertid varit färre än planerat. En ny sotningsutbildning, både grund- och vidareutbildning, har utvecklats och påbörjats . har redovisat uppdraget som regeringen gav att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att nuvarande tillträde genom arbetsgivarens försorg kompletteras med egentillträde till vidareutbildningssystemet. Vid utbildningsstarten till den tvååriga utbildningen inom skydd mot olyckor har andelen kvinnliga sökande ökat från till jämfört med den första antagningsomgången . utbildades totalt 13 050 elever vid och säkerhetsutbildning. 4.5.1.2Insatser inom Verksamhetsområdet påfrestningar Det krishanteringssystem som infördes har fortsatt att utvecklats. har vidareutvecklat formerna för arbetet med att samordna krisberedskapen i det svenska samhället. Tillsammans med kommuner, landsting, myndigheter, näringsliv och organisationer har arbetat med att stärka samhällets totala förmåga att hantera och att förebygga svåra påfrestningar på samhället i fred och vid höjd beredskap. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Myndigheten har prioriterat arbetet med att stärka krishanteringsförmågan hos kommuner och länsstyrelser, utveckla planeringssystemet, förbättra näringslivssamarbetet, fördjupa internationellt samarbete och EU- samarbete samt arbetet med utbyggnaden av RAKEL-systemet. Ansvariga myndigheter (samverkande myndigheter) enligt förordningen 2002:472 om fredstida krishantering och höjd beredskap har bedrivit ett omfattande arbete för att stärka samhällets krishanteringsförmåga. Insatserna beskrivs under avsnitt 4.6.1. Grunden för samhällets samlade beredskap mot svåra påfrestningar på samhället i fred utgörs av den dagliga verksamhet som bedrivs av ett stort antal statliga myndigheter, av kommunerna och landstingen samt av el- och nätbolag m.fl. privata aktörer. Den verksamhet som bedrivs inom ramen för krishanteringssystemet jmf bilagan till förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap och av kommunerna enligt ett avtal med staten utgör bara verksamhet som på särskilt viktiga områden kan stärka samhällets beredskap. När det gäller verksamhetsområdet mot olyckor genomförs den mest omfattande verksamheten utanför politikområdet av kommunerna inom ramen för den kommunala räddningstjänsten. Exempel på statlig verksamhet inom området är att polisen enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor ansvarar för fjällräddning samt efterforskning av försvunna personer. och Luftfartsstyrelsen ansvarar för sjörespektive flygräddningen. utreder svårare olyckor och olyckstillbud. svarar för flödes- och driftinformation. Länsstyrelserna har, bl.a. med bistånd från , huvudansvar för insats vid utsläpp av radioaktiva ämnen. Vidare kan nämnas att för transport av farligt gods har bl.a. polisen, , och Luftfartsstyrelsen tillsynsansvar. Dessutom har , , och Luftfartsstyrelsen ansvar för förebyggande av olyckor inom sina respektive ansvarsområden. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 bedriver inom ramen för sina ordinarie uppgifter en betydande del av sin verksamhet utanför politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Utöver inom politikområdet Skydd mot olyckor och beredskap mot svåra påfrestningar bedriver även verksamhet inom ramen för politikområdena Skatt, tull och exekution, Rättsväsendet, Miljöpolitik, Kommunikationer, och Livsmedelspolitik (Utgiftsområde 3, 4, 20, 22 och 23). Vidare bedriver Försvarsmakten inom ramen för sitt stöd till samhället viss verksamhet kopplad till politikområdet. På motsvarande sätt gör Försvarshögskolan, och . samheten bidragit till att begränsa skadorna på den miljön. Vidare måste stor vikt läggas vid det förebyggande arbetet som myndigheten bedriver, inte minst vad avser sjösäkerhetstillsyn och kontrollen av farligt gods. Detta i syfte att förebygga olyckor, vilka annars kan få omfattande konsekvenser för människa och miljö. Regeringen gör bedömningen att det internationella arbetet på ett positivt sätt har bidragit till att utveckla den svenska förmågan att agera tillsammans med resurser från andra länder och till att minska lidandet och skadeverkningarna av olyckor och katastrofer i andra länder. upprätthåller en ständig beredskap för miljöräddningstjänst till sjöss och har genomfört totalt 62 miljöräddningsoperationer, varav 25 har varit före- 4.6.1Verksamhetsområdet mot byggande. Genom de förebyggande opera- 4.6.1.1Sammanfattande bedömning av verksamhetsområdet mot olyckor Regeringen anser att den verksamhet och de åtgärder som vidtagits av myndigheterna inom verksamhetsområdet har haft en positiv inverkan på samhällets förmåga att förebygga, förhindra och begränsa konsekvenserna av olyckor. Regeringen kan vidare konstatera att ett stort antal åtgärder vidtagits för att minska antalet olyckor vilket har medfört att antalet olyckor har minskat samt att utvecklingen vad avser dödsfall till följd av olyckor har varit stadigt neråtgående i . Av de olyckor som inträffar och som föranleder besök på akut- eller jourmottagningar inträffar ett stort antal i hem och fritidsmiljöer. Flera av dessa olyckor drabbar barn, ungdomar och äldre vilka i större utsträckning vistas i hemmet och fritidsmiljön. Regeringen gör bedömningen att arbetet med att förebygga olyckor bör intensifieras framförallt i de miljöer där många drabbas eller där olyckor är mer frekventa. Regeringen bedömer att miljöräddningstjänsten har bedrivits effektivt och att verk- tionerna har myndigheten lyckats förhindra skadliga utsläpp till följd av olyckor och incidenter. Antalet illegala oljeutsläpp i svensk ansvarszon har stadigt minskat till följd av en rad åtgärder, dels inom sjöfarten, dels en intensifierad övervakning av de värst drabbade farledsstråken. har konstaterat totalt 342 utsläpp inom svenskt ansvarsområde, vilket är en ökning från föregående år med 123 utsläpp. Bakgrunden till att det har observerats fler utsläpp än är bl.a. att ökat antalet flygtimmar med . Vidare har myndigheten förbättrat samordningen vid planeringen så att det ökade uttaget av flygtid i större utsträckning koordineras med fartygens patruller i syfte att kunna påbörja bekämpningsåtgärder respektive brottsutredningar. Enligt bedömning innebär den ökade miljöövervakningen i kombination med införandet av ny teknik och förbättrade rapporteringsrutiner, tillsammans med en ökad rapporteringsvilja från allmänheten att fler av det verkliga antalet utsläpp upptäcks. Mörkertalet minskar därmed. Mot bakgrund av den relativt kraftiga ökningen finns emellertid anledning att följa utvecklingen särskilt noggrant och analysera utvecklingen både vad avser antal utsläpp samt var utsläppen sker. Detta i syfte att, om så behövs, kunna sätta in olika åtgärder för att nå målet om att antalet utsläpp av olja och andra skadliga ämnen skall vara försumbara 2010. Regeringen avser mot denna bakgrund att lämna ett särskilt uppdrag till att genomföra en sådan analys. inledde 212 förundersökningar med anledning av de upptäckta utsläppen, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Även antalet utdömda vattenföroreningsavgifter ökade , vilket enligt myndighetens bedömning är en effekt av att förundersökningsledarfunktion nu blivit fullt operativ. har vidare i enlighet med de krav som finns i myndighetens regleringsbrev upprätthållit en ständig beredskap för sjöräddningsinsatser. svarade myndigheten för 212 sjöräddningsinsatser, vilket motsvarar av det totala antalet som genomfördes i svenska vatten. Inom sjösäkerhetsområdet har även genomfört bemannings- och behörighetskontroller samt kontroll av farligt gods. Kontrollerna har genomförts i enlighet med det inriktningsdokument som finns mellan och . har därutöver bedrivit sjötrafikövervakning i syfte att öka säkerheten till sjöss och minska antalet överträdelser av gällande regelverk. Övervakningen har främst bedrivits inom ramen för myndighetens medverkan i den polisiära övervakningen och när så varit lämpligt i nära samverkan med polisen. Myndighetens bedömning är att kontroller av nykterhet och fart har en preventiv effekt. Enligt regeringens bedömning har genomfört sjösäkerhetstillsyn, miljöövervakning och miljöräddningstjänst enligt de mål som ålagts myndigheten. har vidare medverkat i det internationella samarbetet inom miljöräddningstjänstområdet, bl.a. genom deltagande vid internationella möten inom ramen för (), EU, Bonnöverenskommelsen, FN:s internationella sjöfartsorganisation (IMO), och . Regeringen gör bedömningen att myndigheten har en god måluppfyllelse och att verksamheten genomförts på ett effektivt sätt. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har bidragit till det övergripande målet att skydda människors liv, säkerhet och hälsa mot olyckor och förhindra eller begränsa skador på egendom och miljö genom att bedriva olycks- och skadeförebyggande arbete. har bedrivit samhällsinriktat olycksförebyggande säkerhetsarbete genom att bland annat stödja kommunerna i att utveckla sitt lokala olycks- och skadeförebyggande arbete samt arbetat för säkerhet i bebyggelse och miljö samt säker hantering av farliga ännen.